# Eiropas Savienības C 156/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.156.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 156 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 9. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.156.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 156

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 9. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 156/01 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 1 |
| 2009/C 156/02 | Komisijas paziņojums par darbības termiņa pagarināšanu attiecībā uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai | 3 |
| 2009/C 156/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5553 – Perdigão/Sadia) (
  1
  ) | 4 |
| 2009/C 156/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5510 – Atlantia/Sias/Acciona/Itinere Chilean Assets) (
  1
  ) | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 156/01

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

1

2009/C 156/02

Komisijas paziņojums par darbības termiņa pagarināšanu attiecībā uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai

3

2009/C 156/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5553 – Perdigão/Sadia) (
  1
  )

1

4

2009/C 156/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5510 – Atlantia/Sias/Acciona/Itinere Chilean Assets) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 156/05 | Euro maiņas kurss | 5 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 156/06 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 6 |
| 2009/C 156/07 | Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 9 |
| 2009/C 156/08 | Atjaunināts saraksts ar muitas iestādēm, kurās Komisijas Regulas (EK) Nr. 1635/2006 I pielikumā uzskaitītos produktus var deklarēt brīvai apritei Eiropas Kopienā | 12 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības Iestāde |
| 2009/C 156/09 | EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm trim EBTA valstīm, ko piemēro no 2009. gada 1. marta(Publicēts saskaņā ar 10. pantu EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumā Nr. 195/04/COL (OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp. un EEZ pielikums Nr. 26/2006, 25.5.2006., 1. lpp.)) | 15 |
| 2009/C 156/10 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar EEZ Līguma 61. pantu un Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu | 16 |
| 2009/C 156/11 | EBTA Uzraudzības iestāde ir konstatējusi, ka šis pasākums nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē | 17 |
| 2009/C 156/12 | EBTA Uzraudzības iestādes Ieteikums (2008. gada 5. novembris) par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kas iekļauti šā līguma XI pielikumā | 18 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 156/05

Euro maiņas kurss

5

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 156/06

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

6

2009/C 156/07

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

9

2009/C 156/08

Atjaunināts saraksts ar muitas iestādēm, kurās Komisijas Regulas (EK) Nr. 1635/2006 I pielikumā uzskaitītos produktus var deklarēt brīvai apritei Eiropas Kopienā

12

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības Iestāde

2009/C 156/09

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm trim EBTA valstīm, ko piemēro no 2009. gada 1. marta(Publicēts saskaņā ar 10. pantu EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumā Nr. 195/04/COL (OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp. un EEZ pielikums Nr. 26/2006, 25.5.2006., 1. lpp.))

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumā Nr. 195/04/COL (OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp. un EEZ pielikums Nr. 26/2006, 25.5.2006., 1. lpp.))

15

2009/C 156/10

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar EEZ Līguma 61. pantu un Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu

16

2009/C 156/11

EBTA Uzraudzības iestāde ir konstatējusi, ka šis pasākums nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē

17

2009/C 156/12

EBTA Uzraudzības iestādes Ieteikums (2008. gada 5. novembris) par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kas iekļauti šā līguma XI pielikumā

ex ante

18

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2009/C 156/13 | Uzaicinājums iesniegt pieteikumus Patērētāju politika | 24 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 156/14 | Paziņojums, kas publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu lietā COMP/B-1/39.316 – Gaz de France (gāzes tirgu bloķēšana) (
  1
  ) | 25 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 156/15 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām | 27 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2009/C 156/13

Uzaicinājums iesniegt pieteikumus Patērētāju politika

24

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 156/14

Paziņojums, kas publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu lietā COMP/B-1/39.316 – Gaz de France (gāzes tirgu bloķēšana) (
  1
  )

Gaz de France

1

25

CITI AKTI

Komisija

2009/C 156/15

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/1

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

2009/C 156/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.7.2008. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 683/07 |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Nuostolių, patirtų dėl gyvūnų užkrečiamųjų ligų, kompensavimas |
| Juridiskais pamats | — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, (Žin., 2002, Nr. 72-3009); |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.7.2008.

Valsts atbalsta numurs

N 683/07

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Nuostolių, patirtų dėl gyvūnų užkrečiamųjų ligų, kompensavimas

Juridiskais pamats

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymas, (Žin., 2002, Nr. 72-3009);

| — | Lietuvos Respublikos veterinarijos įstatymas, (Žin., 1992, Nr. 2-15); |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos veterinarijos įstatymas, (Žin., 1992, Nr. 2-15);

| — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. spalio 11 d. nutarimas Nr. 987 Dėl valstybės institucijų, savivaldybių ir kitų juridinių asmenų, atsakingų už Europos žemes ūkio garantijų fondo priemonių įgyvendinimą, paskyrimo; |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. spalio 11 d. nutarimas Nr. 987 Dėl valstybės institucijų, savivaldybių ir kitų juridinių asmenų, atsakingų už Europos žemes ūkio garantijų fondo priemonių įgyvendinimą, paskyrimo;

| — | Projektas. Nuostolių, patirtų likviduojant gyvūnų užkrečiamųjų ligų protrūkius, įvertinimo ir atlyginimo taisyklės. |
| --- | --- |

—

Projektas. Nuostolių, patirtų likviduojant gyvūnų užkrečiamųjų ligų protrūkius, įvertinimo ir atlyginimo taisyklės.

Pasākuma veids

Dzīvnieku slimību izskaušana

Mērķis

Nozaru attīstība

Atbalsta forma

Tiešais piešķīrums un subsidēti pakalpojumi

Budžets

Kopējais budžets LTL 115 000 000 (aptuveni EUR 33,3 miljoni)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.5.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 48/09 |
| Dalībvalsts | Igaunija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Meetod riigiabi elemendi arvutamiseks Maaelu Edendamise Sihtasutuse garantiide andmisel |
| Juridiskais pamats | — |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Metodoloģija aizdevuma formā piešķirtā valsts atbalsta aprēķināšanai |
| Atbalsta forma | Garantija |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība un MVU lauku apvidos |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Maaelu Edendamise Sihtasutus |
| R. Tobiase 4 |
| 10147 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.5.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 48/09

Dalībvalsts

Igaunija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Meetod riigiabi elemendi arvutamiseks Maaelu Edendamise Sihtasutuse garantiide andmisel

Juridiskais pamats

—

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Metodoloģija aizdevuma formā piešķirtā valsts atbalsta aprēķināšanai

Atbalsta forma

Garantija

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība un MVU lauku apvidos

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Maaelu Edendamise Sihtasutus

R. Tobiase 4

10147 Tallinn

EESTI/ESTONIA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/3

---

Komisijas paziņojums par darbības termiņa pagarināšanu attiecībā uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai

2009/C 156/02

Darbības termiņš Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (1) beigsies 2009. gada 9. oktobrī (2).

Kopš šo pamatnostādņu pieņemšanas 2004. gadā Komisija tās ir piemērojusi daudzos gadījumos, un iegūtā pieredze liecina, ka pamatnostādnes kalpo par pienācīgu pamatu šāda veida valsts atbalsta kontrolei.

Ekonomiskā krīze ir radījusi sarežģītu un nestabilu ekonomisko situāciju. Ņemot vērā to, ka ir nepieciešams nodrošināt nepārtrauktību un tiesisko noteiktību attiecībā uz valsts atbalstu finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, Komisija ir nolēmusi līdz 2012. gada 9. oktobrim pagarināt darbības termiņu esošajām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

---

(1)  OV C 244, 1.10.2004., 2.–17. lpp.

(2)  Skatīt 102. punktu Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, OV C 244, 1.10.2004., 15. lpp.

---

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5553 – Perdigão/Sadia)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 156/03

Komisija 2009. gada 29. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem; |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5553. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5553. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5510 – Atlantia/Sias/Acciona/Itinere Chilean Assets)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 156/04

Komisija 2009. gada 26. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem; |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5510. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5510. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/5

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 8. jūlijs

2009/C 156/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3901 |
| JPY | Japānas jēna | 131,02 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4469 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86495 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,0600 |
| CHF | Šveices franks | 1,5162 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0770 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,047 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 278,10 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7000 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4338 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2178 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1623 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7728 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6206 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,7738 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,2168 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0323 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 776,14 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,3450 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,4984 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3430 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 248,39 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9522 |
| PHP | Filipīnu peso | 67,049 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,1250 |
| THB | Taizemes bats | 47,368 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,7686 |
| MXN | Meksikas peso | 18,7010 |
| INR | Indijas rūpija | 67,9620 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3901

JPY

Japānas jēna

131,02

DKK

Dānijas krona

7,4469

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86495

SEK

Zviedrijas krona

11,0600

CHF

Šveices franks

1,5162

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0770

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,047

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

278,10

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7000

PLN

Polijas zlots

4,4338

RON

Rumānijas leja

4,2178

TRY

Turcijas lira

2,1623

AUD

Austrālijas dolārs

1,7728

CAD

Kanādas dolārs

1,6206

HKD

Hongkongas dolārs

10,7738

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,2168

SGD

Singapūras dolārs

2,0323

KRW

Dienvidkorejas vons

1 776,14

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,3450

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,4984

HRK

Horvātijas kuna

7,3430

IDR

Indonēzijas rūpija

14 248,39

MYR

Malaizijas ringits

4,9522

PHP

Filipīnu peso

67,049

RUB

Krievijas rublis

44,1250

THB

Taizemes bats

47,368

BRL

Brazīlijas reāls

2,7686

MXN

Meksikas peso

18,7010

INR

Indijas rūpija

67,9620

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/6

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

2009/C 156/06

Atbalsta Nr.: XA 387/08

Dalībvalsts: Nīderlande

Reģions: De provincies Groningen en Drenthe

Atbalsta nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Provinciale Agrarische bedrijfsverplaatsings regelingen, zie onder rechtsgrondslag voor de exacte benamingen.

Juridiskais pamats:

| — | Wet inrichting landelijk gebied, |
| --- | --- |

—

Wet inrichting landelijk gebied,

| — | Provinciewet, |
| --- | --- |

—

Provinciewet,

| — | Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54, |
| --- | --- |

—

Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54,

| — | Šādas provinču atbalsta shēmas:






  Province | Atbalsta shēmas nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Groningena | Programma landelijk gebied PMJP 2007-2013 Groningen; deel 3 kader voor subsidies en overeenkomsten; paragraaf 9.3 Beleidsregel Verplaatsing Grondgebonden Agrarische Bedrijven |
| Drente | Provinciaal Meerjarenprogramma Drenthe, deel 3 subsidiegids, 2. subsidies voor natuur, verwerving EHS, Agrarische bedrijfsverplaatsingen |

—

Šādas provinču atbalsta shēmas:

Province

Atbalsta shēmas nosaukums

Groningena

Programma landelijk gebied PMJP 2007-2013 Groningen; deel 3 kader voor subsidies en overeenkomsten; paragraaf 9.3 Beleidsregel Verplaatsing Grondgebonden Agrarische Bedrijven

Drente

Provinciaal Meerjarenprogramma Drenthe, deel 3 subsidiegids, 2. subsidies voor natuur, verwerving EHS, Agrarische bedrijfsverplaatsingen

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi, miljonos EUR:

| Province | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | Kopā (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Groningena | 0,5 milj. | 0,5 milj. | 0,5 milj. | 0,5 milj. | 0,5 milj. | 0,5 milj. | 3 milj. |
| Drente | 0,8 milj. | 0,8 milj. | 0,8 milj. | 0,8 milj. | 0,8 milj. | 0,8 milj. | Augstākais 4,8 milj. |

Province

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

Kopā (1)

Groningena

0,5 milj.

0,5 milj.

0,5 milj.

0,5 milj.

0,5 milj.

0,5 milj.

3 milj.

Drente

0,8 milj.

0,8 milj.

0,8 milj.

0,8 milj.

0,8 milj.

0,8 milj.

Augstākais 4,8 milj.

Atbalsta maksimālā intensitāte: Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 6. pantu atbalstu piešķir ar zemi saistītas lauksaimniecības uzņēmumiem šādos apmēros:

Uzņēmējiem, kas saistībā ar savas saimniecības pārvietošanu no nodokļu viedokļa likvidē savu uzņēmumu, ir pienākums samaksāt nodokli par sava (vecā) uzņēmuma slēptajām rezervēm u. tml. Lauksaimniekiem tie ir izdevumi, kas ir tieši un nešķirami saistīti ar to saimniecības pārvietošanu. Saskaņā ar šo atbalsta pasākumu atbalstu piešķir līdz 100 % apmērā no izmaksām, tāpēc tas atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 6. panta 2. punktam;

Pārvietošanas izmaksas (a apakšpunktā) ir šādas izmaksas:

faktiskās pārvietošanas izmaksas (piemēram, izmaksas saistībā ar uzņēmuma līdzekļu un dzīvnieku pārvietošanu uz jauno saimniecības atrašanās vietu);

notariālās un kadastrālās izmaksas;

īpašuma tiesību nodošanas nodoklis, kas jāmaksā saistībā ar pārvietošanu;

konsultāciju izmaksas saistībā ar pārvietošanu (piemēram, māklera un grāmatveža darba samaksa).

Pārvietošanas ieguldījumu izmaksas (a apakšpunktā) ir šādas izmaksas:

ieguldījumu izmaksas saistībā ar lauku saimniecības ēkām un iekārtām jaunajā atrašanās vietā;

vispārējas (konsultāciju) izmaksas, piemēram, arhitektu, inženieru un konsultantu darba samaksa un priekšizpētes izmaksas saistībā ar pārvietošanu. Maksas par juridiskajiem pakalpojumiem (par atļaujām, izmaiņām zonēšanas plānā, 19. pantā minēto procedūru un sertifikātu par tīru augsni utt.) šajās izmaksās neietilpst.

Kompensāciju, kas minēta b) un c) apakšpunktā, aprēķina, pamatojoties uz reprezentatīvo tirgus vērtību. Atbalsta lielums ir 40 % no iespējamās pozitīvās starpības starp uzņēmuma iepriekšējās atrašanās vietas un ēku reprezentatīvo tirgus vērtību un šādu izmaksu kopējo summu:

uzņēmuma jaunās atrašanās vietas un ēku reprezentatīvā tirgus vērtība un

iespējamie ieguldījumi jauno uzņēmuma ēku celtniecībā, aizstāšanā un/vai paplašināšanā.

Īstenošanas datums: Atbalsta shēmu sāks īstenot pēc Komisijas Regulas (EK) Nr. 1857/2006 18. panta 1. punktā minētās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai pēc tam, kad publicēts lēmums par 2007. gada 3. septembra lēmuma stāšanos spēkā – ar to grozīts 2001. gada ienākumu nodokļa īstenošanas dekrēts (Uitvoeringsbesluit inkomstenbelasting 2001) (Stb. 2007., Nr. 328)

Atbalsta shēmas ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Tādu perspektīvu lauksaimniecības uzņēmumu pārvietošana vispārējās interesēs, kuriem lauksaimniecības zeme nepieciešama teritoriālās vai lauksaimniecības struktūras, dabas, ainavas, ūdens vai vides kvalitātes uzlabošanai

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Visi primārās lauksaimniecības uzņēmumi, kas ražo EK Līguma I pielikumā minētos produktus

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Province | Adrese |
| --- | --- |
| Groningena | Postbus 610, 9700 AP Groningen |
| Drente | Postbus 122, 9400 AC Assen |

Province

Adrese

Groningena

Postbus 610, 9700 AP Groningen

Drente

Postbus 122, 9400 AC Assen

Tīmekļa vietnes:

| Province | Tīmekļa vietne |
| --- | --- |
| Groningena | http://www.provinciegroningen.nl/boa/documenten/boerderijverplaatsingr0901.pdf |
| Drente | www.provincie.drenthe.nl/actueel/bekendmakingen/?ActItmIdt=12790 |

Province

Tīmekļa vietne

Groningena

http://www.provinciegroningen.nl/boa/documenten/boerderijverplaatsingr0901.pdf

Drente

www.provincie.drenthe.nl/actueel/bekendmakingen/?ActItmIdt=12790

Cita informācija: 2007.–2013. gada lauku attīstības programmas pasākumā Nr. 125 paredzēta iespēja subsidēt uzņēmumu pārvietošanu. Provinces nolēma neizmantot šo iespēju, jo minētais pasākums paredz iespēju piešķirt subsīdijas tikai saistībā ar amonjaka emisiju un nogulšņu samazināšanu, bet ar dabu, ūdeni un lauksaimniecības struktūru saistītu valsts un provinces mēroga politikas mērķu efektīvai īstenošanai ir vajadzīga plašāka vēriena atbalsta shēma.

Atbalsta Nr.: XA 442/08

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Castilla-La Mancha

Atbalsta shēmas nosaukums: Ayudas para la realización de auditorías, análisis y estudios

Juridiskais pamats: Convocatorias de ayudas para las cooperativas agrarias:

Orden de 8.6.2000 de la Consejería de Agricultura y Medio Ambiente por la que se establecen los programas de fomento de la calidad agroalimentaria en Castilla-La Mancha (FOCAL 2000) programa 1 cooperativismo agrario

Orden de de la Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, por la que se aprueban las bases reguladoras de las ayudas para la mejora de las estructuras asociativas agrarias en Castilla-La Mancha y se convocan dichas ayudas para el año 2009.

