# Jurnalul Oficial C 221/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.221.rum |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 221 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5214 septembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.221.rum

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 221

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5214 septembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Adunarea parlamentară paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte |
| 2009/C 221/01 | Procesul-verbal al reuniunii de luni, 6 aprilie 2009 | 1 |
| Ședința inaugurală | 1 |
| Ședința Adunării Parlamentare Paritare | 1 |
| Componența Adunării Parlamentare Paritare | 1 |
| Acreditarea reprezentanților neparlamentari | 1 |
| Membrii supleanți | 1 |
| Adoptarea proiectului de ordine de zi (ACP-UE/100.498) | 1 |
| Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 16-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 61, 16.3.2009) | 2 |
| Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor luate de către Birou în cadrul reuniunii din 5 aprilie 2009 | 2 |
| Declarația dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene, responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar | 2 |
| Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei | 2 |
| Măsurile Comisiei privind rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 16-a sesiuni a Adunării parlamentare paritare ACP-UE, care a avut loc în Port Moresby (Papua Noua Guinee) | 3 |
| Situația din Madagascar | 3 |
| Dezbatere cu Comisia Europeană | 3 |
| Chestiunea urgentă nr. 1: Rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare și financiare în țările ACP. | 3 |
| 2009/C 221/02 | Procesul-verbal al reuniunii de marți, 7 aprilie 2009 | 4 |
| Membrii supleanți | 4 |
| Declarația dlui Jan Kohout, ministru adjunct al afacerilor externe al Republicii Cehe, responsabil pentru dezvoltare, Președinte în exercițiu al Consiliului UE | 4 |
| Declarația dlui William Haomae, ministrul afacerilor externe și al comerțului exterior (Insulele Solomon), președintele în exercițiu al Consiliului ACP | 4 |
| Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului | 4 |
| Dezbatere cu Consiliul | 5 |
| Revizuirea Acordului de la Cotonou: dezbatere fără rezoluție | 5 |
| Chestiunea urgentă nr. 2: Stabilirea și promovarea păcii, securității, stabilității și guvernanței în Somalia | 5 |
| 2009/C 221/03 | Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 8 aprilie 2009 | 6 |
| Membrii supleanți | 6 |
| Aprobarea procesului verbal de luni, 6 aprilie 2009 | 6 |
| Raportul partenerilor economici și sociali | 6 |
| Impactul social și de mediu al schimbărilor climatice — Raport elaborat de dl Netty Baldeh (Gambia) și dl Josep Borrell Fontelles — Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-EU/100.383/09/fin.) | 6 |
| Provocările integrării democratice a diversităților etnice, culturale și religioase în țările ACP și ale UE — Raport elaborat de dna Ruth Magau (Africa de Sud) și dl Filip Kaczmarek — Comisia pentru afaceri politice (ACP-EU/100.460/09/fin.) | 6 |
| Documentele de strategie pe țări și pe regiuni pentru țările ACP: dezbatere fără rezoluție | 6 |
| Aprobarea procesului verbal al reuniunii de marți, 7 aprilie 2009, dimineața | 6 |
| Situația actuală a negocierilor în cadrul OMC — Prezentarea Baronesei Ashton, membră a Comisiei Europene responsabilă pentru comerț: dezbatere fără rezoluție | 6 |
| Situația actuală a negocierilor privind APE — Prezentarea Baronesei Ashton, membră a Comisiei Europene responsabilă pentru comerț: dezbatere fără rezoluție | 7 |
| Acordurile de parteneriat economic (APE) și impactul lor asupra țărilor ACP — Raport elaborat de dl Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) și dl Jürgen Schröder — Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț | 7 |
| Comisiile parlamentare în contextul dispozițiilor instituționale APE: dezbatere fără rezoluție | 7 |
| 2009/C 221/04 | Procesul-verbal al reuniunii de joi, 9 aprilie 2009 | 8 |
| Membrii supleanți | 8 |
| Aprobarea procesului verbal al reuniunii de miercuri, 8 aprilie 2009, dimineața și după-amiaza | 8 |
| Rapoarte de sinteză ale atelierelor | 8 |
| Numirea președintelui de onoare | 8 |
| Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente | 8 |
| Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente | 9 |
| Data și locul celei de-a 18-a sesiuni a Adunării parlamentare paritare ACP-UE | 9 |
| Chestiuni diverse | 9 |
| Anexa I —   Lista alfabetică a membrilor adunării Parlamentare paritare | 10 |
| Anexa II —   Lista de prezență la sesiunea din 6 - 9 aprilie de la Praga (Republica Cehă) | 14 |
| Anexa III —   Anexă la reuniunea de luni, 6 aprilie 2009 | 18 |
| Anexa IV —   Rezoluții adoptate | 19 |
| —   Rezoluție privind provocările integrării democratice a diversității etnice, culturale și religioase în țările ACP și UE | 19 |
| —   Rezoluție privind Acordurile de parteneriat economic (APE) și impactul lor asupra țărilor ACP | 24 |
| —   Rezoluție privind consecințele sociale și de mediu ale schimbărilor climatice în țările ACP | 31 |
| —   Rezoluție privind rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare și financiare în țările ACP | 38 |
| —   Rezoluție privind instituirea și promovarea păcii, a securității, a stabilității și a guvernanței în Somalia | 43 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea parlamentară paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

2009/C 221/01

Procesul-verbal al reuniunii de luni, 6 aprilie 2009

1

Ședința inaugurală

1

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

1

Componența Adunării Parlamentare Paritare

1

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

1

Membrii supleanți

1

Adoptarea proiectului de ordine de zi (ACP-UE/100.498)

1

Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 16-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 61, 16.3.2009)

2

Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor luate de către Birou în cadrul reuniunii din 5 aprilie 2009

2

Declarația dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene, responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar

2

Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

2

Măsurile Comisiei privind rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 16-a sesiuni a Adunării parlamentare paritare ACP-UE, care a avut loc în Port Moresby (Papua Noua Guinee)

3

Situația din Madagascar

3

Dezbatere cu Comisia Europeană

3

Chestiunea urgentă nr. 1: Rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare și financiare în țările ACP.

3

2009/C 221/02

Procesul-verbal al reuniunii de marți, 7 aprilie 2009

4

Membrii supleanți

4

Declarația dlui Jan Kohout, ministru adjunct al afacerilor externe al Republicii Cehe, responsabil pentru dezvoltare, Președinte în exercițiu al Consiliului UE

4

Declarația dlui William Haomae, ministrul afacerilor externe și al comerțului exterior (Insulele Solomon), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

4

Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

4

Dezbatere cu Consiliul

5

Revizuirea Acordului de la Cotonou: dezbatere fără rezoluție

5

Chestiunea urgentă nr. 2: Stabilirea și promovarea păcii, securității, stabilității și guvernanței în Somalia

5

2009/C 221/03

Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 8 aprilie 2009

6

Membrii supleanți

6

Aprobarea procesului verbal de luni, 6 aprilie 2009

6

Raportul partenerilor economici și sociali

6

Impactul social și de mediu al schimbărilor climatice — Raport elaborat de dl Netty Baldeh (Gambia) și dl Josep Borrell Fontelles — Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-EU/100.383/09/fin.)

6

Provocările integrării democratice a diversităților etnice, culturale și religioase în țările ACP și ale UE — Raport elaborat de dna Ruth Magau (Africa de Sud) și dl Filip Kaczmarek — Comisia pentru afaceri politice (ACP-EU/100.460/09/fin.)

6

Documentele de strategie pe țări și pe regiuni pentru țările ACP: dezbatere fără rezoluție

6

Aprobarea procesului verbal al reuniunii de marți, 7 aprilie 2009, dimineața

6

Situația actuală a negocierilor în cadrul OMC — Prezentarea Baronesei Ashton, membră a Comisiei Europene responsabilă pentru comerț: dezbatere fără rezoluție

6

Situația actuală a negocierilor privind APE — Prezentarea Baronesei Ashton, membră a Comisiei Europene responsabilă pentru comerț: dezbatere fără rezoluție

7

Acordurile de parteneriat economic (APE) și impactul lor asupra țărilor ACP — Raport elaborat de dl Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) și dl Jürgen Schröder — Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

7

Comisiile parlamentare în contextul dispozițiilor instituționale APE: dezbatere fără rezoluție

7

2009/C 221/04

Procesul-verbal al reuniunii de joi, 9 aprilie 2009

8

Membrii supleanți

8

Aprobarea procesului verbal al reuniunii de miercuri, 8 aprilie 2009, dimineața și după-amiaza

8

Rapoarte de sinteză ale atelierelor

8

Numirea președintelui de onoare

8

Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

8

Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente

9

Data și locul celei de-a 18-a sesiuni a Adunării parlamentare paritare ACP-UE

9

Chestiuni diverse

9

Anexa I —   Lista alfabetică a membrilor adunării Parlamentare paritare

10

Anexa II —   Lista de prezență la sesiunea din 6 - 9 aprilie de la Praga (Republica Cehă)

14

Anexa III —   Anexă la reuniunea de luni, 6 aprilie 2009

18

Anexa IV —   Rezoluții adoptate

19

—   Rezoluție privind provocările integrării democratice a diversității etnice, culturale și religioase în țările ACP și UE

19

—   Rezoluție privind Acordurile de parteneriat economic (APE) și impactul lor asupra țărilor ACP

24

—   Rezoluție privind consecințele sociale și de mediu ale schimbărilor climatice în țările ACP

31

—   Rezoluție privind rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare și financiare în țările ACP

38

—   Rezoluție privind instituirea și promovarea păcii, a securității, a stabilității și a guvernanței în Somalia

43

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea parlamentară paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

| 14.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/1

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 6 APRILIE 2009

(2009/C 221/01)

(Şedinţa a fost deschisă la ora 11.40)

Şedinţa inaugurală

S-au adresat Adunării următorii:

Dl Jan Kohout, preşedinte în exerciţiu al Consiliului Uniunii Europene, ministrul adjunct al afacerilor externe al Republicii Cehe responsabil pentru dezvoltare, dl Wilkie Rasmussen, copreşedinte al Adunării parlamentare paritare ACP-UE, dr Mirek Topolanek, preşedinte în exerciţiu al Consiliului Uniunii Europene, prim-ministrul Republicii Cehe şi dna Glenys Kinnock, copreşedintă a Adunării parlamentare paritare ACP-UE.

(Şedinţa a fost suspendată la 12.25 şi reluată la 15.05)

prezidată de dna KINNOCK

copreşedintă

Şedinţa Adunării Parlamentare Paritare

Copreşedinta a salutat toţi participanţii şi a solicitat păstrarea unui minut de reculegere în memoria decesului neaşteptat al dlui Abdalla Mohamed Bedri, din Sudan, fost membru al APP. De asemenea, copreşedinta a transmis, în numele Adunării, sincere condoleanţe familiilor victimelor cutremurului care a lovit centrul Italiei soldându-se cu un număr mare de decese.

1.   Componenţa Adunării Parlamentare Paritare

Copreşedinta a anunţat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, transmisă de autorităţile statelor ACP şi de Preşedintele Parlamentului European, va fi inclusă în procesul-verbal.

2.   Acreditarea reprezentanţilor neparlamentari

Copreşedinta a informat că autorităţile statelor ACP au trimis o listă cu reprezentanţii neparlamentari. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Acordul de parteneriat şi cu articolul 1 din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare, copreşedinta a propus ca numele acestora să fie enumerate în anexa la procesul-verbal.

Adunarea Parlamentară Paritară a aprobat această propunere.

A intervenit: Hutchinson.

Decizie: Adunarea Parlamentară Paritară a convenit să reamintească parlamentelor statelor ACP că delegaţii trebuie să fie membri ai parlamentului şi că aceştia ar trebui să fie înlocuiţi de ambasadori numai în situaţii excepţionale.

3.   Membrii supleanţi

Copreşedinta a anunţat următorii membri supleanţi: Fernández Martín (pentru López-Istúriz White), Gill (pentru Jöns), Hutchinson (pentru McAvan), Kastler (pentru Gaubert), Klass (pentru Coelho), Leinen (pentru Grabowska), Neris (pentru Pleguezuelos Aguilar), Olajos (pentru Novak), Seeber (pentru Ribeiro e Castro) şi Virrankoski (pentru Busk).

4.   Adoptarea proiectului de ordine de zi (ACP-UE/100.498)

Proiectul de ordine de zi a fost adoptat sub forma în care figurează în acest proces-verbal.

5.   Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 16-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 61, 16.3.2009)

Procesul-verbal a fost aprobat.

6.   Comunicări ale copreşedinţilor, inclusiv ale deciziilor luate de către Birou în cadrul reuniunii din 5 aprilie 2009

Copreşedinta s-a referit la deciziile reuniunii Biroului din 5 aprilie 2009:

| — | Autorizarea următoarelor rapoarte pentru comisiile permanente:






  — | Comisia pentru afaceri politice: rolul unei mass-media libere şi independente. |
| --- | --- | --- |

—

Autorizarea următoarelor rapoarte pentru comisiile permanente:

—

Comisia pentru afaceri politice: rolul unei mass-media libere şi independente.

| — | Comisia pentru dezvoltare economică, finanţe şi comerţ: decizia privind subiectul viitorului raport va fi luată în cadrul reuniunii comisiei din septembrie 2009. |
| --- | --- |

—

Comisia pentru dezvoltare economică, finanţe şi comerţ: decizia privind subiectul viitorului raport va fi luată în cadrul reuniunii comisiei din septembrie 2009.

| — | Comisia pentru afaceri sociale şi mediu: impactul social al crizei globale. |
| --- | --- |

—

Comisia pentru afaceri sociale şi mediu: impactul social al crizei globale.

| — | Aprobarea raportului privind misiunea de constatare a faptelor din 2008 desfăşurată în Caraibe şi publicarea acestuia pe site-ul de internet al APP. |
| --- | --- |

—

Aprobarea raportului privind misiunea de constatare a faptelor din 2008 desfăşurată în Caraibe şi publicarea acestuia pe site-ul de internet al APP.

| — | Adoptarea raportului privind actorii fără caracter statal, publicarea acestuia pe site-ul APP şi punerea în aplicare a recomandărilor sale din septembrie 2009. |
| --- | --- |

—

Adoptarea raportului privind actorii fără caracter statal, publicarea acestuia pe site-ul APP şi punerea în aplicare a recomandărilor sale din septembrie 2009.

| — | Anularea misiunii APP de observare a alegerilor pentru Parlamentul European din iunie 2009. |
| --- | --- |

—

Anularea misiunii APP de observare a alegerilor pentru Parlamentul European din iunie 2009.

| — | Începerea organizării celei de-a 4-a reuniuni regionale care va avea loc în Burkina Faso între 28 - 30 octombrie 2009. |
| --- | --- |

—

Începerea organizării celei de-a 4-a reuniuni regionale care va avea loc în Burkina Faso între 28 - 30 octombrie 2009.

| — | Transmiterea unei scrisori către Comisia Europeană prin care să se solicite adoptarea unei clauze adiţionale la Acordul de finanţare ACP-UE referitoare la diurnele membrilor ACP din cadrul APP. |
| --- | --- |

—

Transmiterea unei scrisori către Comisia Europeană prin care să se solicite adoptarea unei clauze adiţionale la Acordul de finanţare ACP-UE referitoare la diurnele membrilor ACP din cadrul APP.

| — | Transmiterea unei scrisori către Consiliul ACP şi Comitetul ambasadorilor ACP prin care să se solicite revizuirea deciziei adoptate de Consiliul ACP privind reducerea numărului de zile şi a personalului secretariatului ACP care oferă servicii în timpul sesiunilor plenare ale APP. |
| --- | --- |

—

Transmiterea unei scrisori către Consiliul ACP şi Comitetul ambasadorilor ACP prin care să se solicite revizuirea deciziei adoptate de Consiliul ACP privind reducerea numărului de zile şi a personalului secretariatului ACP care oferă servicii în timpul sesiunilor plenare ale APP.

Copreşedinta a prezentat evenimentele sociale ale săptămânii, inclusiv atelierele de lucru din 7 aprilie, şi a oferit informaţii cu privire la Forumul femeilor care a avut loc la 4 aprilie.

Preşedinta a anunţat că termenele sunt după cum urmează:

| — | pentru amendamentele la propunerile de rezoluţie incluse în rapoartele înaintate de comisiile permanente: luni, 6 aprilie, ora 18.00. |
| --- | --- |

—

pentru amendamentele la propunerile de rezoluţie incluse în rapoartele înaintate de comisiile permanente: luni, 6 aprilie, ora 18.00.

| — | pentru amendamentele la propunerile de rezoluţie de compromis şi la alte propuneri de rezoluţie de urgenţă privind Somalia: marţi, 7 aprilie, ora 15.00. |
| --- | --- |

—

pentru amendamentele la propunerile de rezoluţie de compromis şi la alte propuneri de rezoluţie de urgenţă privind Somalia: marţi, 7 aprilie, ora 15.00.

| — | pentru amendamentele la propunerile de rezoluţie de compromis şi la alte propuneri urgente de rezoluţie privind criza alimentară şi financiară: luni, 7 aprilie, ora 16.00. |
| --- | --- |

—

pentru amendamentele la propunerile de rezoluţie de compromis şi la alte propuneri urgente de rezoluţie privind criza alimentară şi financiară: luni, 7 aprilie, ora 16.00.

7.   Declaraţia dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene, responsabil pentru dezvoltare şi ajutor umanitar

Copreşedinta a urat bun venit comisarului Michel şi i-a mulţumit pentru angajamentul de lungă durată faţă de Adunarea Parlamentară Paritară.

Comisarul Michel a susţinut o declaraţie în numele Comisiei.

8.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

În total Comisiei i-au fost adresate 19 întrebări.

Comisia răspunsese anterior întrebărilor în scris, iar dl Michel a răspuns oral întrebărilor suplimentare adresate de următorii:

Întrebarea nr. 1, adresată de dl Jardim Fernandes, privind sprijinul acordat ţărilor ACP în contextul crizei financiare internaţionale.

Întrebarea nr. 4, adresată de dl Assarid (Mali), privind intrarea în vigoare a celui de-al 10-lea FED.

Întrebarea nr. 6, adresată de dna Van Lancker, privind acordurile de parteneriat economic (APE) şi integrarea regională.

Întrebarea nr. 7, adresată de dna Neris, privind APE UE/CARIFORUM: cooperarea regională.

Întrebarea nr. 9, adresată de dl Cashman, privind acţiunea parlamentară întreprinsă cu ocazia celei de-a 15-a aniversări a Conferinţei internaţionale privind populaţia şi dezvoltarea.

Întrebarea nr. 10, adresată de dl William (Seychelles), privind relaţiile dintre statele ACP şi UE în domeniul pescuitului.

Întrebarea nr. 19, adresată de dna Aubert, privind sprijinul pentru agricultură.

Întrebarea nr. 11, adresată de dl Hutchinson, privind situaţia din partea estică a Republicii Democrate Congo (RDC).

Întrebarea nr. 12, adresată de dl Veneto, privind situaţia gravă din Republica Democrată Congo.

Întrebarea nr. 13, adresată de dl Schnellhardt, privind relaţiile cu Zimbabwe în urma alegerilor.

Întrebarea nr. 14, adresată de dl Cornillet, privind situaţia din Darfur.

Întrebarea nr. 15, adresată de dl Jardim Fernandes (pentru dna Gomes), privind drepturile omului în Etiopia.

Întrebarea nr. 16, adresată de dna Carlotti şi dna Deerpalsing (Mauritius), privind situaţia politică din Madagascar (întrebarea suplimentară a fost adresată de dna Carlotti).

Întrebarea nr. 17, adresată de dl O. Schmidt (pentru dl Van Hecke), privind gestionarea regională a Nilului.

Întrebarea nr. 18, adresată de dna Atim-Ogwal (Uganda), privind armele de calibru mic şi armamentul uşor şi consecinţele dezastruoase ale acestora asupra vieţii economice, politice şi sociale a populaţiei din Africa subsahariană.

Autorii întrebărilor nr. 2, 3, 5 şi 8 nu au fost prezenţi.

9.   Măsurile Comisiei privind rezoluţiile adoptate în cadrul celei de-a 16-a sesiuni a Adunării parlamentare paritare ACP-UE, care a avut loc în Port Moresby (Papua Noua Guinee)

Comisarul Michel a făcut trimitere la documentul distribuit privind măsurile luate de Comisie.

10.   Situaţia din Madagascar

Întrucât a discutat acest subiect în momentul în care a răspuns la întrebări, comisarul Michel nu a făcut o prezentare.

Au intervenit: Deerpalsing (Mauritius), William (Seychelles), Diagne (Senegal), Polisi (Rwanda) şi Mafuga (Lesotho).

Comisarul Michel a răspuns la întrebări.

11.   Dezbatere cu Comisia Europeană

Au intervenit: O. Schmidt, De Sousa (Angola), Straker (St. Vincent & Grenadines), Martínez Martínez, Ramotar (Guyana), Polisi (Rwanda), Assarid (Mali), Milupi (Zambia), Naib (Eritreea), Deerpalsing (Mauritius), Cavuilati (Fiji) şi Mabaya (Republica Democrată Congo).

Comisarul Michel a răspuns la întrebări.

12.   Chestiunea urgentă nr. 1: Rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare şi financiare în ţările ACP.

Dl Andrew Mold, economist cu calificări superioare, OECD Development Centre (Centrul pentru dezvoltare al OCDE), a susţinut o prezentare.

A intervenit comisarul Michel.

Au intervenit: Bobbo (Camerun), Schröder, Martínez Martínez, Ntuane (Botswana), O. Schmidt, William (Seychelles), F. Schmidt, Mayer, Gebre-Christos (Etiopia) şi Schnellhardt.

Dl Mold a răspuns la o întrebare care i-a fost adresată.

(Şedinţa a fost închisă la ora 18.45)

Wilkie RASMUSSEN şi

Glenys KINNOCK

Copreşedinţi

Sir John KAPUTIN şi

Dietmar NICKEL

Cosecretari Generali

---

| 14.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/4

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARŢI, 7 APRILIE 2009

(2009/C 221/02)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.20)

PREZIDATĂ DE dl RASMUSSEN

Copreşedinte

Copreşedintele a invitat Adunarea să păstreze un minut de reculegere în memoria victimelor cutremurului care a avut loc în centrul Italiei în ziua precedentă.

Copreşedintele a amintit că ziua respectivă comemorează 15 ani de la genocidul din Rwanda şi a invitat Adunarea să ţină un minut de reculegere, la ora 12.00, în memoria victimelor tragediei.

Copreşedintele a urat bun venit preşedinţilor în exerciţiu ai Consiliului ACP şi Consiliului UE, dl William Haomae şi dl Jan Kohout.

1.   Membrii supleanţi

Copreşedintele a anunţat următorii membri supleanţi:

Fernández Martín (pentru López-Istúriz White), Gill (pentru Jöns), Hutchinson (pentru McAvan), Jäätteenmäki (pentru Hall), Kastler (pentru Gaubert), Klass (pentru Coelho), Leinen (pentru Grabowska), Neris (pentru Pleguezuelos Aguilar), Olajos (pentru Novak), Seeber (pentru Ribeiro e Castro) şi Virrankoski (pentru Busk).

2.   Declaraţia dlui Jan Kohout, ministru adjunct al afacerilor externe al Republicii Cehe, responsabil pentru dezvoltare, Preşedinte în exerciţiu al Consiliului UE

Dl Kohout o dat o declaraţie în numele Consiliului UE.

3.   Declaraţia dlui William Haomae, ministrul afacerilor externe şi al comerţului exterior (Insulele Solomon), preşedintele în exerciţiu al Consiliului ACP

Dl Haomae o dat o declaraţie în numele Consiliului ACP.

4.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

Consiliului ACP i-au fost adresate două întrebări.

Dl Haomae a răspuns la următoarele întrebări şi întrebări suplimentare:

Întrebarea 1, adresată de dl William (Seychelles), privind deblocarea ajutoarelor şi revizuirea Acordului de Parteneriat de la Cotonou (APC).

Întrebarea 2, adresată de dna Carlotti şi dl Lutundula (RDC), privind decizia adoptată de Consiliul ACP de a reduce bugetul pentru misiune al secretariatului ACP (întrebarea suplimentară a fost adresată de dna Carlotti).

Autorul întrebării 3 nu a fost prezent.

Consiliului UE i-au fost adresate 16 întrebări.

Dl Kohout a răspuns următoarelor întrebări şi întrebări suplimentare:

Întrebarea nr. 4, adresată de dna Roithova, privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM).

Întrebarea nr. 6, adresată de dna Neris, privind finanţarea suplimentară/strategia UE-Africa.

Întrebarea nr. 8, adresată de dna Van Lancker, privind deficitul financiar în domeniul sănătăţii.

Întrebarea nr. 15, adresată de dl William (Seychelles), privind asistenţa pentru dezvoltare acordată statelor cu venituri medii (MIC).

Întrebarea nr. 13, adresată de dna Deerpalsing (Mauritius), privind punerea în aplicare/monitorizarea deciziilor Consiliului UE/concluziilor privind APE.

Întrebarea nr. 16, adresată de dna Carlotti (pentru dl Hutchinson), privind situaţia din partea estică a RDC.

Întrebarea nr. 17, adresată de dl Veneto, privind situaţia gravă din RDC.

Întrebarea nr. 18, adresată de dl Fernandes, privind situaţia din Zimbabwe.

Întrebarea nr. 20, adresată de dl Schnellhardt, privind desfăşurarea de operaţiuni militare în afara coastei Somaliei.

Întrebarea nr. 5, adresată de dl Assarid (Mali), privind criza alimentară şi financiară globală.

Întrebarea nr. 10, adresată de dl Fernandes (pentru dna Gomes), privind impactul asupra ţărilor ACP a noii poziţii comune privind exportul de arme.

Întrebarea nr. 12, adresată de dna Carlotti, privind migraţia şi parteneriatul ACP-UE.

Întrebarea nr. 14, adresată de dl Kaczmarek, privind cooperarea pentru dezvoltare în noile state donatoare ale UE.

Dl Kohout a răspuns în acelaşi timp la următoarele întrebări şi întrebări suplimentare:

Întrebarea nr. 11, adresată de dl Cashman, privind persoanele cu dizabilităţi şi ODM.

Întrebarea nr. 21, adresată de dna Atim Ogwal (Uganda), referitoare la Convenţia privind drepturile persoanelor cu dizabilităţi (CRPD).

Următoarea întrebare nu a fost urmată de o întrebare suplimentară:

Întrebarea nr. 7, adresată de dl Martínez Martínez (pentru dna Jouye de Grandmaison), privind schimbările climatice.

Autorii întrebărilor 19 şi 9 nu au fost prezenţi.

5.   Dezbatere cu Consiliul

Au intervenit: William (Seychelles), Baldeh (Gambia), Diagne (Senegal) şi Milupi (Zambia).

Dl Haomae şi dl Kohout au răspuns la întrebări adresate.

6.   Revizuirea Acordului de la Cotonou: dezbatere fără rezoluţie

Au intervenit: Manservisi (Comisia Europeană), Wieland, Carlotti, Martens, Bobbo (Camerun), Cashman şi copreşedinta Kinnock.

Dl Manservisi a răspuns la întrebările adresate şi a încheiat dezbaterea.

7.   Chestiunea urgentă nr. 2: Stabilirea şi promovarea păcii, securităţii, stabilităţii şi guvernanţei în Somalia

Au intervenit: Dekuek (Sudan), Kaczmarek, Naib (Eritreea), Carlotti, Abdi Said (Djibouti), Gahler, Gebre-Christos (Etiopia), Morillon, Baldeh (Gambia), Deva, De Sousa (Angola), Aubert şi Berend.

Sheikh Adan M. Nur, purtător de cuvânt al Parlamentului federal de tranziţie al Somaliei, a luat cuvântul în timpul sesiunii, în conformitate cu articolul 4 punctul 4 din Regulamentul de procedură.

Dl Manservisi (Comisia Europeană) a încheiat dezbaterea.

(Şedinţa a fost suspendată la ora 13.10)

Wilkie RASMUSSEN şi

Glenys KINNOCK

Copreşedinţi

Sir John KAPUTIN şi

Dietmar NICKEL

Cosecretari Generali

---

| 14.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/6

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 8 APRILIE 2009

(2009/C 221/02)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.20)

PREZIDATĂ DE: dl RASMUSSEN

Copreşedinte

1.   Membrii supleanţi

Copreşedintele a anunţat următorii membri supleanţi: Fernández Martín (pentru López-Istúriz White), Gill (pentru Jöns), Hutchinson (pentru McAvan), Jäätteenmäki (pentru Hall), Kastler (pentru Gaubert), Klass (pentru Coelho), Lefrançois (pentru Arif), Leinen (pentru Grabowska), Neris (pentru Pleguezuelos Aguilar), Olajos (pentru Novak), Seeber (pentru Ribeiro e Castro) şi Virrankoski (pentru Busk).

2.   Aprobarea procesului verbal de luni, 6 aprilie 2009

Procesul-verbal a fost aprobat.

3.   Raportul partenerilor economici şi sociali

Dl Jahier, preşedintele Comitetului de monitorizare CESE ACP, a făcut o prezentare privind integrarea regională a ţărilor ACP.

Dna King, membră a Comitetului de monitorizare CESE ACP, a făcut o prezentare privind APE Cariforum şi implicaţiile acestuia asupra integrării regionale în Caraibe.

Au intervenit: Mugambe (Uganda), Humphrey (Barbados) şi William (Seychelles).

Dl Jahier şi dna King au răspuns la întrebările adresate în timpul dezbaterii.

Dl Mugambe (Uganda) a adresat o întrebare cu privire la posibila participare a Adunării Legislative Est-Africane la reuniunile APP în calitate de observator. Copreşedintele a confirmat faptul că membrii grupărilor economice regionale au libertatea de a asista la reuniunile APP, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul de procedură.

Raport elaborat de dl Netty Baldeh (Gambia) şi dl Josep Borrell Fontelles

Comisia pentru afaceri sociale şi mediu (ACP-EU/100.383/09/fin.)

Dl Borrell Fontelles şi dl Baldeh (Gambia) şi-au prezentat raportul.

Au intervenit: Tapsoba (Burkina Faso), Hamatoukour (Camerun), Mugambe (Uganda), Jäätteenmäki, Aubert, Sorongope (Republica Centrafricană), Klass, de Sousa (Angola), Haug, William (Seychelles), Korhola, Deerpalsing (Mauritius), Gomes, Bounkoulou (Republica Congo) şi Baum (Comisia Europeană).

Dl Baldeh (Gambia) şi dl Borrell Fontelles au încheiat dezbaterea.

Raport elaborat de dna Ruth Magau (Africa de Sud) şi dl Filip Kaczmarek

Comisia pentru afaceri politice (ACP-EU/100.460/09/fin.)

Dna Magau (Africa de Sud) şi dl Kaczmarek au prezentat raportul.

Au intervenit: Ogwal (Uganda), Gahler, Leinen, Naib (Eritreea), Morillon, Waziri (Nigeria), Kastler, Hamatoukour (Camerun), Cashman şi Baum (Comisia Europeană).

Dna Magau (Africa de Sud) şi dl Kaczmarek au încheiat dezbaterea.

6.   Documentele de strategie pe ţări şi pe regiuni pentru ţările ACP: dezbatere fără rezoluţie

Copreşedintele a prezentat tema.

Au intervenit: William (Seychelles), Dekuek (Sudan), Deerpalsing (Mauritius), Milupi (Zambia), Hamatoukour (Camerun), copreşedinta Kinnock, Baum (Comisia Europeană), Jean-Marie (Saint Lucia), Solamalemalo (Samoa), Wieland şi Van Lancker.

Adunarea a acceptat să considere drept bază pentru aceste activităţi un proiect-cadru pentru controlul democratic al documentelor de strategie pe regiuni şi al programelor regionale indicative din cadrul celui de-al 10-lea Fond European pentru Dezvoltare (FED).

(Şedinţa a fost suspendată la ora 12.20 şi reluată la ora 15.15)

prezidată de: dna KINNOCK

Copreşedintă

7.   Aprobarea procesului verbal al reuniunii de marţi, 7 aprilie 2009, dimineaţa

Procesul-verbal a fost aprobat.

Prezentarea Baronesei Ashton, membră a Comisiei Europene responsabilă pentru comerţ: dezbatere fără rezoluţie

Copreşedinta a urat bun venit comisarului Ashton, cu ocazia primei sale participări la Adunarea Parlamentară Paritară.

Comisarul Ashton a dat o declaraţie.

Au intervenit: Straker (St. Vincent & Grenadines), Sturdy, Assarid (Mali), William (Seychelles), Deerpalsing (Mauritius), Diagne (Senegal), Deva, Mporogomyi (Tanzania), Humphrey (Barbados), Sithole (Africa de Sud), Jean-Marie (St. Lucia), Fernandes, Gosset (Coasta de Fildeş) şi Gill.

Comisarul Michel a răspuns la întrebări.

Prezentarea Baronesei Ashton, membră a Comisiei Europene responsabilă pentru comerţ: dezbatere fără rezoluţie

Comisarul Ashton a dat o declaraţie.

Au intervenit: Dalrymple-Philibert (Jamaica), Gill, William (Seychelles), Mafura (Lesotho), Deerpalsing (Mauritius), Sturdy, Assarid (Mali), Mushelenga (Namibia), Tambuwal (Nigeria), Baldeh (Gambia), Hutchinson, Martínez Martínez şi Straker (St. Vincent & Grenadines).