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: kopsumma – EUR 200 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: līdz 50 % no attiecināmajām izmaksām.

Summas, kas norādītas tādu ārēju uzņēmumu rēķinos, kuri veic revīzijas, analīzi vai izpēti vai arī ievieš kvalitātes standartus.

Piedaloties izstādēs, gadatirgos vai citos pasākumos, par attaisnotām izmaksām uzskata dalības maksu, publikāciju un iekārtu nomas izmaksas.

Īstenošanas datums: no dienas, kad Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicēts atbrīvojuma pieprasījuma reģistrācijas numurs.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: tehniskais atbalsts (15. pants Regulā (EK) Nr. 1857/2006) un atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanai (14. pants Regulā (EK) Nr. 1857/2006).

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): lauksaimniecība, lopkopība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural |
| --- |
| C/Pintor Matías Moreno, no 4 |
| 45004 Toledo |
| ESPAÑA |

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural

C/Pintor Matías Moreno, no 4

45004 Toledo

ESPAÑA

Tīmekļa vietne: pagaidu adrese:

http://www.jccm.es/agricul/paginas/ayudas/cooperativismo/cooperativismo.htm

pēc publicēšanas:

www.jccm.es/cgi-bin/docm.php3

---

(1)  Pa gadiem norādītās summas ir orientējošas; kopējā paredzētā budžeta summa nemainās

---

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/9

---

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

2009/C 156/07

Atbalsta Nr.: XA 82/09

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Comunitat Valenciana

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Intercitrus

Juridiskais pamats: Propuesta de Resolución del expediente acogido a la linea «Promoción Agroalimentaria de los cítricos»

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 250 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums: no dienas, kad Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicēts atbrīvojuma pieprasījuma reģistrācijas numurs

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: līdz 2009. gada decembrim

Atbalsta mērķis: dalība gadatirgos; uzņēmumu pieredzes apmaiņas forumu organizēšana; apelsīnu un mandarīnu patēriņa popularizēšanas un sabiedrības informēšanas kampaņas, kuru mērķis ir informēt par šo augļu uzturvērtības īpašībām un labvēlīgo ietekmi uz veselību, nenorādot konkrētus uzņēmumus, preču zīmes vai produktu izcelsmi; skolēniem adresētas popularizēšanas kampaņas skolās; zinātniskas informācijas apkopošana un analīze, lai iesniegtu priekšlikumus iekļaušanai sarakstos, kurus sagatavo saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem; labāka informētība par tirgus attīstību. Atbalstāmie pasākumi ir 15. pantā Regulā (EK) Nr. 1857/2006 paredzētie pasākumi.

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): pārtikas ražošanas MVU Valensijas autonomajā kopienā.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Tīmekļa vietne: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/INTERCITRUS%202009.pdf

Cita informācija: —

Tirdzniecības ģenerāldirektore

Marta VALSANGIACOMO GIL

Atbalsta Nr.: XA 96/09

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Comunitat Valenciana

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Consejo Regulador IGP Cítricos Valencianos.

Consejo Regulador IGP Cítricos Valencianos

Juridiskais pamats:

Ayuda individual nominativa: Presupuestos de la Generalitat 2009

Ayuda individual nominativa: Presupuestos de la Generalitat 2009

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 604 750,00

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums: no dienas, kad Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicēts atbrīvojuma pieprasījuma reģistrācijas numurs

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: līdz 2009. gada decembrim

Atbalsta mērķis: izstāžu, konkursu, gadatirgu un uzņēmumu pieredzes apmaiņas forumu organizēšana un dalība tajos. (Attiecināmajos izdevumos ir iekļauta prezentāciju vietas, stenda vai telpas nomas maksa, dalības maksa, saistītās ceļošanas un publikāciju izmaksas). Publikācijas, piemēram, katalogi vai tīmekļa vietnes, kurās sniegti faktu materiāli par noteiktu reģionu ražotājiem vai noteiktu produktu ražotājiem, ar noteikumu, ka informācija un tās pasniegšanas veids ir neitrāls un visiem attiecīgajiem ražotājiem ir vienādas iespējas tikt atspoguļotiem šādā publikācijā. Faktu materiāli par nepatentētajiem produktiem, to uzturvērtības priekšrocībām un ierosinājumiem to lietošanai, kuros var norādīt produktu izcelsmi, ar noteikumu, ka izcelsmes norādes precīzi atbilst Eiropas Kopienas reģistrētajām norādēm (15. panta 2. punkta e) apakšpunkta pēdējais ievilkums).

Pasākumi ir paredzēti 15 pantā Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006.

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): pārtikas ražošanas MVU Valensijas autonomajā kopienā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Tīmekļa vietne: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Consejo_Regulador_IGP_CITRICOS_VALENCIANOS.pdf

Cita informācija: —

Tirdzniecības ģenerāldirektore

Marta VALSANGIACOMO GIL

Atbalsta Nr.: XA 99/09

Dalībvalsts: Francija

Reģions: Département de la Haute-Garonne

Atbalsta shēmas nosaukums: Indemnisation des pertes entraînées par la fièvre catarrhale ovine (FCO) en Haute-Garonne: réduction des surcoûts de mise en «quarantaine» des jeunes bovins en surplus sur les exploitations

Juridiskais pamats: Articles L 1511-2 et L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales;

10. panta 2. punkts 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006;

Arrêté du 15 décembre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale du mouton;

er

Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmums 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā;

Délibération du Conseil général de la Haute-Garonne du 28 janvier 2009.

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi: 1 miljons EUR

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Šo atbalstu piešķir par dzīvniekiem, kas atbilst šādiem kritērijiem:

dzimuši saimniecībā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūnijam un reģistrēti Haute-Garonne departamentā,

Haute-Garonne

atradušies saimniecībā pēc 2008. gada 22. augusta,

vakcinēti pret infekciozā katarālā drudža 1. un 8. serotipu,

laisti tirgū pirms 2009. gada 1. marta.

Atbalsts paredzēts, lai segtu faktiskās papildu izmaksas, kas radušās sakarā ar jaunlopu turēšanu karantīnā, ievērojot šādus ierobežojumus – 100 % no minētajām papildu izmaksām un EUR 105 par vienu dzīvnieku.

Ar karantīnu saistītās minimālās izmaksas ir aplēstas EUR 161,44 apmērā 63 dienu karantīnas periodam (izlaižot dzīvnieku no karantīnas, viroloģiskā reakcija ir negatīva) un EUR 201,72 apmērā 81 dienas karantīnas periodam:

—   barība: EUR 1,70 dienā,

—   pakaiši un veterinārā aprūpe: EUR 0,42 dienā,

—   atliktie skaidras naudas maksājumi: EUR 30 par vienu dzīvnieku.

Izmaksas 62 dienām:

= (1,7 + 0,42) × 62 + 30 = EUR 161,44

Izmaksas 81 dienai:

= (1,7 + 0,42) × 81 + 30 = EUR 201,72

Pirmajā gadījumā lauksaimniekam jāsedz izmaksas vismaz EUR 56,44 apmērā.

Otrajā gadījumā lauksaimniekam jāsedz izmaksas vismaz EUR 96,72 apmērā.

Īstenošanas datums: no 2009. gada 27. marta, t. i., no dienas, kad Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicēts atbrīvojuma pieprasījuma reģistrācijas numurs

Atbalsta shēmas ilgums: līdz 2009. gada beigām

Atbalsta mērķis: Tā kā Haute-Garonne departaments

Haute-Garonne

2008. gada 20. jūnijā kļuva par aizliegto zonu attiecībā uz infekciozā katarālā drudža 1. serotipu un

2008. gada 22. augustā attiecībā uz infekciozā katarālā drudža 1. un 8. serotipu,

departamenta lauksaimniekiem nācās turēt saimniecībās esošos jaunlopus karantīnā, līdz tiem izveidojās imunitāte pret šo slimību, lai gan saskaņā ar Haute-Garonne departamenta lopkopības praksi eksportam pārdod liesus (vidēji piecus mēnešus vecus) dzīvniekus.

Haute-Garonne

Haute-Garonne ģenerālpadomes piešķirtā atbalsta mērķis ir daļēji kompensēt papildu izmaksas, kas radušās saistībā ar dzīvnieku turēšanu karantīnā.

Haute-Garonne

Saskaņā ar infekciozā katarālā drudža valsts kontroles programmu un papildus dažādajiem šīs slimības uzraudzības pasākumiem atbalsts kā ārkārtas pasākums palīdzēs lauksaimniekiem segt papildu izmaksas, kas radušās saistībā ar jaunu vīriešu un sieviešu kārtas dzīvnieku turēšanu karantīnā; dzīvnieki bija jātur karantīnā no 2008. gada 20. jūnija un atkārtoti no 2008. gada 22. augusta, jo vajadzēja laiku, lai veiktu vakcināciju un lai dzīvnieki iegūtu imunitāti un tos varētu eksportēt.

Visi jaunlopu atbilstības kritēriji un tas, ka šie kritēriji summējas, nodrošina, ka atbalstu var saņemt tikai par dzīvniekiem, uz kuriem faktiski attiecas karantīnas prasība.

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): liellopu un teļu audzēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Conseil général de la Haute-Garonne |
| --- |
| 1 boulevard de la Marquette |
| 31090 Toulouse Cedex |
| FRANCE |

Conseil général de la Haute-Garonne

1 boulevard de la Marquette

31090 Toulouse Cedex

FRANCE

Tīmekļa vietne: http://www.cg31.fr/upload/pdf_dadre_fco/aide_au_maintien_quarantaine_bovins.pdf

---

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/12

---

Atjaunināts saraksts ar muitas iestādēm (1), kurās Komisijas Regulas (EK) Nr. 1635/2006 (2) I pielikumā uzskaitītos produktus var deklarēt brīvai apritei Eiropas Kopienā

2009/C 156/08

| Dalībvalsts | Muitas iestādes |
| --- | --- |
| BELGIQUE/BELGIË | Anvers DE — voie maritime
  Bierset — (Grāce–Hollogne) DE — voies aerienne et/ou terrestre
  Bruxelles DE — voie aérienne
  Zaventem D — voie aérienne |
| БЪЛГАРИЯ | Varna and Bourgas ports
  Sofia, Varna and Bourgas airports |
| ČESKÁ REPUBLIKA | Visas muitas iestādes |
| DANMARK | Katrâ Dānijas ostâ un lidosta |
| DEUTSCHLAND | Baden–Württemberg | HZA Lörrach–ZA Weil-am-Rhein-Autobahn
  HZA Stuttgart–ZA Flughafen
  HZA Ulm–ZA Aalen |
| Bayern | HZA München–ZA Flughafen
  HZA Regensburg–ZA Furth-im-Wald-Schafberg
  HZA Schweinfurt–ZA Bayreuth
  HZA Nürnberg–ZA Erlangen-Tennenlohe |
| Berlin | HZA Berlin–ZA Marzahn
  HZA Potsdam–ZA Berlin-Flughafen-Tegel |
| Brandenburg | Bereich HZA Frankfurt (Oder)
  HZA Frankfurt (Oder)–ZA Frankfurt (Oder) Autobahn
  HZA Frankfurt (Oder)–ZA Forst-Autobahn
  Bereich HZA Potsdam
  HZA Potsdam–ZA Berlin-Flughafen Schönefeld |
| Bremen | HZA Bremen–ZA Neustädter Hafen
  HZA Bremerhaven–ZA Bremerhaven |
| Hamburg | HZA Hamburg-Hafen–ZA Waltershof-Abfertigung Köhlfleetdamm
  HZA Hamburg-Stadt–ZA Oberelbe
  HZA Hamburg-Hafen–ZA Waltershof
  HZA Itzehoe–ZA Hamburg-Flughafen |
| Hessen | HZA Frankfurt-am-Main-Flughafen |
| Mecklenburg–Vorpommern | HZA Stralsund–ZA Rostock-Grenzkontrollstelle Rostock |
| Niedersachsen | HZA Hannover–ZA Hannover-Nord
  HZA Braunschweig–ZA Braunschweig-Broitzem |
| Nordrhein–Westfalen | HZA Dortmund–ZA Ost
  HZA Düsseldorf–ZA Flughafen |
| Rheinland–Pfalz | HZA Koblenz–ZA Hahn-Flughafen |
| Schleswig–Holstein | HZA Kiel–ZA Wik, Grenzkontrollstelle Kiel Ostuferhafen
  HZA Kiel–ZA Travemünde |
| EESTI | Narva, Koidula, Luhamaa robežpārejas punkti, Tallinas Lidosta, Paljassaare un Muuga ostas |
| ΕΛΛΑΔΑ | Αθηνών, Πειραιά, Κρατικού Αερολιμένα Αθηνών, Θεσσαλονίκης, Αερολιμένα Μίκρας, Βόλου, Πατρών, Ηρακλείου, Αερολιμένα Ηρακλείου Κρήτης, Καβάλας, Ιωαννίνων, Ναυπλίου |
| ESPAÑA | Barcelona (Aeropuerto), Barcelona (Puerto), Irun (Carretera), La Junquera (Carretera), Madrid (Aeropuerto) |
| FRANCE | Bordeaux: transport aérien
  Brive: transport terrestre
  Dunkerque: transport maritime
  Lille: transport aérien et terrestre
  Lyon-Satolas: transport aérien
  Le Puy-en-Velay: transport terrestre
  Marseille: transport aérien, terrestre et maritime
  Nice-aéroport: transport aérien
  Orly: transport aérien
  Roissy: transport aérien et terrestre
  Rungis: transport terrestre
  Saint-Julien-en-Genevois: transport terrestre
  Saint-Louis/Bâle: transport aérien et terrestre
  Strasbourg: transport terrestre
  Thionville: transport terrestre
  Toulouse-Blagnac: transport aérien
  Valence: transport terrestre |
| IRELAND | Visas muitas iestādes |
| ITALIA | Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Trieste
  Ufficio di Sanità aerea di Torino–Caselle
  Ufficio di Sanità aerea di Roma–Fiumicino
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Venezia
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Genova
  Ufficio di Sanità marittima di Livorno
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Ancona
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Brindisi
  Ufficio di Sanità aerea di Varese–Malpensa
  Ufficio di Sanità aerea di Bologna–Panicale
  Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Bari
  Posto d'Ispezione frontaliera di Chiasso |
| ΚΎΠΡΟς | Visas muitas iestādes |
| LATVIJA | Roads: Grebneva, Pãternieki, Terehova; Railways: Daugavpils, Rēzekne-2; Seaports: Liepāja, Rīga, Ventspils; Airport: Rīga; Post: Rīga International branch of the Latvian Post Office |
| LIETUVA | Visas muitas iestādes |
| LUXEMBOURG | Bureau des Douanes et Accises
  Centre douanier–Luxembourg
  Bureau des Douanes et Accises
  Luxembourg-Aéroport–Niederanven |
| MAGYARORSZÁG | Visas muitas iestādes |
| MALTA | Kravu gaisa pārvadājumu nodaļa Maltas Starptautiskajā lidostā, Luqa
  Muitas pārvaldes Jūras kravu pārvadājumu ievešanas apstrādes nodaļa, Valletta
  Muitas biroja Paku sūtījumu birojs, Qormi |
| NEDERLAND | Visas muitas iestādēs |
| ÖSTERREICH | Nickelsdorf
  Heiligenkreuz
  Spielfeld
  Tissis
  Wien–Flughafen Schwechat |
| POLSKA | Visas muitas iestādes |
| PORTUGAL | Aeroportos de Lisboa, Porto e Faro
  Portos de Lisboa e Leixões |
| ROMÂNIA | Visas muitas iestādes |
| SLOVENIJA | Obrežje (road border crossing), Koper (port border crossing), Dobova (railway border crossing), Gruškovje (road bordercrossing), Jelšane (road border crossing), Brnik (air border crossing), Ljubljana (road and railway) |
| SLOVENSKO | Visas muitas iestādes |
| SUOMI — FINLAND | Helsinki, Vaalimaa, Niirala, Vartius, Raja–Jooseppi, Utsjoki, Kilpisjärvi, Helsinki-Vantaan lentoaseman |
| SVERIGE | Arlanda, Göteborg, Landvetter, Helsingborg, Karlskrona, Stockholm, Ystad, Karlshamn |
| UNITED KINGDOM | Belfast International Airport, Port of Belfast, Port of Dover, Port of Falmouth, Port of Felixstowe, Gatwick Airport, Glasgow Prestwick Airport, Manchester Airport, Port of Hull and Goole, Port of London, Port of Southampton |