Comisarul Michel a răspuns la întrebări.

Decizie: Copreşedinţii intenţionează să trimită o scrisoare comisarului Ashton pentru a-i mulţumi pentru garantarea faptului că elementele din Acordurile de parteneriat economic, a căror revizuire a fost solicitată de statele ACP în cauză, vor fi anexate acestora şi vor fi abordate în cadrul negocierilor pentru un APE complet, precum şi pentru a solicita o confirmare scrisă din partea preşedintelui Comisiei în acest sens.

Raport elaborat de dl Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) şi dl Jürgen Schröder

Comisia pentru dezvoltare economică, finanţe şi comerţ

Dl Assarid (Mali) şi dl Schröder şi-au prezentat raportul.

Au intervenit: Hutchinson, Bundu (Sierra Leone), Schröder, O. Schmidt, Schlyter, Schnellhardt, Neris, Hamatoukour (Camerun), Berend, Waziri (Nigeria), Van Lancker şi Brew (Comisia Europeană).

Dl Assarid a încheiat dezbaterea.

11.   Comisiile parlamentare în contextul dispoziţiilor instituţionale APE: dezbatere fără rezoluţie

Au intervenit: Brew (Comisia Europeană), Martínez Martínez, Rodgers (Suriname), Hopffer (Capul Verde), William (Seychelles), Humphrey (Barbados), Sorie (ECOWAS), Jean-Marie (St. Lucia) şi Hutchinson.

(Şedinţa a fost închisă la ora 18.16)

Wilkie RASMUSSEN şi

Glenys KINNOCK

Copreşedinţi

Sir John KAPUTIN şi

Dietmar NICKEL

Cosecretari Generali

---

| 14.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 221/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 221/8

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE JOI, 9 APRILIE 2009

(2009/C 221/04)

(Şedinţa a fost deschisă la ora 9.15)

prezidată de dna KINNOCK

copreşedintă

1.   Membrii supleanţi

Copreşedinta a anunţat următorii membri supleanţi:

Fernández Martín (pentru López-Istúriz White), Gill (pentru Jöns), Hutchinson (pentru McAvan), Kastler (pentru Gaubert), Klass (pentru Coelho), Lefrançois (pentru Arif), Leinen (pentru Grabowska), Neris (pentru Pleguezuelos Aguilar), Olajos (pentru Novak), Seeber (pentru Ribeiro e Castro), Virrankoski (pentru Busk) şi Zaleski (pentru Liepina).

2.   Aprobarea procesului verbal al reuniunii de miercuri, 8 aprilie 2009, dimineaţa şi după-amiaza

Procesul-verbal a fost aprobat.

3.   Rapoarte de sinteză ale atelierelor

Au fost prezentate următoarele rapoarte de sinteză ale atelierelor:

| — | Dl Emanuel Jardim Fernandes privind energia durabilă - vizita efectuată la o staţie de producere a energiei solare din Ustek; |
| --- | --- |

—

Dl Emanuel Jardim Fernandes privind energia durabilă - vizita efectuată la o staţie de producere a energiei solare din Ustek;

| — | Dl Richard Seeber privind gestionarea crizei - vizita efectuată la digurile de protecţie împotriva inundaţiilor din Praga; |
| --- | --- |

—

Dl Richard Seeber privind gestionarea crizei - vizita efectuată la digurile de protecţie împotriva inundaţiilor din Praga;

| — | Dl Inusah Fuseini (Ghana) privind daunele cauzate mediului - vizita efectuată la un sit contaminat. |
| --- | --- |

—

Dl Inusah Fuseini (Ghana) privind daunele cauzate mediului - vizita efectuată la un sit contaminat.

4.   Numirea preşedintelui de onoare

În cadrul unei moţiuni de ordine, Sir Louis Straker (Saint Vincent şi Grenadine) a mulţumit copreşedintei Kinnock pentru activitatea sa şi pentru contribuţia valoroasă adusă la activităţile Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. Acesta a propus ulterior acordarea titlului de Preşedinte de onoare al Adunării Parlamentare Paritare copreşedintei Kinnock, în semn de recunoştinţă pentru modul distins în care aceasta a slujit cauzelor Adunării (în conformitate cu articolul 29 din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE).

Adunarea a aprobat prin aclamaţii numirea copreşedintei Kinnock în calitate de Preşedinte de onoare al Adunării Parlamentare Paritare.

Au intervenit: copreşedintele Rasmussen, William (Seychelles), copreşedinta Kinnock.

5.   Vot cu privire la propunerile de rezoluţie incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

A intervenit: Deva, cu privire la procedura de vot.

| — | Provocările integrării democratice a diversităţilor etnice, culturale şi religioase în ţările ACP şi ale UE
  Raport elaborat de dna Ruth Magau (Africa de Sud) şi dl Filip Kaczmarek
  Comisia pentru afaceri politice (ACP-EU/100.460/09/fin.)
  Au fost adoptate amendamentele 1 şi 2.
  Rezoluţia amendată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Provocările integrării democratice a diversităţilor etnice, culturale şi religioase în ţările ACP şi ale UE

Raport elaborat de dna Ruth Magau (Africa de Sud) şi dl Filip Kaczmarek

Comisia pentru afaceri politice (ACP-EU/100.460/09/fin.)

Au fost adoptate amendamentele 1 şi 2.

Rezoluţia amendată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Acordurile de parteneriat economic (APE) şi impactul lor asupra ţărilor ACP
  Raport elaborat de dl Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) şi dl Jürgen Schröder
  Comisia pentru dezvoltare, finanţe şi comerţ (ACP-EU/100.463/09/fin.)
  Şase membri au solicitat votarea separată a considerentului Q; considerentul a fost adoptat.
  Şase membri au solicitat votarea separată a punctului 6; punctul a fost adoptat.
  Şase membri au solicitat votarea separată şi votarea în ambele camere a punctului 9; punctul a fost respins.
  Dl Schröder şi dl Hutchinson au depus un amendament oral la punctul 18; amendamentul a fost adoptat.
  Şase membri au solicitat votarea separată a punctelor 19b şi 22; ambele puncte au fost adoptate.
  Şase membri au solicitat votarea separată şi votarea în ambele camere a punctelor 23 şi 24; ambele puncte au fost respinse.
  Amendamentul 7 a fost retras.
  Amendamentele 1 - 6 şi amendamentele 8 – 12 au fost adoptate.
  Rezoluţia amendată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Acordurile de parteneriat economic (APE) şi impactul lor asupra ţărilor ACP

Raport elaborat de dl Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) şi dl Jürgen Schröder

Comisia pentru dezvoltare, finanţe şi comerţ (ACP-EU/100.463/09/fin.)

Şase membri au solicitat votarea separată a considerentului Q; considerentul a fost adoptat.

Şase membri au solicitat votarea separată a punctului 6; punctul a fost adoptat.

Şase membri au solicitat votarea separată şi votarea în ambele camere a punctului 9; punctul a fost respins.

Dl Schröder şi dl Hutchinson au depus un amendament oral la punctul 18; amendamentul a fost adoptat.

Şase membri au solicitat votarea separată a punctelor 19b şi 22; ambele puncte au fost adoptate.

Şase membri au solicitat votarea separată şi votarea în ambele camere a punctelor 23 şi 24; ambele puncte au fost respinse.

Amendamentul 7 a fost retras.

Amendamentele 1 - 6 şi amendamentele 8 – 12 au fost adoptate.

Rezoluţia amendată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Impactul social şi de mediu al schimbărilor climatice
  Raport prezentat de dl Netty Baldeh (Gambia) şi dl Josep Borrell Fontelles
  Comisia pentru afaceri sociale şi mediu (ACP-EU/100.383/09/fin.)
  Rezoluţia a fost adoptată în unanimitate fără amendamente. |
| --- | --- |

—

Impactul social şi de mediu al schimbărilor climatice

Raport prezentat de dl Netty Baldeh (Gambia) şi dl Josep Borrell Fontelles

Comisia pentru afaceri sociale şi mediu (ACP-EU/100.383/09/fin.)

Rezoluţia a fost adoptată în unanimitate fără amendamente.

6.   Vot cu privire la propunerile de rezoluţie urgente

| — | Propunere de rezoluţie de urgenţă privind rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare şi financiare în ţările ACP(ACP-EU/100.568/09/comp.).
  Cinci membri au solicitat votarea separată în ambele camere a amendamentelor 1, 2, 9 şi 10; amendamentele au fost respinse.
  Amendamentul 8 a fost respins.
  Au fost adoptate amendamentele 3 - 7.
  Rezoluţia amendată a fost adoptată în unanimitate, cu o singură abţinere.
  Explicarea voturilor (articolul 16 din Regulamentul de procedură): Hutchinson (oral). |
| --- | --- |

—

Propunere de rezoluţie de urgenţă privind rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare şi financiare în ţările ACP(ACP-EU/100.568/09/comp.).

Cinci membri au solicitat votarea separată în ambele camere a amendamentelor 1, 2, 9 şi 10; amendamentele au fost respinse.

Amendamentul 8 a fost respins.

Au fost adoptate amendamentele 3 - 7.

Rezoluţia amendată a fost adoptată în unanimitate, cu o singură abţinere.

Explicarea voturilor (articolul 16 din Regulamentul de procedură): Hutchinson (oral).

| — | Propunere de rezoluţie de urgenţă privind instituirea şi promovarea păcii, a securităţii, a stabilităţii şi a guvernanţei în Somalia (ACP-EU/100.569/09/comp.)
  Au fost adoptate amendamentul 1, amendamentul 2 [cu un amendament oral depus de dna Kamar (Kenya)], amendamentul 3 (cu un amendament oral depus de dl Gahler), amendamentul 4 [cu un amendament oral depus de dna Kamar (Kenya)] şi amendamentele 5 - 7.
  Rezoluţia amendată a fost adoptată în unanimitate.
  Au intervenit: Gahler şi Assarid (Mali). |
| --- | --- |

—

Propunere de rezoluţie de urgenţă privind instituirea şi promovarea păcii, a securităţii, a stabilităţii şi a guvernanţei în Somalia (ACP-EU/100.569/09/comp.)

Au fost adoptate amendamentul 1, amendamentul 2 [cu un amendament oral depus de dna Kamar (Kenya)], amendamentul 3 (cu un amendament oral depus de dl Gahler), amendamentul 4 [cu un amendament oral depus de dna Kamar (Kenya)] şi amendamentele 5 - 7.

Rezoluţia amendată a fost adoptată în unanimitate.

Au intervenit: Gahler şi Assarid (Mali).

prezidată de dl RASMUSSEN

copreşedinte

7.   Data şi locul celei de-a 18-a sesiuni a Adunării parlamentare paritare ACP-UE

A 18-a sesiune a APP urmează să aibă loc între 30 noiembrie 2009 şi 3 decembrie 2009, la Luanda (Angola).

Dl De Sousa (Angola) a comunicat membrilor că vor fi bineveniţi la Luanda.

8.   Chestiuni diverse

Dl Mushelenga (Namibia) a atras atenţia membrilor asupra inundaţiilor din Namibia care au început în prima parte a lunii martie 2009 şi a solicitat o reacţie rapidă care să răspundă nevoilor imediate şi pe termen mediu ale celor peste 350 000 de persoane afectate.

Copreşedinţii au mulţumit autorităţilor cehe pentru ospitalitate şi pentru eforturile depuse pentru a organiza cea de-a 17-a sesiune a Adunării Parlamentare Paritare în Praga şi evenimentele sociale conexe.

Înainte de încheierea şedinţei, au fost prezentate o serie de diapozitive memorabile prezentând-o pe dna Kinnock în exerciţiul funcţiei sale de copreşedintă a Adunării. Copreşedintele Rasmussen i-a oferit dnei Kinnock un buchet de flori.

(Şedinţa a fost închisă la ora 10.45)

Wilkie RASMUSSEN şi

Glenys KINNOCK

Copreşedinţi

Sir John KAPUTIN şi

Dietmar NICKEL

Cosecretari Generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanţi ACP | Reprezentanţi PE |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (INSULELE COOK), copreşedinte | KINNOCK, copreşedinte |
| ANGOLA (VP) | GAHLER (VP) |
| BURKINA FASO (VP) | VENTRE (VP) |
| CONGO Republica (VP) | JOUYE DE GRANDMAISON (VP) |
| CONGO Republica Democrată (VP) | CARLOTTI (VP) |
| ETIOPIA (VP) | MITCHELL (VP) |
| GAMBIA (VP) | AUBERT (VP) |
| GUYANA (VP) | LULLING (VP) |
| PAPUA NOUA GUINEE (VP) | BIELAN (VP) |
| RWANDA (VP) | POLFER (VP) |
| INSULELE SOLOMON (VP) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| SURINAME (VP) | BOWIS (VP) |
| ZIMBABWE (VP) | GOUDIN (VP) |
| ANTIGUA & BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMAS | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BERGER |
| BURUNDI | BORRELL FONTELLES |
| CAMERUN | BULLMAN |
| CAPUL VERDE | BUSK |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CALLANAN |
| CIAD | CASHMAN |
| COMOROS | CIANI |
| COASTA DE FILDEŞ | COELHO |
| DJIBOUTI | CORNILLET |
| DOMINICA | DEVA |
| REPUBLICA DOMINICANĂ | DILLEN |
| GUINEEA ECUATORIALĂ | FERNANDES |
| ERITREEA | FERREIRA |
| FIJI | FRAILE CANTÓN |
| GABON | GAUBERT |
| GHANA | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEEA | GRÖNER |
| GUINEEA-BISSAU | GURMAI |
| JAMAICA | HALL |
| HAITI | HAUG |
| KENYA | HOLM |
| KIRIBATI | IRUJO AMEZAGA |
| LESOTHO | JÖNS |
| LIBERIA | KACZMAREK |
| MADAGASCAR | KORHOLA |
| MALAWI | KOZLIK |
| MALI | LANGENDRIES |
| INSULELE MARSHALL (Republica) | LEHIDEUX |
| MAURITANIA | LIEPINA |
| MAURITIUS | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MICRONESIA (Statele Federale ale) | LOUIS |
| MOZAMBIQUE | McAVAN |
| NAMIBIA | MARTENS |
| NAURU (Republica) | MAURO |
| NIGER | MAYER |
| NIGERIA | MORILLON |
| NIUE | NOVAK |
| PALAU | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS ŞI NEVIS | RIBEIRO E CASTRO |
| SAINT LUCIA | ROITHOVÁ |
| SAINT VINCENT ŞI GRENADINE | ROSATI |
| SAMOA | SANZ PALACIO |
| SÃO TOMÉ ŞI PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SENEGAL | SCHMIDT F. |
| SEYCHELLES | SCHMIDT O. |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCHRÖDER |
| AFRICA DE SUD | SPERONI |
| SUDAN | STURDY |
| SWAZILAND | VAN HECKE |
| TANZANIA | VAN LANCKER |
| TIMOR-LESTE | VENETO |
| TOGO | de VILLIERS |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDAD ŞI TOBAGO | WIJKMAN |
| TUVALU | ZÁBORSKÁ |
| UGANDA | ZANI |
| VANUATU | ZĪLE |
| ZAMBIA | ZIMMER |

Reprezentanţi ACP

Reprezentanţi PE

RASMUSSEN (INSULELE COOK), copreşedinte

KINNOCK, copreşedinte

ANGOLA (VP)

GAHLER (VP)

BURKINA FASO (VP)

VENTRE (VP)

CONGO Republica (VP)

JOUYE DE GRANDMAISON (VP)

CONGO Republica Democrată (VP)

CARLOTTI (VP)

ETIOPIA (VP)

MITCHELL (VP)

GAMBIA (VP)

AUBERT (VP)

GUYANA (VP)

LULLING (VP)

PAPUA NOUA GUINEE (VP)

BIELAN (VP)

RWANDA (VP)

POLFER (VP)

INSULELE SOLOMON (VP)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

SURINAME (VP)

BOWIS (VP)

ZIMBABWE (VP)

GOUDIN (VP)

ANTIGUA & BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMAS

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BERGER

BURUNDI

BORRELL FONTELLES

CAMERUN

BULLMAN

CAPUL VERDE

BUSK

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CALLANAN

CIAD

CASHMAN

COMOROS

CIANI

COASTA DE FILDEŞ

COELHO

DJIBOUTI

CORNILLET

DOMINICA

DEVA

REPUBLICA DOMINICANĂ

DILLEN

GUINEEA ECUATORIALĂ

FERNANDES

ERITREEA

FERREIRA

FIJI

FRAILE CANTÓN

GABON

GAUBERT

GHANA

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEEA

GRÖNER

GUINEEA-BISSAU

GURMAI

JAMAICA

HALL

HAITI

HAUG

KENYA

HOLM

KIRIBATI

IRUJO AMEZAGA

LESOTHO

JÖNS

LIBERIA

KACZMAREK

MADAGASCAR

KORHOLA

MALAWI

KOZLIK

MALI

LANGENDRIES

INSULELE MARSHALL (Republica)

LEHIDEUX

MAURITANIA

LIEPINA

MAURITIUS

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MICRONESIA (Statele Federale ale)

LOUIS

MOZAMBIQUE

McAVAN

NAMIBIA

MARTENS

NAURU (Republica)

MAURO

NIGER

MAYER

NIGERIA

MORILLON

NIUE

NOVAK

PALAU

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS ŞI NEVIS

RIBEIRO E CASTRO

SAINT LUCIA

ROITHOVÁ

SAINT VINCENT ŞI GRENADINE

ROSATI

SAMOA

SANZ PALACIO

SÃO TOMÉ ŞI PRÍNCIPE

SCHLYTER

SENEGAL

SCHMIDT F.

SEYCHELLES

SCHMIDT O.

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCHRÖDER

AFRICA DE SUD

SPERONI

SUDAN

STURDY

SWAZILAND

VAN HECKE

TANZANIA

VAN LANCKER

TIMOR-LESTE

VENETO

TOGO

de VILLIERS

TONGA

WIELAND

TRINIDAD ŞI TOBAGO

WIJKMAN

TUVALU

ZÁBORSKÁ

UGANDA

ZANI

VANUATU

ZĪLE

ZAMBIA

ZIMMER

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| IBOVI (REP. CONGO), copreşedinte | CALLANAN, copreşedinte |
| BEAUPLAN (HAITI), VP | JÖNS, VP |
| PAPUA NOUA GUINEE, VP | POLFER, VP |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| GRANT (BELIZE) | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| SORONGOPE (REP. CENTRAFRICANĂ) | DILLEN |
| RASMUSSEN (INSULELE COOK) | GAHLER |
| GOSSET (COASTA DE FILDEŞ) | GAUBERT |
| NAIB (ERITREEA) | GOMES |
| GEBRE-CHRISTOS (ETIOPIA) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIJI) | GRÖNER |
| ROGOMBE (GABON) | GURMAI |
| FUSEINI (GHANA) | KACZMAREK |
| ROBERTS (GRENADA) | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GUINEEA | LOUIS |
| RAMOTAR (GUYANA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KAMAR (KENYA) | MAURO |
| KOLLIE (LIBERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| SAINT VINCENT ŞI GRENADINE | SCHMIDT F. |
| MAGAU (AFRICA DE SUD) | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANZANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| ITALELI (TUVALU) | ZANI |
| MUMVURI (ZIMBABWE) | ZIMMER |

Membri ACP

Membri PE

IBOVI (REP. CONGO), copreşedinte

CALLANAN, copreşedinte

BEAUPLAN (HAITI), VP

JÖNS, VP

PAPUA NOUA GUINEE, VP

POLFER, VP

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

GRANT (BELIZE)

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

SORONGOPE (REP. CENTRAFRICANĂ)

DILLEN

RASMUSSEN (INSULELE COOK)

GAHLER

GOSSET (COASTA DE FILDEŞ)

GAUBERT

NAIB (ERITREEA)

GOMES

GEBRE-CHRISTOS (ETIOPIA)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIJI)

GRÖNER

ROGOMBE (GABON)

GURMAI

FUSEINI (GHANA)

KACZMAREK

ROBERTS (GRENADA)

LÓPEZ ISTÚRIZ

GUINEEA

LOUIS

RAMOTAR (GUYANA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KAMAR (KENYA)

MAURO

KOLLIE (LIBERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

SAINT VINCENT ŞI GRENADINE

SCHMIDT F.

MAGAU (AFRICA DE SUD)

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANZANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

ITALELI (TUVALU)

ZANI

MUMVURI (ZIMBABWE)

ZIMMER

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE, FINANŢE ŞI COMERŢ

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| NTUANE (BOTSWANA), copreşedinte | SCHLYTER, copreşedinte |
| MABAYA GIZI AMINE (REP. DEM. CONGO), VP | LIEPIŅA, VP |
| ABDULLAHI (NIGERIA), VP | RIBEIRO E CASTRO, VP |
| HUMPHREY (BARBADOS) | AGNOLETTO |
| NDIZEYE (BURUNDI) | BEREND |
| DOUGAN (GUINEEA ECUATORIALĂ) | BULLMANN |
| DALRYMPHE-PHILIBERT (JAMAICA) | BUSK |
| MAFURA (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURITANIA) | FERREIRA |
| MICRONESIA (Statele Federale ale) | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | KINNOCK |
| PALAU | KOZLIK |
| POLISI (RWANDA) | LANGENDRIES |
| THOMAS (SAINT KITTS ŞI NEVIS) | LEHIDEUX |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | LULLING |
| SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA) | MAYER |
| SAO TOME ŞI PRINCIPE | McAVAN |
| DIAGNE (SENEGAL) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| WILLIAM (SEYCHELLES) | ROSATI |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD ŞI TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| MILUPI (ZAMBIA) | ZĪLE |

Membri ACP

Membri PE

NTUANE (BOTSWANA), copreşedinte

SCHLYTER, copreşedinte

MABAYA GIZI AMINE (REP. DEM. CONGO), VP

LIEPIŅA, VP

ABDULLAHI (NIGERIA), VP

RIBEIRO E CASTRO, VP

HUMPHREY (BARBADOS)

AGNOLETTO

NDIZEYE (BURUNDI)

BEREND

DOUGAN (GUINEEA ECUATORIALĂ)

BULLMANN

DALRYMPHE-PHILIBERT (JAMAICA)

BUSK

MAFURA (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURITANIA)

FERREIRA

MICRONESIA (Statele Federale ale)

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIBIA)

KINNOCK

PALAU

KOZLIK

POLISI (RWANDA)

LANGENDRIES

THOMAS (SAINT KITTS ŞI NEVIS)

LEHIDEUX

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

LULLING

SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA)

MAYER

SAO TOME ŞI PRINCIPE

McAVAN

DIAGNE (SENEGAL)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

WILLIAM (SEYCHELLES)

ROSATI

BUNDU (SIERRA LEONE)

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD ŞI TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

MILUPI (ZAMBIA)

ZĪLE

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ŞI MEDIU

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| TOSUL (VANUATU), copreşedinte | BERGER, copreşedinte |
| SITHOLE (MOZAMBIQUE), VP | NOVAK, VP |
| DEERPALSING (MAURITIUS), VP | ARIF, VP |
| ANTIGUA ŞI BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMAS | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| BOBBO (CAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| CAPUL VERDE | BOWIS |
| DARBO (CIAD) | CASHMAN |
| COMOROS | CIANI |
| SAID (DJIBOUTI) | FRAILE CANTÓN |
| DOMINICA | JARDIM FERNANDES |
| JIMÉNEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ) | GOUDIN |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEEA BISSAU | HAUG |
| TABAI (KIRIBATI) | HOLM |
| MADAGASCAR | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MATOLA (MALAWI) | KORHOLA |
| INSULELE MARSHALL | MARTENS |
| NAURU | MITCHELL |
| OUMAROU (NIGER) | ROITHOVA |
| INSULELE SOLOMON | SCHMIDT O. |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| RODGERS (SURINAME) | VENETO |
| HLOPE (SWAZILAND) | WIJKMAN |
| TIMOR LESTE | ZÁBORSKÁ |

Membri ACP

Membri PE

TOSUL (VANUATU), copreşedinte

BERGER, copreşedinte

SITHOLE (MOZAMBIQUE), VP

NOVAK, VP

DEERPALSING (MAURITIUS), VP

ARIF, VP

ANTIGUA ŞI BARBUDA

ALLISTER

BAHAMAS

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

BOBBO (CAMERUN)

BORRELL FONTELLES

CAPUL VERDE

BOWIS

DARBO (CIAD)

CASHMAN

COMOROS

CIANI

SAID (DJIBOUTI)

FRAILE CANTÓN

DOMINICA

JARDIM FERNANDES

JIMÉNEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ)

GOUDIN

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEEA BISSAU

HAUG

TABAI (KIRIBATI)

HOLM

MADAGASCAR

JOUYE DE GRANDMAISON

MATOLA (MALAWI)

KORHOLA

INSULELE MARSHALL

MARTENS

NAURU

MITCHELL

OUMAROU (NIGER)

ROITHOVA

INSULELE SOLOMON

SCHMIDT O.

SOMALIA

SCHNELLHARDT

RODGERS (SURINAME)

VENETO

HLOPE (SWAZILAND)

WIJKMAN

TIMOR LESTE

ZÁBORSKÁ

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENŢĂ LA SESIUNEA DIN 6 - 9 APRILIE DE LA PRAGA (REPUBLICA CEHĂ)

| RASMUSSEN (Insulele Cook), copreşedinte | KINNOCK, copreşedinte |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (VP) | AUBERT (VP) |
| HUMPHREY (Barbados) (1) | AYLWARD |
| GRANT (Belize) (1) | BEREND |
| DAYORI (Benin) | BORRELL FONTELLES |
| NTUANE (Botswana) (VP) | BULLMAN (3)
   (4)
   (5) |
| KABORE (Burkina Faso) (VP) | CALLANAN |
| NDIZEYE (Burundi) | CARLOTTI (VP) |
| BOBBO (Camerun) | CASHMAN |
| SORONGOPE (Republica Centrafricană) | CORNILLET (2)
   (3) |
| HOPFFER (Cape Verde) | DEVA |
| DARBO (Ciad) | DILLEN (2) |
| BOUNKOULOU (Congo, Republica) (VP) | FERNANDES |
| MABAYA GIZI AMINE (Congo, Republica Democrată) (VP) | FERNANDEZ MARTIN (pentru López-Istúriz White) |
| GOSSET (Coasta de Fildeş) (1) | FRAILE CANTÓΝ |
| SOUBANEH ATTEYEH (Djibouti) | GAHLER (VP) |
| JIMENEZ (Republica Dominicană) | GILL (pentru Jöns) |
| DOUGAN MALABO (Guineea Ecuatorială) | GOMES (3)
   (4)
   (5) |
| NAIB (Eritreea) | GRÖNER (2)
   (3)
   (4) |
| GEBRE-CHRISTOS (Etiopia) (VP) (1) | GURMAI |
| CAVUILATI (Fiji) (1) | HAUG |
| ROGOMBE (Gabon) | HUTCHINSON (pentru McAvan) |
| BALDEH (Gambia) (VP) | JÄÄTTEENMÄKI (pentru Hall) (3)
   (4) |
| FUSEINI (Ghana) | KACZMAREK |
| ROBERTS (Grenada) | KASTLER (pentru Gaubert) |
| RAMOTAR (Guyana) (VP) | KLASS (pentru Coelho) |
| BEAUPLAN (Haiti) | KORHOLA (4)
   (5) |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (Jamaica) | KOZLIK (2) |
| KAMAR (Kenya) | LEFRANÇOIS (pentru Arif) (4)
   (5) |
| TABAI (Kiribati) | LEINEN (pentru Grabowska) |
| MAFURA (Lesotho) | LULLING (VP) |
| KOLLIE (Liberia) | MARTENS |
| MATOLA (Malawi) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| ASSARID IMBARCAOUANE(Mali) | MAYER |
| GUELAYE (Mauritania) | MORILLON |
| DEERPALSING (Mauritius) | NERIS (pentru Pleguezuelos Aguilar) |
| SITHOLE (Mozambique) | OLAJOS (pentru Novak) |
| MUSHELENGA (Namibia) | POLFER (VP) (2) |
| MALAM ALMA (Niger) | ROITHOVA |
| TAMBUWAL (Nigeria) | SANZ PALACIO (3)
   (4)
   (5) |
| POLISI (Rwanda) (VP) | SCHLYTER |
| THOMAS (Saint Kitts şi Nevis) (1) | SCHMIDT F. |
| JEAN-MARIE (Saint Lucia) | SCHMIDT O. |
| STRAKER (Saint Vincent şi Grenadine) | SCHNELLARDT |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | SCHRÖDER |
| DIAGNE (Sénégal) | SEEBER (pentru Ribeiro e Castro) |
| WILLIAM (Seychelles) | SPERONI (4)
   (5) |
| BUNDU (Sierra Leone) | STURDY |
| BARNABAS (Insulele Solomon) (VP) | VAN LANCKER |
| NUR (Somalia) | VENETO |
| SITHOLE (Africa de Sud) | VIRRANKOSKI (pentru Busk) |
| DEKUEK (Sudan) | WIELAND |
| RODGERS (Suriname) (VP) | ZÁBORSKÁ (2)
   (4)
   (5) |
| HLOPHE (Swaziland) | ZALESKI (pentru Liepina) (5) |
| MPOROGOMYI (Tanzania) | |
| VIEGAS (Timor Leste) | |
| KLASSOU (Togo) | |
| LAVULAVU (Tonga) | |
| ITALELI (Tuvalu) | |
| MUGAMBE (Uganda) | |
| TOSUL (Vanuatu) | |
| MILUPI (Zambia) | |
| MUMVURI (Zimbabwe) | |

RASMUSSEN (Insulele Cook), copreşedinte

KINNOCK, copreşedinte

DE SOUSA (Angola) (VP)

AUBERT (VP)

HUMPHREY (Barbados) (1)

AYLWARD

GRANT (Belize) (1)

BEREND

DAYORI (Benin)

BORRELL FONTELLES

NTUANE (Botswana) (VP)

BULLMAN (3)
   (4)
   (5)

KABORE (Burkina Faso) (VP)

CALLANAN

NDIZEYE (Burundi)

CARLOTTI (VP)

BOBBO (Camerun)

CASHMAN

SORONGOPE (Republica Centrafricană)

CORNILLET (2)
   (3)

HOPFFER (Cape Verde)

DEVA

DARBO (Ciad)

DILLEN (2)

BOUNKOULOU (Congo, Republica) (VP)

FERNANDES

MABAYA GIZI AMINE (Congo, Republica Democrată) (VP)

FERNANDEZ MARTIN (pentru López-Istúriz White)

GOSSET (Coasta de Fildeş) (1)

FRAILE CANTÓΝ

SOUBANEH ATTEYEH (Djibouti)

GAHLER (VP)

JIMENEZ (Republica Dominicană)

GILL (pentru Jöns)

DOUGAN MALABO (Guineea Ecuatorială)

GOMES (3)
   (4)
   (5)

NAIB (Eritreea)

GRÖNER (2)
   (3)
   (4)

GEBRE-CHRISTOS (Etiopia) (VP) (1)

GURMAI

CAVUILATI (Fiji) (1)

HAUG

ROGOMBE (Gabon)

HUTCHINSON (pentru McAvan)

BALDEH (Gambia) (VP)

JÄÄTTEENMÄKI (pentru Hall) (3)
   (4)

FUSEINI (Ghana)

KACZMAREK

ROBERTS (Grenada)

KASTLER (pentru Gaubert)

RAMOTAR (Guyana) (VP)

KLASS (pentru Coelho)

BEAUPLAN (Haiti)

KORHOLA (4)
   (5)

DALRYMPLE-PHILIBERT (Jamaica)

KOZLIK (2)

KAMAR (Kenya)

LEFRANÇOIS (pentru Arif) (4)
   (5)

TABAI (Kiribati)

LEINEN (pentru Grabowska)

MAFURA (Lesotho)

LULLING (VP)

KOLLIE (Liberia)

MARTENS

MATOLA (Malawi)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

ASSARID IMBARCAOUANE(Mali)

MAYER

GUELAYE (Mauritania)

MORILLON

DEERPALSING (Mauritius)

NERIS (pentru Pleguezuelos Aguilar)

SITHOLE (Mozambique)

OLAJOS (pentru Novak)

MUSHELENGA (Namibia)

POLFER (VP) (2)

MALAM ALMA (Niger)

ROITHOVA

TAMBUWAL (Nigeria)

SANZ PALACIO (3)
   (4)
   (5)

POLISI (Rwanda) (VP)

SCHLYTER

THOMAS (Saint Kitts şi Nevis) (1)

SCHMIDT F.

JEAN-MARIE (Saint Lucia)

SCHMIDT O.

STRAKER (Saint Vincent şi Grenadine)

SCHNELLARDT

SOLAMALEMALO (Samoa)

SCHRÖDER

DIAGNE (Sénégal)

SEEBER (pentru Ribeiro e Castro)

WILLIAM (Seychelles)

SPERONI (4)
   (5)

BUNDU (Sierra Leone)

STURDY

BARNABAS (Insulele Solomon) (VP)

VAN LANCKER

NUR (Somalia)

VENETO

SITHOLE (Africa de Sud)

VIRRANKOSKI (pentru Busk)

DEKUEK (Sudan)

WIELAND

RODGERS (Suriname) (VP)

ZÁBORSKÁ (2)
   (4)
   (5)

HLOPHE (Swaziland)

ZALESKI (pentru Liepina) (5)

MPOROGOMYI (Tanzania)

VIEGAS (Timor Leste)

KLASSOU (Togo)

LAVULAVU (Tonga)

ITALELI (Tuvalu)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

MILUPI (Zambia)

MUMVURI (Zimbabwe)

Alte persoane prezente:

| ANGOLA
  BRAGANCA
  DE SOUSA MENDES DOS SANTOS
  SILVESTRE GABRIEL SAMY
  VIRGILIO MARQUES FARIA | BENIN
  ALIA
  SEIDOU ADAMBI
  TODJINOU | BOTSWANA
  MASEGO TLHOIWE |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO
  TABSOBA
  OUEDRAOGO
  OUOBA | BURUNDI
  KAVAKURE
  MANIRAKIZA | CAMERUN
  AWUDU MBAYA
  OWONA KONO
  OWONA |
| CONGO (Republica)
  IBOVI
  IKOUNGA
  OPIMBAT
  PANDET | CONGO (Republica Democrată)
  NKONGO BUDINA NZAU
  MUTAMBA DIBUE
  DENIS-KAMBAY
  KUTEKALA KAAWA
  MOLEKO MALIWA
  BIE BONGENGE | DJIBOUTI
  ABDI SAID |
| GUINEEA ECUATORIALĂ
  DOUGAN
  MODU AKUSE BINDANG
  NFA NDONG | GABON
  OBIANG NDONG
  MILEBOU AUBUSSON, ep.
  MAKONGO
  BERRE | GHANA
  KUMI |
| HAITI
  LUMERANT
  BENOIT
  FRANÇOIS | KENYA
  KOMBO | LESOTHO
  TIHELI |
| LIBERIA
  DUNAH
  BARCLAY
  TELEWODA | MALI
  BA
  DIANESSY
  CISSE | MOZAMBIC
  MIGUEL
  ERNESTO |
| NAMIBIA
  DE WAAL
  BASSON | NIGER
  ABDOU YERIMA BAVO | NIGERIA
  ABDULLAHI
  BARAYA
  USMAN
  AKWASHIKI
  AINIGABASANA |
| RWANDA
  AYINKAMIYE | SENEGAL
  CIRÉ SALL
  EL WALY DIOP
  SOW
  GUEYE | SEYCHELLES
  FAURE |
| AFRICA DE SUD
  MAGAU
  SOOKLAL
  SEALS
  PULSE
  MGULI | SUDAN
  ALLOBA
  LUAL YAK
  BADRI
  ABBAS
  MUSTAFA
  ABDELWAHAB | SURINAM
  SITAL
  ADJODHIA |
| TANZANIA
  KAYOLA | TOGO
  LAWSON
  GBONE | UGANDA
  OGWAL
  DOMBO
  KATENKA-APULI |
| ZAMBIA
  MBEWE
  MUBANGA | ZIMBABWE
  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

BRAGANCA

DE SOUSA MENDES DOS SANTOS

SILVESTRE GABRIEL SAMY

VIRGILIO MARQUES FARIA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

TODJINOU

BOTSWANA

MASEGO TLHOIWE

BURKINA FASO

TABSOBA

OUEDRAOGO

OUOBA

BURUNDI

KAVAKURE

MANIRAKIZA

CAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

OWONA

CONGO (Republica)

IBOVI

IKOUNGA

OPIMBAT

PANDET

CONGO (Republica Democrată)

NKONGO BUDINA NZAU

MUTAMBA DIBUE

DENIS-KAMBAY

KUTEKALA KAAWA

MOLEKO MALIWA

BIE BONGENGE

DJIBOUTI

ABDI SAID

GUINEEA ECUATORIALĂ

DOUGAN

MODU AKUSE BINDANG

NFA NDONG

GABON

OBIANG NDONG

MILEBOU AUBUSSON, ep.

MAKONGO

BERRE

GHANA

KUMI

HAITI

LUMERANT

BENOIT

FRANÇOIS

KENYA

KOMBO

LESOTHO

TIHELI

LIBERIA

DUNAH

BARCLAY

TELEWODA

MALI

BA

DIANESSY

CISSE

MOZAMBIC

MIGUEL

ERNESTO

NAMIBIA

DE WAAL

BASSON

NIGER

ABDOU YERIMA BAVO

NIGERIA

ABDULLAHI

BARAYA

USMAN

AKWASHIKI

AINIGABASANA

RWANDA

AYINKAMIYE

SENEGAL

CIRÉ SALL

EL WALY DIOP

SOW

GUEYE

SEYCHELLES

FAURE

AFRICA DE SUD

MAGAU

SOOKLAL

SEALS

PULSE

MGULI

SUDAN

ALLOBA

LUAL YAK

BADRI

ABBAS

MUSTAFA

ABDELWAHAB

SURINAM

SITAL

ADJODHIA

TANZANIA

KAYOLA

TOGO

LAWSON

GBONE

UGANDA

OGWAL

DOMBO

KATENKA-APULI

ZAMBIA

MBEWE

MUBANGA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

CONSILIUL ACP

| HAOMAE | Ministru al afacerilor externe şi al comerţului exterior (Insulele Solomon), Preşedinte în exerciţiu al Consiliului ACP |
| --- | --- |

HAOMAE

Ministru al afacerilor externe şi al comerţului exterior (Insulele Solomon), Preşedinte în exerciţiu al Consiliului ACP

CONSILIUL UE

| KOHOUT | Ministru adjunct al afacerilor externe (Republica Cehă), Preşedinte în exerciţiu al Consiliului UE |
| --- | --- |

KOHOUT

Ministru adjunct al afacerilor externe (Republica Cehă), Preşedinte în exerciţiu al Consiliului UE

COMISIA EUROPEANĂ

| MICHEL | Comisar responsabil cu dezvoltarea şi ajutorul umanitar |
| --- | --- |
| ASHTON | Comisar responsabil pentru comerţ |

MICHEL

Comisar responsabil cu dezvoltarea şi ajutorul umanitar

ASHTON

Comisar responsabil pentru comerţ

AU

ANNADIF

CESE

JAHIER

DANTIN

KING

CTA

BOTO

BURGUET

NEUN

ECOWAS

GARBA

SORIE

BA

SECRETARIATUL ACP

KAPUTIN Cosecretar General

SECRETARIATUL UE

NICKEL Cosecretar General

---

(1)  Ţară reprezentată de o persoană care nu este deputat în Parlament.

(2)  Prezent la 6 aprilie 2009

(3)  Prezent la 7 aprilie 2009

(4)  Prezent la 8 aprilie 2009

(5)  Prezent la 9 aprilie 2009

---

ANEXA III

ANEXĂ LA REUNIUNEA DE LUNI, 6 APRILIE 2009

Acreditarea reprezentanţilor neparlamentari

BARBADOS

Excelenţa Sa dl Errol HUMPHREY,

Ambasador, Ambasada Republicii Barbados, Bruxelles

BELIZE

Excelenţa Sa dna Audrey Joy GRANT,

Ambasador, Ambasada Belize, Bruxelles

COASTA DE FILDEŞ

Excelenţa Sa dna Marie GOSSET,

Ambasador, Ambasada Coastei de Fildeş, Bruxelles

ETIOPIA

Excelenţa Sa dl Berhane GEBRE-CHRISTOS,

Ambasador, Ambasada Etiopiei, Bruxelles

FIJI

Excelenţa Sa dl Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI,

Ambasador, Ambasada Republicii Fiji, Bruxelles

ST. KITTS & NEVIS

Dr. Arnold THOMAS,

Ministru consilier, Ambasada St. Kitts & Nevis, Bruxelles

---

ANEXA IV

REZOLUŢII ADOPTATE

| — | privind provocările integrării democratice a diversităţii etnice, culturale şi religioase în ţările ACP şi UE (ACP-UE/100.460/09/fin.) | 00 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind Acordurile de parteneriat economic (APE) şi impactul lor asupra ţărilor ACP (ACP-UE/100.463/09/fin.) | 00 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind consecinţele sociale şi de mediu ale schimbărilor climatice în ţările ACP (ACP-UE/100.383/09/fin.) | 00 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare şi financiare în ţările ACP (ACP-UE/100.568/09/fin.) | 00 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind instituirea şi promovarea păcii, a securităţii, a stabilităţii şi a guvernanţei în Somalia (ACP-UE/100.569/09/fin.) | 00 |
| --- | --- | --- |

—

REZOLUŢIE (1)

privind provocările integrării democratice a diversităţii etnice, culturale şi religioase în ţările ACP şi UE

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Praga (Republica Cehă) între 6-9 aprilie 2009, |
| --- | --- |

—

reunită la Praga (Republica Cehă) între 6-9 aprilie 2009,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Convenţia UNESCO privind mijloacele de interzicere şi prevenire a importului, exportului şi transferului ilicit de proprietate a bunurilor culturale din 1970, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia UNESCO privind mijloacele de interzicere şi prevenire a importului, exportului şi transferului ilicit de proprietate a bunurilor culturale din 1970,

| — | având în vedere Convenţia americană privind drepturile omului din 1978, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia americană privind drepturile omului din 1978,

| — | având în vedere Carta Organizaţiei Naţiunilor Unite, semnată la 26 iunie 1945, şi instituirea Curţii Internaţionale de Justiţie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizaţiei Naţiunilor Unite, semnată la 26 iunie 1945, şi instituirea Curţii Internaţionale de Justiţie,

| — | având în vedere Declaraţia Universală a Drepturilor Omului adoptată de Adunarea Generală a Organizaţiei Naţiunilor Unite la 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia Universală a Drepturilor Omului adoptată de Adunarea Generală a Organizaţiei Naţiunilor Unite la 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului şi popoarelor (de la Banjul) din 1985, precum şi instituirea, în 2004, a Curţii Africane a Drepturilor Omului şi Popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului şi popoarelor (de la Banjul) din 1985, precum şi instituirea, în 2004, a Curţii Africane a Drepturilor Omului şi Popoarelor,

| — | având în vedere Declaraţia ONU privind drepturile persoanelor care aparţin minorităţilor naţionale, etnice, religioase sau lingvistice, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 1992, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia ONU privind drepturile persoanelor care aparţin minorităţilor naţionale, etnice, religioase sau lingvistice, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 1992,

| — | având în vedere Convenţia-cadru a Consiliului Europei pentru protecţia minorităţilor naţionale, adoptată la 1 februarie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia-cadru a Consiliului Europei pentru protecţia minorităţilor naţionale, adoptată la 1 februarie 1995,

| — | având în vedere capitolul IV al Declaraţiei celei de-a 12-a Reuniuni la nivel înalt a Mişcării ţărilor nealiniate, care a avut loc la Durban, în 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolul IV al Declaraţiei celei de-a 12-a Reuniuni la nivel înalt a Mişcării ţărilor nealiniate, care a avut loc la Durban, în 1998,

| — | având în vedere articolul 30 al Actului constitutiv al Uniunii Africane din 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 30 al Actului constitutiv al Uniunii Africane din 2000,

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalităţii de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalităţii de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (2),

| — | având în vedere Declaraţia universală privind diversitatea culturală adoptată de Conferinţa generală a UNESCO la 2 noiembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia universală privind diversitatea culturală adoptată de Conferinţa generală a UNESCO la 2 noiembrie 2001,

| — | având în vedere Conferinţa mondială împotriva rasismului din 2001 şi Reuniunea mondială la nivel înalt din 2002 privind dezvoltarea durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferinţa mondială împotriva rasismului din 2001 şi Reuniunea mondială la nivel înalt din 2002 privind dezvoltarea durabilă,

| — | având în vedere Convenţia din 2003 pentru protejarea patrimoniului cultural intangibil, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia din 2003 pentru protejarea patrimoniului cultural intangibil,

| — | având în vedere Protocolul Curţii de Justiţie a Uniunii Africane din 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul Curţii de Justiţie a Uniunii Africane din 2003,

| — | având în vedere Rezoluţia privind rasismul, discriminarea rasială, xenofobia şi lipsa de toleranţă asociată acestora, adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 aprilie 2003 la Brazzaville, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia privind rasismul, discriminarea rasială, xenofobia şi lipsa de toleranţă asociată acestora, adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 aprilie 2003 la Brazzaville,

| — | având în vedere Rezoluţia sa privind Curtea Penală Internaţională (CPI), adoptată la 3 aprilie 2003 la Brazzaville (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa privind Curtea Penală Internaţională (CPI), adoptată la 3 aprilie 2003 la Brazzaville (3),

| — | având în vedere Declaraţia de la Dakar privind promovarea culturilor şi industriilor culturale din ţările ACP, adoptată la 20 iunie 2003, cu ocazia primei reuniuni a miniştrilor culturii din ţările ACP, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia de la Dakar privind promovarea culturilor şi industriilor culturale din ţările ACP, adoptată la 20 iunie 2003, cu ocazia primei reuniuni a miniştrilor culturii din ţările ACP,

| — | având în vedere Rezoluţia 1334 a Consiliului Europei cu privire la experienţele pozitive ale regiunilor autonome în rezolvarea conflictelor din Europa, adoptată la 24 iunie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia 1334 a Consiliului Europei cu privire la experienţele pozitive ale regiunilor autonome în rezolvarea conflictelor din Europa, adoptată la 24 iunie 2003,

| — | având în vedere Raportul PNUD privind dezvoltarea umană 2004, intitulat „Libertatea culturală într-o lume diversă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul PNUD privind dezvoltarea umană 2004, intitulat „Libertatea culturală într-o lume diversă”,

| — | având în vedere Convenţia UNESCO din 2005 privind protecţia şi promovarea diversităţii expresiilor culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia UNESCO din 2005 privind protecţia şi promovarea diversităţii expresiilor culturale,

| — | având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 8 iunie 2005 privind protecţia minorităţilor şi politicile de combatere a discriminărilor într-o Europă extinsă (4) |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 8 iunie 2005 privind protecţia minorităţilor şi politicile de combatere a discriminărilor într-o Europă extinsă (4)

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, semnat în iunie 2000 la Cotonou (5) şi revizuit la Luxemburg în iunie 2005 (6), în special articolul 33, intitulat „Dezvoltarea instituţională şi consolidarea capacităţilor”, care impune cerinţa referitoare la „respectarea deplină a diversităţii în cadrul societăţilor şi între acestea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou, semnat în iunie 2000 la Cotonou (5) şi revizuit la Luxemburg în iunie 2005 (6), în special articolul 33, intitulat „Dezvoltarea instituţională şi consolidarea capacităţilor”, care impune cerinţa referitoare la „respectarea deplină a diversităţii în cadrul societăţilor şi între acestea”,

| — | având în vedere Carta africană privind democraţia, alegerile şi guvernarea adoptată de Uniunea Africană la Addis Abeba la 30 ianuarie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democraţia, alegerile şi guvernarea adoptată de Uniunea Africană la Addis Abeba la 30 ianuarie 2007,

| — | având în vedere Declaraţia privind drepturile popoarelor indigene adoptată de Adunarea Generală a ONU la 13 septembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia privind drepturile popoarelor indigene adoptată de Adunarea Generală a ONU la 13 septembrie 2007,

| — | având în vedere convenţiile Organizaţiei Internaţionale a Muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere convenţiile Organizaţiei Internaţionale a Muncii,

| — | având în vedere decizia adoptată în cadrul Reuniunii la nivel înalt a Uniunii Africane din 2003, de la Maputo, de a include diaspora africană drept a şasea regiune a UA, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia adoptată în cadrul Reuniunii la nivel înalt a Uniunii Africane din 2003, de la Maputo, de a include diaspora africană drept a şasea regiune a UA,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/100.460/09/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/100.460/09/fin.),

| A. | întrucât în cele aproape 200 de state de pe glob trăiesc aproximativ 5 000 de grupuri etnice, iar în două treimi dintre aceste state se află cel puţin o minoritate etnică sau religioasă semnificativă; |
| --- | --- |

A.

întrucât în cele aproape 200 de state de pe glob trăiesc aproximativ 5 000 de grupuri etnice, iar în două treimi dintre aceste state se află cel puţin o minoritate etnică sau religioasă semnificativă;

| B. | întrucât, prin urmare, toate statele democratice trebuie să elaboreze politici care să recunoască în mod explicit diferenţele culturale, asigurând în acelaşi timp incluziunea şi promovând stabilirea unor legături comune şi un sentiment de solidaritate, care sunt necesare pentru funcţionarea unei societăţi democratice; |
| --- | --- |

B.

întrucât, prin urmare, toate statele democratice trebuie să elaboreze politici care să recunoască în mod explicit diferenţele culturale, asigurând în acelaşi timp incluziunea şi promovând stabilirea unor legături comune şi un sentiment de solidaritate, care sunt necesare pentru funcţionarea unei societăţi democratice;

| C. | întrucât un cadru juridic care să consacre egalitatea în drepturi a grupurilor etnice, religioase şi lingvistice este esenţial pentru promovarea guvernanţei democratice, pentru elaborarea de politici multiculturale şi promovarea dezvoltării umane; |
| --- | --- |

C.

întrucât un cadru juridic care să consacre egalitatea în drepturi a grupurilor etnice, religioase şi lingvistice este esenţial pentru promovarea guvernanţei democratice, pentru elaborarea de politici multiculturale şi promovarea dezvoltării umane;

| D. | întrucât diversitatea culturală reprezintă o trăsătură bine înrădăcinată a majorităţii ţărilor ACP şi a statelor membre ale UE, care s-a intensificat în ultimele decenii sub efectul forţelor globalizării; întrucât integrarea unor noi culturi, religii şi limbi reprezintă o provocare inedită pentru multe societăţi, în special în Europa şi în ţările ACP; |
| --- | --- |

D.

întrucât diversitatea culturală reprezintă o trăsătură bine înrădăcinată a majorităţii ţărilor ACP şi a statelor membre ale UE, care s-a intensificat în ultimele decenii sub efectul forţelor globalizării; întrucât integrarea unor noi culturi, religii şi limbi reprezintă o provocare inedită pentru multe societăţi, în special în Europa şi în ţările ACP;

| E. | întrucât într-o lume globalizată respectul pentru diversitate devine şi mai important, atât pentru state, cât şi pentru comunitatea internaţională, pentru a preveni conflictele sociale, etnice şi religioase, |
| --- | --- |

E.

întrucât într-o lume globalizată respectul pentru diversitate devine şi mai important, atât pentru state, cât şi pentru comunitatea internaţională, pentru a preveni conflictele sociale, etnice şi religioase,

Aspecte politice şi juridice

| 1. | subliniază importanţa respectării şi aderenţei la instrumentele şi structurile regionale şi inter-regionale, precum şi rolul important al instanţelor pentru apărarea drepturilor omului, precum şi al Curţii Penale Internaţionale; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanţa respectării şi aderenţei la instrumentele şi structurile regionale şi inter-regionale, precum şi rolul important al instanţelor pentru apărarea drepturilor omului, precum şi al Curţii Penale Internaţionale;

| 2. | recunoaşte rolul cheie al Declaraţiei Universale a Drepturilor Omului (DUDO) în ceea ce priveşte protejarea drepturilor tuturor popoarelor şi eliminarea discriminării de orice tip; |
| --- | --- |

2.

recunoaşte rolul cheie al Declaraţiei Universale a Drepturilor Omului (DUDO) în ceea ce priveşte protejarea drepturilor tuturor popoarelor şi eliminarea discriminării de orice tip;

| 3. | invită toate statele membre UE şi ACP să ratifice şi să pună în aplicare convenţiile internaţionale şi regionale în domeniul drepturilor omului, inclusiv instrumentele juridice specifice pentru protecţia drepturilor minorităţilor şi să elaboreze o legislaţie eficientă împotriva discriminării, în conformitate cu aceste convenţii internaţionale; atrage atenţia, în acest context, asupra problemei pe care o reprezintă grupurile de persoane cu nevoi speciale, precum persoanele infectate cu HIV/SIDA, albinoşii, persoanele strămutate intern, refugiaţii şi lucrătorii migranţi; |
| --- | --- |

3.

invită toate statele membre UE şi ACP să ratifice şi să pună în aplicare convenţiile internaţionale şi regionale în domeniul drepturilor omului, inclusiv instrumentele juridice specifice pentru protecţia drepturilor minorităţilor şi să elaboreze o legislaţie eficientă împotriva discriminării, în conformitate cu aceste convenţii internaţionale; atrage atenţia, în acest context, asupra problemei pe care o reprezintă grupurile de persoane cu nevoi speciale, precum persoanele infectate cu HIV/SIDA, albinoşii, persoanele strămutate intern, refugiaţii şi lucrătorii migranţi;

| 4. | recunoaşte rolul Organizaţiei Internaţionale a Muncii în protejarea drepturilor tuturor lucrătorilor şi în eliminarea discriminării împotriva acestora şi solicită statelor membre ACP şi UE să susţină aceste drepturi; |
| --- | --- |

4.

recunoaşte rolul Organizaţiei Internaţionale a Muncii în protejarea drepturilor tuturor lucrătorilor şi în eliminarea discriminării împotriva acestora şi solicită statelor membre ACP şi UE să susţină aceste drepturi;

| 5. | invită toate statele membre UE şi ACP să ratifice de urgenţă Convenţia nr. 169 a OIM privind populaţiile indigene şi tribale; |
| --- | --- |

5.

invită toate statele membre UE şi ACP să ratifice de urgenţă Convenţia nr. 169 a OIM privind populaţiile indigene şi tribale;

| 6. | consideră că, în cazurile în care diversitatea a generat conflicte violente sau apariţia acestor conflicte este iminentă, ar trebui instituite mecanisme durabile de mediere, care să poată aborda conflictele înainte ca acestea să se acutizeze; |
| --- | --- |

6.

consideră că, în cazurile în care diversitatea a generat conflicte violente sau apariţia acestor conflicte este iminentă, ar trebui instituite mecanisme durabile de mediere, care să poată aborda conflictele înainte ca acestea să se acutizeze;

| 7. | invită guvernele statelor membre UE şi ACP să asigure implicarea în dialogul politic a organizaţiilor societăţii civile, inclusiv a celor care reprezintă grupurile marginalizate şi minoritare, în conformitate cu articolul 8 din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

7.

invită guvernele statelor membre UE şi ACP să asigure implicarea în dialogul politic a organizaţiilor societăţii civile, inclusiv a celor care reprezintă grupurile marginalizate şi minoritare, în conformitate cu articolul 8 din Acordul de la Cotonou;

| 8. | consideră că, pentru realizarea schimbului de bune practici cu privire la integrarea diversităţii şi pentru a răspunde la nevoile specifice ale anumitor comunităţi, una dintre modalităţile cele mai adecvate este cooperarea pentru dezvoltare între actorii regionali şi cei locali; prin urmare, invită guvernele statelor membre ale UE şi ACP să sprijine iniţiativele comune de dezvoltare la nivel regional şi local şi să le furnizeze suficient spaţiu politic pentru a se dezvolta independent de cooperarea guvernamentală; |
| --- | --- |

8.

consideră că, pentru realizarea schimbului de bune practici cu privire la integrarea diversităţii şi pentru a răspunde la nevoile specifice ale anumitor comunităţi, una dintre modalităţile cele mai adecvate este cooperarea pentru dezvoltare între actorii regionali şi cei locali; prin urmare, invită guvernele statelor membre ale UE şi ACP să sprijine iniţiativele comune de dezvoltare la nivel regional şi local şi să le furnizeze suficient spaţiu politic pentru a se dezvolta independent de cooperarea guvernamentală;

| 9. | consideră că ar putea fi realizată o evaluare colegială multilaterală, similară cu mecanismul african de evaluare colegială (MAEC), pentru a evalua condiţiile existente în state şi a stabili criterii de referinţă pentru integrarea democratică a diversităţii; |
| --- | --- |

9.

consideră că ar putea fi realizată o evaluare colegială multilaterală, similară cu mecanismul african de evaluare colegială (MAEC), pentru a evalua condiţiile existente în state şi a stabili criterii de referinţă pentru integrarea democratică a diversităţii;

| 10. | subliniază faptul că reprezentarea democratică a grupurilor minoritare, precum şi posibilitatea acestora de a participa la dezbaterile politice, sociale şi culturale reprezintă o necesitate esenţială pentru a asigura punerea în aplicare a principiilor bunei guvernări; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că reprezentarea democratică a grupurilor minoritare, precum şi posibilitatea acestora de a participa la dezbaterile politice, sociale şi culturale reprezintă o necesitate esenţială pentru a asigura punerea în aplicare a principiilor bunei guvernări;

| 11. | subliniază faptul că nu este necesar pentru un cetăţean să facă parte dintr-o comunitate religioasă pentru a i se acorda drepturi civile şi sociale depline; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că nu este necesar pentru un cetăţean să facă parte dintr-o comunitate religioasă pentru a i se acorda drepturi civile şi sociale depline;

Dimensiunea culturală

| 12. | recunoaşte faptul că există diferite politici şi soluţii constituţionale pentru integrarea diversităţii culturale; consideră, cu toate acestea, că elaborarea politicilor multiculturale necesită, în primul rând, un cadru juridic care să recunoască egalitatea în drepturi a grupurilor etnice, religioase şi lingvistice şi care să protejeze cetăţenii de orice formă de discriminare; |
| --- | --- |

12.

recunoaşte faptul că există diferite politici şi soluţii constituţionale pentru integrarea diversităţii culturale; consideră, cu toate acestea, că elaborarea politicilor multiculturale necesită, în primul rând, un cadru juridic care să recunoască egalitatea în drepturi a grupurilor etnice, religioase şi lingvistice şi care să protejeze cetăţenii de orice formă de discriminare;

| 13. | subliniază, mai ales, că toate statele membre ale ACP şi UE trebuie să respecte libertatea religioasă, astfel cum este consacrată în articolul 18 din DUDO, în articolele 1 şi 2 din Declaraţia ONU privind drepturile persoanelor care aparţin minorităţilor naţionale, etnice, religioase sau lingvistice (Declaraţia privind minorităţile) şi în alte tratate internaţionale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

13.

subliniază, mai ales, că toate statele membre ale ACP şi UE trebuie să respecte libertatea religioasă, astfel cum este consacrată în articolul 18 din DUDO, în articolele 1 şi 2 din Declaraţia ONU privind drepturile persoanelor care aparţin minorităţilor naţionale, etnice, religioase sau lingvistice (Declaraţia privind minorităţile) şi în alte tratate internaţionale privind drepturile omului;

| 14. | subliniază faptul că practicile religioase şi culturale trebuie să adere, ele însele, la standardele internaţionale privind drepturile omului, inclusiv drepturile minorităţilor, ale femeilor şi ale copiilor, astfel cum sunt stipulate, spre exemplu, la articolul 5 şi la articolul 16 alineatul (2) din DUDO şi la articolul 4 alineatul (2) din Declaraţia privind minorităţile, precum şi faptul că libertatea de alegere a membrilor comunităţilor religioase sau culturale trebuie asigurată; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că practicile religioase şi culturale trebuie să adere, ele însele, la standardele internaţionale privind drepturile omului, inclusiv drepturile minorităţilor, ale femeilor şi ale copiilor, astfel cum sunt stipulate, spre exemplu, la articolul 5 şi la articolul 16 alineatul (2) din DUDO şi la articolul 4 alineatul (2) din Declaraţia privind minorităţile, precum şi faptul că libertatea de alegere a membrilor comunităţilor religioase sau culturale trebuie asigurată;

| 15. | subliniază faptul că drepturile tradiţionale, culturale sau religioase ale unui grup nu pot submina standardele privind drepturile omului convenite la nivel internaţional, care sunt aplicabile tuturor persoanelor; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că drepturile tradiţionale, culturale sau religioase ale unui grup nu pot submina standardele privind drepturile omului convenite la nivel internaţional, care sunt aplicabile tuturor persoanelor;

| 16. | reaminteşte că practicile religioase reprezintă o alegere personală care aparţine sferei private şi consideră că, în societăţile caracterizate prin diversitate, ar trebui să se menţină o separare clară între organizaţiile religioase şi instituţiile de stat; |
| --- | --- |

16.

reaminteşte că practicile religioase reprezintă o alegere personală care aparţine sferei private şi consideră că, în societăţile caracterizate prin diversitate, ar trebui să se menţină o separare clară între organizaţiile religioase şi instituţiile de stat;

| 17. | invită toate statele membre ale ACP şi UE să garanteze că se respectă dreptul tuturor grupurilor lingvistice minoritare de a comunica în limba lor maternă, în conformitate cu articolul 2 din DUDO; reaminteşte obligaţia statelor, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Declaraţia privind minorităţile, de a adopta măsuri adecvate pentru ca, atunci când este posibil, persoanele care aparţin grupurilor minoritare să aibă posibilităţi adecvate de a învăţa limba lor maternă sau de a beneficia de formare în această limbă, precum şi de a asigura că se evită o separare pe criterii etnice, religioase sau lingvistice în cadrul sistemelor de învăţământ; subliniază necesitatea de a promova şi de a asigura învăţarea limbilor străine; |
| --- | --- |

17.

invită toate statele membre ale ACP şi UE să garanteze că se respectă dreptul tuturor grupurilor lingvistice minoritare de a comunica în limba lor maternă, în conformitate cu articolul 2 din DUDO; reaminteşte obligaţia statelor, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Declaraţia privind minorităţile, de a adopta măsuri adecvate pentru ca, atunci când este posibil, persoanele care aparţin grupurilor minoritare să aibă posibilităţi adecvate de a învăţa limba lor maternă sau de a beneficia de formare în această limbă, precum şi de a asigura că se evită o separare pe criterii etnice, religioase sau lingvistice în cadrul sistemelor de învăţământ; subliniază necesitatea de a promova şi de a asigura învăţarea limbilor străine;

| 18. | încurajează statele membre ale ACP şi UE să investească în sistemele lor de învăţământ, întrucât educaţia reprezintă un drept fundamental (articolul 26 din DUDO) şi oferă unul dintre instrumentele cele mai eficiente pentru promovarea toleranţei şi a integrării [articolul 4 alineatul (4) din Declaraţia privind minorităţile]; invită, în acest context, Comisia Europeană să îşi respecte angajamentul de a aloca sănătăţii şi educaţiei cel puţin 20 % din fondurile disponibile pentru programele geografice ale Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare şi să îşi extindă acest angajament la Fondul european de dezvoltare; |
| --- | --- |

18.

încurajează statele membre ale ACP şi UE să investească în sistemele lor de învăţământ, întrucât educaţia reprezintă un drept fundamental (articolul 26 din DUDO) şi oferă unul dintre instrumentele cele mai eficiente pentru promovarea toleranţei şi a integrării [articolul 4 alineatul (4) din Declaraţia privind minorităţile]; invită, în acest context, Comisia Europeană să îşi respecte angajamentul de a aloca sănătăţii şi educaţiei cel puţin 20 % din fondurile disponibile pentru programele geografice ale Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare şi să îşi extindă acest angajament la Fondul european de dezvoltare;

| 19. | invită toate guvernele statelor membre ale ACP şi UE să garanteze, în conformitate cu articolul 19 din DUDO, că toţi cetăţenii au acces la mijloacele de comunicare pentru a-şi exprima pe deplin identitatea etnică, religioasă sau lingvistică, inclusiv acces la mijloace specifice de comunicare în limbile minoritare, precum şi o reprezentare echitabilă şi echilibrată a tuturor grupurilor în cadrul societăţii; diferitele grupuri ar trebui să îşi poată exercita aceste drepturi prin intermediul unei reprezentări adecvate în cadrul mijloacelor de comunicare şi prin accesul la mijloacele de comunicare, care reprezintă un beneficiu al vieţii într-un stat democratic; pune în evidenţă importanţa unui acces generalizat la mijloacele de comunicare naţionale, pentru a asigura un anumit nivel de informare; |
| --- | --- |

19.

invită toate guvernele statelor membre ale ACP şi UE să garanteze, în conformitate cu articolul 19 din DUDO, că toţi cetăţenii au acces la mijloacele de comunicare pentru a-şi exprima pe deplin identitatea etnică, religioasă sau lingvistică, inclusiv acces la mijloace specifice de comunicare în limbile minoritare, precum şi o reprezentare echitabilă şi echilibrată a tuturor grupurilor în cadrul societăţii; diferitele grupuri ar trebui să îşi poată exercita aceste drepturi prin intermediul unei reprezentări adecvate în cadrul mijloacelor de comunicare şi prin accesul la mijloacele de comunicare, care reprezintă un beneficiu al vieţii într-un stat democratic; pune în evidenţă importanţa unui acces generalizat la mijloacele de comunicare naţionale, pentru a asigura un anumit nivel de informare;

| 20. | consideră că, în cazurile în care excluderea şi prejudecăţile constituie o problemă majoră, cooperarea ACP-UE ar trebui să se orienteze spre sprijinirea programelor specifice din domeniul mijloacelor de comunicare şi al învăţământului, pentru a promova toleranţa şi înţelegerea; |
| --- | --- |

20.

consideră că, în cazurile în care excluderea şi prejudecăţile constituie o problemă majoră, cooperarea ACP-UE ar trebui să se orienteze spre sprijinirea programelor specifice din domeniul mijloacelor de comunicare şi al învăţământului, pentru a promova toleranţa şi înţelegerea;

| 21. | invită statele membre ACP şi UE să adopte politici proactive pentru a promova o reprezentare echitabilă a diferitelor grupuri etnice, culturale şi lingvistice în cadrul instituţiilor publice, sistemelor electorale, administraţiei, sectorului poliţiei şi securităţii, luptând împotriva oricărei forme de discriminare, elaborând politici de recrutare cu obiective specifice şi recurgând inclusiv la acţiune afirmativă dacă este cazul; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre ACP şi UE să adopte politici proactive pentru a promova o reprezentare echitabilă a diferitelor grupuri etnice, culturale şi lingvistice în cadrul instituţiilor publice, sistemelor electorale, administraţiei, sectorului poliţiei şi securităţii, luptând împotriva oricărei forme de discriminare, elaborând politici de recrutare cu obiective specifice şi recurgând inclusiv la acţiune afirmativă dacă este cazul;

| 22. | invită statele membre ale ACP şi UE să analizeze posibilitatea restructurării sistemelor lor electorale, pentru a încuraja o reprezentare echitabilă a intereselor minorităţilor, evitând în acelaşi timp situaţia în care etnicitatea ar deveni principalul punct de divergenţă; |
| --- | --- |

22.

invită statele membre ale ACP şi UE să analizeze posibilitatea restructurării sistemelor lor electorale, pentru a încuraja o reprezentare echitabilă a intereselor minorităţilor, evitând în acelaşi timp situaţia în care etnicitatea ar deveni principalul punct de divergenţă;

| 23. | încurajează statele membre ale ACP şi UE să promoveze legislaţia adecvată în domeniul proprietăţii intelectuale – astfel cum a fost elaborată de organisme internaţionale, precum Organizaţia Mondială a Proprietăţii Intelectuale – în ceea ce priveşte schimbul şi transferul de bunuri culturale sau de resurse ale patrimoniului cultural şi natural; |
| --- | --- |

23.