Dalībvalsts

Muitas iestādes

BELGIQUE/BELGIË

Anvers DE — voie maritime

Bierset — (Grāce–Hollogne) DE — voies aerienne et/ou terrestre

Bruxelles DE — voie aérienne

Zaventem D — voie aérienne

БЪЛГАРИЯ

Varna and Bourgas ports

Sofia, Varna and Bourgas airports

ČESKÁ REPUBLIKA

Visas muitas iestādes

DANMARK

Katrâ Dānijas ostâ un lidosta

DEUTSCHLAND

Baden–Württemberg

HZA Lörrach–ZA Weil-am-Rhein-Autobahn

HZA Stuttgart–ZA Flughafen

HZA Ulm–ZA Aalen

Bayern

HZA München–ZA Flughafen

HZA Regensburg–ZA Furth-im-Wald-Schafberg

HZA Schweinfurt–ZA Bayreuth

HZA Nürnberg–ZA Erlangen-Tennenlohe

Berlin

HZA Berlin–ZA Marzahn

HZA Potsdam–ZA Berlin-Flughafen-Tegel

Brandenburg

Bereich HZA Frankfurt (Oder)

HZA Frankfurt (Oder)–ZA Frankfurt (Oder) Autobahn

HZA Frankfurt (Oder)–ZA Forst-Autobahn

Bereich HZA Potsdam

HZA Potsdam–ZA Berlin-Flughafen Schönefeld

Bremen

HZA Bremen–ZA Neustädter Hafen

HZA Bremerhaven–ZA Bremerhaven

Hamburg

HZA Hamburg-Hafen–ZA Waltershof-Abfertigung Köhlfleetdamm

HZA Hamburg-Stadt–ZA Oberelbe

HZA Hamburg-Hafen–ZA Waltershof

HZA Itzehoe–ZA Hamburg-Flughafen

Hessen

HZA Frankfurt-am-Main-Flughafen

Mecklenburg–Vorpommern

HZA Stralsund–ZA Rostock-Grenzkontrollstelle Rostock

Niedersachsen

HZA Hannover–ZA Hannover-Nord

HZA Braunschweig–ZA Braunschweig-Broitzem

Nordrhein–Westfalen

HZA Dortmund–ZA Ost

HZA Düsseldorf–ZA Flughafen

Rheinland–Pfalz

HZA Koblenz–ZA Hahn-Flughafen

Schleswig–Holstein

HZA Kiel–ZA Wik, Grenzkontrollstelle Kiel Ostuferhafen

HZA Kiel–ZA Travemünde

EESTI

Narva, Koidula, Luhamaa robežpārejas punkti, Tallinas Lidosta, Paljassaare un Muuga ostas

ΕΛΛΑΔΑ

Αθηνών, Πειραιά, Κρατικού Αερολιμένα Αθηνών, Θεσσαλονίκης, Αερολιμένα Μίκρας, Βόλου, Πατρών, Ηρακλείου, Αερολιμένα Ηρακλείου Κρήτης, Καβάλας, Ιωαννίνων, Ναυπλίου

ESPAÑA

Barcelona (Aeropuerto), Barcelona (Puerto), Irun (Carretera), La Junquera (Carretera), Madrid (Aeropuerto)

FRANCE

Bordeaux: transport aérien

Brive: transport terrestre

Dunkerque: transport maritime

Lille: transport aérien et terrestre

Lyon-Satolas: transport aérien

Le Puy-en-Velay: transport terrestre

Marseille: transport aérien, terrestre et maritime

Nice-aéroport: transport aérien

Orly: transport aérien

Roissy: transport aérien et terrestre

Rungis: transport terrestre

Saint-Julien-en-Genevois: transport terrestre

Saint-Louis/Bâle: transport aérien et terrestre

Strasbourg: transport terrestre

Thionville: transport terrestre

Toulouse-Blagnac: transport aérien

Valence: transport terrestre

IRELAND

Visas muitas iestādes

ITALIA

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Trieste

Ufficio di Sanità aerea di Torino–Caselle

Ufficio di Sanità aerea di Roma–Fiumicino

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Venezia

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Genova

Ufficio di Sanità marittima di Livorno

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Ancona

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Brindisi

Ufficio di Sanità aerea di Varese–Malpensa

Ufficio di Sanità aerea di Bologna–Panicale

Ufficio di Sanità marittima ed aerea di Bari

Posto d'Ispezione frontaliera di Chiasso

ΚΎΠΡΟς

Visas muitas iestādes

LATVIJA

Roads: Grebneva, Pãternieki, Terehova; Railways: Daugavpils, Rēzekne-2; Seaports: Liepāja, Rīga, Ventspils; Airport: Rīga; Post: Rīga International branch of the Latvian Post Office

LIETUVA

Visas muitas iestādes

LUXEMBOURG

Bureau des Douanes et Accises

Centre douanier–Luxembourg

Bureau des Douanes et Accises

Luxembourg-Aéroport–Niederanven

MAGYARORSZÁG

Visas muitas iestādes

MALTA

Kravu gaisa pārvadājumu nodaļa Maltas Starptautiskajā lidostā, Luqa

Muitas pārvaldes Jūras kravu pārvadājumu ievešanas apstrādes nodaļa, Valletta

Muitas biroja Paku sūtījumu birojs, Qormi

NEDERLAND

Visas muitas iestādēs

ÖSTERREICH

Nickelsdorf

Heiligenkreuz

Spielfeld

Tissis

Wien–Flughafen Schwechat

POLSKA

Visas muitas iestādes

PORTUGAL

Aeroportos de Lisboa, Porto e Faro

Portos de Lisboa e Leixões

ROMÂNIA

Visas muitas iestādes

SLOVENIJA

Obrežje (road border crossing), Koper (port border crossing), Dobova (railway border crossing), Gruškovje (road bordercrossing), Jelšane (road border crossing), Brnik (air border crossing), Ljubljana (road and railway)

SLOVENSKO

Visas muitas iestādes

SUOMI — FINLAND

Helsinki, Vaalimaa, Niirala, Vartius, Raja–Jooseppi, Utsjoki, Kilpisjärvi, Helsinki-Vantaan lentoaseman

SVERIGE

Arlanda, Göteborg, Landvetter, Helsingborg, Karlskrona, Stockholm, Ystad, Karlshamn

UNITED KINGDOM

Belfast International Airport, Port of Belfast, Port of Dover, Port of Falmouth, Port of Felixstowe, Gatwick Airport, Glasgow Prestwick Airport, Manchester Airport, Port of Hull and Goole, Port of London, Port of Southampton

---

(1)  Izmaiņas ir kursivētas.

(2)  OV L 306, 7.11.2006., 3. lpp.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības Iestāde

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/15

---

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm trim EBTA valstīm, ko piemēro no 2009. gada 1. marta

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumā Nr. 195/04/COL (OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp. un EEZ pielikums Nr. 26/2006, 25.5.2006., 1. lpp.))

2009/C 156/09

Pamatlikmes aprēķina saskaņā ar nodaļu par atsauces un diskonta likmju noteikšanas metodi Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs, kurās grozījumi izdarīti ar Uzraudzības iestādes 2008. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 788/08/COL. Lai aprēķinātu piemērojamo atsauces likmi, ir jāpieskaita piemērota rezerve saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādnēm. Attiecībā uz diskonta likmi tas nozīmē, ka pamatlikmei ir attiecīgi jāpieskaita 100 bāzes punktu rezerve. Arī atmaksāšanas procentu likmi aprēķinās, pamatlikmei pieskaitot 100 bāzes punktus, kā tas paredzēts Uzraudzības iestādes 2008. gada 17. decembra Lēmumā Nr. 789/08/COL, ar kuru groza Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL (publicēts OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp. un EEZ pielikumā Nr. 26/2006, 25.5.2006., 1. lpp.).

| | Īslande | Lihtenšteina | Norvēģija |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2009.–31.1.2009. | 16,42 | 2,95 | 6,43 |
| 1.2.2009.–28.2.2009. | 16,42 | 2,33 | 5,41 |
| 1.3.2009.– | 16,42 | 1,58 | 4,26 |

Īslande

Lihtenšteina

Norvēģija

1.1.2009.–31.1.2009.

16,42

2,95

6,43

1.2.2009.–28.2.2009.

16,42

2,33

5,41

1.3.2009.–

16,42

1,58

4,26

---

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/16

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar EEZ Līguma 61. pantu un Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu

2009/C 156/10

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu atbalsta pasākumu:

Lēmuma pieņemšanas datums:

Lieta numurs: 64824

EBTA valsts: Norvēģija

Reģions: —

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums): Bioenerģijas shēma

Juridiskais pamats: Norvēģijas valsts budžets, 1150. nodaļa, 50. pozīcija, un Ikgadējais lauksaimniecības nolīgums

Pasākuma veids: Atbalsta shēma

Mērķis: Vides aizsardzība

Atbalsta veids: Tiešās dotācijas

Budžets: 35 miljoni Norvēģijas kronu (aptuveni 3,9 miljoni EUR) ik gadu. Gada budžetam piemēro parlamenta budžeta procedūras

Atbalsta intensitāte: Atbilstīgi pamatnostādnēm

Ilgums: Līdz 2014. gada 1. janvāris

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Ministry of Agriculture and Food |
| --- |
| P.O. Box 8007 |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Agriculture and Food

P.O. Box 8007

0030 Oslo

NORWAY

Cita informācija: —

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālas informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/

---

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/17

---

EBTA Uzraudzības iestāde ir konstatējusi, ka šis pasākums nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta nozīmē

2009/C 156/11

Lēmuma pieņemšanas datums:

Lietas numurs: 65833

EBTA valsts: Norvēģija

Reģions: —

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums): Eksportfinans valsts finansējums

Juridiskais pamats: EEZ līguma 61. panta 1. punkts

Pasākuma veids: Aizdevuma instruments

Mērķis: Nodrošināt ilgtermiņa finansējumu Eksportfinans

Atbalsta veids: Tiešie aizdevumi

Budžets: 30 miljardi Norvēģijas kronu, aptuveni 3,1 miljards euro

Atbalsta intensitāte: —

Ilgums: Līdz 2010. gada 31. decembrim.

Tautsaimniecības nozare(s): Eksportfinans nodrošina finansējumu visai Norvēģijas eksporta nozarei

Piešķīrējas iestādes nosaukums un drese:

| Norvēģijas valsts, Tirdzniecības una rūpniecības ministrija |
| --- |
| Einar Gerhardsensplass 1 |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |

Norvēģijas valsts, Tirdzniecības una rūpniecības ministrija

Einar Gerhardsensplass 1

0030 Oslo

NORWAY

Cita informācija: —

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālas informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/

---

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/18

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES IETEIKUMS

(2008. gada 5. novembris)

par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, pamatojoties uz EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kas iekļauti šā līguma XI pielikumā

2009/C 156/12

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zona līgumu (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ŅEMOT VĒRĀ EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minēto aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem) (2), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kas iekļauti šā līguma XI pielikumā, un īpaši tā 15. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 194/04/COL, ar ko pieņem ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums un vadlīnijas par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtējumu,

tā kā:

| (1) | Pamatdirektīva izveido elektroniskās sakaru nozares tiesisko regulējumu, lai tiktu panākta atbilstība konverģences tendencēm, aptverot visus elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus tās darbības sfērā. Tiesiskā regulējuma mērķis ir līdz ar konkurences attīstību samazināt ex ante regulējumu, kas attiecas uz konkrēto nozari. |
| --- | --- |

(1)

Pamatdirektīva izveido elektroniskās sakaru nozares tiesisko regulējumu, lai tiktu panākta atbilstība konverģences tendencēm, aptverot visus elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus tās darbības sfērā. Tiesiskā regulējuma mērķis ir līdz ar konkurences attīstību samazināt ex ante regulējumu, kas attiecas uz konkrēto nozari.

| (2) | Pamatdirektīvas 15. pants paredz, ka EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) pēc publiskas apspriedes un apspriedes ar valsts pārvaldes iestādēm (VPI) EBTA valstīs pieņem ieteikumu par attiecīgo produktu un pakalpojumu tirgiem. |
| --- | --- |

(2)

Pamatdirektīvas 15. pants paredz, ka EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) pēc publiskas apspriedes un apspriedes ar valsts pārvaldes iestādēm (VPI) EBTA valstīs pieņem ieteikumu par attiecīgo produktu un pakalpojumu tirgiem.

| (3) | Šā ieteikuma mērķis ir noteikt to produktu un pakalpojumu tirgus, kuros var būt attaisnota ex ante regulas piemērošana saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 1. punktu. Jebkuras ex ante regulatīvas iejaukšanās beidzamais mērķis ir radīt ieguvumu galalietotājiem, padarot mazumtirdzniecības tirgus ilglaicīgi konkurētspējīgus. Attiecīgo tirgu noteikšanā piemērojamie kritēriji laika gaitā var mainīties un mainās, jo produktu un pakalpojumu iezīmes attīstās un pieprasījuma un piedāvājuma aizvietošanas iespējas mainās. Tā kā 2004. gada 14. jūlija ieteikums (3) ir bijis spēkā jau vairāk nekā četrus gadus, ir lietderīgi to pārskatīt, pamatojoties uz tirgus attīstību EEZ. Tādējādi šis ieteikums aizstāj 2004. gada 14. jūlija ieteikumu, kas pieņemts ar Lēmumu Nr. 194/04/COL. |
| --- | --- |

(3)

Šā ieteikuma mērķis ir noteikt to produktu un pakalpojumu tirgus, kuros var būt attaisnota ex ante regulas piemērošana saskaņā ar pamatdirektīvas 15. panta 1. punktu. Jebkuras ex ante regulatīvas iejaukšanās beidzamais mērķis ir radīt ieguvumu galalietotājiem, padarot mazumtirdzniecības tirgus ilglaicīgi konkurētspējīgus. Attiecīgo tirgu noteikšanā piemērojamie kritēriji laika gaitā var mainīties un mainās, jo produktu un pakalpojumu iezīmes attīstās un pieprasījuma un piedāvājuma aizvietošanas iespējas mainās. Tā kā 2004. gada 14. jūlija ieteikums (3) ir bijis spēkā jau vairāk nekā četrus gadus, ir lietderīgi to pārskatīt, pamatojoties uz tirgus attīstību EEZ. Tādējādi šis ieteikums aizstāj 2004. gada 14. jūlija ieteikumu, kas pieņemts ar Lēmumu Nr. 194/04/COL.

| (4) | Pamatdirektīvas 15. panta 1. punktā Iestādei prasīts noteikt tirgus saskaņā ar konkurences tiesību principiem. Tālab šajā ieteikumā, nosakot produktu tirgu robežas elektronisko sakaru nozarē, izmantoti konkurences tiesību principi, savukārt ex ante regulējumam paredzēto tirgu noteikšana vai izvēle atkarīga no tā, vai šiem tirgiem ir tādas iezīmes, kas attaisno ex ante reglamentējošo pienākumu piemērošanu. Šajā ieteikumā ir izmantota pamatdirektīvā un Direktīvā 2002/22/EK lietotā terminoloģija (4). Saskaņā ar pamatdirektīvu valsts apstākļiem atbilstošos attiecīgos tirgus un jo īpaši attiecīgos ģeogrāfiskos tirgus tās teritorijā nosaka valsts pārvaldes iestādes. |
| --- | --- |

(4)

Pamatdirektīvas 15. panta 1. punktā Iestādei prasīts noteikt tirgus saskaņā ar konkurences tiesību principiem. Tālab šajā ieteikumā, nosakot produktu tirgu robežas elektronisko sakaru nozarē, izmantoti konkurences tiesību principi, savukārt ex ante regulējumam paredzēto tirgu noteikšana vai izvēle atkarīga no tā, vai šiem tirgiem ir tādas iezīmes, kas attaisno ex ante reglamentējošo pienākumu piemērošanu. Šajā ieteikumā ir izmantota pamatdirektīvā un Direktīvā 2002/22/EK lietotā terminoloģija (4). Saskaņā ar pamatdirektīvu valsts apstākļiem atbilstošos attiecīgos tirgus un jo īpaši attiecīgos ģeogrāfiskos tirgus tās teritorijā nosaka valsts pārvaldes iestādes.