încurajează statele membre ale ACP şi UE să promoveze legislaţia adecvată în domeniul proprietăţii intelectuale – astfel cum a fost elaborată de organisme internaţionale, precum Organizaţia Mondială a Proprietăţii Intelectuale – în ceea ce priveşte schimbul şi transferul de bunuri culturale sau de resurse ale patrimoniului cultural şi natural;

Aspecte sociale şi economice

| 24. | invită statele membre ale ACP şi UE să recunoască importanţa diversificării economice şi să pună în aplicare politici în acest scop, având în vedere faptul că factorii socio-economici pot genera sau exacerba tensiunile etnice şi culturale şi, de asemenea, să promoveze integrarea regională în beneficiul dezvoltării; |
| --- | --- |

24.

invită statele membre ale ACP şi UE să recunoască importanţa diversificării economice şi să pună în aplicare politici în acest scop, având în vedere faptul că factorii socio-economici pot genera sau exacerba tensiunile etnice şi culturale şi, de asemenea, să promoveze integrarea regională în beneficiul dezvoltării;

| 25. | invită statele membre ale ACP şi UE să promoveze incluziunea socială a minorităţilor şi să adopte politici active pentru a garanta un acces egal la încadrare în muncă, educaţie şi servicii sociale; |
| --- | --- |

25.

invită statele membre ale ACP şi UE să promoveze incluziunea socială a minorităţilor şi să adopte politici active pentru a garanta un acces egal la încadrare în muncă, educaţie şi servicii sociale;

| 26. | invită statele membre ale UE să-şi îndeplinească angajamentul de a sprijini ţările ACP în misiunea lor de îndeplinire a obiectivelor de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre ale UE să-şi îndeplinească angajamentul de a sprijini ţările ACP în misiunea lor de îndeplinire a obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;

| 27. | recunoaşte că factori precum globalizarea, conflictele pentru controlul resurselor naturale sau generate de schimbările climatice pot produce noi fluxuri de migraţie şi consideră că migraţia în cadrul grupului de ţări ACP şi între ţările ACP şi UE nu ar trebui analizată numai din perspectivă economică, ci ar trebui să se ţină seama, de asemenea, de schimburile de natură politică, socială şi culturală; este ferm convins de importanţa crucială a respectării depline a drepturilor şi demnităţii tuturor migranţilor; |
| --- | --- |

27.

recunoaşte că factori precum globalizarea, conflictele pentru controlul resurselor naturale sau generate de schimbările climatice pot produce noi fluxuri de migraţie şi consideră că migraţia în cadrul grupului de ţări ACP şi între ţările ACP şi UE nu ar trebui analizată numai din perspectivă economică, ci ar trebui să se ţină seama, de asemenea, de schimburile de natură politică, socială şi culturală; este ferm convins de importanţa crucială a respectării depline a drepturilor şi demnităţii tuturor migranţilor;

| 28. | insistă asupra faptului că veniturile obţinute din resursele naturale ale statelor membre ale ACP şi UE ar trebui să fie folosite în beneficiul dezvoltării tuturor sectoarelor societăţii din aceste ţări; invită guvernele să se asigure că toate comunităţile sunt consultate, astfel încât acestea să poată beneficia de orice venit comercial, precum şi că aspectele de mediu şi culturale sunt luate în considerare; recunoaşte nevoia de a crea mecanisme în vederea asigurării distribuirii acestor beneficii; |
| --- | --- |

28.

insistă asupra faptului că veniturile obţinute din resursele naturale ale statelor membre ale ACP şi UE ar trebui să fie folosite în beneficiul dezvoltării tuturor sectoarelor societăţii din aceste ţări; invită guvernele să se asigure că toate comunităţile sunt consultate, astfel încât acestea să poată beneficia de orice venit comercial, precum şi că aspectele de mediu şi culturale sunt luate în considerare; recunoaşte nevoia de a crea mecanisme în vederea asigurării distribuirii acestor beneficii;

Cooperarea internaţională şi regională şi politica de dezvoltare

| 29. | invită guvernele statelor membre ale UE şi ACP să analizeze, atunci când elaborează şi revizuiesc documentele de strategie de ţară şi documentele de strategie regională, problemele legate de incluziunea şi egalitatea minorităţilor etnice, culturale, religioase şi emergente şi să implice reprezentanţi ai grupurilor în cauză în procesul de consultare; subliniază faptul că ar trebui elaborate şi finanţate programe specifice care să promoveze accesul egal la servicii sociale şi participarea la viaţa politică; |
| --- | --- |

29.

invită guvernele statelor membre ale UE şi ACP să analizeze, atunci când elaborează şi revizuiesc documentele de strategie de ţară şi documentele de strategie regională, problemele legate de incluziunea şi egalitatea minorităţilor etnice, culturale, religioase şi emergente şi să implice reprezentanţi ai grupurilor în cauză în procesul de consultare; subliniază faptul că ar trebui elaborate şi finanţate programe specifice care să promoveze accesul egal la servicii sociale şi participarea la viaţa politică;

| 30. | invită statele membre ale UE şi Comisia să asigure faptul că drepturile minorităţilor, inclusiv ale popoarelor indigene şi ale minorităţilor emergente, sunt integrate în toate programele şi proiectele, mai ales în domeniul drepturilor omului, al democraţiei şi al guvernanţei; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre ale UE şi Comisia să asigure faptul că drepturile minorităţilor, inclusiv ale popoarelor indigene şi ale minorităţilor emergente, sunt integrate în toate programele şi proiectele, mai ales în domeniul drepturilor omului, al democraţiei şi al guvernanţei;

| 31. | reaminteşte experienţa pozitivă a UE în ceea ce priveşte protecţia drepturilor minorităţilor şi soluţionarea paşnică a conflictelor la frontieră; |
| --- | --- |

31.

reaminteşte experienţa pozitivă a UE în ceea ce priveşte protecţia drepturilor minorităţilor şi soluţionarea paşnică a conflictelor la frontieră;

| 32. | invită statele membre ale ACP şi UE să recunoască impactul pozitiv al Actului constitutiv al Uniunii Africane, care prevede că nu li se permite guvernelor care ajung la putere prin mijloace neconstituţionale să participe la activităţile Uniunii Africane; |
| --- | --- |

32.

invită statele membre ale ACP şi UE să recunoască impactul pozitiv al Actului constitutiv al Uniunii Africane, care prevede că nu li se permite guvernelor care ajung la putere prin mijloace neconstituţionale să participe la activităţile Uniunii Africane;

| 33. | consideră că Mecanismul african de evaluare colegială consolidează în mod efectiv instituţiile democratice, care promovează diversitatea şi guvernarea responsabilă; îndeamnă organizaţiile regionale şi subregionale ale ACP să acorde mai multă atenţie aspectelor legate de minorităţi în cadrul acestor structuri; |
| --- | --- |

33.

consideră că Mecanismul african de evaluare colegială consolidează în mod efectiv instituţiile democratice, care promovează diversitatea şi guvernarea responsabilă; îndeamnă organizaţiile regionale şi subregionale ale ACP să acorde mai multă atenţie aspectelor legate de minorităţi în cadrul acestor structuri;

| 34. | încredinţează co-preşedinţilor săi sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului de Miniştri al ACP-UE, Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului pan-african şi parlamentelor naţionale şi regionale, Comisiei Europene, organizaţiilor ONU şi regionale, Preşedinţiei Uniunii Europene şi a Uniunii Africane. |
| --- | --- |

34.

încredinţează co-preşedinţilor săi sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului de Miniştri al ACP-UE, Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului pan-african şi parlamentelor naţionale şi regionale, Comisiei Europene, organizaţiilor ONU şi regionale, Preşedinţiei Uniunii Europene şi a Uniunii Africane.

REZOLUŢIE (7)

privind Acordurile de parteneriat economic (APE) şi impactul lor asupra ţărilor ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Praga (Republica Cehă) între 6-9 aprilie 2009, |
| --- | --- |

—

reunită la Praga (Republica Cehă) între 6-9 aprilie 2009,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 178 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 178 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între statele din Africa, zona Caraibelor şi Pacific, pe de o parte, şi Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între statele din Africa, zona Caraibelor şi Pacific, pe de o parte, şi Comunitatea Europeană şi statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (8),

| — | având în vedere decizia (9) celei de-a unsprezecea sesiuni ordinare a Adunării şefilor de stat şi de guvern ai Uniunii Africane, reuniţi la Sharm El-Sheikh, Egipt, care a avut loc între 30 iunie şi 1 iulie 2008, cu privire la raportul privind acordurile de parteneriat economic, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia (9) celei de-a unsprezecea sesiuni ordinare a Adunării şefilor de stat şi de guvern ai Uniunii Africane, reuniţi la Sharm El-Sheikh, Egipt, care a avut loc între 30 iunie şi 1 iulie 2008, cu privire la raportul privind acordurile de parteneriat economic,

| — | având în vedere declaraţia celei de-a zecea sesiuni ordinare a Adunării şefilor de stat şi de guvern ai Uniunii Africane, reuniţi la Addis Abeba, între 31 ianuarie şi 2 februarie 2008, cu privire la Acordurile de parteneriat economic, |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţia celei de-a zecea sesiuni ordinare a Adunării şefilor de stat şi de guvern ai Uniunii Africane, reuniţi la Addis Abeba, între 31 ianuarie şi 2 februarie 2008, cu privire la Acordurile de parteneriat economic,

| — | având în vedere „Declaraţia de la Accra”, adoptată la 3 octombrie 2008, cu ocazia celei de-a 6-a reuniuni la nivel înalt a şefilor de stat şi de guvern ai ţărilor ACP (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declaraţia de la Accra”, adoptată la 3 octombrie 2008, cu ocazia celei de-a 6-a reuniuni la nivel înalt a şefilor de stat şi de guvern ai ţărilor ACP (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social European din 12 aprilie 2005, intitulată „Coerenţa politicii de dezvoltare – Accelerarea progresului în vederea atingerii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social European din 12 aprilie 2005, intitulată „Coerenţa politicii de dezvoltare – Accelerarea progresului în vederea atingerii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului” (11),

| — | având în vedere concluziile adoptate de Consiliul Afaceri Generale şi Relaţii Externe (CAGRE) în mai 2005, în legătură cu obiectivele de dezvoltare ale mileniului (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile adoptate de Consiliul Afaceri Generale şi Relaţii Externe (CAGRE) în mai 2005, în legătură cu obiectivele de dezvoltare ale mileniului (12),

| — | având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr. 980/2005 din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferinţe tarifare generalizate (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr. 980/2005 din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferinţe tarifare generalizate (13),

| — | având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr.1528/2007 din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor şi Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul Consiliului (CE) nr.1528/2007 din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor şi Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (14),

| — | având în vedere concluziile celei de-a 2870-a reuniuni a Consiliului Afaceri Generale şi Relaţii Externe al UE din 26 şi 27 mai 2008 privind acordurile de parteneriat economic, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de-a 2870-a reuniuni a Consiliului Afaceri Generale şi Relaţii Externe al UE din 26 şi 27 mai 2008 privind acordurile de parteneriat economic,

| — | având în vedere rezoluţia Consiliului de miniştri ACP-UE, adoptată la Addis-Abeba la 13 iunie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia Consiliului de miniştri ACP-UE, adoptată la Addis-Abeba la 13 iunie 2008,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 iunie 2007 către Parlamentul European şi Consiliu, intitulată „De la Cairo la Lisabona – Parteneriatul Strategic UE-Africa” (COM(2007)0357), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 iunie 2007 către Parlamentul European şi Consiliu, intitulată „De la Cairo la Lisabona – Parteneriatul Strategic UE-Africa” (COM(2007)0357),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 octombrie 2007 către Parlamentul European şi Consiliu, intitulată „Acordurile de parteneriat economic” (COM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 octombrie 2007 către Parlamentul European şi Consiliu, intitulată „Acordurile de parteneriat economic” (COM(2007)0635),

| — | având în vedere Acordul General pentru Tarife şi Comerţ (GATT), în special articolul XXIV al acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul General pentru Tarife şi Comerţ (GATT), în special articolul XXIV al acestuia,

| — | având în vedere Declaraţia Mileniului a Organizaţiei Naţiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care stabileşte obiectivele de dezvoltare ale mileniului drept criterii convenite în mod colectiv de comunitatea internaţională pentru eradicarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia Mileniului a Organizaţiei Naţiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care stabileşte obiectivele de dezvoltare ale mileniului drept criterii convenite în mod colectiv de comunitatea internaţională pentru eradicarea sărăciei,

| — | având în vedere declaraţia celei de-a doua Conferinţe a miniştrilor africani ai integrării, adoptată la Kigali, Rwanda, la 26-27 iulie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţia celei de-a doua Conferinţe a miniştrilor africani ai integrării, adoptată la Kigali, Rwanda, la 26-27 iulie 2007,

| — | având în vedere declaraţiile celei de-a patra şi a cincea Conferinţe a miniştrilor africani ai comerţului, reuniţi la Addis Abeba, la 3 aprilie 2008 şi la 2 martie 2009, referitoare la acordurile de parteneriat economic, |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţiile celei de-a patra şi a cincea Conferinţe a miniştrilor africani ai comerţului, reuniţi la Addis Abeba, la 3 aprilie 2008 şi la 2 martie 2009, referitoare la acordurile de parteneriat economic,

| — | având în vedere raportul prezentat de dna Christiane Taubira, deputat în Adunarea naţională a Franţei, la 16 iunie 2008: „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?” (Acordurile de parteneriat economic între Uniunea Europeană şi ţările ACP. Ce-ar fi dacă politica s-ar implica, în sfârşit, în afacerile lumii?), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat de dna Christiane Taubira, deputat în Adunarea naţională a Franţei, la 16 iunie 2008: „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?” (Acordurile de parteneriat economic între Uniunea Europeană şi ţările ACP. Ce-ar fi dacă politica s-ar implica, în sfârşit, în afacerile lumii?),

| — | având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 26 septembrie 2002 referitoare la recomandările Parlamentului European către Comisie privind negocierea acordurilor de parteneriat economic cu ţările şi regiunile ACP (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 26 septembrie 2002 referitoare la recomandările Parlamentului European către Comisie privind negocierea acordurilor de parteneriat economic cu ţările şi regiunile ACP (15),

| — | având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 23 martie 2006 privind impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltării (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 23 martie 2006 privind impactul acordurilor de parteneriat economic (APE) asupra dezvoltării (16),

| — | având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 23 mai 2007 privind Acordurile de parteneriat economic (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 23 mai 2007 privind Acordurile de parteneriat economic (17),

| — | având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 23 mai 2007 privind ajutorul pentru comerţ acordat de UE (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 23 mai 2007 privind ajutorul pentru comerţ acordat de UE (18),

| — | având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 12 decembrie 2007 privind Acordurile de parteneriat economic (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia Parlamentului European din 12 decembrie 2007 privind Acordurile de parteneriat economic (19),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 19 februarie 2004 privind acordurile de parteneriat economic: probleme şi perspective (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 19 februarie 2004 privind acordurile de parteneriat economic: probleme şi perspective (20),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 23 noiembrie 2006 privind evaluarea negocierilor referitoare la acordurile de parteneriat economic (APE) (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 23 noiembrie 2006 privind evaluarea negocierilor referitoare la acordurile de parteneriat economic (APE) (21),

| — | având în vedere Declaraţia sa de la Kigali pentru dezvoltarea Acordurilor de parteneriat economic (APE), adoptată la 20 noiembrie 2007 (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia sa de la Kigali pentru dezvoltarea Acordurilor de parteneriat economic (APE), adoptată la 20 noiembrie 2007 (22),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanţe şi comerţ (ACP-UE/100.463/09/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanţe şi comerţ (ACP-UE/100.463/09/fin.),

| A. | întrucât articolul 36 alineatul (1) din Acordul de la Cotonou conţine acordul Uniunii Europene şi al statelor ACP a încheia „acorduri comerciale compatibile cu normele OMC, eliminând treptat barierele în calea comerţului dintre ele şi consolidând cooperarea în toate domeniile legate de comerţ”; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 36 alineatul (1) din Acordul de la Cotonou conţine acordul Uniunii Europene şi al statelor ACP a încheia „acorduri comerciale compatibile cu normele OMC, eliminând treptat barierele în calea comerţului dintre ele şi consolidând cooperarea în toate domeniile legate de comerţ”;

| B. | întrucât, totuşi, articolul 37 alineatul (3) din prezentul acord prevede că „perioada de pregătire se foloseşte, de asemenea, pentru dezvoltarea capacităţilor sectoarelor publice şi private ale ţărilor ACP”; |
| --- | --- |

B.

întrucât, totuşi, articolul 37 alineatul (3) din prezentul acord prevede că „perioada de pregătire se foloseşte, de asemenea, pentru dezvoltarea capacităţilor sectoarelor publice şi private ale ţărilor ACP”;

| C. | întrucât negocierile dintre Uniunea Europeană şi grupul statelor ACP cu privire la problemele de interes general au început în 2002 şi au fost urmate de negocieri separate între UE şi şase regiuni APE (Caraibe, Africa de Vest, Africa Centrală, Africa de Est şi de Sud, SADC minus, Pacific); |
| --- | --- |

C.

întrucât negocierile dintre Uniunea Europeană şi grupul statelor ACP cu privire la problemele de interes general au început în 2002 şi au fost urmate de negocieri separate între UE şi şase regiuni APE (Caraibe, Africa de Vest, Africa Centrală, Africa de Est şi de Sud, SADC minus, Pacific);

| D. | întrucât cele 15 state membre ale Forumului din Caraibe al statelor din Africa, Caraibe şi Pacific (CARIFORUM) au parafat, la 16 decembrie 2007, un acord de parteneriat economic cu UE şi statele sale membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât cele 15 state membre ale Forumului din Caraibe al statelor din Africa, Caraibe şi Pacific (CARIFORUM) au parafat, la 16 decembrie 2007, un acord de parteneriat economic cu UE şi statele sale membre;

| E. | întrucât, în noiembrie şi decembrie 2007, 18 ţări din Africa, 8 dintre acestea numărându-se printre ţările cel mai puţin dezvoltate (TPD), au parafat acorduri de parteneriat economic preliminare, în timp ce alte 29 de ţări ACP africane, dintre care trei nu fac parte din categoria TPD, nu au parafat niciun APE şi întrucât Africa de Sud aderase deja la Acordul pentru comerţ, dezvoltare şi cooperare (ACDC) cu Uniunea Europeană, un regim comercial compatibil cu normele OMC; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în noiembrie şi decembrie 2007, 18 ţări din Africa, 8 dintre acestea numărându-se printre ţările cel mai puţin dezvoltate (TPD), au parafat acorduri de parteneriat economic preliminare, în timp ce alte 29 de ţări ACP africane, dintre care trei nu fac parte din categoria TPD, nu au parafat niciun APE şi întrucât Africa de Sud aderase deja la Acordul pentru comerţ, dezvoltare şi cooperare (ACDC) cu Uniunea Europeană, un regim comercial compatibil cu normele OMC;

| F. | întrucât, la 23 noiembrie 2007, Papua-Noua Guinee şi Fiji, două ţări ACP care nu fac parte din categoria TPD, au parafat un acord de parteneriat economic interimar, iar celelalte ţări ACP din Pacific (şase TPD şi şapte neincluse în această categorie) nu au parafat un APE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 23 noiembrie 2007, Papua-Noua Guinee şi Fiji, două ţări ACP care nu fac parte din categoria TPD, au parafat un acord de parteneriat economic interimar, iar celelalte ţări ACP din Pacific (şase TPD şi şapte neincluse în această categorie) nu au parafat un APE;

| G. | întrucât în 2008 a fost semnat numai acordul dintre statele CARIFORUM şi UE şi, de asemenea, acordurile interimare dintre UE şi Côte d'Ivoire şi dintre UE şi Camerun; |
| --- | --- |

G.

întrucât în 2008 a fost semnat numai acordul dintre statele CARIFORUM şi UE şi, de asemenea, acordurile interimare dintre UE şi Côte d'Ivoire şi dintre UE şi Camerun;

| H. | întrucât UE a aplicat, începând cu 1 ianuarie 2008, regimul privind importurile în cazul produselor provenind din statele ACP care au parafat APE sau APE preliminare, astfel cum se menţionează în aceste acorduri (23); |
| --- | --- |

H.

întrucât UE a aplicat, începând cu 1 ianuarie 2008, regimul privind importurile în cazul produselor provenind din statele ACP care au parafat APE sau APE preliminare, astfel cum se menţionează în aceste acorduri (23);

| I. | întrucât regiunile din Africa şi Pacific continuă negocierile cu Uniunea Europeană în vederea încheierii de APE complete şi întrucât jumătate din ţările ACP nu au parafat sau nu au semnat încă astfel de acorduri; |
| --- | --- |

I.

întrucât regiunile din Africa şi Pacific continuă negocierile cu Uniunea Europeană în vederea încheierii de APE complete şi întrucât jumătate din ţările ACP nu au parafat sau nu au semnat încă astfel de acorduri;

| J. | întrucât ţările ACP şi-au exprimat îngrijorarea cu privire la o serie de „clauze controversate”din acordurile de parteneriat economic iniţiale şi au solicitat abordarea acestor clauze înainte de semnarea acordurilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât ţările ACP şi-au exprimat îngrijorarea cu privire la o serie de „clauze controversate”din acordurile de parteneriat economic iniţiale şi au solicitat abordarea acestor clauze înainte de semnarea acordurilor;

| K. | întrucât toate părţile au confirmat în repetate rânduri că APE trebuie să reprezinte instrumente de dezvoltare în vederea promovării dezvoltării durabile, a integrării regionale şi a reducerii sărăciei în statele ACP; |
| --- | --- |

K.

întrucât toate părţile au confirmat în repetate rânduri că APE trebuie să reprezinte instrumente de dezvoltare în vederea promovării dezvoltării durabile, a integrării regionale şi a reducerii sărăciei în statele ACP;

| L. | întrucât costurile de adaptare ce vor rezulta din APE vor avea un impact semnificativ asupra dezvoltării ţărilor ACP, care, deşi este dificil de estimat cu precizie, va avea un impact direct prin pierderea taxelor vamale şi unul indirect prin costurile necesare adaptării sau sprijinului social în domeniul ocupării forţei de muncă, al formării abilităţilor, al producţiei, al diversificării exporturilor şi al reformei metodei de gestionare a finanţelor publice; |
| --- | --- |

L.

întrucât costurile de adaptare ce vor rezulta din APE vor avea un impact semnificativ asupra dezvoltării ţărilor ACP, care, deşi este dificil de estimat cu precizie, va avea un impact direct prin pierderea taxelor vamale şi unul indirect prin costurile necesare adaptării sau sprijinului social în domeniul ocupării forţei de muncă, al formării abilităţilor, al producţiei, al diversificării exporturilor şi al reformei metodei de gestionare a finanţelor publice;

| M. | întrucât 21 de ţări ACP, unele dintre aceste ţări nesemnând încă un APE, au prevăzut anumite resurse pentru măsurile de însoţire ale APE în cadrul programelor indicative naţionale (PIN) pentru cel de-al zecelea Fond European de Dezvoltare (FED); |
| --- | --- |

M.

întrucât 21 de ţări ACP, unele dintre aceste ţări nesemnând încă un APE, au prevăzut anumite resurse pentru măsurile de însoţire ale APE în cadrul programelor indicative naţionale (PIN) pentru cel de-al zecelea Fond European de Dezvoltare (FED);

| N. | întrucât impactul asupra dezvoltării statelor ACP generat de APE ar putea, în anumite cazuri temporar, să se manifeste prin:






  — | reducerea veniturilor nete din taxele vamale şi efectul acesteia asupra bugetelor ţărilor ACP; |
| --- | --- | --- |

N.

întrucât impactul asupra dezvoltării statelor ACP generat de APE ar putea, în anumite cazuri temporar, să se manifeste prin:

—

reducerea veniturilor nete din taxele vamale şi efectul acesteia asupra bugetelor ţărilor ACP;

| — | probleme de integrare regională între blocurile regionale ACP, datorate parafării acordurilor interimare, care ar putea îngreuna crearea unui cadru necesar de dezvoltare economică integrată care poate contribui la creşterea economică în ţările ACP; |
| --- | --- |

—

probleme de integrare regională între blocurile regionale ACP, datorate parafării acordurilor interimare, care ar putea îngreuna crearea unui cadru necesar de dezvoltare economică integrată care poate contribui la creşterea economică în ţările ACP;

| — | ameliorarea aprovizionării economiilor ţărilor ACP şi furnizarea către clienţi a unor produse importate din UE; |
| --- | --- |

—

ameliorarea aprovizionării economiilor ţărilor ACP şi furnizarea către clienţi a unor produse importate din UE;

| — | creşterea exporturilor dinspre ţările ACP către UE, acest lucru realizându-se printr-o serie de mijloace, dintre care menţionăm îmbunătăţirea regulilor de origine, ceea ce ar contribui la creşterea economică, la creşterea gradului de ocupare a forţei de muncă şi la creşterea veniturilor statelor, din care s-ar putea finanţa măsuri sociale; |
| --- | --- |

—

creşterea exporturilor dinspre ţările ACP către UE, acest lucru realizându-se printr-o serie de mijloace, dintre care menţionăm îmbunătăţirea regulilor de origine, ceea ce ar contribui la creşterea economică, la creşterea gradului de ocupare a forţei de muncă şi la creşterea veniturilor statelor, din care s-ar putea finanţa măsuri sociale;

| — | integrarea regională în regiunile ACP, care poate îmbunătăţi cadrul pentru dezvoltarea economică şi care ar contribui, prin urmare, la creşterea economică; |
| --- | --- |

—

integrarea regională în regiunile ACP, care poate îmbunătăţi cadrul pentru dezvoltarea economică şi care ar contribui, prin urmare, la creşterea economică;

| — | utilizarea eficientă a finanţării destinate ajutorului pentru comerţ în legătură cu APE; |
| --- | --- |

—

utilizarea eficientă a finanţării destinate ajutorului pentru comerţ în legătură cu APE;

| — | punerea în aplicare a măsurilor de reformă şi de intervenţie în ţările ACP, în special în ceea ce priveşte gestionarea finanţelor publice, încasarea taxelor vamale şi instituirea unui nou sistem de venituri din impozite; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a măsurilor de reformă şi de intervenţie în ţările ACP, în special în ceea ce priveşte gestionarea finanţelor publice, încasarea taxelor vamale şi instituirea unui nou sistem de venituri din impozite;

| O. | întrucât comerţul în interiorul şi între regiunile ACP, precum şi între ţările ACP şi alte ţări în curs de dezvoltare (cooperarea comercială sud-sud) poate avea efecte pozitive semnificative asupra dezvoltării ţărilor ACP; |
| --- | --- |

O.

întrucât comerţul în interiorul şi între regiunile ACP, precum şi între ţările ACP şi alte ţări în curs de dezvoltare (cooperarea comercială sud-sud) poate avea efecte pozitive semnificative asupra dezvoltării ţărilor ACP;

| P. | întrucât unul dintre obiectivele declarate ale Acordului de la Cotonou este de a utiliza APE drept instrumente pentru promovarea dezvoltării durabile, pentru eradicarea sărăciei, integrarea treptată a economiilor regiunilor ţărilor ACP în economia mondială şi consolidarea integrării regionale; |
| --- | --- |

P.

întrucât unul dintre obiectivele declarate ale Acordului de la Cotonou este de a utiliza APE drept instrumente pentru promovarea dezvoltării durabile, pentru eradicarea sărăciei, integrarea treptată a economiilor regiunilor ţărilor ACP în economia mondială şi consolidarea integrării regionale;

| Q. | întrucât Preşedintele Comisiei Europene, José Manuel Barroso, a afirmat cu ocazia reuniunii la nivel înalt UE-Africa, care a avut loc la Lisabona în decembrie 2007, că „ar exista o posibilitate de revizuire a dispoziţiilor acordurilor de parteneriat economic semnate între cele două părţi în cursul ultimelor luni”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Preşedintele Comisiei Europene, José Manuel Barroso, a afirmat cu ocazia reuniunii la nivel înalt UE-Africa, care a avut loc la Lisabona în decembrie 2007, că „ar exista o posibilitate de revizuire a dispoziţiilor acordurilor de parteneriat economic semnate între cele două părţi în cursul ultimelor luni”;

| R. | întrucât populaţiile ţărilor ACP sunt cel mai afectate de criza financiară şi alimentară mondială şi este mai important ca niciodată să se facă toate eforturile în vederea atingerii obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, |
| --- | --- |

R.