| (5) | Šajā ieteikumā tirgus identificēšanas sākumpunkts ir mazumtirdzniecības tirgu definēšana, lūkojoties no nākotnē paredzamās attīstības perspektīvas un ievērojot pieprasījuma un piedāvājuma aizvietojamību. Kad tas paveikts, var noteikt attiecīgos vairumtirdzniecības tirgus. Ja pakārtoto tirgu lielā mērā apgādā vertikāli integrēts uzņēmums vai uzņēmumi, potenciāliem uzņēmumiem, kas nav integrēti, varētu būt grūti iegūt vajadzīgos resursus. Tālab, lai noteiktu, vai tirgū ir nepieciešams ex ante regulējums, var būt nepieciešams izveidot abstraktu iepriekšējā posma vairumtirdzniecības tirgu. Elektronisko sakaru nozarē tirgi bieži ir ar divpusēju raksturu – tie ietver pakalpojumus, ko nodrošina, izmantojot tīklus vai platformas, kas savieno lietotājus abās tirgus pusēs; piemēram, galalietotāji, kas apmainās ar paziņojumiem, vai arī informācijas vai satura nosūtītāji un saņēmēji. Šie aspekti ir jāņem vērā, apsverot tirgu noteikšanu un definēšanu, jo tie var ietekmēt gan kritērijus, pamatojoties uz kuriem tirgi tiek noteikti, gan to, vai uzskata, ka tiem piemīt iezīmes, kuras var attaisnot ex ante reglamentējošo pienākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Šajā ieteikumā tirgus identificēšanas sākumpunkts ir mazumtirdzniecības tirgu definēšana, lūkojoties no nākotnē paredzamās attīstības perspektīvas un ievērojot pieprasījuma un piedāvājuma aizvietojamību. Kad tas paveikts, var noteikt attiecīgos vairumtirdzniecības tirgus. Ja pakārtoto tirgu lielā mērā apgādā vertikāli integrēts uzņēmums vai uzņēmumi, potenciāliem uzņēmumiem, kas nav integrēti, varētu būt grūti iegūt vajadzīgos resursus. Tālab, lai noteiktu, vai tirgū ir nepieciešams ex ante regulējums, var būt nepieciešams izveidot abstraktu iepriekšējā posma vairumtirdzniecības tirgu. Elektronisko sakaru nozarē tirgi bieži ir ar divpusēju raksturu – tie ietver pakalpojumus, ko nodrošina, izmantojot tīklus vai platformas, kas savieno lietotājus abās tirgus pusēs; piemēram, galalietotāji, kas apmainās ar paziņojumiem, vai arī informācijas vai satura nosūtītāji un saņēmēji. Šie aspekti ir jāņem vērā, apsverot tirgu noteikšanu un definēšanu, jo tie var ietekmēt gan kritērijus, pamatojoties uz kuriem tirgi tiek noteikti, gan to, vai uzskata, ka tiem piemīt iezīmes, kuras var attaisnot ex ante reglamentējošo pienākumu piemērošanu.

| (6) | Lai noteiktu tirgus, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, jāizmanto šādi kumulatīvie kritēriji. Pirmais kritērijs ir grūti pārvarami un ilglaicīgi šķēršļi ienākšanai tirgū. Šie šķēršļi var būt strukturāli, juridiski vai regulatīvi. Tomēr elektronisko sakaru tirgu dinamiskā rakstura un darbības dēļ būtu arī jāapsver iespējas pārvarēt ienākšanas šķēršļus konkrētā laikposmā, veicot perspektīvu analīzi, lai noteiktu, kuriem tirgiem varētu būt jāpiemēro ex ante regulējums. Tāpēc otrais kritērijs pieļauj, ka tiek atlasīti tikai tādi tirgi, kuru struktūra nav vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgā laikposmā. Piemērojot šo kritēriju, jāizpēta konkurences stāvoklis aiz ienākšanas šķēršļiem. Ar trešo kritēriju pārbauda, vai, piemērojot tikai konkurences tiesības vien, nevarētu pienācīgi labot attiecīgās tirgus nepilnības. |
| --- | --- |

(6)

Lai noteiktu tirgus, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, jāizmanto šādi kumulatīvie kritēriji. Pirmais kritērijs ir grūti pārvarami un ilglaicīgi šķēršļi ienākšanai tirgū. Šie šķēršļi var būt strukturāli, juridiski vai regulatīvi. Tomēr elektronisko sakaru tirgu dinamiskā rakstura un darbības dēļ būtu arī jāapsver iespējas pārvarēt ienākšanas šķēršļus konkrētā laikposmā, veicot perspektīvu analīzi, lai noteiktu, kuriem tirgiem varētu būt jāpiemēro ex ante regulējums. Tāpēc otrais kritērijs pieļauj, ka tiek atlasīti tikai tādi tirgi, kuru struktūra nav vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgā laikposmā. Piemērojot šo kritēriju, jāizpēta konkurences stāvoklis aiz ienākšanas šķēršļiem. Ar trešo kritēriju pārbauda, vai, piemērojot tikai konkurences tiesības vien, nevarētu pienācīgi labot attiecīgās tirgus nepilnības.

| (7) | Galvenie aspekti, kas jāapsver, izvērtējot pirmo un otro kritēriju, ir tie paši, kurus novērtē, veicot tirgus nākotnes perspektīvu analīzi, jo īpaši jāapsver ienākšanas šķēršļi, ja nav regulējuma (tai skaitā zaudēto izmaksu apjoms), tirgus struktūra, tirgus darbība un tirgus dinamika, tostarp tādi rādītāji kā tirgus daļas un tendences, tirgus cenas un tendences, kā arī konkurējošo tīklu vai infrastruktūru izplatība un pārklājums. Jebkuram tirgum, kam nepiemēro ex ante regulējumu un kas atbilst iepriekš minētajiem trim kritērijiem, ex ante regulējums var būt nepieciešams. |
| --- | --- |

(7)

Galvenie aspekti, kas jāapsver, izvērtējot pirmo un otro kritēriju, ir tie paši, kurus novērtē, veicot tirgus nākotnes perspektīvu analīzi, jo īpaši jāapsver ienākšanas šķēršļi, ja nav regulējuma (tai skaitā zaudēto izmaksu apjoms), tirgus struktūra, tirgus darbība un tirgus dinamika, tostarp tādi rādītāji kā tirgus daļas un tendences, tirgus cenas un tendences, kā arī konkurējošo tīklu vai infrastruktūru izplatība un pārklājums. Jebkuram tirgum, kam nepiemēro ex ante regulējumu un kas atbilst iepriekš minētajiem trim kritērijiem, ex ante regulējums var būt nepieciešams.

| (8) | No konkurences viedokļa raugoties, jauniem tirgiem nevajadzētu noteikt neatbilstošus pienākumus pat tad, ja saskaņā ar pamatdirektīvu tajos ir konstatētas “pirmsācēja” priekšrocības. Par jauniem tirgiem uzskata tādus tirgus, kas ietver produktus vai pakalpojumus, attiecībā uz kuriem to novitātes dēļ grūti paredzēt pieprasījuma apstākļus vai ieiešanas tirgū un piedāvājuma nosacījumus un tāpēc ir grūti piemērot iepriekš minētos trīs kritērijus. Iemesls, kālab jaunos tirgus konkurences labad nepakļauj reglamentējošiem pasākumiem, ir jauninājumu sekmēšana atbilstīgi pamatdirektīvas 8. pantam; tajā pašā laikā jānovērš, ka vadošais uzņēmums ierobežo piekļuvi šādam tirgum, kā norādīts Iestādes vadlīnijās par tirgus analīzi, un būtiskas ietekmes tirgū novērtēšanu saskaņā ar reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (5). Esošā tīkla pakāpenisku atjauninājumu rezultātā reti veidojas jauns tirgus. Produkta aizvietojamības trūkums jākonstatē, raugoties gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma puses, un tikai pēc tam var secināt, ka tas nav jau esoša tirgus daļa. Jaunu mazumtirdzniecības pakalpojumu rašanās var izraisīt jauna, atvasināta vairumtirdzniecības tirgus izveidi, ja šādus mazumtirdzniecības pakalpojumus nevar nodrošināt, izmantojot esošos vairumtirdzniecības produktus. |
| --- | --- |

(8)

No konkurences viedokļa raugoties, jauniem tirgiem nevajadzētu noteikt neatbilstošus pienākumus pat tad, ja saskaņā ar pamatdirektīvu tajos ir konstatētas “pirmsācēja” priekšrocības. Par jauniem tirgiem uzskata tādus tirgus, kas ietver produktus vai pakalpojumus, attiecībā uz kuriem to novitātes dēļ grūti paredzēt pieprasījuma apstākļus vai ieiešanas tirgū un piedāvājuma nosacījumus un tāpēc ir grūti piemērot iepriekš minētos trīs kritērijus. Iemesls, kālab jaunos tirgus konkurences labad nepakļauj reglamentējošiem pasākumiem, ir jauninājumu sekmēšana atbilstīgi pamatdirektīvas 8. pantam; tajā pašā laikā jānovērš, ka vadošais uzņēmums ierobežo piekļuvi šādam tirgum, kā norādīts Iestādes vadlīnijās par tirgus analīzi, un būtiskas ietekmes tirgū novērtēšanu saskaņā ar reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (5). Esošā tīkla pakāpenisku atjauninājumu rezultātā reti veidojas jauns tirgus. Produkta aizvietojamības trūkums jākonstatē, raugoties gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma puses, un tikai pēc tam var secināt, ka tas nav jau esoša tirgus daļa. Jaunu mazumtirdzniecības pakalpojumu rašanās var izraisīt jauna, atvasināta vairumtirdzniecības tirgus izveidi, ja šādus mazumtirdzniecības pakalpojumus nevar nodrošināt, izmantojot esošos vairumtirdzniecības produktus.

| (9) | Šā ieteikuma kontekstā svarīgi ir divi ienākšanas šķēršļu veidi: strukturālie šķēršļi un juridiskie jeb regulatīvie šķēršļi. |
| --- | --- |

(9)

Šā ieteikuma kontekstā svarīgi ir divi ienākšanas šķēršļu veidi: strukturālie šķēršļi un juridiskie jeb regulatīvie šķēršļi.

| (10) | Strukturālie šķēršļi ienākšanai ir sākotnējās izmaksas vai pieprasījuma apstākļi, kas nozarē ilgi darbojošos uzņēmumu un jaunienācēju starpā rada asimetriskus nosacījumus un tādējādi jaunienācējiem traucē vai neļauj ienākt tirgū. Piemēram, var uzskatīt, ka pastāv augsti strukturālie šķēršļi, ja tirgum raksturīgas absolūtas izmaksu priekšrocības, nozīmīgi apjomradīti ietaupījumi un/vai diversifikācijas radīti ietaupījumi, ražošanas jaudu nepietiekamība un lielas zaudētās izmaksas. Pašreiz šādus šķēršļus joprojām var konstatēt attiecībā uz plaši izplatīto vietējo piekļuves tīklu izvēršanu un/vai nodrošināšanu fiksētās vietās. Saistīts strukturālais šķērslis var pastāvēt arī tad, ja pakalpojuma sniegšanai nepieciešams tīkla komponents, ko nevar tehniski dublēt vai tā dublēšanas izmaksas to padara konkurentiem neizdevīgu. |
| --- | --- |

(10)

Strukturālie šķēršļi ienākšanai ir sākotnējās izmaksas vai pieprasījuma apstākļi, kas nozarē ilgi darbojošos uzņēmumu un jaunienācēju starpā rada asimetriskus nosacījumus un tādējādi jaunienācējiem traucē vai neļauj ienākt tirgū. Piemēram, var uzskatīt, ka pastāv augsti strukturālie šķēršļi, ja tirgum raksturīgas absolūtas izmaksu priekšrocības, nozīmīgi apjomradīti ietaupījumi un/vai diversifikācijas radīti ietaupījumi, ražošanas jaudu nepietiekamība un lielas zaudētās izmaksas. Pašreiz šādus šķēršļus joprojām var konstatēt attiecībā uz plaši izplatīto vietējo piekļuves tīklu izvēršanu un/vai nodrošināšanu fiksētās vietās. Saistīts strukturālais šķērslis var pastāvēt arī tad, ja pakalpojuma sniegšanai nepieciešams tīkla komponents, ko nevar tehniski dublēt vai tā dublēšanas izmaksas to padara konkurentiem neizdevīgu.

| (11) | Juridiskie vai regulatīvie šķēršļi nav saistīti ar ekonomiskajiem nosacījumiem, bet izriet no likumdošanas, administratīvajiem vai citiem valsts pasākumiem, kam ir tieša ietekme uz ienākšanu un/vai operatoru pozicionēšanu attiecīgajā tirgū. Piemērs juridiskam vai regulatīvam šķērslim, kas neļauj ienākt tirgū, ir skaita ierobežojums uzņēmumiem, kuriem ir piekļuve frekvenču spektram, kas vajadzīgs, lai sniegtu uz to balstītus pakalpojumus. Citi juridisko vai regulatīvo šķēršļu piemēri ir cenu kontrole vai citi uzņēmumiem noteiktie, ar cenām saistītie pasākumi, kas ietekmē ne tikai ienākšanu, bet arī uzņēmumu pozicionēšanu tirgū. Juridiskos vai regulatīvos šķēršļus, kurus var likvidēt attiecīgā laikposmā, parasti nevajag uzskatīt par tādiem, kas veido ekonomisku šķērsli ienākšanai, ar kuru tādējādi būtu izpildīts pirmais kritērijs. |
| --- | --- |

(11)

Juridiskie vai regulatīvie šķēršļi nav saistīti ar ekonomiskajiem nosacījumiem, bet izriet no likumdošanas, administratīvajiem vai citiem valsts pasākumiem, kam ir tieša ietekme uz ienākšanu un/vai operatoru pozicionēšanu attiecīgajā tirgū. Piemērs juridiskam vai regulatīvam šķērslim, kas neļauj ienākt tirgū, ir skaita ierobežojums uzņēmumiem, kuriem ir piekļuve frekvenču spektram, kas vajadzīgs, lai sniegtu uz to balstītus pakalpojumus. Citi juridisko vai regulatīvo šķēršļu piemēri ir cenu kontrole vai citi uzņēmumiem noteiktie, ar cenām saistītie pasākumi, kas ietekmē ne tikai ienākšanu, bet arī uzņēmumu pozicionēšanu tirgū. Juridiskos vai regulatīvos šķēršļus, kurus var likvidēt attiecīgā laikposmā, parasti nevajag uzskatīt par tādiem, kas veido ekonomisku šķērsli ienākšanai, ar kuru tādējādi būtu izpildīts pirmais kritērijs.

| (12) | Ienākšanas šķēršļu nozīme var mazināties tādu jauninājumu virzītu tirgu gadījumā, kam raksturīgs nepārtraukts tehnoloģiskais progress. Šādos tirgos konkurences spiedienu bieži rada pašlaik tirgū vēl neesošo, bet potenciālo konkurentu jauninājumu iespējamība. Jauninājumu virzītos tirgos dinamiska vai ilgtermiņa konkurence var būt starp uzņēmumiem, kuri ne vienmēr ir konkurenti esošajā “statiskajā” tirgū. Šis ieteikums nenosaka tirgus, attiecībā uz kuriem paredz, ka šķēršļi ienākšanai tajos varētu izzust pārskatāmā laikposmā. Novērtējot, vai ienākšanas šķēršļi turpinātu pastāvēt gadījumā, ja regulējumu neieviestu, jāizpēta, pirmkārt, vai šajā nozarē jaunu dalībnieku ienākšana tirgū ir notikusi bieži un bijusi veiksmīga un, otrkārt, vai šī ienākšana ir bijusi (vai arī ir gaidāms, ka turpmāk tā būs) pietiekami ātra un noturīga, lai ierobežotu tirgus ietekmi. Tas, cik nozīmīgi ir ienākšanas šķēršļi, būs atkarīgs cita starpā no produkcijas minimālā efektivitātes apjoma (minimum efficient scale of output) un zaudētajām izmaksām. |
| --- | --- |

(12)

Ienākšanas šķēršļu nozīme var mazināties tādu jauninājumu virzītu tirgu gadījumā, kam raksturīgs nepārtraukts tehnoloģiskais progress. Šādos tirgos konkurences spiedienu bieži rada pašlaik tirgū vēl neesošo, bet potenciālo konkurentu jauninājumu iespējamība. Jauninājumu virzītos tirgos dinamiska vai ilgtermiņa konkurence var būt starp uzņēmumiem, kuri ne vienmēr ir konkurenti esošajā “statiskajā” tirgū. Šis ieteikums nenosaka tirgus, attiecībā uz kuriem paredz, ka šķēršļi ienākšanai tajos varētu izzust pārskatāmā laikposmā. Novērtējot, vai ienākšanas šķēršļi turpinātu pastāvēt gadījumā, ja regulējumu neieviestu, jāizpēta, pirmkārt, vai šajā nozarē jaunu dalībnieku ienākšana tirgū ir notikusi bieži un bijusi veiksmīga un, otrkārt, vai šī ienākšana ir bijusi (vai arī ir gaidāms, ka turpmāk tā būs) pietiekami ātra un noturīga, lai ierobežotu tirgus ietekmi. Tas, cik nozīmīgi ir ienākšanas šķēršļi, būs atkarīgs cita starpā no produkcijas minimālā efektivitātes apjoma (minimum efficient scale of output) un zaudētajām izmaksām.

| (13) | Pat tad, ja tirgū ir novērojami augsti ienākšanas šķēršļi, citi strukturālie faktori tirgū var norādīt uz to, ka tirgus virzās uz efektīvi konkurētspējīgu rezultātu attiecīgā laikposmā. Tirgus dinamikas iemesls var būt, piemēram, tehnoloģiski uzlabojumi vai produktu un tirgu konverģence, kas var izraisīt to, ka operatori, kas ir aktīvi atšķirīgu produktu tirgos, izraisa konkurences spiedienu viens uz otru. Tas var notikt arī tirgos ar ierobežotu, bet pietiekamu uzņēmumu skaitu, kuriem ir atšķirīgas izmaksu struktūras, ja šajos tirgos ir cenu ziņā elastīgs pieprasījums. Var būt arī tirgus kapacitātes pārpalikums, kas parasti sniedz iespēju konkurējošiem uzņēmumiem, reaģējot uz cenu pieaugumu, ļoti ātri palielināt produkciju. Šādos gadījumos tirgus daļas laika gaitā var mainīties un/vai var novērot cenu samazināšanos. Ja tirgus dinamika mainās ātri, izraugoties atbilstošu laikposmu, jāpievērš uzmanība, lai tas atspoguļotu šā tirgus attīstību. |
| --- | --- |

(13)

Pat tad, ja tirgū ir novērojami augsti ienākšanas šķēršļi, citi strukturālie faktori tirgū var norādīt uz to, ka tirgus virzās uz efektīvi konkurētspējīgu rezultātu attiecīgā laikposmā. Tirgus dinamikas iemesls var būt, piemēram, tehnoloģiski uzlabojumi vai produktu un tirgu konverģence, kas var izraisīt to, ka operatori, kas ir aktīvi atšķirīgu produktu tirgos, izraisa konkurences spiedienu viens uz otru. Tas var notikt arī tirgos ar ierobežotu, bet pietiekamu uzņēmumu skaitu, kuriem ir atšķirīgas izmaksu struktūras, ja šajos tirgos ir cenu ziņā elastīgs pieprasījums. Var būt arī tirgus kapacitātes pārpalikums, kas parasti sniedz iespēju konkurējošiem uzņēmumiem, reaģējot uz cenu pieaugumu, ļoti ātri palielināt produkciju. Šādos gadījumos tirgus daļas laika gaitā var mainīties un/vai var novērot cenu samazināšanos. Ja tirgus dinamika mainās ātri, izraugoties atbilstošu laikposmu, jāpievērš uzmanība, lai tas atspoguļotu šā tirgus attīstību.

| (14) | Pieņemot lēmumu par to, vai tirgum var būt nepieciešams ex ante regulējums, jāizsver arī tas, cik lielā mērā pietiek ar konkurences tiesībām, lai novērstu tirgus nepilnības, kas konstatētas, piemērojot pirmos divus kritērijus. Konkurences tiesību pasākumi diez vai būs pietiekami, ja, lai labotu tirgus kļūdu, ir vajadzīga nozīmīga iejaukšanās vai nepieciešama bieža un/vai savlaicīga iejaukšanās. |
| --- | --- |

(14)

Pieņemot lēmumu par to, vai tirgum var būt nepieciešams ex ante regulējums, jāizsver arī tas, cik lielā mērā pietiek ar konkurences tiesībām, lai novērstu tirgus nepilnības, kas konstatētas, piemērojot pirmos divus kritērijus. Konkurences tiesību pasākumi diez vai būs pietiekami, ja, lai labotu tirgus kļūdu, ir vajadzīga nozīmīga iejaukšanās vai nepieciešama bieža un/vai savlaicīga iejaukšanās.

| (15) | Šo trīs kritēriju piemērošanai būtu jāierobežo to tirgu skaits elektronisko sakaru nozarē, kuros piemēro ex ante reglamentējošus pienākumus, tādējādi dodot ieguldījumu, lai sasniegtu regulatīvo pamatprincipu mērķi, proti, konkurencei attīstoties, šajos tirgos pakāpeniski samazināt uz nozari attiecināto ex ante regulējumu. Šie kritēriji jāpiemēro kumulatīvi, tas ir, neatbilstība jebkuram no tiem norāda, ka šim tirgum nav nepieciešams ex ante regulējums. |
| --- | --- |

(15)

Šo trīs kritēriju piemērošanai būtu jāierobežo to tirgu skaits elektronisko sakaru nozarē, kuros piemēro ex ante reglamentējošus pienākumus, tādējādi dodot ieguldījumu, lai sasniegtu regulatīvo pamatprincipu mērķi, proti, konkurencei attīstoties, šajos tirgos pakāpeniski samazināt uz nozari attiecināto ex ante regulējumu. Šie kritēriji jāpiemēro kumulatīvi, tas ir, neatbilstība jebkuram no tiem norāda, ka šim tirgum nav nepieciešams ex ante regulējums.

| (16) | Reglamentējošā kontrole mazumtirdzniecības pakalpojumiem jānosaka tikai tad, ja valsts pārvaldes iestādes uzskata, ka attiecīgie vairumtirdzniecības pasākumi vai pasākumi attiecībā uz operatoru izvēli vai iepriekšēju izvēli nesasniegtu mērķi nodrošināt efektīvu konkurenci un sabiedrības interešu mērķu izpildi. Nosakot regulatīvus pasākumus vairumtirdzniecības līmenī, tostarp izmantojot līdzekļus, kas varētu ietekmēt mazumtirdzniecības tirgus, EEZ valstis var nodrošināt, ka normāliem konkurences procesiem pievienotās vērtības ķēde ir atvērta tik daudz, cik tas vien iespējams, tādējādi sniedzot galalietotājiem vislabākos rezultātus. Tādēļ šajā ieteikumā galvenokārt noteikti vairumtirdzniecības tirgi, kuru atbilstošs regulējums paredzēts, lai reaģētu uz efektīvas konkurences trūkumu, kas izpaužas galalietotāju tirgos. Ja valsts pārvaldes iestāde pierāda, ka regulatīvi pasākumi vairumtirdzniecības tirgū bijuši nesekmīgi, attiecīgajam mazumtirdzniecības tirgum var būt nepieciešams ex ante regulējums, ja tas atbilst iepriekš minētajiem trim kritērijiem. |
| --- | --- |

(16)

Reglamentējošā kontrole mazumtirdzniecības pakalpojumiem jānosaka tikai tad, ja valsts pārvaldes iestādes uzskata, ka attiecīgie vairumtirdzniecības pasākumi vai pasākumi attiecībā uz operatoru izvēli vai iepriekšēju izvēli nesasniegtu mērķi nodrošināt efektīvu konkurenci un sabiedrības interešu mērķu izpildi. Nosakot regulatīvus pasākumus vairumtirdzniecības līmenī, tostarp izmantojot līdzekļus, kas varētu ietekmēt mazumtirdzniecības tirgus, EEZ valstis var nodrošināt, ka normāliem konkurences procesiem pievienotās vērtības ķēde ir atvērta tik daudz, cik tas vien iespējams, tādējādi sniedzot galalietotājiem vislabākos rezultātus. Tādēļ šajā ieteikumā galvenokārt noteikti vairumtirdzniecības tirgi, kuru atbilstošs regulējums paredzēts, lai reaģētu uz efektīvas konkurences trūkumu, kas izpaužas galalietotāju tirgos. Ja valsts pārvaldes iestāde pierāda, ka regulatīvi pasākumi vairumtirdzniecības tirgū bijuši nesekmīgi, attiecīgajam mazumtirdzniecības tirgum var būt nepieciešams ex ante regulējums, ja tas atbilst iepriekš minētajiem trim kritērijiem.

| (17) | Eiropas Komisija 2007. gada 17. decembrī publicēja jaunu Ieteikumu 2007/879/EK (6) par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar pamatdirektīvu. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Komisija 2007. gada 17. decembrī publicēja jaunu Ieteikumu 2007/879/EK (6) par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar pamatdirektīvu.

| (18) | Iestādes ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem pārskatīšanas sākumpunkts ir Komisijas jaunais ieteikums un apsvērumi, kas pausti Komisijas ieteikuma paskaidrojuma rakstā. Pārskatīšanas procesa gaitā Iestāde pauda nostāju, ka tirgu attīstības salīdzinājums jāveic ne tikai uz atsevišķu EBTA valstu situācijas fona, bet gan izmantojot EEZ kritēriju. |
| --- | --- |

(18)

Iestādes ieteikumu par attiecīgajiem tirgiem pārskatīšanas sākumpunkts ir Komisijas jaunais ieteikums un apsvērumi, kas pausti Komisijas ieteikuma paskaidrojuma rakstā. Pārskatīšanas procesa gaitā Iestāde pauda nostāju, ka tirgu attīstības salīdzinājums jāveic ne tikai uz atsevišķu EBTA valstu situācijas fona, bet gan izmantojot EEZ kritēriju.

| (19) | Pamatojoties uz tirgus attīstību EBTA valstīs, kā arī uz publiskā apspriedē iesniegtajiem apsvērumiem un citu Iestādei pieejamo informāciju, nešķiet, ka elektronisko sakaru tirgu darbība trijās EBTA valstīs ievērojami atšķirtos no vidējās tirgus darbības rādītājiem Eiropas Savienībā vai no EEZ lielākā apmērā kā attiecīgo tirgu darbība atsevišķās ES dalībvalstīs, salīdzinot to ar vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

(19)

Pamatojoties uz tirgus attīstību EBTA valstīs, kā arī uz publiskā apspriedē iesniegtajiem apsvērumiem un citu Iestādei pieejamo informāciju, nešķiet, ka elektronisko sakaru tirgu darbība trijās EBTA valstīs ievērojami atšķirtos no vidējās tirgus darbības rādītājiem Eiropas Savienībā vai no EEZ lielākā apmērā kā attiecīgo tirgu darbība atsevišķās ES dalībvalstīs, salīdzinot to ar vidējo rādītāju.

| (20) | EEZ līguma mērķis ir izveidot “dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kura pamatotos uz kopīgiem noteikumiem un vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem” (7). Ievērojot šo mērķi un iepriekš minētos apsvērumus, Iestāde pieņem ieteikumu, kas ir saskaņots ar Komisijas ieteikumu, lai elektronisko sakaru tirgos EEZ nodrošinātu kopīga regulējuma vienotu piemērošanu un tiesisko noteiktību iesaistītajām personām. Tālab tirgu skaits, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, šajā ieteikumā ir samazināts no 18 uz 7 tirgiem. |
| --- | --- |

(20)

EEZ līguma mērķis ir izveidot “dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kura pamatotos uz kopīgiem noteikumiem un vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem” (7). Ievērojot šo mērķi un iepriekš minētos apsvērumus, Iestāde pieņem ieteikumu, kas ir saskaņots ar Komisijas ieteikumu, lai elektronisko sakaru tirgos EEZ nodrošinātu kopīga regulējuma vienotu piemērošanu un tiesisko noteiktību iesaistītajām personām. Tālab tirgu skaits, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, šajā ieteikumā ir samazināts no 18 uz 7 tirgiem.

| (21) | Tirgu skaita, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, samazināšana ne vienmēr norāda uz to, ka neiekļautie tirgi katrā EBTA valstī ir efektīvi konkurētspējīgi un ex ante regulējums šajos tirgos vairs nav nepieciešams. Atsauksmes, kas Iestādei iesniegtas pārskatīšanas procesa laikā, norāda, ka dažos tirgos ir vēlama regulējuma turpināšana. |
| --- | --- |

(21)

Tirgu skaita, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, samazināšana ne vienmēr norāda uz to, ka neiekļautie tirgi katrā EBTA valstī ir efektīvi konkurētspējīgi un ex ante regulējums šajos tirgos vairs nav nepieciešams. Atsauksmes, kas Iestādei iesniegtas pārskatīšanas procesa laikā, norāda, ka dažos tirgos ir vēlama regulējuma turpināšana.

| (22) | Pielikumā uzskaitītie tirgi ir noteikti, balstoties uz šiem trim kumulatīvajiem kritērijiem. Attiecībā uz tirgiem, kas nav minēti šajā ieteikumā, valsts pārvaldes iestādēm attiecīgajam tirgum jāpiemēro trīs kritēriju tests. Tirgiem, kas uzskaitīti 2004. gada 14. jūlija Ieteikuma Nr. 194/04/COL pielikumā, bet nav minēti šā ieteikuma pielikumā, valsts pārvaldes iestādēm jābūt tiesībām piemērot trīs kritēriju testu, lai novērtētu, vai, pamatojoties uz valsts apstākļiem, šim tirgum joprojām ir nepieciešams ex ante regulējums. Attiecībā uz šajā ieteikumā minētajiem tirgiem valsts pārvaldes iestāde var izlemt neveikt tirgus analīzes procedūru, ja tā konstatē, ka šis tirgus neatbilst noteiktajiem trim kritērijiem. Valsts pārvaldes iestādes drīkst noteikt tirgus, kas atšķiras no šajā ieteikumā minētajiem, ja tās rīkojas saskaņā ar pamatdirektīvas 7. pantu. Ja netiek ziņots par pamatdirektīvas 38. apsvērumā minētajiem pasākumiem, kas varētu ietekmēt tirdzniecību starp EBTA valstīm, pret attiecīgo valsti var tikt piemērota pienākuma neizpildes procedūra. Tirgi, kas nav minēti šajā ieteikumā, jānosaka, pamatojoties uz konkurences principiem, kas izklāstīti Iestādes paziņojumā par jēdziena “attiecīgais tirgus” definīciju EEZ konkurences tiesību mērķiem (8), un tiem jāatbilst Iestādes vadlīnijām par tirgus analīzi un nozīmīgās pozīcijas tirgū novērtēšanai, kā arī jāapmierina trīs iepriekš izklāstītie kritēriji. |
| --- | --- |

(22)

Pielikumā uzskaitītie tirgi ir noteikti, balstoties uz šiem trim kumulatīvajiem kritērijiem. Attiecībā uz tirgiem, kas nav minēti šajā ieteikumā, valsts pārvaldes iestādēm attiecīgajam tirgum jāpiemēro trīs kritēriju tests. Tirgiem, kas uzskaitīti 2004. gada 14. jūlija Ieteikuma Nr. 194/04/COL pielikumā, bet nav minēti šā ieteikuma pielikumā, valsts pārvaldes iestādēm jābūt tiesībām piemērot trīs kritēriju testu, lai novērtētu, vai, pamatojoties uz valsts apstākļiem, šim tirgum joprojām ir nepieciešams ex ante regulējums. Attiecībā uz šajā ieteikumā minētajiem tirgiem valsts pārvaldes iestāde var izlemt neveikt tirgus analīzes procedūru, ja tā konstatē, ka šis tirgus neatbilst noteiktajiem trim kritērijiem. Valsts pārvaldes iestādes drīkst noteikt tirgus, kas atšķiras no šajā ieteikumā minētajiem, ja tās rīkojas saskaņā ar pamatdirektīvas 7. pantu. Ja netiek ziņots par pamatdirektīvas 38. apsvērumā minētajiem pasākumiem, kas varētu ietekmēt tirdzniecību starp EBTA valstīm, pret attiecīgo valsti var tikt piemērota pienākuma neizpildes procedūra. Tirgi, kas nav minēti šajā ieteikumā, jānosaka, pamatojoties uz konkurences principiem, kas izklāstīti Iestādes paziņojumā par jēdziena “attiecīgais tirgus” definīciju EEZ konkurences tiesību mērķiem (8), un tiem jāatbilst Iestādes vadlīnijām par tirgus analīzi un nozīmīgās pozīcijas tirgū novērtēšanai, kā arī jāapmierina trīs iepriekš izklāstītie kritēriji.

| (23) | Tas, ka šajā ieteikumā noteikti tie produktu un pakalpojumu tirgi, kuros ex ante regulējuma piemērošana varētu būt attaisnojama, nenozīmē to, ka regulējums vienmēr ir attaisnojams vai ka šiem tirgiem piemēros īpašajās direktīvās noteiktus reglamentējošus pienākumus. Konkrēti, regulējumu nedrīkst noteikt vai tas jāatceļ gadījumos, ja arī bez regulējuma šajos tirgos ir efektīva konkurence, tas ir, ja nevienam operatoram nav ievērojamas tirgus ietekmes pamatdirektīvas 14. panta nozīmē. Noteiktajiem reglamentējošiem pienākumiem jābūt atbilstīgiem un jāpamatojas uz konstatētās problēmas iezīmēm, tiem jābūt proporcionāliem un pamatotiem, ņemot vērā pamatdirektīvā izklāstītos mērķus, jo īpaši palielināt lietotāju ieguvumus, nodrošināt neizkropļotu vai neierobežotu konkurenci, veicināt efektīvus ieguldījumus infrastruktūrā un atbalstīt jauninājumus, kā arī rosināt radio frekvenču spektra un numerācijas resursu efektīvu izmantošanu. |
| --- | --- |

(23)

Tas, ka šajā ieteikumā noteikti tie produktu un pakalpojumu tirgi, kuros ex ante regulējuma piemērošana varētu būt attaisnojama, nenozīmē to, ka regulējums vienmēr ir attaisnojams vai ka šiem tirgiem piemēros īpašajās direktīvās noteiktus reglamentējošus pienākumus. Konkrēti, regulējumu nedrīkst noteikt vai tas jāatceļ gadījumos, ja arī bez regulējuma šajos tirgos ir efektīva konkurence, tas ir, ja nevienam operatoram nav ievērojamas tirgus ietekmes pamatdirektīvas 14. panta nozīmē. Noteiktajiem reglamentējošiem pienākumiem jābūt atbilstīgiem un jāpamatojas uz konstatētās problēmas iezīmēm, tiem jābūt proporcionāliem un pamatotiem, ņemot vērā pamatdirektīvā izklāstītos mērķus, jo īpaši palielināt lietotāju ieguvumus, nodrošināt neizkropļotu vai neierobežotu konkurenci, veicināt efektīvus ieguldījumus infrastruktūrā un atbalstīt jauninājumus, kā arī rosināt radio frekvenču spektra un numerācijas resursu efektīvu izmantošanu.

| (24) | Tirgu identifikācija šajā ieteikumā neskar tirgus, kurus atsevišķos gadījumos definē saskaņā konkurences tiesībām. Turklāt ex ante regulējuma joma neskar to pasākumu jomu, kuri var būt analizēti konkurences tiesību kontekstā. |
| --- | --- |

(24)

Tirgu identifikācija šajā ieteikumā neskar tirgus, kurus atsevišķos gadījumos definē saskaņā konkurences tiesībām. Turklāt ex ante regulējuma joma neskar to pasākumu jomu, kuri var būt analizēti konkurences tiesību kontekstā.

| (25) | Šā ieteikuma saturs ir ticis diskutēts publiskā apspriedē, un par to ir veiktas konsultācijas ar valsts pārvaldes iestādēm un valsts iestādēm EBTA valstīs. |
| --- | --- |

(25)

Šā ieteikuma saturs ir ticis diskutēts publiskā apspriedē, un par to ir veiktas konsultācijas ar valsts pārvaldes iestādēm un valsts iestādēm EBTA valstīs.

| (26) | Šis ieteikums ir jāinterpretē, ņemot vērā Komisijas Ieteikuma 2007/879/EK paskaidrojuma rakstu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar pamatdirektīvu. Paskaidrojuma rakstā cita starpā ir iekļauti jauno tehnoloģiju, kas attiecas uz ieteikuma definētajiem tirgiem, apraksti, |
| --- | --- |

(26)

Šis ieteikums ir jāinterpretē, ņemot vērā Komisijas Ieteikuma 2007/879/EK paskaidrojuma rakstu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar pamatdirektīvu. Paskaidrojuma rakstā cita starpā ir iekļauti jauno tehnoloģiju, kas attiecas uz ieteikuma definētajiem tirgiem, apraksti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Definējot attiecīgos tirgus, kas atbilst valsts apstākļiem saskaņā ar EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minētā akta 15. panta 3. punktu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kas piemērota ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kas ietverti šā līguma XI pielikumā, valsts pārvaldes iestādēm jāanalizē šā ieteikuma pielikumā norādītie produktu un pakalpojumu tirgi. |
| --- | --- |

1.