întrucât populaţiile ţărilor ACP sunt cel mai afectate de criza financiară şi alimentară mondială şi este mai important ca niciodată să se facă toate eforturile în vederea atingerii obiectivelor de dezvoltare ale mileniului,

| 1. | solicită statelor membre să îşi respecte angajamentele de a majora ajutorul public pentru dezvoltare (APD), pentru a face posibilă îndeplinirea cerinţelor referitoare la consolidarea capacităţilor comerciale, care va permite instituirea unor măsuri de însoţire sub forma pachetelor regionale de ajutor pentru comerţ, în vederea punerii în aplicare a APE, acestea având o influenţă pozitivă asupra dezvoltării; subliniază că semnarea unui APE nu reprezintă o condiţie prealabilă pentru primirea de fonduri destinate ajutorului pentru comerţ; |
| --- | --- |

1.

solicită statelor membre să îşi respecte angajamentele de a majora ajutorul public pentru dezvoltare (APD), pentru a face posibilă îndeplinirea cerinţelor referitoare la consolidarea capacităţilor comerciale, care va permite instituirea unor măsuri de însoţire sub forma pachetelor regionale de ajutor pentru comerţ, în vederea punerii în aplicare a APE, acestea având o influenţă pozitivă asupra dezvoltării; subliniază că semnarea unui APE nu reprezintă o condiţie prealabilă pentru primirea de fonduri destinate ajutorului pentru comerţ;

| 2. | insistă asupra faptului că APE sunt un instrument de dezvoltare care ar trebui să reflecte atât interesele naţionale şi regionale, cât şi nevoile ţărilor ACP pentru a reduce gradul de sărăcie, a realiza ODM şi a respecta drepturile fundamentale ale omului, precum dreptul la hrană sau dreptul la serviciile publice de bază; îndeamnă Consiliul, Comisia şi guvernele statelor membre ale UE şi ACP să facă tot posibilul pentru restabilirea unei atmosfere de încredere, respect reciproc şi securitate, în măsura în care aceasta a avut de suferit în timpul negocierilor; |
| --- | --- |

2.

insistă asupra faptului că APE sunt un instrument de dezvoltare care ar trebui să reflecte atât interesele naţionale şi regionale, cât şi nevoile ţărilor ACP pentru a reduce gradul de sărăcie, a realiza ODM şi a respecta drepturile fundamentale ale omului, precum dreptul la hrană sau dreptul la serviciile publice de bază; îndeamnă Consiliul, Comisia şi guvernele statelor membre ale UE şi ACP să facă tot posibilul pentru restabilirea unei atmosfere de încredere, respect reciproc şi securitate, în măsura în care aceasta a avut de suferit în timpul negocierilor;

| 3. | a) | aminteşte instituţiilor şi guvernelor UE că nici încheierea unui APE, nici renunţarea la acesta nu ar trebui să ducă la o situaţie în care o ţară ACP s-ar putea afla într-o poziţie mai puţin favorabilă decât cea în care s-a aflat conform dispoziţiilor privind comerţul din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

aminteşte instituţiilor şi guvernelor UE că nici încheierea unui APE, nici renunţarea la acesta nu ar trebui să ducă la o situaţie în care o ţară ACP s-ar putea afla într-o poziţie mai puţin favorabilă decât cea în care s-a aflat conform dispoziţiilor privind comerţul din Acordul de la Cotonou;

| b) | îndeamnă Uniunea Europeană să furnizeze resurse suficiente şi predictibile, în afara celor oferite de Fondul european de dezvoltare, pentru a acoperi costul de adaptare, a consolida capacitatea de aprovizionare şi infrastructura, capacitatea de reglementare. competitivitatea, precum şi capacitatea de interconectare naţională şi regională; |
| --- | --- |

b)

îndeamnă Uniunea Europeană să furnizeze resurse suficiente şi predictibile, în afara celor oferite de Fondul european de dezvoltare, pentru a acoperi costul de adaptare, a consolida capacitatea de aprovizionare şi infrastructura, capacitatea de reglementare. competitivitatea, precum şi capacitatea de interconectare naţională şi regională;

| c) | îndeamnă Uniunea Europeană, de asemenea, să nu condiţioneze alocarea fondurilor în cadrul celui de-al 10-lea FED sau al ajutorului pentru comerţ de semnarea unui APE complet; |
| --- | --- |

c)

îndeamnă Uniunea Europeană, de asemenea, să nu condiţioneze alocarea fondurilor în cadrul celui de-al 10-lea FED sau al ajutorului pentru comerţ de semnarea unui APE complet;

| 4. | subliniază că definiţia compatibilităţii cu normele OMC de la articolul XXIV din Acordul General pentru Tarife şi Comerţ (GATT) se referă doar la comerţul cu bunuri şi necesită ca „o parte semnificativă din comerţ” să fie liberalizată „într-un interval de timp rezonabil” şi îndeamnă Consiliul şi Comisia să accepte toate propunerile care vin din partea ţărilor ACP, care sunt compatibile cu normele OMC şi care se referă exclusiv la bunuri; |
| --- | --- |

4.

subliniază că definiţia compatibilităţii cu normele OMC de la articolul XXIV din Acordul General pentru Tarife şi Comerţ (GATT) se referă doar la comerţul cu bunuri şi necesită ca „o parte semnificativă din comerţ” să fie liberalizată „într-un interval de timp rezonabil” şi îndeamnă Consiliul şi Comisia să accepte toate propunerile care vin din partea ţărilor ACP, care sunt compatibile cu normele OMC şi care se referă exclusiv la bunuri;

| 5. | îndeamnă Comisia Europeană şi ţările ACP să utilizeze cât mai bine posibil resursele existente pentru ajutorul pentru comerţ în vederea susţinerii procesului de reformă în domeniile esenţiale pentru dezvoltarea economică; să îmbunătăţească infrastructura acolo unde este necesar pentru a beneficia mai mult de pe urma posibilităţilor oferite de APE; să compenseze pierderile nete de venituri din taxele vamale şi să încurajeze reforma fiscală, astfel încât să nu scadă investiţiile publice din sectoarele sociale; să investească în lanţul de producţie pentru diversificarea producţiei destinate exportului, să producă mai multe produse destinate exportului, cu o valoare adăugată mai ridicată; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia Europeană şi ţările ACP să utilizeze cât mai bine posibil resursele existente pentru ajutorul pentru comerţ în vederea susţinerii procesului de reformă în domeniile esenţiale pentru dezvoltarea economică; să îmbunătăţească infrastructura acolo unde este necesar pentru a beneficia mai mult de pe urma posibilităţilor oferite de APE; să compenseze pierderile nete de venituri din taxele vamale şi să încurajeze reforma fiscală, astfel încât să nu scadă investiţiile publice din sectoarele sociale; să investească în lanţul de producţie pentru diversificarea producţiei destinate exportului, să producă mai multe produse destinate exportului, cu o valoare adăugată mai ridicată;

| 6. | reaminteşte poziţia sa, conform căreia APE nu trebuie să fie finanţate din cadrul FED, ci din ajutorul suplimentar pentru comerţ, care a făcut obiectul unui angajament luat de Uniunea Europeană în 2005, şi care se ridică la 2 miliarde EUR pe an, începând cu 2010, din care 50 % pentru statele ACP; protestează împotriva oricărei forme de condiţionalitate privind APE în acordarea ajutorului european şi solicită Comisiei să garanteze că accesul la fondurile celui de-al 10-lea FED nu depinde de rezultatele şi de ritmul negocierilor; |
| --- | --- |

6.

reaminteşte poziţia sa, conform căreia APE nu trebuie să fie finanţate din cadrul FED, ci din ajutorul suplimentar pentru comerţ, care a făcut obiectul unui angajament luat de Uniunea Europeană în 2005, şi care se ridică la 2 miliarde EUR pe an, începând cu 2010, din care 50 % pentru statele ACP; protestează împotriva oricărei forme de condiţionalitate privind APE în acordarea ajutorului european şi solicită Comisiei să garanteze că accesul la fondurile celui de-al 10-lea FED nu depinde de rezultatele şi de ritmul negocierilor;

| 7. | subliniază că mărirea ajutorului public pentru dezvoltare (APD) promisă de statele membre ar trebui să servească în primul rând intensificării eforturilor în urmărirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în ţările ACP cel mai serios afectate de consecinţele crizei financiare şi alimentare mondiale, care a pus în pericol, şi continuă să o facă, succesul înregistrat în urmărirea acestor obiective; |
| --- | --- |

7.

subliniază că mărirea ajutorului public pentru dezvoltare (APD) promisă de statele membre ar trebui să servească în primul rând intensificării eforturilor în urmărirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în ţările ACP cel mai serios afectate de consecinţele crizei financiare şi alimentare mondiale, care a pus în pericol, şi continuă să o facă, succesul înregistrat în urmărirea acestor obiective;

| 8. | subliniază, de asemenea, că toate acordurile trebuie să respecte asimetria în favoarea ţărilor ACP, atât în ceea ce priveşte gama de produse vizate, cât şi perioadele de tranziţie, şi că APE trebuie să ofere garanţii ferme pentru protecţia sectoarelor sensibile identificate de ţările ACP; |
| --- | --- |

8.

subliniază, de asemenea, că toate acordurile trebuie să respecte asimetria în favoarea ţărilor ACP, atât în ceea ce priveşte gama de produse vizate, cât şi perioadele de tranziţie, şi că APE trebuie să ofere garanţii ferme pentru protecţia sectoarelor sensibile identificate de ţările ACP;

| 9. | constată cu îngrijorare că CE a demarat procesul încheierii unui acord privind bananele cu ţări furnizoare din America Latină, din categoria naţiunilor celor mai favorizate, acord care va ameninţa viabilitatea industriei bananelor din ţările ACP şi în special continuitatea dezvoltării economice şi sociale a economiilor mici şi vulnerabile; invită Comisia Europeană să asigure faptul că se adoptă măsuri pentru a garanta mijloacele de subzistenţă ale micilor fermieri cultivatori de banane, care sunt cei mai vulnerabili; |
| --- | --- |

9.

constată cu îngrijorare că CE a demarat procesul încheierii unui acord privind bananele cu ţări furnizoare din America Latină, din categoria naţiunilor celor mai favorizate, acord care va ameninţa viabilitatea industriei bananelor din ţările ACP şi în special continuitatea dezvoltării economice şi sociale a economiilor mici şi vulnerabile; invită Comisia Europeană să asigure faptul că se adoptă măsuri pentru a garanta mijloacele de subzistenţă ale micilor fermieri cultivatori de banane, care sunt cei mai vulnerabili;

| 10. | subliniază că măsurile de sprijin legate de APE ar trebui să ia în considerare importanţa integrării regionale şi a relaţiilor economice cu alte ţări în curs de dezvoltare pentru dezvoltarea ţărilor ACP; |
| --- | --- |

10.

subliniază că măsurile de sprijin legate de APE ar trebui să ia în considerare importanţa integrării regionale şi a relaţiilor economice cu alte ţări în curs de dezvoltare pentru dezvoltarea ţărilor ACP;

| 11. | a) | îndeamnă Comisia să permită ţărilor ACP să renegocieze clauzele controversate înainte de a semna acordurile regionale globale, să acorde negociatorilor ACP suficient timp pentru a evalua acordurile, pentru a prezenta sugestii înainte ca acestea să fie adoptate şi să le ofere acestora consiliere cu privire la orice aspecte pe care negociatorii ACP le consideră adecvate; subliniază, în special, importanţa reflectării preocupărilor ţărilor partenere şi a parlamentelor acestora, a autorităţilor locale şi a societăţii lor civile în cadrul negocierii unor APE complete, acorduri care nu ar trebui să fie încheiate sub presiune şi în grabă; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

îndeamnă Comisia să permită ţărilor ACP să renegocieze clauzele controversate înainte de a semna acordurile regionale globale, să acorde negociatorilor ACP suficient timp pentru a evalua acordurile, pentru a prezenta sugestii înainte ca acestea să fie adoptate şi să le ofere acestora consiliere cu privire la orice aspecte pe care negociatorii ACP le consideră adecvate; subliniază, în special, importanţa reflectării preocupărilor ţărilor partenere şi a parlamentelor acestora, a autorităţilor locale şi a societăţii lor civile în cadrul negocierii unor APE complete, acorduri care nu ar trebui să fie încheiate sub presiune şi în grabă;

| b) | invită Comisia Europeană să desfăşoare consultări ample cu grupul statelor ACP, în conformitate cu articolul 12 din Acordul de la Cotonou, înainte de a încheia orice angajament care ar putea să afecteze în mod negativ integrarea economică a regiunilor ACP sau relaţiile comerciale ACP-UE; |
| --- | --- |

b)

invită Comisia Europeană să desfăşoare consultări ample cu grupul statelor ACP, în conformitate cu articolul 12 din Acordul de la Cotonou, înainte de a încheia orice angajament care ar putea să afecteze în mod negativ integrarea economică a regiunilor ACP sau relaţiile comerciale ACP-UE;

| 12. | subliniază faptul că APE ar trebui să includă o clauză care să permită ca acestea să fie revizuite la cinci ani de la semnarea lor, cu implicarea oficială a parlamentelor naţionale, a Parlamentului European şi a actorilor neguvernamentali, precum şi dispoziţii mai stricte privind monitorizarea şi evaluarea, permiţând astfel o estimare a impactului APE asupra dezvoltării la nivel naţional şi regional şi asupra obiectivelor privind reducerea sărăciei – nu numai a nivelului de conformitate al APE – şi să furnizeze un mecanism de redresare care să permită modificarea sau abrogarea oricărui aspect al APE care contravine unui proces de integrare regională sau aduce atingere posibilităţilor de reducere a sărăciei sau de îndeplinire a ODM-urilor; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că APE ar trebui să includă o clauză care să permită ca acestea să fie revizuite la cinci ani de la semnarea lor, cu implicarea oficială a parlamentelor naţionale, a Parlamentului European şi a actorilor neguvernamentali, precum şi dispoziţii mai stricte privind monitorizarea şi evaluarea, permiţând astfel o estimare a impactului APE asupra dezvoltării la nivel naţional şi regional şi asupra obiectivelor privind reducerea sărăciei – nu numai a nivelului de conformitate al APE – şi să furnizeze un mecanism de redresare care să permită modificarea sau abrogarea oricărui aspect al APE care contravine unui proces de integrare regională sau aduce atingere posibilităţilor de reducere a sărăciei sau de îndeplinire a ODM-urilor;

| 13. | a) | îndeamnă guvernele ţărilor ACP să realizeze reformele necesare în vederea continuării eforturilor pentru obţinerea unei bune guvernări, în special în domeniul administraţiei publice, precum gestionarea finanţelor publice, încasarea taxelor vamale, sistemul de venituri din impozite, lupta împotriva corupţiei şi a gestionării defectuoase; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

îndeamnă guvernele ţărilor ACP să realizeze reformele necesare în vederea continuării eforturilor pentru obţinerea unei bune guvernări, în special în domeniul administraţiei publice, precum gestionarea finanţelor publice, încasarea taxelor vamale, sistemul de venituri din impozite, lupta împotriva corupţiei şi a gestionării defectuoase;

| b) | solicită participarea activă a tuturor părţilor interesate la procesul de negociere, în special a guvernelor şi a deputaţilor, precum şi o implicare mai puternică a societăţii civile, în vederea obţinerii unui consens regional înainte de semnarea unui APE complet; |
| --- | --- |

b)

solicită participarea activă a tuturor părţilor interesate la procesul de negociere, în special a guvernelor şi a deputaţilor, precum şi o implicare mai puternică a societăţii civile, în vederea obţinerii unui consens regional înainte de semnarea unui APE complet;

| 14. | subliniază că este nevoie de mai multă transparenţă în negocieri şi în ceea ce priveşte rezultatele acestora, pentru a permite factorilor de decizie, parlamentarilor şi reprezentanţilor societăţii civile să deţină controlul public; |
| --- | --- |

14.

subliniază că este nevoie de mai multă transparenţă în negocieri şi în ceea ce priveşte rezultatele acestora, pentru a permite factorilor de decizie, parlamentarilor şi reprezentanţilor societăţii civile să deţină controlul public;

| 15. | îndeamnă instituţiile şi guvernele statelor membre ale UE să facă tot posibilul pentru restabilirea unei atmosfere de încredere, în măsura în care aceasta a avut de suferit în timpul negocierilor; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă instituţiile şi guvernele statelor membre ale UE să facă tot posibilul pentru restabilirea unei atmosfere de încredere, în măsura în care aceasta a avut de suferit în timpul negocierilor;

| 16. | subliniază că punerea în aplicare a APE ar trebui supravegheată de un organism parlamentar, care trebuie specificat în textul APE, şi că organismul parlamentar respectiv ar trebui, întotdeauna, să fie format din membri ai Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP) şi ai organismelor sale şi ar trebui să rămână în strânsă legătură cu APP sau să facă în continuare parte din APP, pentru a ţine seama în mod adecvat de impactul APE asupra economiilor ţărilor ACP, astfel cum se precizează în Acordul de parteneriat de la Cotonou; |
| --- | --- |

16.

subliniază că punerea în aplicare a APE ar trebui supravegheată de un organism parlamentar, care trebuie specificat în textul APE, şi că organismul parlamentar respectiv ar trebui, întotdeauna, să fie format din membri ai Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP) şi ai organismelor sale şi ar trebui să rămână în strânsă legătură cu APP sau să facă în continuare parte din APP, pentru a ţine seama în mod adecvat de impactul APE asupra economiilor ţărilor ACP, astfel cum se precizează în Acordul de parteneriat de la Cotonou;

| 17. | subliniază, în special, rolul esenţial al parlamentelor naţionale şi al actorilor neguvernamentali în monitorizarea şi controlul APE şi solicită implicarea lor sistematică în procesul negocierilor în curs; acest lucru necesită un program clar al negocierilor ulterioare, acceptat de ţările ACP şi de UE şi bazat pe o abordare participativă; |
| --- | --- |

17.

subliniază, în special, rolul esenţial al parlamentelor naţionale şi al actorilor neguvernamentali în monitorizarea şi controlul APE şi solicită implicarea lor sistematică în procesul negocierilor în curs; acest lucru necesită un program clar al negocierilor ulterioare, acceptat de ţările ACP şi de UE şi bazat pe o abordare participativă;

| 18. | recomandă ca Parlamentul European să aştepte ca parlamentele ţărilor ACP să îşi dea avizul cu privire la rezultatele negocierilor privind APE, oricând acest lucru este posibil, şi să ţină seama de acestea înainte de a-şi da avizul conform; |
| --- | --- |

18.

recomandă ca Parlamentul European să aştepte ca parlamentele ţărilor ACP să îşi dea avizul cu privire la rezultatele negocierilor privind APE, oricând acest lucru este posibil, şi să ţină seama de acestea înainte de a-şi da avizul conform;

| 19. | a) | consideră că documentele de strategie regională şi programele indicative regionale din cadrul FED ar trebui să conţină măsuri semnificative, sistematice şi bine gândite pentru sprijinirea aplicării APE, având în vedere procesul de reformă necesar care ar asigura succesul APE; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

consideră că documentele de strategie regională şi programele indicative regionale din cadrul FED ar trebui să conţină măsuri semnificative, sistematice şi bine gândite pentru sprijinirea aplicării APE, având în vedere procesul de reformă necesar care ar asigura succesul APE;

| b) | insistă asupra faptului că documentaţia privind APE complete trebuie să ţină seama de orice pierdere de venituri preconizată, semnalată de studiile de impact la nivelul fiecărei regiuni şi al fiecărei ţări ACP, precum şi că trebuie prevăzute dispoziţii pentru renegocierea acestora, dacă este necesar; |
| --- | --- |

b)

insistă asupra faptului că documentaţia privind APE complete trebuie să ţină seama de orice pierdere de venituri preconizată, semnalată de studiile de impact la nivelul fiecărei regiuni şi al fiecărei ţări ACP, precum şi că trebuie prevăzute dispoziţii pentru renegocierea acestora, dacă este necesar;

| c) | solicită ca regiunile ACP să organizeze cât mai curând posibil ateliere privind documentele de strategie regională şi programele indicative regionale din cadrul FED, pentru a evalua impactul acestora asupra punerii în aplicare a APE; |
| --- | --- |

c)

solicită ca regiunile ACP să organizeze cât mai curând posibil ateliere privind documentele de strategie regională şi programele indicative regionale din cadrul FED, pentru a evalua impactul acestora asupra punerii în aplicare a APE;

| d) | invită Uniunea Europeană şi ţările ACP să garanteze că APE iau în calcul criza globală actuală, pentru a reduce impactul încetinirii economiei mondiale asupra ţărilor ACP; |
| --- | --- |

d)

invită Uniunea Europeană şi ţările ACP să garanteze că APE iau în calcul criza globală actuală, pentru a reduce impactul încetinirii economiei mondiale asupra ţărilor ACP;

| 20. | subliniază faptul că semnarea unui acord interimar de către ţările ACP nu trebuie să împiedice regiunile ACP să încheie cu Uniunea Europeană APE complete, care ţin seama de dimensiunea dezvoltării şi de etapele necesare pentru integrarea economiilor regionale şi care consolidează cooperarea între ţările ACP şi statele membre ale UE; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că semnarea unui acord interimar de către ţările ACP nu trebuie să împiedice regiunile ACP să încheie cu Uniunea Europeană APE complete, care ţin seama de dimensiunea dezvoltării şi de etapele necesare pentru integrarea economiilor regionale şi care consolidează cooperarea între ţările ACP şi statele membre ale UE;

| 21. | subliniază încă o dată nevoia de a identifica mărfurile sensibile, care nu ar trebui să facă obiectul liberalizării comerţului; |
| --- | --- |

21.

subliniază încă o dată nevoia de a identifica mărfurile sensibile, care nu ar trebui să facă obiectul liberalizării comerţului;

| 22. | pune în evidenţă nevoia ca între ţările ACP şi UE să fie restabilită încrederea, şubrezită în timpul negocierilor privind APE, în spiritul parteneriatului care uneşte aceste ţări; |
| --- | --- |

22.

pune în evidenţă nevoia ca între ţările ACP şi UE să fie restabilită încrederea, şubrezită în timpul negocierilor privind APE, în spiritul parteneriatului care uneşte aceste ţări;

| 23. | încredinţează co-preşedinţilor săi sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului de Miniştri al ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Preşedinţiei Consiliului Uniunii Europene, Uniunii Africane, Parlamentului pan-african, parlamentelor naţionale şi regionale şi organizaţiilor regionale ale ACP. |
| --- | --- |

23.

încredinţează co-preşedinţilor săi sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului de Miniştri al ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Preşedinţiei Consiliului Uniunii Europene, Uniunii Africane, Parlamentului pan-african, parlamentelor naţionale şi regionale şi organizaţiilor regionale ale ACP.

REZOLUŢIE (24)

privind consecinţele sociale şi de mediu ale schimbărilor climatice în ţările ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Praga (Republica Cehă) la 6-9 aprilie 2009, |
| --- | --- |

—

reunită la Praga (Republica Cehă) la 6-9 aprilie 2009,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 şi revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005, (denumit în continuare „Acordul de la Cotonou”) şi, în special, articolul 32 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 şi revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005, (denumit în continuare „Acordul de la Cotonou”) şi, în special, articolul 32 din acesta,

| — | având în vedere articolele 177 şi 181 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 177 şi 181 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

| — | având în vedere declaraţia comună din 20 decembrie 2005 a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor statelor membre reuniţi în cadrul Consiliului, a Parlamentului European şi a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european” şi, în special, articolele 12, 22, 38, 75, 76, 101 şi 105 din acesta (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţia comună din 20 decembrie 2005 a Consiliului şi a reprezentanţilor guvernelor statelor membre reuniţi în cadrul Consiliului, a Parlamentului European şi a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european” şi, în special, articolele 12, 22, 38, 75, 76, 101 şi 105 din acesta (25),

| — | având în vedere Agenda 21, Declaraţia de la Rio privind mediul şi dezvoltarea şi Declaraţia de principii privind gestionarea durabilă a pădurilor, adoptate de către mai mult de 178 de guverne la Conferinţa Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Mediu şi Dezvoltare (UNCED) care a avut loc la Rio de Janeiro (Brazilia) între 3-14 iunie 1992 şi ale căror principii au fost reiterate în mod ferm la Reuniunea mondială la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă (WSSD) de la Johannesburg din 4 septembrie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 21, Declaraţia de la Rio privind mediul şi dezvoltarea şi Declaraţia de principii privind gestionarea durabilă a pădurilor, adoptate de către mai mult de 178 de guverne la Conferinţa Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Mediu şi Dezvoltare (UNCED) care a avut loc la Rio de Janeiro (Brazilia) între 3-14 iunie 1992 şi ale căror principii au fost reiterate în mod ferm la Reuniunea mondială la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă (WSSD) de la Johannesburg din 4 septembrie 2002,

| — | având în vedere Conferinţa-cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC) şi Protocolul de la Kyoto al acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferinţa-cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC) şi Protocolul de la Kyoto al acesteia,

| — | având în vedere Convenţia Organizaţiei Naţiunilor Unite privind combaterea deşertificării adoptată la 17 iunie 1994 şi intrată în vigoare la 26 decembrie 1996, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia Organizaţiei Naţiunilor Unite privind combaterea deşertificării adoptată la 17 iunie 1994 şi intrată în vigoare la 26 decembrie 1996,

| — | având în vedere Declaraţia Mileniului, adoptată de Organizaţia Naţiunilor Unite la 8 septembrie 2000, care defineşte Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ca fiind criterii stabilite în comun de către comunitatea internaţională pentru eradicarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia Mileniului, adoptată de Organizaţia Naţiunilor Unite la 8 septembrie 2000, care defineşte Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ca fiind criterii stabilite în comun de către comunitatea internaţională pentru eradicarea sărăciei,

| — | având în vedere Iniţiativa privind mediul a Noului Parteneriat pentru Dezvoltarea Africii (NEPAD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Iniţiativa privind mediul a Noului Parteneriat pentru Dezvoltarea Africii (NEPAD),

| — | având în vedere „Cadrul pentru acţiune de la Hyogo pentru 2005-2015: consolidarea rezistenţei naţiunilor şi a comunităţilor în faţa catastrofelor” adoptat de Conferinţa mondială privind reducerea catastrofelor, desfăşurată în ianuarie 2005, la Kobo, Hyogo (Japonia), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Cadrul pentru acţiune de la Hyogo pentru 2005-2015: consolidarea rezistenţei naţiunilor şi a comunităţilor în faţa catastrofelor” adoptat de Conferinţa mondială privind reducerea catastrofelor, desfăşurată în ianuarie 2005, la Kobo, Hyogo (Japonia),

| — | având în vedere Declaraţia privind integrarea adaptării la schimbările climatice în cooperarea pentru dezvoltare, adoptată de către miniştrii mediului şi dezvoltării ai ţărilor membre ale OCDE la 4 aprilie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia privind integrarea adaptării la schimbările climatice în cooperarea pentru dezvoltare, adoptată de către miniştrii mediului şi dezvoltării ai ţărilor membre ale OCDE la 4 aprilie 2006,

| — | având în vedere Declaraţia de la Reuniunea la nivel înalt G8 din 7 iunie 2007 de la Heiligendamm, intitulată „Schimbările climatice, eficienţa energetică şi securitatea energetică - provocări şi oportunităţi pentru o creştere economică globală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia de la Reuniunea la nivel înalt G8 din 7 iunie 2007 de la Heiligendamm, intitulată „Schimbările climatice, eficienţa energetică şi securitatea energetică - provocări şi oportunităţi pentru o creştere economică globală”,

| — | având în vedere Parteneriatul Africa - UE privind schimbările climatice care face parte din Primul plan de acţiune (2008-2010) pentru punerea în aplicare a Strategiei comune UE-Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul Africa - UE privind schimbările climatice care face parte din Primul plan de acţiune (2008-2010) pentru punerea în aplicare a Strategiei comune UE-Africa,

| — | având în vedere Foaia de parcurs de la Bali, adoptată la Conferinţa privind schimbările climatice a Organizaţiei Naţiunilor Unite din insula Bali (Indonezia), în decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs de la Bali, adoptată la Conferinţa privind schimbările climatice a Organizaţiei Naţiunilor Unite din insula Bali (Indonezia), în decembrie 2007,

| — | având în vedere Conferinţa a 14-a a părţilor semnatare ale convenţiei-cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC) şi cea de-a patra conferinţă a părţilor semnatare cu ocazia reuniunii părţilor semnatare ale Protocolului de la Kyoto, desfăşurată în perioada 1-12 decembrie 2008 la Poznan (Polonia), |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferinţa a 14-a a părţilor semnatare ale convenţiei-cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC) şi cea de-a patra conferinţă a părţilor semnatare cu ocazia reuniunii părţilor semnatare ale Protocolului de la Kyoto, desfăşurată în perioada 1-12 decembrie 2008 la Poznan (Polonia),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2003 către Consiliul şi Parlamentul European privind Schimbările climatice în contextul cooperării pentru dezvoltare (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2003 către Consiliul şi Parlamentul European privind Schimbările climatice în contextul cooperării pentru dezvoltare (26),

| — | având în vedere Concluziile Comisiei şi Planul de acţiune 2004-2008 din 24 noiembrie 2004 privind schimbările climatice în contextul cooperării pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Comisiei şi Planul de acţiune 2004-2008 din 24 noiembrie 2004 privind schimbările climatice în contextul cooperării pentru dezvoltare,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2005 către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social European privind Coerenţa politicii de dezvoltare – Accelerarea progresului în vederea atingerii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2005 către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul Economic şi Social European privind Coerenţa politicii de dezvoltare – Accelerarea progresului în vederea atingerii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (27),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007 către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor, pe tema „Limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius - Calea de urmat pentru 2020 şi după această dată” (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2007 către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor, pe tema „Limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius - Calea de urmat pentru 2020 şi după această dată” (28),

| — | având în vedere Concluziile Preşedinţiei Consiliului European din 8-9 martie 2007 prin care se subliniază importanţa realizării obiectivului strategic de limitare a creşterii temperaturii medii globale la cel mult 2° C peste nivelurile preindustriale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Preşedinţiei Consiliului European din 8-9 martie 2007 prin care se subliniază importanţa realizării obiectivului strategic de limitare a creşterii temperaturii medii globale la cel mult 2° C peste nivelurile preindustriale,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European privind crearea unei alianţe mondiale împotriva schimbărilor climatice (GCCA) între Uniunea Europeană şi ţările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European privind crearea unei alianţe mondiale împotriva schimbărilor climatice (GCCA) între Uniunea Europeană şi ţările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice (29),

| — | având în vedere rezoluţia Parlamentului European din 21 octombrie 2008 privind crearea unei Alianţe mondiale împotriva schimbărilor climatice între Uniunea Europeană şi ţările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia Parlamentului European din 21 octombrie 2008 privind crearea unei Alianţe mondiale împotriva schimbărilor climatice între Uniunea Europeană şi ţările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice (30),

| — | având în vedere documentul Înaltului Reprezentant şi al Comisiei Europene adresat Consiliului European, din 14 martie 2008, intitulat „Schimbările climatice şi securitatea internaţională” (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Înaltului Reprezentant şi al Comisiei Europene adresat Consiliului European, din 14 martie 2008, intitulat „Schimbările climatice şi securitatea internaţională” (31),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 octombrie 2008 către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic şi Social European şi către Comitetul Regiunilor privind „Abordarea problemelor legate de defrişări şi de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice şi reducerea biodiversităţii” (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 octombrie 2008 către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic şi Social European şi către Comitetul Regiunilor privind „Abordarea problemelor legate de defrişări şi de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice şi reducerea biodiversităţii” (32),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 ianuarie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor, intitulată „Pentru încheierea la Copenhaga a unui acord cuprinzător privind schimbările climatice” (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 ianuarie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor, intitulată „Pentru încheierea la Copenhaga a unui acord cuprinzător privind schimbările climatice” (33),

| — | având în vedere Declaraţia CARIFORUM-UE din 17 mai 2008 privind Schimbările climatice şi energia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia CARIFORUM-UE din 17 mai 2008 privind Schimbările climatice şi energia,

| — | având în vedere Declaraţia din 7 noiembrie 2008 privind schimbările climatice a Forumului statelor din insulele Pacificului şi a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia din 7 noiembrie 2008 privind schimbările climatice a Forumului statelor din insulele Pacificului şi a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declaraţia Africa-UE din 1 decembrie 2008 privind Schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia Africa-UE din 1 decembrie 2008 privind Schimbările climatice,

| — | având în vedere raportul din 2006 al lui Nicholas Stern, intitulat „Economia schimbărilor climatice. Analiza Stern”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2006 al lui Nicholas Stern, intitulat „Economia schimbărilor climatice. Analiza Stern”,

| — | având în vedere raportul OCDE din 2007, intitulat „Bilanţul progreselor legate de integrarea adaptării la schimbările climatice în activităţile de cooperare pentru dezvoltare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE din 2007, intitulat „Bilanţul progreselor legate de integrarea adaptării la schimbările climatice în activităţile de cooperare pentru dezvoltare”,

| — | având în vedere rapoartele Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) şi, în special, cel de-al patrulea Raport de evaluare al Grupului de Lucru II al IPCC, intitulat „Impacturi, adaptare şi vulnerabilitate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) şi, în special, cel de-al patrulea Raport de evaluare al Grupului de Lucru II al IPCC, intitulat „Impacturi, adaptare şi vulnerabilitate”,

| — | având în vedere raportul privind dezvoltarea umană 2007/2008, intitulat „Combaterea schimbărilor climatice: solidaritate într-o lume divizată”, publicat de Programul Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind dezvoltarea umană 2007/2008, intitulat „Combaterea schimbărilor climatice: solidaritate într-o lume divizată”, publicat de Programul Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Băncii Mondiale şi al Fondului Monetar Internaţional, intitulat „Raportul global de monitorizare 2008 ODM şi Mediul - Agenda pentru dezvoltarea incluzivă şi durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Băncii Mondiale şi al Fondului Monetar Internaţional, intitulat „Raportul global de monitorizare 2008 ODM şi Mediul - Agenda pentru dezvoltarea incluzivă şi durabilă”,

| — | având în vedere Perspectivele privind mediul ale OCDE pentru 2030 din martie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Perspectivele privind mediul ale OCDE pentru 2030 din martie 2008,

| — | având în vedere Rezoluţia privind schimbările climatice şi statele insulare mici în curs de dezvoltare în contextul cadrului de cooperare ACP-UE, adoptată la 1 aprilie 1999 la Strasbourg, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia privind schimbările climatice şi statele insulare mici în curs de dezvoltare în contextul cadrului de cooperare ACP-UE, adoptată la 1 aprilie 1999 la Strasbourg,

| — | având în vedere Rezoluţia privind catastrofele naturale din statele ACP:, finanţarea UE pentru planificare prealabilă (fonduri FED) şi asistenţă (fonduri ECHO), adoptată la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia privind catastrofele naturale din statele ACP:, finanţarea UE pentru planificare prealabilă (fonduri FED) şi asistenţă (fonduri ECHO), adoptată la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale şi de mediu (ACP-UE/100.383/09/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale şi de mediu (ACP-UE/100.383/09/fin.),

| A. | întrucât ţările în curs de dezvoltare au contribuit în cea mai mică măsură la schimbările climatice, dar se confruntă cu consecinţele sociale şi de mediu cele mai grave ale acestora ca urmare a vulnerabilităţii lor din punct de vedere social, economic şi geografic, a dependenţei ridicate în ceea ce priveşte sectorul primar, inclusiv agricultura, pescuitul şi alte resurse naturale, dar şi a infrastructurii limitate a acestora în materie de măsuri de combatere a impactului schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

A.