Definējot attiecīgos tirgus, kas atbilst valsts apstākļiem saskaņā ar EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minētā akta 15. panta 3. punktu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kas piemērota ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kas ietverti šā līguma XI pielikumā, valsts pārvaldes iestādēm jāanalizē šā ieteikuma pielikumā norādītie produktu un pakalpojumu tirgi.

| 2. | Nosakot tirgus, kas nav minēti pielikumā, valsts pārvaldes iestādēm jānodrošina, ka tiek ņemti vērā šādi trīs kumulatīvi kritēriji:






  a) | augsti un ilglaicīgi šķēršļi ienākšanai tirgū; tie var būt strukturāli, juridiski vai regulatīvi; |
| --- | --- | --- |

2.

Nosakot tirgus, kas nav minēti pielikumā, valsts pārvaldes iestādēm jānodrošina, ka tiek ņemti vērā šādi trīs kumulatīvi kritēriji:

a)

augsti un ilglaicīgi šķēršļi ienākšanai tirgū; tie var būt strukturāli, juridiski vai regulatīvi;

| b) | tirgus struktūra, kas nav vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgā laikposmā; piemērojot šo kritēriju, jāizpēta konkurences stāvoklis aiz ienākšanas šķēršļiem; |
| --- | --- |

b)

tirgus struktūra, kas nav vērsta uz efektīvu konkurenci attiecīgā laikposmā; piemērojot šo kritēriju, jāizpēta konkurences stāvoklis aiz ienākšanas šķēršļiem;

| c) | piemērojot tikai konkurences tiesības vien, nevar pienācīgi labot attiecīgās tirgus nepilnības. |
| --- | --- |

c)

piemērojot tikai konkurences tiesības vien, nevar pienācīgi labot attiecīgās tirgus nepilnības.

| 3. | Šis ieteikums neskar tirgus definīcijas, tirgus analīžu rezultātus un reglamentējošus pienākumus, ko valsts pārvaldes iestādes noteikušas saskaņā ar EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minētā akta 15. panta 3. punktu un 16. pantu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri ietverti šā līguma XI pielikumā, pirms šā ieteikuma pieņemšanas datuma. |
| --- | --- |

3.

Šis ieteikums neskar tirgus definīcijas, tirgus analīžu rezultātus un reglamentējošus pienākumus, ko valsts pārvaldes iestādes noteikušas saskaņā ar EEZ līguma XI pielikuma 5.cl punktā minētā akta 15. panta 3. punktu un 16. pantu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem), kas piemērots ar Līguma 1. protokolu un nozares labojumiem, kuri ietverti šā līguma XI pielikumā, pirms šā ieteikuma pieņemšanas datuma.

| 4. | Šis ieteikums ir adresēts EBTA valstīm. |
| --- | --- |

4.

Šis ieteikums ir adresēts EBTA valstīm.

Briselē, 2008. gada 5. novembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

kolēģijas loceklis

Kurt JAEGER

---

(1)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

1

(2)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 (OV L 171, 29.6.2007., 32. lpp.; turpmāk tekstā – pamatdirektīva).

2

(3)  EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Ieteikums par attiecīgajiem produkta un pakalpojumu tirgiem elektronisko komunikāciju nozarē, kas pieejami ex ante regulai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kā iekļauts Eiropas Ekonomikas zona līgumā (OV L 113, 27.4.2006., 18. lpp.) un EEZ papildinājumā Nr. 21 (27.4.2006., 33. lpp.). Pieņemts ar Lēmumu Nr. 194/04/COL.

3

ex ante

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojumu direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XI pielikuma 5.cm punktā ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 11/2004 (OV L 116, 22.4.2004., 60. lpp.) un EEZ papildinājumā Nr. 20 (22.4.2004., 14. lpp.).

4

(5)  EBTA Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija vadlīnijas par tirgus analīzi un būtiskas ietekmes tirgū novērtēšanu saskaņā ar reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kas minēti Eiropas Ekonomikas zona līguma XI pielikumā (OV C 101, 27.4.2006., 1. lpp.) un EEZ papildinājumā Nr. 21 (27.4.2006., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 344, 28.12.2007., 65. lpp.

6

(7)  EEZ līguma preambulas 4. apsvērums.

7

(8)  EBTA Uzraudzības iestādes 1998. gada 4. marta Lēmums Nr. 46/98/COL par divu paziņojumu publicēšanu konkurences jomā saistībā ar jēdziena “attiecīgais tirgus” definīciju Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) konkurences tiesību mērķiem un par mazāk svarīgiem nolīgumiem, uz kuriem neattiecas EEZ līguma 53. panta 1. punkts (OV L 200, 16.7.1998., 46. lpp.) un EEZ papildinājums Nr. 28 (16.7.1998., 1. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

Mazumtirdzniecības līmenis

| 1. | Piekļuve publiskajam telefonu tīklam fiksētā atrašanās vietā privātiem klientiem un klientiem, kas nav privāti klienti. |
| --- | --- |

1.

Piekļuve publiskajam telefonu tīklam fiksētā atrašanās vietā privātiem klientiem un klientiem, kas nav privāti klienti.

Vairumtirdzniecības līmenis

| 2. | Izejošais zvans publiskā telefonu tīklā, ko nodrošina fiksētā vietā.
  Šā ieteikuma nolūkā uzskata, ka izejošais zvans ietver zvana pārraidi, un šā tirgus robežas nosaka tā, lai tās valsts kontekstā būtu saskaņotas ar robežām, kas noteiktas tāda zvana tranzīta un savienojuma pabeigšanas tirgum, ko nodrošina publiskā telefona tīklā fiksētā atrašanās vietā. |
| --- | --- |

2.

Izejošais zvans publiskā telefonu tīklā, ko nodrošina fiksētā vietā.

Šā ieteikuma nolūkā uzskata, ka izejošais zvans ietver zvana pārraidi, un šā tirgus robežas nosaka tā, lai tās valsts kontekstā būtu saskaņotas ar robežām, kas noteiktas tāda zvana tranzīta un savienojuma pabeigšanas tirgum, ko nodrošina publiskā telefona tīklā fiksētā atrašanās vietā.

| 3. | Savienojuma pabeigšana atsevišķos publisko telefonu tīklos fiksētā atrašanās vietā.
  Šā ieteikuma nolūkā uzskata, ka savienojuma pabeigšana ietver zvana pārraidi, un šā tirgus robežas nosaka tā, lai tās valsts kontekstā būtu saskaņotas ar robežām, kas noteiktas tāda izejošā zvana un zvana tranzīta tirgum, ko nodrošina publiskā telefona tīklā fiksētā atrašanās vietā. |
| --- | --- |

3.

Savienojuma pabeigšana atsevišķos publisko telefonu tīklos fiksētā atrašanās vietā.

Šā ieteikuma nolūkā uzskata, ka savienojuma pabeigšana ietver zvana pārraidi, un šā tirgus robežas nosaka tā, lai tās valsts kontekstā būtu saskaņotas ar robežām, kas noteiktas tāda izejošā zvana un zvana tranzīta tirgum, ko nodrošina publiskā telefona tīklā fiksētā atrašanās vietā.

| 4. | Piekļuve vairumtirdzniecības (fiziskā) tīkla infrastruktūrai (ieskaitot kopējo vai pilnībā atsaistīto piekļuvi) fiksētā atrašanās vietā. |
| --- | --- |

4.

Piekļuve vairumtirdzniecības (fiziskā) tīkla infrastruktūrai (ieskaitot kopējo vai pilnībā atsaistīto piekļuvi) fiksētā atrašanās vietā.

| 5. | Platjoslas piekļuves vairumtirdzniecība.
  Šis tirgus ietver nefizisku vai virtuālu piekļuvi tīklam, tostarp piekļuvi “bitu plūsmai” fiksētā atrašanās vietā. Šis tirgus ir pakārtots fiziskajai piekļuvei (iepriekš minētais 4. tirgus) tādā veidā, ka platjoslas piekļuves vairumtirdzniecību iespējams nodrošināt, izmantojot šo resursu apvienojumā ar citiem elementiem. |
| --- | --- |

5.

Platjoslas piekļuves vairumtirdzniecība.

Šis tirgus ietver nefizisku vai virtuālu piekļuvi tīklam, tostarp piekļuvi “bitu plūsmai” fiksētā atrašanās vietā. Šis tirgus ir pakārtots fiziskajai piekļuvei (iepriekš minētais 4. tirgus) tādā veidā, ka platjoslas piekļuves vairumtirdzniecību iespējams nodrošināt, izmantojot šo resursu apvienojumā ar citiem elementiem.

| 6. | Nomāto līniju galaposmu vairumtirdzniecība neatkarīgi no tehnoloģijas, kas izmantota, lai nodrošinātu nomāto vai atvēlēto jaudu. |
| --- | --- |

6.

Nomāto līniju galaposmu vairumtirdzniecība neatkarīgi no tehnoloģijas, kas izmantota, lai nodrošinātu nomāto vai atvēlēto jaudu.

| 7. | Balss savienojumu pabeigšana individuālos mobilajos tīklos. |
| --- | --- |

7.

Balss savienojumu pabeigšana individuālos mobilajos tīklos.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/24

---

Uzaicinājums iesniegt pieteikumus “Patērētāju politika”

2009/C 156/13

Aicinājums iesniegt pieteikumus finansiālam atbalstam Eiropas patērētāju organizācijām 2009. gadā tika publicēts Veselības un patērētāju izpildaģentūras tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/eahc/consumers/consumers_calls.html

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/25

---

Paziņojums, kas publicēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu lietā COMP/B-1/39.316 – Gaz de France (gāzes tirgu bloķēšana)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 156/14

1.   IEVADS

| (1) | Ja Komisija plāno pieņemt lēmumu, ar ko pieprasa pārkāpuma izbeigšanu, un ja attiecīgie uzņēmumi piedāvā uzņemties saistības, lai atbilstu prasībām, kuras tiem paudusi Komisija savā sākotnējā vērtējumā, Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (1) 9. pantu var ar lēmumu atzīt šo saistību saistošo spēku attiecībā uz uzņēmumiem. Šādu lēmumu var pieņemt uz noteiktu laika posmu, un tajā secina, ka Komisijas rīcībai vairs nav pamata. Atbilstīgi minētās regulas 27. panta 4. punktam Komisija publicē īsu lietas kopsavilkumu un saistību galveno saturu. Ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus termiņā, ko noteikusi Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Ja Komisija plāno pieņemt lēmumu, ar ko pieprasa pārkāpuma izbeigšanu, un ja attiecīgie uzņēmumi piedāvā uzņemties saistības, lai atbilstu prasībām, kuras tiem paudusi Komisija savā sākotnējā vērtējumā, Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (1) 9. pantu var ar lēmumu atzīt šo saistību saistošo spēku attiecībā uz uzņēmumiem. Šādu lēmumu var pieņemt uz noteiktu laika posmu, un tajā secina, ka Komisijas rīcībai vairs nav pamata. Atbilstīgi minētās regulas 27. panta 4. punktam Komisija publicē īsu lietas kopsavilkumu un saistību galveno saturu. Ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus termiņā, ko noteikusi Komisija.

2.   LIETAS KOPSAVILKUMS

| (2) | Komisija 2009. gada 22. jūnijā pieņēma sākotnēju vērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktu par pārkāpumiem, ko uzņēmums Gaz de France Suez S.A. un tā filiāles GRTgaz S.A. (“GRTgaz”) un Elengy S.A. (kopā “GDF Suez”) ir izdarījuši Francijas gāzes tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2009. gada 22. jūnijā pieņēma sākotnēju vērtējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktu par pārkāpumiem, ko uzņēmums Gaz de France Suez S.A. un tā filiāles GRTgaz S.A. (“GRTgaz”) un Elengy S.A. (kopā “GDF Suez”) ir izdarījuši Francijas gāzes tirgū.

| (3) | Saskaņā ar sākotnējo vērtējumu GDF Suez ir dominējošs stāvoklis gāzes piegādes un importa tirgos divās GRTgaz transporta tīkla līdzsvarošanas zonās – ziemeļos un dienvidos. Komisija sākotnēji vērtē, ka GDF Suez, iespējams, ir ļaunprātīgi izmantojusi savu dominējošo stāvokli EK līguma 82. panta nozīmē, bloķējot piekļuvi gāzes importa jaudai Francijā, tādējādi ierobežojot konkurenci piegādes tirgos. Šī bloķēšana izriet no importa jaudas lielākās daļas ilgtermiņa rezervēšanas Francijā, kā arī no importa jaudas piešķiršanas kārtības jaunajā metāna terminālī Fos Cavaou un no papildu importa jaudas ieguldījumu stratēģiska ierobežojuma Montoir de Bretagne metāna terminālī. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar sākotnējo vērtējumu GDF Suez ir dominējošs stāvoklis gāzes piegādes un importa tirgos divās GRTgaz transporta tīkla līdzsvarošanas zonās – ziemeļos un dienvidos. Komisija sākotnēji vērtē, ka GDF Suez, iespējams, ir ļaunprātīgi izmantojusi savu dominējošo stāvokli EK līguma 82. panta nozīmē, bloķējot piekļuvi gāzes importa jaudai Francijā, tādējādi ierobežojot konkurenci piegādes tirgos. Šī bloķēšana izriet no importa jaudas lielākās daļas ilgtermiņa rezervēšanas Francijā, kā arī no importa jaudas piešķiršanas kārtības jaunajā metāna terminālī Fos Cavaou un no papildu importa jaudas ieguldījumu stratēģiska ierobežojuma Montoir de Bretagne metāna terminālī.

3.   PIEDĀVĀTO SAISTĪBU GALVENAIS SATURS

| (4) | GDF Suez apstrīd Komisijas sākotnējo vērtējumu. Tomēr, lai kliedētu Komisijas bažas par konkurenci, tā piekrita uzņemties saistības atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. pantam. Saistību galvenos elementus var apkopot šādi (visu punktu detalizēts izklāsts ir pieejams saistību dokumentā). |
| --- | --- |

(4)

GDF Suez apstrīd Komisijas sākotnējo vērtējumu. Tomēr, lai kliedētu Komisijas bažas par konkurenci, tā piekrita uzņemties saistības atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. pantam. Saistību galvenos elementus var apkopot šādi (visu punktu detalizēts izklāsts ir pieejams saistību dokumentā).

| (5) | No 2010. gada 1. oktobra un uz laiku, cik ilgi vēl darbosies GDF Suez abonementi dienā, kad tiek paziņots lēmums, ko Komisija varētu pieņemt atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktam, GDF Suez nodod trešām personām noteiktu ilgtermiņa jaudu Obergailbach (80 GWh/dienā) un Taisnières-H (10 GWh/dienā) ieejas punktos. |
| --- | --- |

(5)

No 2010. gada 1. oktobra un uz laiku, cik ilgi vēl darbosies GDF Suez abonementi dienā, kad tiek paziņots lēmums, ko Komisija varētu pieņemt atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktam, GDF Suez nodod trešām personām noteiktu ilgtermiņa jaudu Obergailbach (80 GWh/dienā) un Taisnières-H (10 GWh/dienā) ieejas punktos.

| (6) | GDF Suez nodos trešām personām arī transporta jaudu tādā pašā apmērā vēlākais līdz 2027. gada 30. septembrim ieejas punktā Waidhaus un izejas punktā Medelsheim, vēlākais līdz 2025. gada 30. septembrim ieejas punktā Zeebrugge un izejas punktā Blaregnies, un, ja to prasa pircēji, līdz 2018. gada 30. septembrim uz gāzes vada Interconnector ieejas punktā “izeja NBP” un izejas punktā “ieejas zona Zeebrugge IZT”. |
| --- | --- |

(6)

GDF Suez nodos trešām personām arī transporta jaudu tādā pašā apmērā vēlākais līdz 2027. gada 30. septembrim ieejas punktā Waidhaus un izejas punktā Medelsheim, vēlākais līdz 2025. gada 30. septembrim ieejas punktā Zeebrugge un izejas punktā Blaregnies, un, ja to prasa pircēji, līdz 2018. gada 30. septembrim uz gāzes vada Interconnector ieejas punktā “izeja NBP” un izejas punktā “ieejas zona Zeebrugge IZT”.

| (7) | GDF Suez nodos trešām personām arī noteiktu ilgtermiņa jaudu metāna terminālī Montoir de Bretagne (1 Gm3/gadā no 2010. gada 1. oktobra un 1 Gm3/gadā no 2011. gada 1. oktobra) un metāna terminālī Fos Cavaou (2,175 Gm3/gadā no 2011. gada 1. janvāra (2)). |
| --- | --- |

(7)

GDF Suez nodos trešām personām arī noteiktu ilgtermiņa jaudu metāna terminālī Montoir de Bretagne (1 Gm3/gadā no 2010. gada 1. oktobra un 1 Gm3/gadā no 2011. gada 1. oktobra) un metāna terminālī Fos Cavaou (2,175 Gm3/gadā no 2011. gada 1. janvāra (2)).

| (8) | Vēlākais no 2014. gada 1. oktobra un uz desmit gadiem GDF Suez samazinās savus jaudas abonementus uz mazāk nekā 50 % no kopējās noteiktās ilgtermiņa ieejas jaudas lielas siltumietilpības gāzei GRTgaz tīkla ziemeļu un dienvidu līdzsvarošanas zonās un visā Francijas teritorijā (3). |
| --- | --- |

(8)

Vēlākais no 2014. gada 1. oktobra un uz desmit gadiem GDF Suez samazinās savus jaudas abonementus uz mazāk nekā 50 % no kopējās noteiktās ilgtermiņa ieejas jaudas lielas siltumietilpības gāzei GRTgaz tīkla ziemeļu un dienvidu līdzsvarošanas zonās un visā Francijas teritorijā (3).

| (9) | Laikposmā no 2014. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 1. oktobrimGDF Suez apņemas attiecībā uz laikposmu no 2024. gada 1. oktobra līdz 2029. gada 1. oktobrim ierobežot savus jaudas abonementus noteiktai ilgtermiņa ieejas jaudai lielas siltumietilpības gāzei 2014. gada 1. oktobrī esošajos objektos tā, lai proporcija būtu mazāka nekā 50 % no kopējās noteiktās ilgtermiņa jaudas, kas pieejama šajos objektos. |
| --- | --- |

(9)

Laikposmā no 2014. gada 1. oktobra līdz 2021. gada 1. oktobrimGDF Suez apņemas attiecībā uz laikposmu no 2024. gada 1. oktobra līdz 2029. gada 1. oktobrim ierobežot savus jaudas abonementus noteiktai ilgtermiņa ieejas jaudai lielas siltumietilpības gāzei 2014. gada 1. oktobrī esošajos objektos tā, lai proporcija būtu mazāka nekā 50 % no kopējās noteiktās ilgtermiņa jaudas, kas pieejama šajos objektos.

| (10) | Visbeidzot, GDF Suez apņemas turpināt apstākļos, kas ir cik iespējams identiski spēkā esošajiem apstākļiem, pakalpojumu, kas saistīts ar lielas siltumietilpības gāzes pārvēršanu mazas siltumietilpības gāzē, kas tiek piegādāta GTRgaz, lai tas varētu nodrošināt ilgtermiņā lielas siltumietilpības gāzes pārveides mazas siltumietilpības gāzē regulēto pakalpojumu. |
| --- | --- |

(10)

Visbeidzot, GDF Suez apņemas turpināt apstākļos, kas ir cik iespējams identiski spēkā esošajiem apstākļiem, pakalpojumu, kas saistīts ar lielas siltumietilpības gāzes pārvēršanu mazas siltumietilpības gāzē, kas tiek piegādāta GTRgaz, lai tas varētu nodrošināt ilgtermiņā lielas siltumietilpības gāzes pārveides mazas siltumietilpības gāzē regulēto pakalpojumu.

| (11) | Neatkarīga pilnvarota persona uzraudzīs, vai GDF Suez ievēro saistības. |
| --- | --- |

(11)

Neatkarīga pilnvarota persona uzraudzīs, vai GDF Suez ievēro saistības.

| (12) | Saistības pilnībā ir publicētas franču valodā Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_fr.html |
| --- | --- |

(12)

Saistības pilnībā ir publicētas franču valodā Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_fr.html

4.   AICINĀJUMS IESNIEGT APSVĒRUMUS

| (13) | Komisija atkarībā no tirgus pārbaudes rezultātiem plāno pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktu, ar ko tā pasludinātu par saistošām iepriekš apkopotās un Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicētās saistības. |
| --- | --- |

(13)

Komisija atkarībā no tirgus pārbaudes rezultātiem plāno pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 9. panta 1. punktu, ar ko tā pasludinātu par saistošām iepriekš apkopotās un Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicētās saistības.

| (14) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus apsvērumus par ierosinātajām saistībām. Šajā kontekstā Komisija aicina ieinteresētās personas savos apsvērumus norādīt, vai tās uzskata, ka saistības, ko ierosina uzņemties GDF Suez, ir tādas, kas kliedētu izteiktās bažas. Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Ieinteresētās trešās personas tiek aicinātas arī iesniegt savu komentāru nekonfidenciālu versiju, kurā komercnoslēpumi un citas konfidenciālas vietas tekstā ir svītrotas un pēc vajadzības aizstātas ar nekonfidenciālu kopsavilkumu vai ar vārdiem “komercnoslēpumi” vai “konfidenciāli”. Likumīgas prasības tiks ievērotas. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 27. panta 4. punktu Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus apsvērumus par ierosinātajām saistībām. Šajā kontekstā Komisija aicina ieinteresētās personas savos apsvērumus norādīt, vai tās uzskata, ka saistības, ko ierosina uzņemties GDF Suez, ir tādas, kas kliedētu izteiktās bažas. Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā divu mēnešu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Ieinteresētās trešās personas tiek aicinātas arī iesniegt savu komentāru nekonfidenciālu versiju, kurā komercnoslēpumi un citas konfidenciālas vietas tekstā ir svītrotas un pēc vajadzības aizstātas ar nekonfidenciālu kopsavilkumu vai ar vārdiem “komercnoslēpumi” vai “konfidenciāli”. Likumīgas prasības tiks ievērotas.

| (15) | Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), pa faksu +32 22950128 vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/B-1/39.316 – GDF (gāzes tirgu bloķēšana) uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(15)

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), pa faksu +32 22950128 vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/B-1/39.316 – GDF (gāzes tirgu bloķēšana) uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

(2)  Jaudu 0,175 Gm3/gadā prioritāri saņems nosūtītāji, kas abonējuši īstermiņa jaudu Fos Cavaou terminālī.

(3)  Saistību vajadzībām gāzes ieejas punkti ietver visus esošos un turpmākos gāzes ieejas punktus Francijā, tostarp ieejas punktu Spānija–Francija.

---

CITI AKTI

Komisija

| 9.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/27

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām

2009/C 156/15

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 509/2006 9. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

PIETEIKUMS GTĪ REĢISTRĀCIJAI

PADOMES REGULA (EK) Nr. 509/2006

“KABANOSY”

EK Nr. PL-TSG-0007-0050-22.01.2007

1.   Pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukums un adrese:

Nosaukums: Związek „Polskie Mięso”

Adrese:

| ul. Chałubińskiego 8 |
| --- |
| 00-613 Warsaw |
| POLSKA/POLAND |

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warsaw

POLSKA/POLAND

Tālr. +48 228302657

Fakss +48 228301648

E-pasts: info@polskie-mieso.pl

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3.   Produkta specifikācija:

3.1.   Reģistrējamais(-ie) nosaukums(-i) (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1216/2007 2. pants):

“Kabanosy”

3.2.   Vai nosaukums:

 ir specifisks pats par sevi

Image

Nosaukums “Kabanosy” izsaka produkta specifiskās iezīmes. Ar vārdu “kaban” jeb, lietojot diminutīvā, “kabanek” XIX gadsimta Polijā un Lietuvā apzīmēja ekstensīvi audzētu cūku, kuru tolaik nobaroja galvenokārt ar kartupeļiem, savukārt no tās iegūto gaļu bija ierasts saukt par “kabanina”. Vārds “kabanos” ir atvasināts no vārda, ko izmanto iepriekš raksturotās cūkas apzīmēšanai.

3.3.   Vai ir lūgta nosaukuma rezervēšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktam:

 Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu

Image

3.4.   Produkta veids:

| 1.2. grupa. | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) |
| --- | --- |

1.2. grupa.

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.5.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1216/2007 3. panta 1. punkts):

“Kabanosy” ir garas, tievas un sausas desiņas ar savērptu galu ar vienmērīgi krokotu virsu. Desiņas ir pārliektas uz pusēm, un liekuma iekšpusē saglabājies pakaramā stieņa nospiedums.

“Kabanosy” desiņu virsas krāsa tumši sarkana ar ķiršu nokrāsu. Desiņu slīpi pārgriežot, redzami tumšsarkani gaļas gabaliņi, kā arī gaišas krēmkrāsas speķa gabaliņi.

Aptaustot desa ir gluda, sausa un ar vienmērīgi krokotu virsu.

“Kabanosy” piemīt skaidri izteikta ceptas un sālītas cūkgaļas garša, kā arī viegla ķimeņu, piparu un dūmu smarža.

Ķīmiskais sastāvs:

| — | olbaltumvielas – ne mazāk par 15,0 %, |
| --- | --- |

—

olbaltumvielas – ne mazāk par 15,0 %,

| — | ūdens – ne vairāk par 60,0 %, |
| --- | --- |

—

ūdens – ne vairāk par 60,0 %,

| — | tauki – ne vairāk par 35,0 %, |
| --- | --- |

—

tauki – ne vairāk par 35,0 %,

| — | sāls – ne vairāk par 3,5 %, |
| --- | --- |

—

sāls – ne vairāk par 3,5 %,

| — | NaNO2 veidā izteikta trīsvērtīgā un piecvērtīgā slāpekļa savienojumi – ne vairāk par 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

NaNO2 veidā izteikta trīsvērtīgā un piecvērtīgā slāpekļa savienojumi – ne vairāk par 0,0125 %.

Šāds produkta ķīmiskais sastāvs ir tā tradicionālās kvalitātes garantija. Gatavā produkta iznākums nedrīkst pārsniegt 68 % no izmantotās gaļas kā izejvielas daudzuma.

3.6.   Tā lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta ražošanas metodes apraksts, uz kuru attiecas nosaukums atbilstīgi 3.1. punktam (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1216/2007 3. panta 2. punkts):

Sastāvdaļas

| | Gaļa (100 kilogramiem izejvielu):






  — | I kategorijas cūkgaļa, kurā tauku saturs nepārsniedz 15 %, – 30 kg, |
| --- | --- | --- |

Gaļa (100 kilogramiem izejvielu):

—

I kategorijas cūkgaļa, kurā tauku saturs nepārsniedz 15 %, – 30 kg,

| — | IIA kategorijas cūkgaļa, kurā tauku saturs nepārsniedz 20 %, – 40 kg, |
| --- | --- |

—

IIA kategorijas cūkgaļa, kurā tauku saturs nepārsniedz 20 %, – 40 kg,

| — | IIB kategorijas cūkgaļa, kurā tauku saturs nepārsniedz 40 %, – 30 kg. |
| --- | --- |

—

IIB kategorijas cūkgaļa, kurā tauku saturs nepārsniedz 40 %, – 30 kg.

| | Garšvielu piedevas (uz 100 kg gaļas):






  — | dabīgie pipari – 0,15 kg, |
| --- | --- | --- |

Garšvielu piedevas (uz 100 kg gaļas):

—

dabīgie pipari – 0,15 kg,

| — | muskatrieksti – 0,05 kg, |
| --- | --- |

—

muskatrieksti – 0,05 kg,

| — | ķimenes – 0,07 kg, |
| --- | --- |

—

ķimenes – 0,07 kg,

| — | cukurs – 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

cukurs – 0,20 kg.

| | Citas:






  — | sālījums, ko veido vārāmā sāls (NaCl) un nātrija nitrīta (NaNO2) maisījums – aptuveni 2 kg. |
| --- | --- | --- |

Citas:

—

sālījums, ko veido vārāmā sāls (NaCl) un nātrija nitrīta (NaNO2) maisījums – aptuveni 2 kg.

To cūku barošana, no kurām iegūto gaļu izmanto “Kabanosy” ražošanai:

Cūkas nobaro speķa un gaļas iegūšanai. Nobarošanas mērķis ir sasniegt līdz 120 kg dzīvsvara un iegūt cūkgaļu, kurā cauraugušā speķa daudzums pārsniedz 3 %.

| — | Nobarošanai izraugās lēnaudzīgu šķirņu cūkas, no kurām, tās pareizi nobarojot, var iegūt vēlamo cauraugušā speķa daudzumu. Nobarošanai izmantojamo šķirņu cūkām nav RN– gēna, bet gēna RYR 1T biežums cūku populācijā sasniedz 20 %. |
| --- | --- |

—

Nobarošanai izraugās lēnaudzīgu šķirņu cūkas, no kurām, tās pareizi nobarojot, var iegūt vēlamo cauraugušā speķa daudzumu. Nobarošanai izmantojamo šķirņu cūkām nav RN– gēna, bet gēna RYR 1T biežums cūku populācijā sasniedz 20 %.

| — | Nobarošanu jāveic trijos posmos: I posmā nobaro, līdz sasniedz aptuveni 60 kg dzīvsvara, II posmā – līdz aptuveni 90 kg un III posmā – līdz 120 kg. |
| --- | --- |

—

Nobarošanu jāveic trijos posmos: I posmā nobaro, līdz sasniedz aptuveni 60 kg dzīvsvara, II posmā – līdz aptuveni 90 kg un III posmā – līdz 120 kg.

| — | Nobarojot dzīvniekus līdz 90 kg dzīvsvara sasniegšanai, tiem izbaro divu veidu barības maisījumu. Barības maisījumos (devās) ietilpst






  — | enerģētiskie komponenti: labības graudi – kvieši, mieži, rudzi, auzas, tritikāle vai kukurūza; kukurūzas graudu, kā arī kailgraudu šķirņu auzu daudzums barības maisījumos var būt līdz 30 %, |
| --- | --- | --- |

—

Nobarojot dzīvniekus līdz 90 kg dzīvsvara sasniegšanai, tiem izbaro divu veidu barības maisījumu. Barības maisījumos (devās) ietilpst

—

enerģētiskie komponenti: labības graudi – kvieši, mieži, rudzi, auzas, tritikāle vai kukurūza; kukurūzas graudu, kā arī kailgraudu šķirņu auzu daudzums barības maisījumos var būt līdz 30 %,

| — | olbaltumvielu komponenti: lupīnas sēklas, lauka pupas, zirņi, sojas granulas, rapšu granulas, rapšu rauši, lopbarības raugs vai žāvēta zaļā lopbarība. |
| --- | --- |

—

olbaltumvielu komponenti: lupīnas sēklas, lauka pupas, zirņi, sojas granulas, rapšu granulas, rapšu rauši, lopbarības raugs vai žāvēta zaļā lopbarība.

| — | Barības maisījumos (devās) dzīvniekiem ar dzīvsvaru no 90 līdz 120 kg ietilpst






  — | enerģētiskie komponenti: kviešu, miežu, rudzu un tritikāles graudi. Barības maisījumos (devās) nedrīkst būt kukurūzas graudu un kailgraudu šķirņu auzu, |
| --- | --- | --- |

—

Barības maisījumos (devās) dzīvniekiem ar dzīvsvaru no 90 līdz 120 kg ietilpst

—

enerģētiskie komponenti: kviešu, miežu, rudzu un tritikāles graudi. Barības maisījumos (devās) nedrīkst būt kukurūzas graudu un kailgraudu šķirņu auzu,

| — | olbaltumvielu komponenti: tauriņziežu dzimtas augu sēklas (lupīna, lauku pupas, zirņi), sojas granulas, rapšu rauši vai rapšu granulas, kā arī žāvēta zaļā lopbarība. |
| --- | --- |

—

olbaltumvielu komponenti: tauriņziežu dzimtas augu sēklas (lupīna, lauku pupas, zirņi), sojas granulas, rapšu rauši vai rapšu granulas, kā arī žāvēta zaļā lopbarība.

| — | Visu nobarošanas laiku barības maisījumos un devās nedrīkst ietilpt augu eļļas un dzīvnieku izcelsmes lopbarība – piena pulveris, žāvētas sūkalas, zivju milti. |
| --- | --- |

—

Visu nobarošanas laiku barības maisījumos un devās nedrīkst ietilpt augu eļļas un dzīvnieku izcelsmes lopbarība – piena pulveris, žāvētas sūkalas, zivju milti.

| — | No barības maisījumu saņemtās metaboliskās enerģijas daudzums visos nobarošanas posmos ir 12 līdz 13 MJ (megadžouli) uz kilogramu barības maisījuma. I nobarošanas posmā izmantojamo barības maisījumu olbaltumvielu saturs ir aptuveni 16–18 % no barības maisījuma daudzuma, II posmā – 15 līdz 16 %, bet III posmā – aptuveni 14 % no barības maisījuma daudzuma. |
| --- | --- |

—

No barības maisījumu saņemtās metaboliskās enerģijas daudzums visos nobarošanas posmos ir 12 līdz 13 MJ (megadžouli) uz kilogramu barības maisījuma. I nobarošanas posmā izmantojamo barības maisījumu olbaltumvielu saturs ir aptuveni 16–18 % no barības maisījuma daudzuma, II posmā – 15 līdz 16 %, bet III posmā – aptuveni 14 % no barības maisījuma daudzuma.

| — | Barokļiem izbarojamās devas var veidot vai nu vienīgi no bagātināta barības maisījuma, vai arī no tā un no rupjās lopbarības – kartupeļiem un zaļbarības. |
| --- | --- |

—

Barokļiem izbarojamās devas var veidot vai nu vienīgi no bagātināta barības maisījuma, vai arī no tā un no rupjās lopbarības – kartupeļiem un zaļbarības.