întrucât ţările în curs de dezvoltare au contribuit în cea mai mică măsură la schimbările climatice, dar se confruntă cu consecinţele sociale şi de mediu cele mai grave ale acestora ca urmare a vulnerabilităţii lor din punct de vedere social, economic şi geografic, a dependenţei ridicate în ceea ce priveşte sectorul primar, inclusiv agricultura, pescuitul şi alte resurse naturale, dar şi a infrastructurii limitate a acestora în materie de măsuri de combatere a impactului schimbărilor climatice;

| B. | întrucât creşterea rapidă a nivelului mării va cauza inundaţii, eroziunea coastelor, infiltrarea apei sărate în sursele interioare de apă potabilă şi chiar scufundarea unora dintre insulele situate la o altitudine joasă din Pacific sau din Caraibe; întrucât numai în Africa numărul persoanelor expuse riscului de inundaţii ale coastelor s-ar putea ridica de la 1 milion, cât era în 1990, la peste 70 de milioane în 2080; |
| --- | --- |

B.

întrucât creşterea rapidă a nivelului mării va cauza inundaţii, eroziunea coastelor, infiltrarea apei sărate în sursele interioare de apă potabilă şi chiar scufundarea unora dintre insulele situate la o altitudine joasă din Pacific sau din Caraibe; întrucât numai în Africa numărul persoanelor expuse riscului de inundaţii ale coastelor s-ar putea ridica de la 1 milion, cât era în 1990, la peste 70 de milioane în 2080;

| C. | întrucât creşterea temperaturii şi variaţia foarte mare a regimului pluviometric va duce la secete grave şi va reduce drastic disponibilitatea apei în ţările ACP; întrucât între 75 şi 250 de milioane de persoane din Africa vor fi expuse la un deficit de apă mai mare şi la nesiguranţă în ceea ce priveşte apa, ca urmare a unei creşteri de doar 1 °C, între 350 şi 600 milioane, ca urmare a unei creşteri de 2 °C şi 1,8 miliarde dacă temperaturile cresc cu 3 °C; |
| --- | --- |

C.

întrucât creşterea temperaturii şi variaţia foarte mare a regimului pluviometric va duce la secete grave şi va reduce drastic disponibilitatea apei în ţările ACP; întrucât între 75 şi 250 de milioane de persoane din Africa vor fi expuse la un deficit de apă mai mare şi la nesiguranţă în ceea ce priveşte apa, ca urmare a unei creşteri de doar 1 °C, între 350 şi 600 milioane, ca urmare a unei creşteri de 2 °C şi 1,8 miliarde dacă temperaturile cresc cu 3 °C;

| D. | întrucât creşterea temperaturii mării va duce la proliferarea fenomenelor meteorologice extreme, printre care furtunile tropicale şi ciclonii, care vor afecta în mod grav zonele de coastă aflate la o altitudine joasă, bazinele hidrografice pe teritoriul cărora se află megaoraşe şi alte concentrări mari de populaţie, precum şi infrastructuri vitale din punct de vedere economic, cum ar fi porturile, instalaţiile offshore, zonele costiere urbane şi infrastructurile turistice; |
| --- | --- |

D.

întrucât creşterea temperaturii mării va duce la proliferarea fenomenelor meteorologice extreme, printre care furtunile tropicale şi ciclonii, care vor afecta în mod grav zonele de coastă aflate la o altitudine joasă, bazinele hidrografice pe teritoriul cărora se află megaoraşe şi alte concentrări mari de populaţie, precum şi infrastructuri vitale din punct de vedere economic, cum ar fi porturile, instalaţiile offshore, zonele costiere urbane şi infrastructurile turistice;

| E. | întrucât schimbările climatice vor continua să contribuie la creşterea deşertificării şi a degradării solului, compromiţând într-o şi mai mare măsură producţia agricolă şi securitatea alimentară şi accentuând foametea şi malnutriţia în regiunile ACP; |
| --- | --- |

E.

întrucât schimbările climatice vor continua să contribuie la creşterea deşertificării şi a degradării solului, compromiţând într-o şi mai mare măsură producţia agricolă şi securitatea alimentară şi accentuând foametea şi malnutriţia în regiunile ACP;

| F. | întrucât creşterea nivelului mărilor şi a temperaturii vor afecta în mod grav ecosistemele de coastă şi marine, reducând capturile din Pacific, din insulele Caraibe şi de-a lungul coastei Africii şi afectând în mod negativ aprovizionarea cu alimente la nivel local; |
| --- | --- |

F.

întrucât creşterea nivelului mărilor şi a temperaturii vor afecta în mod grav ecosistemele de coastă şi marine, reducând capturile din Pacific, din insulele Caraibe şi de-a lungul coastei Africii şi afectând în mod negativ aprovizionarea cu alimente la nivel local;

| G. | întrucât schimbările climatice vor continua să accelereze declinul biodiversităţii, reprezentând o ameninţare gravă cu dispariţia multor specii de plante şi animale şi cauzând prejudicii de nereparat unora dintre ecosistemele sensibile la schimbările climatice, cum ar fi recifele de corali, mangrovele şi pădurile tropicale; întrucât consecinţele asupra biodiversităţii în ţările ACP vor avea efecte importante asupra lanţului alimentar şi a vieţii persoanelor care depind în mod direct de bunurile şi serviciile provenite de la ecosistemele respective; |
| --- | --- |

G.

întrucât schimbările climatice vor continua să accelereze declinul biodiversităţii, reprezentând o ameninţare gravă cu dispariţia multor specii de plante şi animale şi cauzând prejudicii de nereparat unora dintre ecosistemele sensibile la schimbările climatice, cum ar fi recifele de corali, mangrovele şi pădurile tropicale; întrucât consecinţele asupra biodiversităţii în ţările ACP vor avea efecte importante asupra lanţului alimentar şi a vieţii persoanelor care depind în mod direct de bunurile şi serviciile provenite de la ecosistemele respective;

| H. | întrucât pe fondul sistemelor publice de sănătate nedezvoltate existente şi al accesului limitat la sănătatea publică, schimbările climatice şi gestionarea defectuoasă a resurselor de apă vor duce la o incidenţă crescută a bolilor transmise prin vectori sau prin apă, cum ar fi malaria, febra dengue şi holera, stresul termic ridicat şi predominanţa bolilor respiratorii; |
| --- | --- |

H.

întrucât pe fondul sistemelor publice de sănătate nedezvoltate existente şi al accesului limitat la sănătatea publică, schimbările climatice şi gestionarea defectuoasă a resurselor de apă vor duce la o incidenţă crescută a bolilor transmise prin vectori sau prin apă, cum ar fi malaria, febra dengue şi holera, stresul termic ridicat şi predominanţa bolilor respiratorii;

| I. | întrucât consecinţele schimbărilor climatice asupra mediului vor genera fluxuri de migraţie la scară largă atât la nivel intern, cât şi dincolo de frontiere (conform estimărilor IPCC vor fi 150 de milioane de migranţi până în 2050); întrucât majoritatea migranţilor din motive de mediu din ţările ACP se vor muta şi se vor stabili în ţările lor de origine şi în ţările vecine, conducând astfel la intensificarea crizelor umanitare, la urbanizarea rapidă, prin urmare la creşterea numărului zonelor periferice, precum şi la întreruperea procesului de dezvoltare al ţărilor ACP; întrucât dezvoltarea urbană are drept consecinţă abandonarea zonelor rurale şi intensificarea degradării solului; |
| --- | --- |

I.

întrucât consecinţele schimbărilor climatice asupra mediului vor genera fluxuri de migraţie la scară largă atât la nivel intern, cât şi dincolo de frontiere (conform estimărilor IPCC vor fi 150 de milioane de migranţi până în 2050); întrucât majoritatea migranţilor din motive de mediu din ţările ACP se vor muta şi se vor stabili în ţările lor de origine şi în ţările vecine, conducând astfel la intensificarea crizelor umanitare, la urbanizarea rapidă, prin urmare la creşterea numărului zonelor periferice, precum şi la întreruperea procesului de dezvoltare al ţărilor ACP; întrucât dezvoltarea urbană are drept consecinţă abandonarea zonelor rurale şi intensificarea degradării solului;

| J. | întrucât, conform estimărilor Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii (OMS) şi ale Centrului european de prevenire şi control al bolilor, schimbările climatice vor genera niveluri ridicate ale bolilor transmise de insecte, precum malaria, chikungunya şi boala Lyme, ceea ce va necesita măsuri de adaptare, |
| --- | --- |

J.

întrucât, conform estimărilor Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii (OMS) şi ale Centrului european de prevenire şi control al bolilor, schimbările climatice vor genera niveluri ridicate ale bolilor transmise de insecte, precum malaria, chikungunya şi boala Lyme, ceea ce va necesita măsuri de adaptare,

| K. | întrucât multe dintre efectele schimbărilor climatice asupra sănătăţii, astfel cum sunt menţionate de OMS, de exemplu, pot fi contracarate printr-o pregătire şi o consolidare a sistemului sanitar prin măsuri de prevenire corespunzătoare, acordând o atenţie deosebită răspândirii bolilor tropicale, şi prin realizarea de campanii de informare a publicului care să vizeze în special grupurile vulnerabile cum ar fi femeile însărcinate, nou-născuţii, copiii şi persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

K.

întrucât multe dintre efectele schimbărilor climatice asupra sănătăţii, astfel cum sunt menţionate de OMS, de exemplu, pot fi contracarate printr-o pregătire şi o consolidare a sistemului sanitar prin măsuri de prevenire corespunzătoare, acordând o atenţie deosebită răspândirii bolilor tropicale, şi prin realizarea de campanii de informare a publicului care să vizeze în special grupurile vulnerabile cum ar fi femeile însărcinate, nou-născuţii, copiii şi persoanele în vârstă;

| L. | întrucât schimbările climatice subminează securitatea naţională, regională şi mondială, ducând la conflicte în ceea ce priveşte accesul, controlul şi utilizarea puţinelor resurse naturale şi la tensiuni cauzate de populaţia strămutată; |
| --- | --- |

L.

întrucât schimbările climatice subminează securitatea naţională, regională şi mondială, ducând la conflicte în ceea ce priveşte accesul, controlul şi utilizarea puţinelor resurse naturale şi la tensiuni cauzate de populaţia strămutată;

| M. | întrucât, ca urmare a schimbărilor climatice, 40 % din investiţiile în vederea reducerii sărăciei sunt puse în pericol (conform estimărilor Băncii Mondiale), reprezentând astfel o ameninţare gravă la adresa reducerii sărăciei, a dezvoltării economice şi sociale şi a realizării ODM în multe dintre ţările ACP; |
| --- | --- |

M.

întrucât, ca urmare a schimbărilor climatice, 40 % din investiţiile în vederea reducerii sărăciei sunt puse în pericol (conform estimărilor Băncii Mondiale), reprezentând astfel o ameninţare gravă la adresa reducerii sărăciei, a dezvoltării economice şi sociale şi a realizării ODM în multe dintre ţările ACP;

| N. | întrucât pentru a evita cele mai grave efecte ireversibile ale schimbărilor climatice creşterea temperaturii globale trebuie limitată la mai puţin de 2 °C şi concentraţia de gaze cu efect de seră din atmosferă la nivel global trebuie stabilizată la mai puţin de 450 ppm; întrucât nu există nicio îndoială asupra faptului că cei mai mari producători de CO2, ţările industrializate şi economiile emergente, ar trebui să aibă responsabilitatea principală de a-şi reduce în mod drastic emisiile; |
| --- | --- |

N.

întrucât pentru a evita cele mai grave efecte ireversibile ale schimbărilor climatice creşterea temperaturii globale trebuie limitată la mai puţin de 2 °C şi concentraţia de gaze cu efect de seră din atmosferă la nivel global trebuie stabilizată la mai puţin de 450 ppm; întrucât nu există nicio îndoială asupra faptului că cei mai mari producători de CO2, ţările industrializate şi economiile emergente, ar trebui să aibă responsabilitatea principală de a-şi reduce în mod drastic emisiile;

| O. | întrucât măsurile de atenuare trebuie să fie combinate cu măsurile de adaptare în ţările ACP pentru a aborda efectele semnificative ale schimbărilor climatice; întrucât ţările industrializate poartă o responsabilitate istorică pentru schimbările climatice şi au obligaţia morală de a susţine ţările ACP în eforturile lor de adaptare la consecinţele acestora, în conformitate cu principiul „poluatorul plăteşte”; |
| --- | --- |

O.

întrucât măsurile de atenuare trebuie să fie combinate cu măsurile de adaptare în ţările ACP pentru a aborda efectele semnificative ale schimbărilor climatice; întrucât ţările industrializate poartă o responsabilitate istorică pentru schimbările climatice şi au obligaţia morală de a susţine ţările ACP în eforturile lor de adaptare la consecinţele acestora, în conformitate cu principiul „poluatorul plăteşte”;

| P. | întrucât există, la ora actuală, o carenţă enormă în ceea ce priveşte finanţarea acţiunilor de adaptare în ţările în curs de dezvoltare; întrucât, în timp ce costurile anuale de adaptare estimate se situează între 10 şi peste 80 de miliarde de dolari pe an, resursele acordate în momentul de faţă de ţările industrializate prin mecanisme de finanţare multilaterale se ridică la 150-300 de milioane de dolari pe an; |
| --- | --- |

P.

întrucât există, la ora actuală, o carenţă enormă în ceea ce priveşte finanţarea acţiunilor de adaptare în ţările în curs de dezvoltare; întrucât, în timp ce costurile anuale de adaptare estimate se situează între 10 şi peste 80 de miliarde de dolari pe an, resursele acordate în momentul de faţă de ţările industrializate prin mecanisme de finanţare multilaterale se ridică la 150-300 de milioane de dolari pe an;

| Q. | întrucât luarea de măsuri timpurii în materie de adaptare la schimbările climatice şi de reducere a riscurilor de catastrofe (RRC), reprezintă, în mod clar, o soluţie rentabilă; întrucât previziunile arată că un dolar cheltuit pe o acţiune de RRC are capacitatea de a economisi până la şapte dolari în intervenţiile de urgenţă, reprezentând, de asemenea, un argument solid în favoarea plăţii anticipate a sumelor destinate ajutorului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât luarea de măsuri timpurii în materie de adaptare la schimbările climatice şi de reducere a riscurilor de catastrofe (RRC), reprezintă, în mod clar, o soluţie rentabilă; întrucât previziunile arată că un dolar cheltuit pe o acţiune de RRC are capacitatea de a economisi până la şapte dolari în intervenţiile de urgenţă, reprezentând, de asemenea, un argument solid în favoarea plăţii anticipate a sumelor destinate ajutorului;

| R. | întrucât procedurile de aplicare şi distribuire a resurselor în cadrul diferitelor mecanisme de finanţare în materie de schimbări climatice, precum mecanismul de dezvoltare curată (MDC) sunt destul de complicate, ţările beneficiare neimplicându-se în acestea; |
| --- | --- |

R.

întrucât procedurile de aplicare şi distribuire a resurselor în cadrul diferitelor mecanisme de finanţare în materie de schimbări climatice, precum mecanismul de dezvoltare curată (MDC) sunt destul de complicate, ţările beneficiare neimplicându-se în acestea;

| S. | întrucât mecanismul de dezvoltare curată (MDC) s-a dovedit, până în prezent, insuficient de adaptat pentru a răspunde nevoilor celor mai sărace ţări în materie de investiţii în tehnologii nepoluante: doar 2 % din totalitatea proiectelor MDN desfăşurându-se în Africa; întrucât adesea criteriile în materie de durabilitate şi adiţionalitate ale proiectelor MDC nu sunt respectate; |
| --- | --- |

S.

întrucât mecanismul de dezvoltare curată (MDC) s-a dovedit, până în prezent, insuficient de adaptat pentru a răspunde nevoilor celor mai sărace ţări în materie de investiţii în tehnologii nepoluante: doar 2 % din totalitatea proiectelor MDN desfăşurându-se în Africa; întrucât adesea criteriile în materie de durabilitate şi adiţionalitate ale proiectelor MDC nu sunt respectate;

| T. | întrucât orice întârziere în adoptarea unor decizii ferme privind mecanismele şi metodele de finanţare necesare pentru atenuarea efectelor şi cauzelor schimbărilor climatice va determina costuri mult mai ridicate; |
| --- | --- |

T.

întrucât orice întârziere în adoptarea unor decizii ferme privind mecanismele şi metodele de finanţare necesare pentru atenuarea efectelor şi cauzelor schimbărilor climatice va determina costuri mult mai ridicate;

ASPECTE GENERALE

| 1. | invită Comisia şi ţările donatoare să remodeleze şi să reproiecteze cooperarea pentru dezvoltare, astfel încât aceasta să reziste schimbărilor climatice şi să urmeze normele de emisii reduse de carbon. |
| --- | --- |

1.

invită Comisia şi ţările donatoare să remodeleze şi să reproiecteze cooperarea pentru dezvoltare, astfel încât aceasta să reziste schimbărilor climatice şi să urmeze normele de emisii reduse de carbon.

| 2. | invită Comisia să-şi simplifice structurile actuale care abordează schimbările climatice şi aspectele legate de dezvoltare; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-şi simplifice structurile actuale care abordează schimbările climatice şi aspectele legate de dezvoltare;

| 3. | invită Comisia şi statele membre UE să dezvolte relaţii mai bune între ODM şi schimbările climatice prin încorporarea efectelor schimbărilor climatice şi a adaptării la acestea în proiecte şi programe ce au ca scop realizarea ODM şi în strategii mai extinse de reducere a sărăciei, precum şi în politici de dezvoltare. |
| --- | --- |

3.

invită Comisia şi statele membre UE să dezvolte relaţii mai bune între ODM şi schimbările climatice prin încorporarea efectelor schimbărilor climatice şi a adaptării la acestea în proiecte şi programe ce au ca scop realizarea ODM şi în strategii mai extinse de reducere a sărăciei, precum şi în politici de dezvoltare.

| 4. | salută faptul că, pe parcursul negocierilor legate de viitorul regim post-Kyoto, s-au realizat progrese în ceea ce priveşte acordarea unei importanţe egale adaptării şi atenuării; subliniază însă faptul că trebuie stabilită o relaţie mai fermă între negocierile legate de adaptare şi atenuare, astfel încât deciziile-cheie cu privire la aceste aspecte să nu fie luate separat. |
| --- | --- |

4.

salută faptul că, pe parcursul negocierilor legate de viitorul regim post-Kyoto, s-au realizat progrese în ceea ce priveşte acordarea unei importanţe egale adaptării şi atenuării; subliniază însă faptul că trebuie stabilită o relaţie mai fermă între negocierile legate de adaptare şi atenuare, astfel încât deciziile-cheie cu privire la aceste aspecte să nu fie luate separat.

| 5. | invită comunitatea internaţională şi sectorul privat, în scopul facilitării tranziţiei ţărilor ACP spre o economie bazată pe emisii reduse de carbon, să pună la dispoziţie investiţiile necesare pentru cercetare, dezvoltare şi transfer rapid şi aprofundat de tehnologii de atenuare (ca de exemplu, tehnologii pentru emisii reduse de carbon, tehnologii pentru captarea şi stocarea dioxidului de carbon) şi adaptare în ţările ACP. invită, de asemenea, comunitatea internaţională să elimine obstacolele din calea comerţului legate de tehnologiile de adaptare la schimbările climatice şi să instituie o mai mare libertate în ceea ce priveşte drepturile de proprietate intelectuală (cum ar fi licenţierea obligatorie) |
| --- | --- |

5.

invită comunitatea internaţională şi sectorul privat, în scopul facilitării tranziţiei ţărilor ACP spre o economie bazată pe emisii reduse de carbon, să pună la dispoziţie investiţiile necesare pentru cercetare, dezvoltare şi transfer rapid şi aprofundat de tehnologii de atenuare (ca de exemplu, tehnologii pentru emisii reduse de carbon, tehnologii pentru captarea şi stocarea dioxidului de carbon) şi adaptare în ţările ACP. invită, de asemenea, comunitatea internaţională să elimine obstacolele din calea comerţului legate de tehnologiile de adaptare la schimbările climatice şi să instituie o mai mare libertate în ceea ce priveşte drepturile de proprietate intelectuală (cum ar fi licenţierea obligatorie)

| 6. | invită Comisia şi statele membre UE să sprijine activităţile UNESCO care contribuie la punerea în practică a Programului de acţiune Barbados pentru dezvoltarea durabilă a statelor insulare mici în curs de dezvoltare şi a ulterioarei strategii Mauritius; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia şi statele membre UE să sprijine activităţile UNESCO care contribuie la punerea în practică a Programului de acţiune Barbados pentru dezvoltarea durabilă a statelor insulare mici în curs de dezvoltare şi a ulterioarei strategii Mauritius;

MĂSURI DE ATENUARE

| 7. | subliniază faptul că trebuie ajuns la un consens global referitor la un obiectiv de atenuare obligatoriu şi ambiţios, bazat pe principiul responsabilităţii comune, dar diferenţiate, stabilit la CCONUSC în cadrul Conferinţei ONU de la Copenhaga din decembrie 2009 cu privire la schimbările climatice şi invită astfel toate ţările industrializate şi în curs de dezvoltare rapidă să se pună de acord asupra unui obiectiv EGS obligatoriu. sugerează că, pentru a stimula participarea economiilor emergente la noul acord, trebuie instituită o abordare mai flexibilă şi diferenţiată pentru aceste ţări (ca de exemplu, obiective doar pentru anumite sectoare), luând în considerare adaptarea şi capacitatea de atenuare ale fiecărei ţări şi responsabilitatea istorică a ţărilor industrializate în ceea ce priveşte încălzirea globală; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că trebuie ajuns la un consens global referitor la un obiectiv de atenuare obligatoriu şi ambiţios, bazat pe principiul responsabilităţii comune, dar diferenţiate, stabilit la CCONUSC în cadrul Conferinţei ONU de la Copenhaga din decembrie 2009 cu privire la schimbările climatice şi invită astfel toate ţările industrializate şi în curs de dezvoltare rapidă să se pună de acord asupra unui obiectiv EGS obligatoriu. sugerează că, pentru a stimula participarea economiilor emergente la noul acord, trebuie instituită o abordare mai flexibilă şi diferenţiată pentru aceste ţări (ca de exemplu, obiective doar pentru anumite sectoare), luând în considerare adaptarea şi capacitatea de atenuare ale fiecărei ţări şi responsabilitatea istorică a ţărilor industrializate în ceea ce priveşte încălzirea globală;

| 8. | constată că procedurile de obţinere şi distribuire a resurselor în conformitate cu MDC trebuie să fie revizuite şi simplificate pentru a face MDC mai uşor accesibil ţărilor ACP şi pentru a duce la o distribuire mai echilibrată a proiectelor MDC, cu o creştere a numărului de proiecte, în special în Africa subsahariană; subliniază că trebuie elaborat un sistem care să asigure că proiectele MDC respectă principiul adiţionalităţii şi conduc la o dezvoltare durabilă a ţărilor ACP; invită ţările donatoare să ajute la dezvoltarea în ţările ACP a capacităţii necesare pentru a spori participarea acestora la MDC; şi invită ţările donatoare să nu se concentreze în exclusivitate asupra MDC ca cel mai important instrument de politică, ci să dezvolte noi mecanisme de atenuare în ţările ACP; |
| --- | --- |

8.

constată că procedurile de obţinere şi distribuire a resurselor în conformitate cu MDC trebuie să fie revizuite şi simplificate pentru a face MDC mai uşor accesibil ţărilor ACP şi pentru a duce la o distribuire mai echilibrată a proiectelor MDC, cu o creştere a numărului de proiecte, în special în Africa subsahariană; subliniază că trebuie elaborat un sistem care să asigure că proiectele MDC respectă principiul adiţionalităţii şi conduc la o dezvoltare durabilă a ţărilor ACP; invită ţările donatoare să ajute la dezvoltarea în ţările ACP a capacităţii necesare pentru a spori participarea acestora la MDC; şi invită ţările donatoare să nu se concentreze în exclusivitate asupra MDC ca cel mai important instrument de politică, ci să dezvolte noi mecanisme de atenuare în ţările ACP;

| 9. | invită guvernele ţărilor industrializate şi economiile emergente să stabilească un cadru clar şi solid de politică pe termen lung pentru a încuraja ecoinovarea şi investiţiile (cum ar fi energiile regenerabile, vehiculele cu consum eficient de combustibil şi cele hibrid, combustibilii noi) şi subliniază că şi sectorul privat joacă un rol important în stimularea ecoinovării; consideră că, pe termen mediu sau lung, trebuie să fie elaborate modalităţi de schimbare a modelelor generale de consum din ţările dezvoltate pentru a reduce emisiile; |
| --- | --- |

9.

invită guvernele ţărilor industrializate şi economiile emergente să stabilească un cadru clar şi solid de politică pe termen lung pentru a încuraja ecoinovarea şi investiţiile (cum ar fi energiile regenerabile, vehiculele cu consum eficient de combustibil şi cele hibrid, combustibilii noi) şi subliniază că şi sectorul privat joacă un rol important în stimularea ecoinovării; consideră că, pe termen mediu sau lung, trebuie să fie elaborate modalităţi de schimbare a modelelor generale de consum din ţările dezvoltate pentru a reduce emisiile;

| 10. | subliniază că Comisia şi guvernele ţărilor donatoare trebuie să întărească parteneriatul cu guvernele ACP pentru a dezvolta iniţiative politice ambiţioase şi planuri de a stopa defrişarea şi de a reduce degradarea pădurilor şi a pune la dispoziţie tehnologii şi resurse substanţiale pentru o gestionare durabilă a pădurilor în ţările ACP; |
| --- | --- |

10.

subliniază că Comisia şi guvernele ţărilor donatoare trebuie să întărească parteneriatul cu guvernele ACP pentru a dezvolta iniţiative politice ambiţioase şi planuri de a stopa defrişarea şi de a reduce degradarea pădurilor şi a pune la dispoziţie tehnologii şi resurse substanţiale pentru o gestionare durabilă a pădurilor în ţările ACP;

ADAPTAREA

| 11. | solicită guvernelor statelor ACP să includă direct obiective şi măsuri de adaptare în cadrul planurilor naţionale de dezvoltare, al strategiilor de reducere a sărăciei şi al politicilor şi strategiilor sectoriale, precum şi în toate etapele şi la toate nivelurile proceselor decizionale; |
| --- | --- |

11.

solicită guvernelor statelor ACP să includă direct obiective şi măsuri de adaptare în cadrul planurilor naţionale de dezvoltare, al strategiilor de reducere a sărăciei şi al politicilor şi strategiilor sectoriale, precum şi în toate etapele şi la toate nivelurile proceselor decizionale;

| 12. | subliniază că contribuţiile la fondurile de adaptare ar trebui să devină obligatorii din punct de vedere juridic, acest angajament reflectându-se atât în acordul internaţional care urmează să fie adoptat în decembrie 2009 la Haga, cât şi în legislaţia internă a celor 27 de state membre; |
| --- | --- |

12.

subliniază că contribuţiile la fondurile de adaptare ar trebui să devină obligatorii din punct de vedere juridic, acest angajament reflectându-se atât în acordul internaţional care urmează să fie adoptat în decembrie 2009 la Haga, cât şi în legislaţia internă a celor 27 de state membre;

| 13. | solicită ţărilor industrializate să crească în mod semnificativ asistenţa financiară acordată ţărilor ACP pentru adaptare şi să exploreze mecanisme financiare inovatoare în acest scop cum ar fi, printre altele, taxele comerciale internaţionale, drepturile de emisie naţionale, taxele pe biletele de avion şi scoaterea la licitaţie a unităţilor de cantităţi atribuite; solicită Comisiei să crească substanţial bugetul alocat Alianţei mondiale împotriva schimbărilor climatice, să ţină seama de schimbările climatice într-o măsură mult mai mare în viitorul buget FED şi să pună imediat în practică ideea unui mecanism global de finanţare a schimbărilor climatice ca instrument financiar inovator de sprijinire anticipată a investiţiilor în domeniul schimbărilor climatice destinate ţărilor celor mai sărace şi mai vulnerabile; |
| --- | --- |

13.

solicită ţărilor industrializate să crească în mod semnificativ asistenţa financiară acordată ţărilor ACP pentru adaptare şi să exploreze mecanisme financiare inovatoare în acest scop cum ar fi, printre altele, taxele comerciale internaţionale, drepturile de emisie naţionale, taxele pe biletele de avion şi scoaterea la licitaţie a unităţilor de cantităţi atribuite; solicită Comisiei să crească substanţial bugetul alocat Alianţei mondiale împotriva schimbărilor climatice, să ţină seama de schimbările climatice într-o măsură mult mai mare în viitorul buget FED şi să pună imediat în practică ideea unui mecanism global de finanţare a schimbărilor climatice ca instrument financiar inovator de sprijinire anticipată a investiţiilor în domeniul schimbărilor climatice destinate ţărilor celor mai sărace şi mai vulnerabile;

| 14. | subliniază că finanţarea adaptării trebuie să vină în completarea asistenţei publice pentru dezvoltare deja existente şi a angajamentelor în materie de ajutor; |
| --- | --- |

14.

subliniază că finanţarea adaptării trebuie să vină în completarea asistenţei publice pentru dezvoltare deja existente şi a angajamentelor în materie de ajutor;

| 15. | solicită instituţiilor financiare internaţionale să îşi extindă politicile, programele şi instrumentele financiare de adaptare; |
| --- | --- |

15.

solicită instituţiilor financiare internaţionale să îşi extindă politicile, programele şi instrumentele financiare de adaptare;

| 16. | îndeamnă sectorul privat să îşi intensifice angajamentele pentru a reduce disparităţile de natură financiară în domeniul schimbărilor climatice; încurajează Comisia, UE şi guvernele statelor ACP să investească în parteneriate public-privat în scopul atragerii de fonduri suplimentare din sectorul privat pentru finanţarea proiectelor de finanţare pentru adaptare, în special în ţările cel mai puţin dezvoltate; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă sectorul privat să îşi intensifice angajamentele pentru a reduce disparităţile de natură financiară în domeniul schimbărilor climatice; încurajează Comisia, UE şi guvernele statelor ACP să investească în parteneriate public-privat în scopul atragerii de fonduri suplimentare din sectorul privat pentru finanţarea proiectelor de finanţare pentru adaptare, în special în ţările cel mai puţin dezvoltate;

| 17. | consideră că este necesară o mai bună coordonare între donatori, un dialog mai intens nord-sud şi o cooperare consolidată între donatori şi ţările în curs de dezvoltare în cadrul politicilor privind schimbările climatice, al mecanismelor şi fondurilor destinate adaptării, în conformitate cu Principiile de la Paris şi cu Agenda pentru acţiune de la Accra; |
| --- | --- |

17.

consideră că este necesară o mai bună coordonare între donatori, un dialog mai intens nord-sud şi o cooperare consolidată între donatori şi ţările în curs de dezvoltare în cadrul politicilor privind schimbările climatice, al mecanismelor şi fondurilor destinate adaptării, în conformitate cu Principiile de la Paris şi cu Agenda pentru acţiune de la Accra;

| 18. | subliniază necesitatea de a consolida în continuare cooperarea regională, schimbul de bune practici şi de a crea forumuri de discuţii între ţările ACP care se confruntă cu probleme similare în domeniul schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a consolida în continuare cooperarea regională, schimbul de bune practici şi de a crea forumuri de discuţii între ţările ACP care se confruntă cu probleme similare în domeniul schimbărilor climatice;

| 19. | încurajează guvernele ţărilor ACP să abordeze societate civilă şi comunităţile locale într-un mod mai incluziv în ceea ce priveşte elaborarea şi punerea în aplicare a strategiilor de adaptare la schimbările climatice şi nu în ultimul rând datorită experienţei practice solide şi contactului direct pe care îl au cu populaţia şi locurile cele mai expuse efectelor novice ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

19.

încurajează guvernele ţărilor ACP să abordeze societate civilă şi comunităţile locale într-un mod mai incluziv în ceea ce priveşte elaborarea şi punerea în aplicare a strategiilor de adaptare la schimbările climatice şi nu în ultimul rând datorită experienţei practice solide şi contactului direct pe care îl au cu populaţia şi locurile cele mai expuse efectelor novice ale schimbărilor climatice;

| 20. | solicită ţărilor şi organizaţiilor internaţionale donatoare să investească în consolidarea infrastructurii de monitorizare a climei şi de management a datelor privind schimbările climatice şi în capacitatea de adaptare a instituţiilor, comunităţilor locale şi populaţiei din ţările ACP; |
| --- | --- |

20.

solicită ţărilor şi organizaţiilor internaţionale donatoare să investească în consolidarea infrastructurii de monitorizare a climei şi de management a datelor privind schimbările climatice şi în capacitatea de adaptare a instituţiilor, comunităţilor locale şi populaţiei din ţările ACP;

| 21. | încurajează instituţiile de cercetare şi dezvoltare din statele membre ale UE să promoveze şi să faciliteze schimbul celor mai bune practici, de informaţii, de cunoştinţe şi experienţă, şi să creeze reţele şi parteneriate cu instituţii similare din ţările ACP în sectoarele în care schimbările climatice reprezintă o problemă majoră (de exemplu agricultura, gestionarea resurselor de apă); |
| --- | --- |

21.

încurajează instituţiile de cercetare şi dezvoltare din statele membre ale UE să promoveze şi să faciliteze schimbul celor mai bune practici, de informaţii, de cunoştinţe şi experienţă, şi să creeze reţele şi parteneriate cu instituţii similare din ţările ACP în sectoarele în care schimbările climatice reprezintă o problemă majoră (de exemplu agricultura, gestionarea resurselor de apă);

| 22. | solicită partenerilor în procesul de dezvoltare să sprijine guvernele şi organizaţiile civile din ţările ACP în elaborarea unor campanii publice de educare şi informare privind impactul schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

22.

solicită partenerilor în procesul de dezvoltare să sprijine guvernele şi organizaţiile civile din ţările ACP în elaborarea unor campanii publice de educare şi informare privind impactul schimbărilor climatice;

| 23. | salută intenţia Comisiei de a propune o strategie UE pentru RRC; solicită Comisiei şi statelor membre ale UE să crească investiţiile în RRC, ca mijloc de facilitare a adaptării la schimbările climatice şi pentru a include finanţarea pe termen lung pentru RRC ca parte a ajutorului pentru dezvoltare; consideră că ar trebui promovată în ţările ACP dezvoltarea sectorului privat al pieţelor de asigurări legate de climă, pentru a spori rezistenţa la şocurile climatice; |
| --- | --- |

23.

salută intenţia Comisiei de a propune o strategie UE pentru RRC; solicită Comisiei şi statelor membre ale UE să crească investiţiile în RRC, ca mijloc de facilitare a adaptării la schimbările climatice şi pentru a include finanţarea pe termen lung pentru RRC ca parte a ajutorului pentru dezvoltare; consideră că ar trebui promovată în ţările ACP dezvoltarea sectorului privat al pieţelor de asigurări legate de climă, pentru a spori rezistenţa la şocurile climatice;

| 24. | solicită Comisiei şi guvernelor UE să furnizeze mai multe resurse pentru consolidarea capacităţii sistemelor de sănătate din ţările ACP, ajutându-le astfel să facă faţă efectelor negative ale schimbărilor climatice asupra sănătăţii; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei şi guvernelor UE să furnizeze mai multe resurse pentru consolidarea capacităţii sistemelor de sănătate din ţările ACP, ajutându-le astfel să facă faţă efectelor negative ale schimbărilor climatice asupra sănătăţii;

| 25. | consideră că planificarea şi gestionarea corespunzătoare a migraţiei cauzate de factorii de mediu vor fi cruciale pentru securitatea persoanelor; solicită, în acest scop, comunităţii internaţionale să identifice şi să abordeze carenţele legislative existente în ceea ce priveşte protecţia refugiaţilor din motive de mediu; propune ca reglementările în domeniul azilului sau acordurile la nivel regional sau internaţional să ţină seama de situaţia extrem de vulnerabilă a statelor insulare care riscă să se scufunde; subliniază, de asemenea, că ar trebui elaborate şi aplicate instrumente de protecţie a identităţii, culturii şi tradiţiilor refugiaţilor din motive de mediu; |
| --- | --- |

25.

consideră că planificarea şi gestionarea corespunzătoare a migraţiei cauzate de factorii de mediu vor fi cruciale pentru securitatea persoanelor; solicită, în acest scop, comunităţii internaţionale să identifice şi să abordeze carenţele legislative existente în ceea ce priveşte protecţia refugiaţilor din motive de mediu; propune ca reglementările în domeniul azilului sau acordurile la nivel regional sau internaţional să ţină seama de situaţia extrem de vulnerabilă a statelor insulare care riscă să se scufunde; subliniază, de asemenea, că ar trebui elaborate şi aplicate instrumente de protecţie a identităţii, culturii şi tradiţiilor refugiaţilor din motive de mediu;

| 26. | încredinţează copreşedinţilor sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, CCONUSC şi Băncii Mondiale. |
| --- | --- |

26.

încredinţează copreşedinţilor sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, CCONUSC şi Băncii Mondiale.

REZOLUŢIE (34)

privind rolul Acordului de parteneriat de la Cotonou în abordarea crizei alimentare şi financiare în ţările ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Praga (Republica Cehă) între 6-9 aprilie 2009, |
| --- | --- |

—

reunită la Praga (Republica Cehă) între 6-9 aprilie 2009,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere obiectivele Acordului de parteneriat ACP-CE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 şi revizuit în 2005 (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele Acordului de parteneriat ACP-CE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 şi revizuit în 2005 (35),

| — | având în vedere declaraţia G20 din 15 noiembrie 2008 privind criza financiară (36), precum şi declaraţia şefilor de stat şi de guvern ai G20 din cadrul reuniunii la nivel înalt de la Londra din 2 aprilie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţia G20 din 15 noiembrie 2008 privind criza financiară (36), precum şi declaraţia şefilor de stat şi de guvern ai G20 din cadrul reuniunii la nivel înalt de la Londra din 2 aprilie 2009,

| — | având în vedere Declaraţia sa de la Port Moresby privind criza globală financiară şi alimentară, adoptată la 28 noiembrie 2008 (37), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia sa de la Port Moresby privind criza globală financiară şi alimentară, adoptată la 28 noiembrie 2008 (37),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) stabilite de Organizaţia Naţiunilor Unite, precum şi angajamentul privind reducerea la jumătate a numărului de persoane care suferă de foame şi care trăiesc cu mai puţin de un dolar SUA pe zi, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) stabilite de Organizaţia Naţiunilor Unite, precum şi angajamentul privind reducerea la jumătate a numărului de persoane care suferă de foame şi care trăiesc cu mai puţin de un dolar SUA pe zi,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 aprilie 2008 intitulată „UE – partener global pentru dezvoltare - Accelerarea progreselor către Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului” (COM(2008)0177), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 aprilie 2008 intitulată „UE – partener global pentru dezvoltare - Accelerarea progreselor către Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului” (COM(2008)0177),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2009 privind ajutarea ţărilor în curs de dezvoltare pentru a face faţă crizei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2009 privind ajutarea ţărilor în curs de dezvoltare pentru a face faţă crizei,

| — | având în vedere Consensul de la Monterrey adoptat la Conferinţa Internaţională a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind finanţarea dezvoltării din 21 şi 22 martie 2002, precum şi Declaraţia de la Doha din 2 decembrie 2008 privind finanţarea dezvoltării, adoptată la Conferinţa internaţională de monitorizare privind finanţarea dezvoltării în vederea revizuirii punerii în aplicare a Consensului de la Monterrey (38), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul de la Monterrey adoptat la Conferinţa Internaţională a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind finanţarea dezvoltării din 21 şi 22 martie 2002, precum şi Declaraţia de la Doha din 2 decembrie 2008 privind finanţarea dezvoltării, adoptată la Conferinţa internaţională de monitorizare privind finanţarea dezvoltării în vederea revizuirii punerii în aplicare a Consensului de la Monterrey (38),

| — | având în vedere Declaraţia de la Paris (39) şi Agenda de acţiune de la Accra (40), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia de la Paris (39) şi Agenda de acţiune de la Accra (40),

| — | având în vedere recentul raport al FMI intitulat „Implicaţiile crizei financiare globale pentru ţările cu venit redus”, |
| --- | --- |

—

având în vedere recentul raport al FMI intitulat „Implicaţiile crizei financiare globale pentru ţările cu venit redus”,

| — | având în vedere concluziile Raportului din 2007 privind evaluarea ecosistemelor mileniului (41), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Raportului din 2007 privind evaluarea ecosistemelor mileniului (41),

| — | având în vedere concluziile reuniunii mondiale la nivel înalt privind alimentaţia din 1996 (42) şi obiectivul ei de a reduce la jumătate numărul persoanelor afectate de foamete pe glob până în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii mondiale la nivel înalt privind alimentaţia din 1996 (42) şi obiectivul ei de a reduce la jumătate numărul persoanelor afectate de foamete pe glob până în 2015,

| — | având în vedere raportul Raportorului special al ONU privind dreptul la hrană, prezentat Adunării Generale a ONU la 25 octombrie 2007 (43), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Raportorului special al ONU privind dreptul la hrană, prezentat Adunării Generale a ONU la 25 octombrie 2007 (43),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1337/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului din 16 decembrie 2008 de creare a unui mecanism de reacţie rapidă la creşterea preţurilor la produsele alimentare în ţările în curs de dezvoltare (44), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1337/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului din 16 decembrie 2008 de creare a unui mecanism de reacţie rapidă la creşterea preţurilor la produsele alimentare în ţările în curs de dezvoltare (44),

| — | având în vedere rezoluţiile sale anterioare privind aspectele legate de siguranţa alimentară în ţările ACP şi rolul cooperării ACP-UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţiile sale anterioare privind aspectele legate de siguranţa alimentară în ţările ACP şi rolul cooperării ACP-UE,

| A. | întrucât obiectivele de dezvoltare ale mileniului, îndeosebi eradicarea sărăciei extreme şi a foametei, precum şi obiectivele şi principiile de dezvoltare convenite cu ocazia conferinţelor Organizaţiei Naţiunilor Unite oferă o perspectivă clară şi trebuie să sprijine cooperarea ACP-UE în cadrul Acordului de parteneriat de la Cotonou; |
| --- | --- |

A.

întrucât obiectivele de dezvoltare ale mileniului, îndeosebi eradicarea sărăciei extreme şi a foametei, precum şi obiectivele şi principiile de dezvoltare convenite cu ocazia conferinţelor Organizaţiei Naţiunilor Unite oferă o perspectivă clară şi trebuie să sprijine cooperarea ACP-UE în cadrul Acordului de parteneriat de la Cotonou;

| B. | întrucât, ca rezultat al crizei financiare, anumite ţări donatoare şi-au redus contribuţiile financiare la ajutorul public pentru dezvoltare (APD) destinat ţărilor în curs de dezvoltare, a căror situaţie economică este deja vulnerabilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca rezultat al crizei financiare, anumite ţări donatoare şi-au redus contribuţiile financiare la ajutorul public pentru dezvoltare (APD) destinat ţărilor în curs de dezvoltare, a căror situaţie economică este deja vulnerabilă;

| C. | întrucât încă nu a fost încă atins obiectivul promovării integrării ţărilor ACP în cadrul economiei mondiale, stabilit în Acordurile de la Lomé şi de la Cotonou, iar procentul de importuri provenind din aceste ţări în UE a continuat să scadă; |
| --- | --- |

C.

întrucât încă nu a fost încă atins obiectivul promovării integrării ţărilor ACP în cadrul economiei mondiale, stabilit în Acordurile de la Lomé şi de la Cotonou, iar procentul de importuri provenind din aceste ţări în UE a continuat să scadă;

| D. | întrucât ţările ACP depind de exporturile de produse de bază ce constituie peste 50 % din veniturile lor în valută, iar criza financiară a dus la o scădere a exporturilor din multe ţări în curs de dezvoltare şi a repatrierilor de venituri în aceste ţări, la un acces mai dificil la creditare şi la scăderi ale investiţiilor străine directe, precum şi la scăderi drastice ale preţurilor produselor de bază; |
| --- | --- |

D.

întrucât ţările ACP depind de exporturile de produse de bază ce constituie peste 50 % din veniturile lor în valută, iar criza financiară a dus la o scădere a exporturilor din multe ţări în curs de dezvoltare şi a repatrierilor de venituri în aceste ţări, la un acces mai dificil la creditare şi la scăderi ale investiţiilor străine directe, precum şi la scăderi drastice ale preţurilor produselor de bază;

| E. | întrucât noile estimări ale Băncii Mondiale pentru 2009 sugerează că încetinirea creşterii economice va avea drept efect creşterea cu 46 de milioane a numărului de persoane care trebuie să supravieţuiască cu mai puţin de 1,25 USD pe zi, faţă de numărul preconizat înainte de criză, sporind astfel numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie valabil în 2008 - între 130 şi 155 de milioane - datorită preţurilor tot mai ridicate la alimente şi combustibili; întrucât pentru fiecare reducere cu 1 % a creşterii economice, alţi 20 de milioane de oameni ar putea atinge pragul sărăciei; |
| --- | --- |

E.

întrucât noile estimări ale Băncii Mondiale pentru 2009 sugerează că încetinirea creşterii economice va avea drept efect creşterea cu 46 de milioane a numărului de persoane care trebuie să supravieţuiască cu mai puţin de 1,25 USD pe zi, faţă de numărul preconizat înainte de criză, sporind astfel numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie valabil în 2008 - între 130 şi 155 de milioane - datorită preţurilor tot mai ridicate la alimente şi combustibili; întrucât pentru fiecare reducere cu 1 % a creşterii economice, alţi 20 de milioane de oameni ar putea atinge pragul sărăciei;

| F. | întrucât, în conformitate cu un raport de sinteză recent al organizaţiei Global Financial Integrity (GFI), plăţile aferente serviciului datoriei provenind din ţările în curs de dezvoltare au atins 540 de miliarde USD în 2006, iar aceste ţări au pierdut aproape 1 trilion USD datorită fluxurilor financiare ilicite; întrucât costul îndatorării a crescut semnificativ pentru ţările în curs de dezvoltare, iar monedele naţionale ale acestora au suferit o devalorizare puternică; întrucât integrarea economică şi financiară este mai profundă ca niciodată, iar creanţele pe care le deţin băncile străine în ţările în curs de dezvoltare aproape că s-au triplat în ultimii cinci ani, ajungând la suma de 3,1 trilioane USD; întrucât, potrivit anumitor estimări, fluxurile financiare mondiale către ţările în curs de dezvoltare se vor reduce de la 1 trilion USD în 2007 până la 165 de miliarde USD anul curent; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu un raport de sinteză recent al organizaţiei Global Financial Integrity (GFI), plăţile aferente serviciului datoriei provenind din ţările în curs de dezvoltare au atins 540 de miliarde USD în 2006, iar aceste ţări au pierdut aproape 1 trilion USD datorită fluxurilor financiare ilicite; întrucât costul îndatorării a crescut semnificativ pentru ţările în curs de dezvoltare, iar monedele naţionale ale acestora au suferit o devalorizare puternică; întrucât integrarea economică şi financiară este mai profundă ca niciodată, iar creanţele pe care le deţin băncile străine în ţările în curs de dezvoltare aproape că s-au triplat în ultimii cinci ani, ajungând la suma de 3,1 trilioane USD; întrucât, potrivit anumitor estimări, fluxurile financiare mondiale către ţările în curs de dezvoltare se vor reduce de la 1 trilion USD în 2007 până la 165 de miliarde USD anul curent;

| G. | întrucât, în ciuda importanţei dovedite a sectorului agricol pentru ţările ACP, nici guvernele naţionale, nici politicile UE privind cooperarea pentru dezvoltare nu acordă importanţa adecvată acestui sector esenţial, ceea ce creează riscul sărăciei extreme, al foametei şi al malnutriţiei pentru sute de milioane de persoane; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ciuda importanţei dovedite a sectorului agricol pentru ţările ACP, nici guvernele naţionale, nici politicile UE privind cooperarea pentru dezvoltare nu acordă importanţa adecvată acestui sector esenţial, ceea ce creează riscul sărăciei extreme, al foametei şi al malnutriţiei pentru sute de milioane de persoane;

| H. | întrucât un obstacol serios în calea sporirii producţiei agricole în ţările în curs de dezvoltare, care este un element esenţial pentru reducerea insecurităţii alimentare, este faptul că micii agricultori, în special femeile, adesea nu au acces la terenuri, împrumuturi sau microcredite pentru a investi în seminţe, îngrăşăminte şi sisteme de irigaţie, sau la gama de instrumente necesare pentru protecţia recoltelor; |
| --- | --- |

H.

întrucât un obstacol serios în calea sporirii producţiei agricole în ţările în curs de dezvoltare, care este un element esenţial pentru reducerea insecurităţii alimentare, este faptul că micii agricultori, în special femeile, adesea nu au acces la terenuri, împrumuturi sau microcredite pentru a investi în seminţe, îngrăşăminte şi sisteme de irigaţie, sau la gama de instrumente necesare pentru protecţia recoltelor;

| I. | întrucât abolirea subvenţiilor agricole în ţările ACP şi a subvenţiilor pentru export în ţările dezvoltate a contribuit la o scădere a randamentului agriculturii şi a producţiei agricole, ceea ce a generat o sporire a importurilor de produse alimentare; |
| --- | --- |

I.

întrucât abolirea subvenţiilor agricole în ţările ACP şi a subvenţiilor pentru export în ţările dezvoltate a contribuit la o scădere a randamentului agriculturii şi a producţiei agricole, ceea ce a generat o sporire a importurilor de produse alimentare;

| J. | întrucât sectorul agricol este afectat de catastrofe naturale tot mai frecvente şi întrucât, în acelaşi timp, resursele alocate pentru ajutorul alimentar înainte şi după aceste catastrofe sunt din ce în ce mai reduse, |
| --- | --- |

J.

întrucât sectorul agricol este afectat de catastrofe naturale tot mai frecvente şi întrucât, în acelaşi timp, resursele alocate pentru ajutorul alimentar înainte şi după aceste catastrofe sunt din ce în ce mai reduse,

G20 şi reuniunea la nivel înalt de la Londra

| 1. | sprijină rezultatele reuniunii G20 de la Londra din 2 aprilie 2009, precum şi angajamentele asumate în cadrul acesteia, în special următoarele aspecte: relansarea creşterii economice şi a ocupării forţei de muncă; consolidarea supravegherii şi reglementării financiare; consolidarea instituţiilor financiare mondiale; rezistenţa la protecţionism; promovarea comerţului şi investiţiilor la nivel mondial; asigurarea unei redresări juste şi durabile pentru toţi; respectarea angajamentele privind ajutorul; |
| --- | --- |

1.

sprijină rezultatele reuniunii G20 de la Londra din 2 aprilie 2009, precum şi angajamentele asumate în cadrul acesteia, în special următoarele aspecte: relansarea creşterii economice şi a ocupării forţei de muncă; consolidarea supravegherii şi reglementării financiare; consolidarea instituţiilor financiare mondiale; rezistenţa la protecţionism; promovarea comerţului şi investiţiilor la nivel mondial; asigurarea unei redresări juste şi durabile pentru toţi; respectarea angajamentele privind ajutorul;

| 2. | salută, prin urmare, consensul privind suma de 1,1 trilioane USD şi speră că aproape un sfert din această sumă va fi alocat ţărilor în curs de dezvoltare; invită statele membre ale G20 să distribuie suma respectivă acestor ţări, prin alocarea rapidă a unor fonduri într-adevăr noi şi suplimentare; |
| --- | --- |

2.

salută, prin urmare, consensul privind suma de 1,1 trilioane USD şi speră că aproape un sfert din această sumă va fi alocat ţărilor în curs de dezvoltare; invită statele membre ale G20 să distribuie suma respectivă acestor ţări, prin alocarea rapidă a unor fonduri într-adevăr noi şi suplimentare;

| 3. | invită statele membre ale G20, UE şi ţările ACP să facă toate eforturile posibile pentru nu permite crizei mondiale aflată în evoluţie să devină o criză umanitară severă şi subliniază importanţa protecţiei sociale şi a investiţiilor în siguranţa alimentară pentru a aborda necesităţile imediate ale populaţiei sărace; |
| --- | --- |

3.

invită statele membre ale G20, UE şi ţările ACP să facă toate eforturile posibile pentru nu permite crizei mondiale aflată în evoluţie să devină o criză umanitară severă şi subliniază importanţa protecţiei sociale şi a investiţiilor în siguranţa alimentară pentru a aborda necesităţile imediate ale populaţiei sărace;

| 4. | solicită ca alocarea sumei de 50 de miliarde USD dedicate ţărilor cu venit redus să se facă sub forma unor subvenţii directe, nu sub formă de împrumuturi, pentru a consolida protecţia socială, a stimula comerţul şi a garanta o dezvoltare continuă în ţările cu venit redus; |
| --- | --- |

4.

solicită ca alocarea sumei de 50 de miliarde USD dedicate ţărilor cu venit redus să se facă sub forma unor subvenţii directe, nu sub formă de împrumuturi, pentru a consolida protecţia socială, a stimula comerţul şi a garanta o dezvoltare continuă în ţările cu venit redus;

| 5. | sprijină strategia G20 de a utiliza în mod eficient şi flexibil resursele pentru a sprijini creşterea economică; salută progresele înregistrate de FMI prin noua sa linie de credit flexibilă, îndepărtându-se astfel de fostele sale practici prescriptive şi rigide de acordare de împrumuturi şi de cadrul său de condiţionalitate, după cum o demonstrează noul său raport intitulat „Implicaţiile crizei financiare globale pentru ţările cu venit redus”, în care se precizează că „în formularea politicilor de cheltuieli ar trebui acordată prioritate protejării sau extinderii programelor sociale sau promovării de investiţii aprobate, şi, în general, menţinerii elanului necesar pentru atingerea ODM”; |
| --- | --- |

5.

sprijină strategia G20 de a utiliza în mod eficient şi flexibil resursele pentru a sprijini creşterea economică; salută progresele înregistrate de FMI prin noua sa linie de credit flexibilă, îndepărtându-se astfel de fostele sale practici prescriptive şi rigide de acordare de împrumuturi şi de cadrul său de condiţionalitate, după cum o demonstrează noul său raport intitulat „Implicaţiile crizei financiare globale pentru ţările cu venit redus”, în care se precizează că „în formularea politicilor de cheltuieli ar trebui acordată prioritate protejării sau extinderii programelor sociale sau promovării de investiţii aprobate, şi, în general, menţinerii elanului necesar pentru atingerea ODM”;

| 6. | sprijină în totalitate hotărârea G20 de a reforma instituţiile financiare internaţionale, dar consideră că este imposibil să se aştepte până în 2011 pentru a spori vizibilitatea şi reprezentarea ţărilor în curs de dezvoltare în cadrul sistemului financiar internaţional, în special în lumina noilor responsabilităţi ale FMI, iar în acest context solicită o mai mare transparenţă şi responsabilizare, precum şi o nouă abordare a politicii de dezvoltare; aceste reforme ale cadrului de guvernanţă trebuie să fie aprobate la următoarele reuniuni la nivel de comisii ale Băncii Mondiale şi FMI din 25 şi 26 aprilie 2009; |
| --- | --- |

6.

sprijină în totalitate hotărârea G20 de a reforma instituţiile financiare internaţionale, dar consideră că este imposibil să se aştepte până în 2011 pentru a spori vizibilitatea şi reprezentarea ţărilor în curs de dezvoltare în cadrul sistemului financiar internaţional, în special în lumina noilor responsabilităţi ale FMI, iar în acest context solicită o mai mare transparenţă şi responsabilizare, precum şi o nouă abordare a politicii de dezvoltare; aceste reforme ale cadrului de guvernanţă trebuie să fie aprobate la următoarele reuniuni la nivel de comisii ale Băncii Mondiale şi FMI din 25 şi 26 aprilie 2009;

| 7. | invită ţările ACP şi UE să ia măsuri pentru a elimina evaziunea fiscală şi scurgerile ilicite de capital din ţările în curs de dezvoltare, care costă aceste ţări aproximativ 800 de miliarde EUR pe an, respectiv o sumă de peste opt ori mai mare decât cea primită sub formă de ajutor; |
| --- | --- |

7.

invită ţările ACP şi UE să ia măsuri pentru a elimina evaziunea fiscală şi scurgerile ilicite de capital din ţările în curs de dezvoltare, care costă aceste ţări aproximativ 800 de miliarde EUR pe an, respectiv o sumă de peste opt ori mai mare decât cea primită sub formă de ajutor;

| 8. | regretă faptul că promisiunile G20 referitoare la ajutorul pentru comerţ şi la APD nu au fost suficiente; subliniază că, deşi comunicatul de presă cuprinde măsuri financiare de suplimentare a resurselor în favoarea ţărilor în curs de dezvoltare prin intermediul Băncii Mondiale şi al FMI, nu a existat nici un angajament concret care să prevadă că ajutorul pentru comerţ reprezintă fonduri suplimentare; |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că promisiunile G20 referitoare la ajutorul pentru comerţ şi la APD nu au fost suficiente; subliniază că, deşi comunicatul de presă cuprinde măsuri financiare de suplimentare a resurselor în favoarea ţărilor în curs de dezvoltare prin intermediul Băncii Mondiale şi al FMI, nu a existat nici un angajament concret care să prevadă că ajutorul pentru comerţ reprezintă fonduri suplimentare;

| 9. | consideră că problema schimbărilor climatice trebuie abordată prin reforme structurale şi solicită o evaluare sistematică a riscurilor legate de schimbările climatice de care să se ţină seama în toate aspectele referitoare la planificarea politicilor şi la luarea deciziilor, inclusiv în politica privind comerţul, agricultura, siguranţa alimentară etc.; solicită ca rezultatul acestei evaluări să fie folosit pentru a formula orientări clare pentru o politică durabilă de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

9.

consideră că problema schimbărilor climatice trebuie abordată prin reforme structurale şi solicită o evaluare sistematică a riscurilor legate de schimbările climatice de care să se ţină seama în toate aspectele referitoare la planificarea politicilor şi la luarea deciziilor, inclusiv în politica privind comerţul, agricultura, siguranţa alimentară etc.; solicită ca rezultatul acestei evaluări să fie folosit pentru a formula orientări clare pentru o politică durabilă de cooperare pentru dezvoltare;

Criza financiară

| 10. | invită statele membre ale UE să-şi onoreze angajamentele cu privire la ajutorul public pentru dezvoltare, respectiv 0,56 % din PIB până în 2010 şi 0,7 % până în 2015, şi să nu invoce criza financiară pentru a justifica reducerea ajutoarelor; |
| --- | --- |

10.

invită statele membre ale UE să-şi onoreze angajamentele cu privire la ajutorul public pentru dezvoltare, respectiv 0,56 % din PIB până în 2010 şi 0,7 % până în 2015, şi să nu invoce criza financiară pentru a justifica reducerea ajutoarelor;

| 11. | consideră că situaţia actuală necesită iniţiative şi mecanisme pentru a rezolva problemele curente ale ţărilor în curs de dezvoltare referitoare la datorii şi invită statele membre ale UE să nu includă resursele destinate reducerii datoriilor în calcularea fondurilor APD; |
| --- | --- |

11.

consideră că situaţia actuală necesită iniţiative şi mecanisme pentru a rezolva problemele curente ale ţărilor în curs de dezvoltare referitoare la datorii şi invită statele membre ale UE să nu includă resursele destinate reducerii datoriilor în calcularea fondurilor APD;

| 12. | reaminteşte faptul că sunt necesare eforturi mai susţinute în vederea mobilizării unui volum mai mare de resurse pentru asigurarea dezvoltării durabile, ceea ce implică furnizarea accesului universal la infrastructura economică şi socială de bază şi a serviciilor sociale inclusive, precum şi consolidarea capacităţilor; |
| --- | --- |

12.

reaminteşte faptul că sunt necesare eforturi mai susţinute în vederea mobilizării unui volum mai mare de resurse pentru asigurarea dezvoltării durabile, ceea ce implică furnizarea accesului universal la infrastructura economică şi socială de bază şi a serviciilor sociale inclusive, precum şi consolidarea capacităţilor;

| 13. | reaminteşte faptul că veniturile sustenabile şi echitabile, precum şi distribuţia resurselor necesită un sistem fiscal eficient; solicită cooperarea ACP-UE în vederea promovării unei reforme fiscale care să permită majorarea veniturilor fiscale prin intermediul încasării mai eficiente a impozitelor, al unei baze fiscale mai extinse şi al unei lupte mai eficace împotriva evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

13.

reaminteşte faptul că veniturile sustenabile şi echitabile, precum şi distribuţia resurselor necesită un sistem fiscal eficient; solicită cooperarea ACP-UE în vederea promovării unei reforme fiscale care să permită majorarea veniturilor fiscale prin intermediul încasării mai eficiente a impozitelor, al unei baze fiscale mai extinse şi al unei lupte mai eficace împotriva evaziunii fiscale;

| 14. | invită comunitatea internaţională şi în special statele membre ale UE să acorde un rol mai important aspectelor legate de ocuparea forţei de muncă şi de piaţa muncii în cadrul politicii internaţionale de dezvoltare, pentru a reduce efectele pe care le are încetinirea activităţii economice mondiale asupra creşterii economice, comerţului şi fluxurilor investiţiilor străine directe ale ţărilor în curs de dezvoltare, ajutându-le pe acestea să îşi consolideze în continuare capacitatea comercială şi să îşi îmbunătăţească infrastructura şi facilitând repatrierile de venituri în aceste ţări; |
| --- | --- |

14.

invită comunitatea internaţională şi în special statele membre ale UE să acorde un rol mai important aspectelor legate de ocuparea forţei de muncă şi de piaţa muncii în cadrul politicii internaţionale de dezvoltare, pentru a reduce efectele pe care le are încetinirea activităţii economice mondiale asupra creşterii economice, comerţului şi fluxurilor investiţiilor străine directe ale ţărilor în curs de dezvoltare, ajutându-le pe acestea să îşi consolideze în continuare capacitatea comercială şi să îşi îmbunătăţească infrastructura şi facilitând repatrierile de venituri în aceste ţări;

| 15. | subliniază faptul că, pentru a permite creşterea economică, ocuparea forţei de muncă şi reducerea sărăciei, trebuie îndeplinite condiţii fundamentale precum existenţa comerţului liber şi echitabil, respectarea principiilor de piaţă care promovează investiţiile, spiritul antreprenorial şi inovarea, precum şi pieţele financiare reglementate în mod eficient; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că, pentru a permite creşterea economică, ocuparea forţei de muncă şi reducerea sărăciei, trebuie îndeplinite condiţii fundamentale precum existenţa comerţului liber şi echitabil, respectarea principiilor de piaţă care promovează investiţiile, spiritul antreprenorial şi inovarea, precum şi pieţele financiare reglementate în mod eficient;

| 16. | consideră că un comerţ nediscriminatoriu şi echitabil poate fi un stimulent puternic pentru dezvoltare şi creşterea economică durabilă, dar afirmă că acesta ar trebui să se conducă după reguli transparente general acceptate; reaminteşte statelor membre ale ACP şi UE de necesitatea asigurării coerenţei între politicile comerciale şi obiectivele de dezvoltare, inclusiv în cadrul procesului de negociere al APE; |
| --- | --- |

16.

consideră că un comerţ nediscriminatoriu şi echitabil poate fi un stimulent puternic pentru dezvoltare şi creşterea economică durabilă, dar afirmă că acesta ar trebui să se conducă după reguli transparente general acceptate; reaminteşte statelor membre ale ACP şi UE de necesitatea asigurării coerenţei între politicile comerciale şi obiectivele de dezvoltare, inclusiv în cadrul procesului de negociere al APE;

| 17. | subliniază nevoia de a evita reglementarea excesivă care ar îngrădi creşterea economică, precum şi nevoia unui dialog mai susţinut între stat şi sectorul afacerilor, pentru a identifica modalităţi inovatoare de a stabili reguli clare, de a impune respectul pentru drepturile de proprietate şi a crea o infrastructură financiară care promovează microîntreprinderile şi IMM-urile; |
| --- | --- |

17.

subliniază nevoia de a evita reglementarea excesivă care ar îngrădi creşterea economică, precum şi nevoia unui dialog mai susţinut între stat şi sectorul afacerilor, pentru a identifica modalităţi inovatoare de a stabili reguli clare, de a impune respectul pentru drepturile de proprietate şi a crea o infrastructură financiară care promovează microîntreprinderile şi IMM-urile;

| 18. | invită ţările ACP şi UE, în lumina impactului crizei financiare actuale asupra ţărilor ACP, să se angajeze în negocieri cu un caracter deschis, transparent şi incluziv privind APE; |
| --- | --- |

18.

invită ţările ACP şi UE, în lumina impactului crizei financiare actuale asupra ţărilor ACP, să se angajeze în negocieri cu un caracter deschis, transparent şi incluziv privind APE;

| 19. | invită toate părţile interesate să colaboreze pentru a asigura încheierea cu succes, în timp util şi durabilă a Rundei de dezvoltare de la Doha; |
| --- | --- |

19.

invită toate părţile interesate să colaboreze pentru a asigura încheierea cu succes, în timp util şi durabilă a Rundei de dezvoltare de la Doha;

Criza alimentară

| 20. | invită Comisia Europeană şi statele membre ale UE să amelioreze coerenţa politicilor care privesc dezvoltarea în domeniul agriculturii şi comerţului; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia Europeană şi statele membre ale UE să amelioreze coerenţa politicilor care privesc dezvoltarea în domeniul agriculturii şi comerţului;

| 21. | reaminteşte principiul dreptului la hrană; readuce în atenţia liderilor statelor membre ale UE şi ACP angajamentul acestora de a reduce la jumătate numărul persoanelor care suferă de foame până în 2015 şi îndeamnă Comisia, Consiliul UE şi ţările ACP să adopte – şi să finanţeze în mod adecvat – toate măsurile necesare pentru a onora acest angajament; |
| --- | --- |

21.

reaminteşte principiul dreptului la hrană; readuce în atenţia liderilor statelor membre ale UE şi ACP angajamentul acestora de a reduce la jumătate numărul persoanelor care suferă de foame până în 2015 şi îndeamnă Comisia, Consiliul UE şi ţările ACP să adopte – şi să finanţeze în mod adecvat – toate măsurile necesare pentru a onora acest angajament;

| 22. | invită guvernele ţărilor ACP şi UE să răspundă urgent la nevoile persoanelor celor mai vulnerabile, în special femeile şi copiii, prin consolidarea mecanismelor de intervenţie durabile pentru asigurarea hranei şi a mecanismelor de securitate şi prin extinderea sistemelor de protecţie socială; |
| --- | --- |

22.