“Kabanosy” ražošanas posmi

| 1. posms | visu no gaļas iegūto izejvielu sakapāšana, iegūstot vienāda lieluma gaļas gabalus (līdz aptuveni 5 cm diametrā). |
| --- | --- |

1. posms

visu no gaļas iegūto izejvielu sakapāšana, iegūstot vienāda lieluma gaļas gabalus (līdz aptuveni 5 cm diametrā).

| 2. posms | sālīšana saskaņā ar tradīciju (pēc sausās metodes) aptuveni 48 stundas ilgi, izmantojot sagatavoto sāls maisījumu. |
| --- | --- |

2. posms

sālīšana saskaņā ar tradīciju (pēc sausās metodes) aptuveni 48 stundas ilgi, izmantojot sagatavoto sāls maisījumu.

| 3. posms | I kategorijas gaļas sakapāšana aptuveni 10 mm lielos gabaliņos, IIA un IIB kategorijas gaļas sakapāšana aptuveni 8 mm lielos gabaliņos. |
| --- | --- |

3. posms

I kategorijas gaļas sakapāšana aptuveni 10 mm lielos gabaliņos, IIA un IIB kategorijas gaļas sakapāšana aptuveni 8 mm lielos gabaliņos.

| 4. posms | visu gaļas izejvielu samaisīšana, pievienojot garšvielas: dabīgos piparus, muskatriekstu, ķimenes un cukuru. |
| --- | --- |

4. posms

visu gaļas izejvielu samaisīšana, pievienojot garšvielas: dabīgos piparus, muskatriekstu, ķimenes un cukuru.

| 5. posms | iepildīšana tievos jēra zarnu apvalkos ar vidējo diametru no 20 līdz 22 mm un to savērpšana vienā galā, veidojot aptuveni 25 cm garas desiņas. |
| --- | --- |

5. posms

iepildīšana tievos jēra zarnu apvalkos ar vidējo diametru no 20 līdz 22 mm un to savērpšana vienā galā, veidojot aptuveni 25 cm garas desiņas.

| 6. posms | divu stundu ilga atpūtināšana temperatūrā, kas nepārsniedz 30 °C. Virsas sākotnēja nosusināšana; sastāvdaļu “izvietošanās” desiņu iekšienē. |
| --- | --- |

6. posms

divu stundu ilga atpūtināšana temperatūrā, kas nepārsniedz 30 °C. Virsas sākotnēja nosusināšana; sastāvdaļu “izvietošanās” desiņu iekšienē.

| 7. posms | virsas nosusināšana un tradicionālā kūpināšana siltos dūmos (aptuveni 150 minūtes), pēc tam cepšana cepeškrāsnī, līdz temperatūra desiņu iekšienē sasniedz 70 °C. |
| --- | --- |

7. posms

virsas nosusināšana un tradicionālā kūpināšana siltos dūmos (aptuveni 150 minūtes), pēc tam cepšana cepeškrāsnī, līdz temperatūra desiņu iekšienē sasniedz 70 °C.

| 8. posms | turēšana izslēgtā dūmotavā aptuveni stundu, pēc tam vēsināšana gaisa plūsmā un atdzesēšana līdz temperatūrai, kas zemāka par 10 °C. |
| --- | --- |

8. posms

turēšana izslēgtā dūmotavā aptuveni stundu, pēc tam vēsināšana gaisa plūsmā un atdzesēšana līdz temperatūrai, kas zemāka par 10 °C.

| 9. posms | žāvēšana 14 līdz 18 °C temperatūrā un 80 % mitrā gaisā 3 līdz 5 diennaktis ilgi, līdz iegūst vēlamo iznākumu (nepārsniedzot 68 %). |
| --- | --- |

9. posms

žāvēšana 14 līdz 18 °C temperatūrā un 80 % mitrā gaisā 3 līdz 5 diennaktis ilgi, līdz iegūst vēlamo iznākumu (nepārsniedzot 68 %).

3.7.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifiskums (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1216/2007 3. panta 3. punkts):

“Kabanosy” specifiskums atkarīgs no šādām konkrētām šā produkta īpašībām:

| — | gaļas maigums, sulīgums un īpatnības, |
| --- | --- |

—

gaļas maigums, sulīgums un īpatnības,

| — | īpašā garša un smarža, |
| --- | --- |

—

īpašā garša un smarža,

| — | desiņas raksturīgā viendabīgā forma. |
| --- | --- |

—

desiņas raksturīgā viendabīgā forma.

Gaļas maigums, sulīgums un īpatnības

Galvenā “Kabanosy” sastāvdaļa, kas ietekmē tās specifiku, ir cūkgaļa, kuru iegūst no lēnaudzīgu šķirņu cūkām, kas nobarotas līdz aptuveni 120 kg dzīvsvara un kam piemīt 3.6. punktā aprakstītās ģenētiskās īpašības. Ievērojot šīs prasības, iegūst cūkgaļu, kurā cauraugušā speķa daudzums pārsniedz 3 %, tādējādi panākot, ka produktam ir vēlamās garšas un tehnoloģiskās īpašības, kas vajadzīgas “Kabanosy” desas produkcijas ražošanai. Šādas izejvielas izmantošana un tradicionālās izgatavošanas metodes, jo īpaši attiecīgo ražošanas posmu – smalcināšanas, sālīšanas un kūpināšanas – ievērošana piešķir “Kabanosy” desai sevišķi maigu un sulīgu garšu. “Kabanosy” raksturīga īpašība ir arī savdabīgais krakšķis, desiņu pārlaužot uz pusēm (tā saucamais “šāviens”). Šāds efekts izskaidrojams ar gaļas maigumu un “Kabanosy” desiņu atbilstīgo pagatavošanu, jo īpaši žāvēšanu un dūmošanu.

Īpašā garša un smarža

“Kabanosy” atšķiras no citiem desu izstrādājumiem ar savu garšu un aromātu. Šīs īpašības nosaka desas ražošanas procesā rūpīgi atlasītas un attiecīgās proporcijās izmantotas garšvielas: dabīgie pipari, muskatrieksti, ķimenes, cukurs, kā arī pareizs kūpināšanas process, kas papildina produkta garšas īpašības, tās pastiprinot.

Desiņas raksturīgā viendabīgā forma

“Kabanosy” ir specifiska galvenokārt tāpēc, ka tai ir neatkārtojama forma. “Kabanosy” ir garas, tievas un sausas desiņas ar savērptu galu un vienmērīgi krokotu virsu.

3.8.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta tradicionālais raksturs (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1216/2007 3. panta 4. punkts):

Tradicionālā ražošanas metode

“Kabanosy” – tievas žāvētas un kūpinātas cūkgaļas desiņas jēra zarnu apvalkā patērēja uzturā visā Polijā jau XX gadsimta divdesmitajos un trīsdesmitajos gados. Tās ar vienu un to pašu nosaukumu, taču ar dažādām atšķirībām atkarā no reģiona gatavoja nelielās kūpinātavās un desu izstrādājumu ražotnēs, kas apgādāja vietējo tirgu. Atšķirīgs tajās pirmām kārtām bija garšvielu sastāvs, bet atšķirīga bija arī desiņu kvalitāte. Tā laika pavārgrāmatas un ēdināšanai veltītās literatūras izdevumi, piemēram, autores Marijas Karčevskas (Maria Karczewska)1937. gadā Varšavā izdotā grāmata “Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym” (“Žāvētu gaļas izstrādājumu un citu gaļas produktu gatavošana mājas apstākļos”), popularizēja ēdienu receptes un unificēto “Kabanosy” gatavošanas tehnoloģiju; tas labvēlīgi ietekmēja šīs desiņas tēla stiprināšanu un uzlaboja tās kvalitāti. Desiņas laba īpašība bija tās garša un ilgais uzglabāšanas laiks, ko nodrošināja ar tādiem konservēšanas paņēmieniem kā dūmošana un žāvēšana.

Pēc 1945. gada vēlme attīstīt šā produkta kvalitāti izpaudās standarta izveidē. 1948. gadā ar sagādes, rūpniecības un tirdzniecības ministru 1948. gada 15. septembra rīkojumu, ko publicēja tā laika Tiesību aktu krājuma (Dziennik Ustaw) 44. numura 334. pozīcijā, “Kabanosy” desiņas oficiāli atļāva pārdot tirdzniecības tīklā; vēlāk produkta ražošanas tehnoloģiju pielāgoja atbilstīgi 1954. gada 30. decembrī izveidotajam standartam RN-54/MPMIM1-Mięs-56, bet 1964. gadā, pamatojoties uz vēsturisko ražošanas tradīciju, izstrādāja vienotu šīs desiņas pagatavošanas recepti, īstenojot Varšavā publicēto centralizētās gaļas rūpniecības standartu “Iekšējās kārtības noteikumi Nr. 21 – “Kabanosy” – Recepte”.

Polijas Tautas Republikas laikā (1945.–1989.) “Kabanosy” kļuva ļoti iecienīta. Tās pirka visi. Desiņas cēla izsmalcinātā svētku galdā, tās lieliski noderēja gan ceļa pārtikai, gan dāvināšanai, gan arī kā uzkoda pie degvīna glāzes. Tās kļuvušas arī par Polijas eksporta preci līdztekus šķiņķim un bekonam.

Tradicionālā izejviela – cūkgaļa

“Kabanosy” pagatavo no īpaši nobarotu cūku gaļas, kuras kādreiz sauca par “kaban”. Termins minēts poļu tautas rakstnieka Ādama Mickēviča (Adam Mickiewicz) 1834. gadā sarakstītajā eposā “Pan Tadeusz” (“Pans Tadeušs”). Sākotnēji ar šo vārdu apzīmēja mežacūkas, cūkas un arī zirgus, bet XIX gadsimtā, kā par to liecina 1863. gadā Varšavā izdotās Vispārējās enciklopēdijas 13. sējums, tas jau kļuva par vispārlietojamu vārdu jaunu, labi nobarotu un treknu cūku apzīmēšanai. Cūkas īpaši nobaroja, lai iegūtu maigu un izsmalcinātu gaļu ar lielu caurauguša speķa īpatsvaru, kas piešķīra produktam īpaši stipro garšu, sulīgumu un maigumu. Tikpat populārs un vispārlietojams kļuva arī “kaban” atvasinājums “kabanina”, kurš saskaņā ar 1861. gadā Viļņā izdotajā “Poļu valodas vārdnīcā” (“Słownik języka polskiego”) ievietoto definīciju parasti nozīmē cūkas gaļa.

Gaļai, kas iegūta no cūkām, kuras audzē “Kabanosy” ražošanai, jābūt tādai, kurā ir vismaz 3 % caurauguša speķa, ko sauc par “marmorējumu” un kas piešķir produktam vēlamo maigumu un sulīgumu, kā arī lielisko garšu. Tādas gaļas izmantošana izšķirīgi ietekmē galaprodukta kvalitāti un tā raksturīgās īpatnības un atbilst tradicionālo ražošanas metožu prasībām.

3.9.   Prasību minimums un procedūras specifisko iezīmju pārbaudei (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1216/2007 4. pants):

Ņemot vērā “Kabanosy” specifiskumu, kontroles gaitā rūpīgi jāpārbauda turpmāk uzskaitītie rādītāji.

| 1) | Produkta ražošanai izmantojamo izejvielu (cūkgaļas, garšvielu) kvalitāte, tostarp






  — | gaļas tehnoloģiskā piemērotība, |
| --- | --- | --- |

1)

Produkta ražošanai izmantojamo izejvielu (cūkgaļas, garšvielu) kvalitāte, tostarp

—

gaļas tehnoloģiskā piemērotība,

| — | nobarošanas veids, |
| --- | --- |

—

nobarošanas veids,

| — | sālīšanas ilgums, |
| --- | --- |

—

sālīšanas ilgums,

| — | “Kabanosy” ražošanai izmantotās garšvielas un proporcijas, kādās tās izlieto. |
| --- | --- |

—

“Kabanosy” ražošanai izmantotās garšvielas un proporcijas, kādās tās izlieto.

| 2) | “Kabanosy” kūpināšanas process
  Kontrolē pārbauda,






  — | vai tiek ievērota temperatūra, kāda vajadzīga, kūpinot ar siltiem dūmiem pēc tradicionālā paņēmiena, |
| --- | --- | --- |

2)

“Kabanosy” kūpināšanas process

Kontrolē pārbauda,

—

vai tiek ievērota temperatūra, kāda vajadzīga, kūpinot ar siltiem dūmiem pēc tradicionālā paņēmiena,

| — | vai tiek ievērots apstrādes ilgums un temperatūra, kāda noteikta, dūmojot saskaņā ar aukstās kūpināšanas paņēmienu, |
| --- | --- |

—

vai tiek ievērots apstrādes ilgums un temperatūra, kāda noteikta, dūmojot saskaņā ar aukstās kūpināšanas paņēmienu,

| — | vai tiek izmantotas dižskābarža koksnes skaidas. |
| --- | --- |

—

vai tiek izmantotas dižskābarža koksnes skaidas.

| 3) | Gatavā produkta kvalitāte:






  — | olbaltumvielu saturs, |
| --- | --- | --- |

3)

Gatavā produkta kvalitāte:

—

olbaltumvielu saturs,

| — | ūdens saturs, |
| --- | --- |

—

ūdens saturs,

| — | tauku saturs, |
| --- | --- |

—

tauku saturs,

| — | nātrija hlorīda saturs, |
| --- | --- |

—

nātrija hlorīda saturs,

| — | trīsvērtīgā un piecvērtīgā slāpekļa savienojumu saturs, |
| --- | --- |

—

trīsvērtīgā un piecvērtīgā slāpekļa savienojumu saturs,

| — | garša un smarža. |
| --- | --- |

—

garša un smarža.

| 4) | Produkta forma |
| --- | --- |

4)

Produkta forma

Kontroļu biežums

Iepriekš uzskaitītie ražošanas posmi jāpārbauda reizi divos mēnešos. Ja visi ražošanas posmi noritējuši pareizi, pārbaužu biežumu var samazināt līdz divām reizēm gadā.

Ja kādā no posmiem konstatē neatbilstību prasībām, tas jākontrolē biežāk (reizi divos mēnešos). Pārējos ražošanas posmus var pārbaudīt reizi pusgadā.

4.   Iestādes vai struktūras, kuras pārbauda atbilstību produkta specifikācijai:

4.1.   Nosaukums un adrese:

Nosaukums: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adrese:

| ul. Wspólna 30 |
| --- |
| 00-930 Warsaw |
| POLSKA/POLAND |

ul. Wspólna 30

00-930 Warsaw

POLSKA/POLAND

Tālr. +48 226232901

Fakss +48 226232099

E-pasts: —

ImagePubliska Privāta

4.2.   Iestādes vai institūcijas konkrētie uzdevumi:

Iepriekš minētās pārbaudes struktūras uzdevums ir uzraudzīt visu specifikācijā noteikto prasību ievērošanu.

---