invită guvernele ţărilor ACP şi UE să răspundă urgent la nevoile persoanelor celor mai vulnerabile, în special femeile şi copiii, prin consolidarea mecanismelor de intervenţie durabile pentru asigurarea hranei şi a mecanismelor de securitate şi prin extinderea sistemelor de protecţie socială;

| 23. | invită guvernele ţărilor ACP să includă agricultorii şi crescătorii de animale, mulţi dintre aceştia fiind femei, în elaborarea politicilor lor agricole şi funciare şi să asigure accesul acestora la terenuri, credite şi noi tehnologii care vor creşte producţia; |
| --- | --- |

23.

invită guvernele ţărilor ACP să includă agricultorii şi crescătorii de animale, mulţi dintre aceştia fiind femei, în elaborarea politicilor lor agricole şi funciare şi să asigure accesul acestora la terenuri, credite şi noi tehnologii care vor creşte producţia;

| 24. | solicită, în cadrul revizuirii în curs a Acordului de parteneriat de la Cotonou, să se revizuiască articolul 54 pentru a permite îndeplinirea obiectivului de dezvoltare al mileniului nr.1, care îşi propune reducerea la jumătate a numărului persoanelor care suferă de foame până în 2015; |
| --- | --- |

24.

solicită, în cadrul revizuirii în curs a Acordului de parteneriat de la Cotonou, să se revizuiască articolul 54 pentru a permite îndeplinirea obiectivului de dezvoltare al mileniului nr.1, care îşi propune reducerea la jumătate a numărului persoanelor care suferă de foame până în 2015;

| 25. | invită guvernele ţărilor ACP şi UE să se asigure împreună că suficiente ajutoare şi cheltuieli publice sunt direcţionate pentru a garanta siguranţa alimentară, astfel cum se precizează în Declaraţia de la Maputo a şefilor de stat şi de guvern ai ţărilor ACP din iunie 2004 (45); |
| --- | --- |

25.

invită guvernele ţărilor ACP şi UE să se asigure împreună că suficiente ajutoare şi cheltuieli publice sunt direcţionate pentru a garanta siguranţa alimentară, astfel cum se precizează în Declaraţia de la Maputo a şefilor de stat şi de guvern ai ţărilor ACP din iunie 2004 (45);

| 26. | invită naţiunile bogate, inclusiv statele membre ale UE, precum şi noua administraţie a SUA, să reducă subvenţiile agricole şi să le elimine pe cele pentru export, aşa cum au promis cele mai multe ţări bogate la începutul Rundei de dezvoltare de la Doha, deşi de atunci nu s-au înregistrat progrese notabile; |
| --- | --- |

26.

invită naţiunile bogate, inclusiv statele membre ale UE, precum şi noua administraţie a SUA, să reducă subvenţiile agricole şi să le elimine pe cele pentru export, aşa cum au promis cele mai multe ţări bogate la începutul Rundei de dezvoltare de la Doha, deşi de atunci nu s-au înregistrat progrese notabile;

| 27. | condamnă ferm activităţile de speculaţie care au drept obiect produsele de bază la nivel mondial, materiile prime agricole şi pieţele energetice, ceea ce contribuie la exacerbarea volatilităţii preţurilor la alimente şi adâncirea crizei alimentare mondiale; subliniază că nu este acceptabil ca foametea să reprezinte un mijloc de a obţine profituri pentru anumite persoane şi solicită o reglementare adecvată şi o supraveghere eficientă la nivel naţional şi internaţional, pentru a preveni încălcarea dreptului la hrană, prin practicarea speculei; invită statele şi societăţile din UE şi ACP să pună în aplicare pe deplin iniţiativa pentru transparenţă în industriile extractive; |
| --- | --- |

27.

condamnă ferm activităţile de speculaţie care au drept obiect produsele de bază la nivel mondial, materiile prime agricole şi pieţele energetice, ceea ce contribuie la exacerbarea volatilităţii preţurilor la alimente şi adâncirea crizei alimentare mondiale; subliniază că nu este acceptabil ca foametea să reprezinte un mijloc de a obţine profituri pentru anumite persoane şi solicită o reglementare adecvată şi o supraveghere eficientă la nivel naţional şi internaţional, pentru a preveni încălcarea dreptului la hrană, prin practicarea speculei; invită statele şi societăţile din UE şi ACP să pună în aplicare pe deplin iniţiativa pentru transparenţă în industriile extractive;

| 28. | constată cu îngrijorare că CE a demarat procesul încheierii unui acord privind bananele cu ţări furnizoare din America Latină, din categoria NMF (46), acord care va ameninţa viabilitatea industriei bananelor din ţările ACP şi în special continuitatea dezvoltării economice şi sociale a economiilor mici şi vulnerabile; invită Comisia Europeană să asigure faptul că se adoptă măsuri pentru a garanta mijloacele de subzistenţă ale micilor agricultori cultivatori de banane, care sunt cei mai vulnerabili; |
| --- | --- |

28.

constată cu îngrijorare că CE a demarat procesul încheierii unui acord privind bananele cu ţări furnizoare din America Latină, din categoria NMF (46), acord care va ameninţa viabilitatea industriei bananelor din ţările ACP şi în special continuitatea dezvoltării economice şi sociale a economiilor mici şi vulnerabile; invită Comisia Europeană să asigure faptul că se adoptă măsuri pentru a garanta mijloacele de subzistenţă ale micilor agricultori cultivatori de banane, care sunt cei mai vulnerabili;

| 29. | invită instituţiile UE să pună în aplicare rapid propunerea recent adoptată privind facilitatea alimentară în valoarea de 1 miliard USD, fără ca acest lucru să antreneze reduceri corespunzătoare ale bugetelor destinate ajutorului bilateral, şi să reintroducă producţia de alimente în agenda internaţională, în conformitate cu articolul 23 litera (d) din Acordul de parteneriat de la Cotonou; |
| --- | --- |

29.

invită instituţiile UE să pună în aplicare rapid propunerea recent adoptată privind facilitatea alimentară în valoarea de 1 miliard USD, fără ca acest lucru să antreneze reduceri corespunzătoare ale bugetelor destinate ajutorului bilateral, şi să reintroducă producţia de alimente în agenda internaţională, în conformitate cu articolul 23 litera (d) din Acordul de parteneriat de la Cotonou;

| 30. | invită ţările ACP şi UE să elaboreze mecanisme şi politici pentru a atenua efectele volatilităţii preţurilor la produsele de bază şi să încurajeze diversificarea industriilor locale şi a industriilor bunurilor intermediare ale economiilor ţărilor ACP, oricând este posibil; recunoaşte faptul că transferul de tehnologie şi de competenţe comerciale poate avea un impact pozitiv asupra dezvoltării; invită ţările ACP şi UE să depună eforturi sporite cu scopul de a crea cât mai multe conexiuni cu activităţile naţionale de producţie, consolidând transferul tehnologic şi creând oportunităţi de formare profesională pentru forţa de muncă locală; |
| --- | --- |

30.

invită ţările ACP şi UE să elaboreze mecanisme şi politici pentru a atenua efectele volatilităţii preţurilor la produsele de bază şi să încurajeze diversificarea industriilor locale şi a industriilor bunurilor intermediare ale economiilor ţărilor ACP, oricând este posibil; recunoaşte faptul că transferul de tehnologie şi de competenţe comerciale poate avea un impact pozitiv asupra dezvoltării; invită ţările ACP şi UE să depună eforturi sporite cu scopul de a crea cât mai multe conexiuni cu activităţile naţionale de producţie, consolidând transferul tehnologic şi creând oportunităţi de formare profesională pentru forţa de muncă locală;

| 31. | subliniază nevoia urgentă ca UE şi ţările ACP să elaboreze strategii globale şi eficiente de abordare a situaţiilor de urgenţă create de catastrofele naturale din sectorul agricol; |
| --- | --- |

31.

subliniază nevoia urgentă ca UE şi ţările ACP să elaboreze strategii globale şi eficiente de abordare a situaţiilor de urgenţă create de catastrofele naturale din sectorul agricol;

| 32. | încredinţează co-preşedinţilor săi sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului ACP-CE, Comisiei Europene, precum şi guvernelor şi secretariatului Grupului G20. |
| --- | --- |

32.

încredinţează co-preşedinţilor săi sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului ACP-CE, Comisiei Europene, precum şi guvernelor şi secretariatului Grupului G20.

REZOLUŢIE (47)

privind instituirea şi promovarea păcii, a securităţii, a stabilităţii şi a guvernanţei în Somalia

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Praga (Republica Cehă) la 6-9 aprilie 2009, |
| --- | --- |

—

reunită la Praga (Republica Cehă) la 6-9 aprilie 2009,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Convenţia ONU privind reprimarea actelor ilicite împotriva siguranţei navigaţiei maritime din 10 martie 1988, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia ONU privind reprimarea actelor ilicite împotriva siguranţei navigaţiei maritime din 10 martie 1988,

| — | având în vedere Declaraţia privind Somalia a Preşedinţiei Consiliului UE în numele Uniunii Europene din 3 februarie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia privind Somalia a Preşedinţiei Consiliului UE în numele Uniunii Europene din 3 februarie 2009,

| — | având în vedere Rezoluţiile privind Somalia 1814 (2008), 1816 (2008) şi 1844 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţiile privind Somalia 1814 (2008), 1816 (2008) şi 1844 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU,

| — | având în vedere declaraţiile dlui Javier Solana, Înalt Reprezentant al UE pentru Politica Externă şi de Securitate Comună şi Secretar General al Consiliului Uniunii Europene, din 23 februarie şi din 4 aprilie 2009 şi declaraţia dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene, din 26 februarie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţiile dlui Javier Solana, Înalt Reprezentant al UE pentru Politica Externă şi de Securitate Comună şi Secretar General al Consiliului Uniunii Europene, din 23 februarie şi din 4 aprilie 2009 şi declaraţia dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene, din 26 februarie 2008,

| — | având în vedere deciziile şi declaraţia adoptată de Consiliul Executiv al Uniunii Africane la 30 ianuarie 2009 la Addis Abeba (Etiopia), |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile şi declaraţia adoptată de Consiliul Executiv al Uniunii Africane la 30 ianuarie 2009 la Addis Abeba (Etiopia),

| — | având în vedere comunicatul emis de către Reuniunea la nivel înalt a şefilor de stat şi guvern ai Uniunii Africane din 4 februarie 2009 de la Addis Abeba (Etiopia), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul emis de către Reuniunea la nivel înalt a şefilor de stat şi guvern ai Uniunii Africane din 4 februarie 2009 de la Addis Abeba (Etiopia),

| — | având în vedere declaraţia adoptată la cea de-a 13-a Sesiune extraordinară a Adunării şefilor de stat şi de guvern ai Autorităţii interguvernamentale pentru Dezvoltare (AIGD) din 29 octombrie 2008 de la Nairobi (Kenya), |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţia adoptată la cea de-a 13-a Sesiune extraordinară a Adunării şefilor de stat şi de guvern ai Autorităţii interguvernamentale pentru Dezvoltare (AIGD) din 29 octombrie 2008 de la Nairobi (Kenya),

| — | având în vedere comunicatul emis de cea de-a 32-a Sesiune extraordinară a Consiliului de miniştri ai IGAD din 27 ianuarie 2009 de la Addis Abeba (Etiopia), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul emis de cea de-a 32-a Sesiune extraordinară a Consiliului de miniştri ai IGAD din 27 ianuarie 2009 de la Addis Abeba (Etiopia),

| — | având în vedere raportul Comitetului Ambasadorilor ACP privind viitorul Grupului ACP, adoptat de Consiliul de miniştri ACP cu ocazia celei de-a 86-a sesiuni desfăşurate în perioada 10-14 decembrie 2007 la Bruxelles (Belgia), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului Ambasadorilor ACP privind viitorul Grupului ACP, adoptat de Consiliul de miniştri ACP cu ocazia celei de-a 86-a sesiuni desfăşurate în perioada 10-14 decembrie 2007 la Bruxelles (Belgia),

| — | având în vedere proiectul Secretariatului ACP privind elaborarea unor indicatori de măsurare şi monitorizare a proceselor de integrare regională din cele şase regiuni ACP, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Secretariatului ACP privind elaborarea unor indicatori de măsurare şi monitorizare a proceselor de integrare regională din cele şase regiuni ACP,

| — | având în vedere rezoluţiile Parlamentului European privind situaţia din Somalia (48) din 19 iunie 2008 şi din 20 noiembrie 2008 şi rezoluţiile sale anterioare privind Somalia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţiile Parlamentului European privind situaţia din Somalia (48) din 19 iunie 2008 şi din 20 noiembrie 2008 şi rezoluţiile sale anterioare privind Somalia,

| — | având în vedere Rezoluţia Adunării Parlamentare Africane privind situaţia din Somalia adoptată la 30 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia Adunării Parlamentare Africane privind situaţia din Somalia adoptată la 30 noiembrie 2008,

| — | având în vedere Declaraţia Uniunii Africane din 10 decembrie 2008 şi comunicatul său din 22 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declaraţia Uniunii Africane din 10 decembrie 2008 şi comunicatul său din 22 decembrie 2008,

| — | având în vedere semnarea de către Guvernul federal de tranziţie (GFT) şi Alianţa pentru reeliberarea Somaliei (ARS), la 26 octombrie 2008, a documentelor referitoare la Modalităţile de punere în aplicare a încetării confruntărilor armate şi a Declaraţiei comune privind scopurile politice comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere semnarea de către Guvernul federal de tranziţie (GFT) şi Alianţa pentru reeliberarea Somaliei (ARS), la 26 octombrie 2008, a documentelor referitoare la Modalităţile de punere în aplicare a încetării confruntărilor armate şi a Declaraţiei comune privind scopurile politice comune,

| — | având în vedere concluziile celei de-a 14-a reuniuni a Grupului internaţional de contact (GIC) pentru Somalia, care s-a desfăşurat sub preşedinţia Reprezentatului Special al ONU pentru Somalia, Ahmedou Ould-Abdallah în perioada 26-27 februarie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de-a 14-a reuniuni a Grupului internaţional de contact (GIC) pentru Somalia, care s-a desfăşurat sub preşedinţia Reprezentatului Special al ONU pentru Somalia, Ahmedou Ould-Abdallah în perioada 26-27 februarie 2009,

| A. | afirmând importanţa respectării integrităţii teritoriale, a suveranităţii, a independenţei politice şi a unităţii Somaliei; |
| --- | --- |

A.

afirmând importanţa respectării integrităţii teritoriale, a suveranităţii, a independenţei politice şi a unităţii Somaliei;

| B. | întrucât în ultimii 17 ani Somalia a fost un stat eşuat şi situaţia s-a deteriorat, transformându-se într-una din cele mai grave crize umanitare şi de securitate din lume; |
| --- | --- |

B.

întrucât în ultimii 17 ani Somalia a fost un stat eşuat şi situaţia s-a deteriorat, transformându-se într-una din cele mai grave crize umanitare şi de securitate din lume;

| C. | întrucât TFG şi ARS au semnat o înţelegere de împărţire a puterilor la Djibouti la 9 iunie 2008; întrucât scopul iniţial al procesului de pace din Djibouti a fost acela de a iniţia o amplă reconciliere la nivel naţional şi de a crea o alianţă politică puternică şi incluzivă, capabilă să asigure pacea, să conducă la reconciliere naţională şi să restabilească autoritatea centrală a statului; |
| --- | --- |

C.

întrucât TFG şi ARS au semnat o înţelegere de împărţire a puterilor la Djibouti la 9 iunie 2008; întrucât scopul iniţial al procesului de pace din Djibouti a fost acela de a iniţia o amplă reconciliere la nivel naţional şi de a crea o alianţă politică puternică şi incluzivă, capabilă să asigure pacea, să conducă la reconciliere naţională şi să restabilească autoritatea centrală a statului;

| D. | întrucât procesul de pace s-a complicat şi mai mult din cauza scindărilor din cadrul TFG şi ARS, precum şi a evoluţiei miliţiilor radicale precum Al-Shabab, care nu sunt încă parte în procesul de pace şi controlează în prezent mai multe zone din Somalia, inclusiv Baidoa, fostul sediu al Parlamentului; |
| --- | --- |

D.

întrucât procesul de pace s-a complicat şi mai mult din cauza scindărilor din cadrul TFG şi ARS, precum şi a evoluţiei miliţiilor radicale precum Al-Shabab, care nu sunt încă parte în procesul de pace şi controlează în prezent mai multe zone din Somalia, inclusiv Baidoa, fostul sediu al Parlamentului;

| E. | întrucât abuzurile la adresa drepturilor omului şi încălcarea pe scară largă a dreptului internaţional umanitar de către toate părţile aflate în conflict în Somalia, mai exact tortura şi alte rele tratamente, violurile, execuţiile extrajudiciare, detenţia arbitrară şi atacurile împotriva civililor, a jurnaliştilor şi a apărătorilor drepturilor omului, precum şi a infrastructurilor civile continuă să aibă loc în Somalia; |
| --- | --- |

E.

întrucât abuzurile la adresa drepturilor omului şi încălcarea pe scară largă a dreptului internaţional umanitar de către toate părţile aflate în conflict în Somalia, mai exact tortura şi alte rele tratamente, violurile, execuţiile extrajudiciare, detenţia arbitrară şi atacurile împotriva civililor, a jurnaliştilor şi a apărătorilor drepturilor omului, precum şi a infrastructurilor civile continuă să aibă loc în Somalia;

| F. | întrucât în ultimul an a crescut numărul încălcărilor grave ale drepturilor copiilor în Somalia, de la simple acte de omor şi de viol până la recrutarea copiilor-soldaţi şi interzicerea accesului din motive umanitare la persoanele în nevoie; |
| --- | --- |

F.

întrucât în ultimul an a crescut numărul încălcărilor grave ale drepturilor copiilor în Somalia, de la simple acte de omor şi de viol până la recrutarea copiilor-soldaţi şi interzicerea accesului din motive umanitare la persoanele în nevoie;

| G. | întrucât, din februarie 2007, aproximativ 340 000 de somalezi au fugit din Mogadishu din cauza conflictului şi 2,6 milioane de somalezi - reprezentând aproximativ 35 % din populaţie - au nevoie de asistenţă umanitară, în timp ce 1,3 milioane sunt persoane strămutate; întrucât mulţi refugiaţi au fost furaţi, violaţi sau bătuţi de miliţiile independente în timp ce părăseau Somalia; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din februarie 2007, aproximativ 340 000 de somalezi au fugit din Mogadishu din cauza conflictului şi 2,6 milioane de somalezi - reprezentând aproximativ 35 % din populaţie - au nevoie de asistenţă umanitară, în timp ce 1,3 milioane sunt persoane strămutate; întrucât mulţi refugiaţi au fost furaţi, violaţi sau bătuţi de miliţiile independente în timp ce părăseau Somalia;

| H. | exprimându-şi aprecierea pentru găzduirea de către Kenya a 250 000 de refugiaţi în taberele de refugiaţi de la Daadab; întrucât sute de somalezi s-au înecat încercând să traverseze Golful Aden către Yemen, mulţi dintre aceştia fiind abandonaţi pe mare de către traficanţi; |
| --- | --- |

H.

exprimându-şi aprecierea pentru găzduirea de către Kenya a 250 000 de refugiaţi în taberele de refugiaţi de la Daadab; întrucât sute de somalezi s-au înecat încercând să traverseze Golful Aden către Yemen, mulţi dintre aceştia fiind abandonaţi pe mare de către traficanţi;

| I. | întrucât Etiopia şi-a retras trupele din Somalia ca parte a acordului de pace sprijinit de ONU şi încheiat între guvernul de tranziţie fragil şi aripa moderată a principalului partid de opoziţie; întrucât retragerea trupelor etiopiene – deşi menţine temerea unui vacuum de putere exploziv – şi alegerea unui nou preşedinte oferă posibilitatea unei reconcilieri între populaţia somaleză; întrucât Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), care a fost trimisă în martie 2007 la Mogadishu, va rămâne singură în această zonă; |
| --- | --- |

I.

întrucât Etiopia şi-a retras trupele din Somalia ca parte a acordului de pace sprijinit de ONU şi încheiat între guvernul de tranziţie fragil şi aripa moderată a principalului partid de opoziţie; întrucât retragerea trupelor etiopiene – deşi menţine temerea unui vacuum de putere exploziv – şi alegerea unui nou preşedinte oferă posibilitatea unei reconcilieri între populaţia somaleză; întrucât Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), care a fost trimisă în martie 2007 la Mogadishu, va rămâne singură în această zonă;

| J. | întrucât actele de violenţă împotriva civililor şi a personalului umanitar, comise cu încălcarea dreptului internaţional umanitar, precum şi atacurile împotriva personalului şi locaţiilor AMISOM, precum şi toate actele de violenţă şi ameninţările cu violenţa comise de acele elemente care doresc să submineze procesul politic, împiedică operaţiunile AMISOM şi constituie un obstacol în calea păcii şi stabilităţii în regiune; |
| --- | --- |

J.

întrucât actele de violenţă împotriva civililor şi a personalului umanitar, comise cu încălcarea dreptului internaţional umanitar, precum şi atacurile împotriva personalului şi locaţiilor AMISOM, precum şi toate actele de violenţă şi ameninţările cu violenţa comise de acele elemente care doresc să submineze procesul politic, împiedică operaţiunile AMISOM şi constituie un obstacol în calea păcii şi stabilităţii în regiune;

| K. | întrucât, de la începutul anului, un număr de aproximativ 10 000 de refugiaţi – care ar trebui să atingă 25 000 în următoarele câteva săptămâni – au sosit în oraşul de frontieră Dolo Ado din regiunea Somali din Etiopia; întrucât marea majoritate a acestora sunt femei şi copii care părăsesc teritoriul ca urmare a retragerii trupelor etiopiene; |
| --- | --- |

K.

întrucât, de la începutul anului, un număr de aproximativ 10 000 de refugiaţi – care ar trebui să atingă 25 000 în următoarele câteva săptămâni – au sosit în oraşul de frontieră Dolo Ado din regiunea Somali din Etiopia; întrucât marea majoritate a acestora sunt femei şi copii care părăsesc teritoriul ca urmare a retragerii trupelor etiopiene;

| L. | întrucât numărul atacurilor pirat reuşite a crescut în mod semnificativ în ultimii trei ani (10 în 2006, 35 în 2007, 43 în 2008 şi 9 până în prezent în 2009), precum şi cel al luării ulterioare de ostatici şi al sechestrării navelor; |
| --- | --- |

L.

întrucât numărul atacurilor pirat reuşite a crescut în mod semnificativ în ultimii trei ani (10 în 2006, 35 în 2007, 43 în 2008 şi 9 până în prezent în 2009), precum şi cel al luării ulterioare de ostatici şi al sechestrării navelor;

| M. | întrucât pirateria pe mare reprezintă o ameninţare din ce în ce mai mare pentru viaţa şi siguranţa oamenilor şi pentru acordarea ajutoarelor umanitare, în special în largul coastelor Somaliei şi în alte ţări din Cornul Africii; întrucât aceste acte de piraterie şi de jaf armat sunt cauzate de continuarea conflictului şi de instabilitatea politică din Somalia; |
| --- | --- |

M.

întrucât pirateria pe mare reprezintă o ameninţare din ce în ce mai mare pentru viaţa şi siguranţa oamenilor şi pentru acordarea ajutoarelor umanitare, în special în largul coastelor Somaliei şi în alte ţări din Cornul Africii; întrucât aceste acte de piraterie şi de jaf armat sunt cauzate de continuarea conflictului şi de instabilitatea politică din Somalia;

| N. | întrucât amploarea pescuitului ilegal în apele Somaliei contribuie, de asemenea, la comiterea actelor de piraterie şi distruge resursele de hrană esenţiale pentru somalezi şi pentru veniturile pescarilor locali; |
| --- | --- |

N.

întrucât amploarea pescuitului ilegal în apele Somaliei contribuie, de asemenea, la comiterea actelor de piraterie şi distruge resursele de hrană esenţiale pentru somalezi şi pentru veniturile pescarilor locali;

| O. | întrucât, potrivit unui raport al Programului pentru Mediu al Organizaţiei Naţiunilor Unite (UNEP), un număr mare de transporturi ilegale de deşeuri toxice, al căror conţinut au scurgeri au fost depozitate de-a lungul coastei Somaliei, demonstrând un dispreţ total faţă de sănătatea populaţiei locale şi conservarea mediului; |
| --- | --- |

O.

întrucât, potrivit unui raport al Programului pentru Mediu al Organizaţiei Naţiunilor Unite (UNEP), un număr mare de transporturi ilegale de deşeuri toxice, al căror conţinut au scurgeri au fost depozitate de-a lungul coastei Somaliei, demonstrând un dispreţ total faţă de sănătatea populaţiei locale şi conservarea mediului;

| P. | întrucât, conform aceluiaşi raport, deşeurile deversate în mare provin în mare parte de pe teritoriul Uniunii Europene, prejudiciază în mod ireversibil sănătatea umană şi mediul înconjurător în regiune, încălcând flagrant drepturile omului; |
| --- | --- |

P.

întrucât, conform aceluiaşi raport, deşeurile deversate în mare provin în mare parte de pe teritoriul Uniunii Europene, prejudiciază în mod ireversibil sănătatea umană şi mediul înconjurător în regiune, încălcând flagrant drepturile omului;

| Q. | întrucât, din cauza pirateriei, Programul alimentar mondial (PAM) a trebuit să suspende furnizarea ajutorului alimentar în Somalia, agravând situaţia umanitară deja precară; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, din cauza pirateriei, Programul alimentar mondial (PAM) a trebuit să suspende furnizarea ajutorului alimentar în Somalia, agravând situaţia umanitară deja precară;

| R. | întrucât la 8 decembrie 2008 UE a lansat operaţiunea sa pe mare UE NAVFOR Somalia (sau Operaţiunea Atalanta), care urmăreşte protejarea convoaielor maritime ale PAM şi a altor vase comerciale care navighează în apele din largul Somaliei; |
| --- | --- |

R.

întrucât la 8 decembrie 2008 UE a lansat operaţiunea sa pe mare UE NAVFOR Somalia (sau Operaţiunea Atalanta), care urmăreşte protejarea convoaielor maritime ale PAM şi a altor vase comerciale care navighează în apele din largul Somaliei;

| S. | întrucât lupta împotriva pirateriei nu poate fi câştigată numai prin mijloace militare, ci depinde în primul rând de succesul promovării păcii şi dezvoltării şi al construirii statului în Somalia. |
| --- | --- |

S.

întrucât lupta împotriva pirateriei nu poate fi câştigată numai prin mijloace militare, ci depinde în primul rând de succesul promovării păcii şi dezvoltării şi al construirii statului în Somalia.

Evoluţii politice recente

| 1. | sprijină pe deplin progresele înregistrate din decembrie 2008, în special cu privire la înfiinţarea unui Parlament mai extins şi mai incluziv, prelungirea perioadei de tranziţie, alegerea lui Sheikh Sharif Sheikh Ahmed în funcţia de preşedinte şi numirea unui prim-ministru şi a unui cabinet; recunoaşte şi sprijină acest nou proces de pace şi de reconciliere iniţiat de Somalia şi realizat sub egida acesteia; |
| --- | --- |

1.

sprijină pe deplin progresele înregistrate din decembrie 2008, în special cu privire la înfiinţarea unui Parlament mai extins şi mai incluziv, prelungirea perioadei de tranziţie, alegerea lui Sheikh Sharif Sheikh Ahmed în funcţia de preşedinte şi numirea unui prim-ministru şi a unui cabinet; recunoaşte şi sprijină acest nou proces de pace şi de reconciliere iniţiat de Somalia şi realizat sub egida acesteia;

| 2. | salută, în special, mutarea guvernului şi a parlamentarilor la Mogadishu şi angajamentul acestora de a continua procesul de pace din Djibouti; subliniază necesitatea urgentă de a oferi un sprijin concret şi coordonat pentru abordarea priorităţilor stabilite de comun acord privind chestiuni de politică, securitate, recuperare a creanţelor, drepturile omului şi de consolidare a instituţiilor; consideră că acesta reprezintă un pas important către o administraţie funcţională în Somalia; |
| --- | --- |

2.

salută, în special, mutarea guvernului şi a parlamentarilor la Mogadishu şi angajamentul acestora de a continua procesul de pace din Djibouti; subliniază necesitatea urgentă de a oferi un sprijin concret şi coordonat pentru abordarea priorităţilor stabilite de comun acord privind chestiuni de politică, securitate, recuperare a creanţelor, drepturile omului şi de consolidare a instituţiilor; consideră că acesta reprezintă un pas important către o administraţie funcţională în Somalia;

| 3. | salută armistiţiul la care s-a ajuns în februarie 2009; invită toţi actorii politici şi alţi factori interesaţi din Somalia să se alăture procesului de pace şi să se abţină de la comiterea de noi acte de violenţă; |
| --- | --- |

3.

salută armistiţiul la care s-a ajuns în februarie 2009; invită toţi actorii politici şi alţi factori interesaţi din Somalia să se alăture procesului de pace şi să se abţină de la comiterea de noi acte de violenţă;

| 4. | solicită participarea organizaţiilor societăţii civile şi, în special a organizaţiilor de femei, în cadrul dialogului la nivel naţional şi al procesului de reconciliere naţională; |
| --- | --- |

4.

solicită participarea organizaţiilor societăţii civile şi, în special a organizaţiilor de femei, în cadrul dialogului la nivel naţional şi al procesului de reconciliere naţională;

| 5. | subliniază necesitatea urgentă de a restabili legea şi ordinea pe întreg teritoriul ţării, inclusiv respectul pentru drepturile omului recunoscute pe plan internaţional şi pentru dreptul internaţional umanitar; ia act de faptul că preşedintele Ahmed a fost de acord cu introducerea legii sharia, subliniază că sharia ar trebui să fie codificată pentru a preveni orice interpretare greşită în ceea ce priveşte încălcarea drepturilor omului şi subliniază, de asemenea, că orice schimbări legislative ar trebui realizate cu respectarea drepturilor omului şi, în special, a drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea urgentă de a restabili legea şi ordinea pe întreg teritoriul ţării, inclusiv respectul pentru drepturile omului recunoscute pe plan internaţional şi pentru dreptul internaţional umanitar; ia act de faptul că preşedintele Ahmed a fost de acord cu introducerea legii sharia, subliniază că sharia ar trebui să fie codificată pentru a preveni orice interpretare greşită în ceea ce priveşte încălcarea drepturilor omului şi subliniază, de asemenea, că orice schimbări legislative ar trebui realizate cu respectarea drepturilor omului şi, în special, a drepturilor femeilor;

| 6. | invită noua conducere să iniţieze şi să pună în aplicare un plan care are ca scop crearea unor instituţii viabile, fără întârziere şi în termenul stabilit de Carta Federală de Tranziţie, a cărei durată a fost prelungită până în august 2011. |
| --- | --- |

6.

invită noua conducere să iniţieze şi să pună în aplicare un plan care are ca scop crearea unor instituţii viabile, fără întârziere şi în termenul stabilit de Carta Federală de Tranziţie, a cărei durată a fost prelungită până în august 2011.

Acordul de la Djibouti şi responsabilitatea comunităţii internaţionale

| 7. | îşi exprimă recunoştinţa faţă de Republica Djibouti, care a avut un rol de intermediar şi mediator în cadrul procesului de pace din Somalia şi care a contribuit la menţinerea stabilităţii şi a păcii în vederea restaurării calmului în regiune; |
| --- | --- |

7.

îşi exprimă recunoştinţa faţă de Republica Djibouti, care a avut un rol de intermediar şi mediator în cadrul procesului de pace din Somalia şi care a contribuit la menţinerea stabilităţii şi a păcii în vederea restaurării calmului în regiune;

| 8. | aduce un omagiu rolului jucat de Kenya în găzduirea şi medierea Conferinţei de reconciliere naţională pentru Somalia sub auspiciile AIGD, care a dus la formarea GFT; împărtăşeşte consideraţia Uniunii Africane faţă de sacrificiul Etiopiei şi faţă de angajamentul acesteia în ceea ce priveşte identificarea unei soluţii durabile pentru conflictul din Somalia; |
| --- | --- |

8.

aduce un omagiu rolului jucat de Kenya în găzduirea şi medierea Conferinţei de reconciliere naţională pentru Somalia sub auspiciile AIGD, care a dus la formarea GFT; împărtăşeşte consideraţia Uniunii Africane faţă de sacrificiul Etiopiei şi faţă de angajamentul acesteia în ceea ce priveşte identificarea unei soluţii durabile pentru conflictul din Somalia;

| 9. | invită comunitatea internaţională să consolideze embargoul impus de ONU asupra armelor şi să monitorizeze aeroporturile şi porturile maritime, pentru a garanta că importurile ilegale de arme nu pot pătrunde pe teritoriul ţării, în vederea ameliorării cadrului general de securitate; |
| --- | --- |

9.

invită comunitatea internaţională să consolideze embargoul impus de ONU asupra armelor şi să monitorizeze aeroporturile şi porturile maritime, pentru a garanta că importurile ilegale de arme nu pot pătrunde pe teritoriul ţării, în vederea ameliorării cadrului general de securitate;

| 10. | invită toate părţile la conflict să înceteze atacurile împotriva civililor, să nu mai facă uz în nicio circumstanţă de ameninţări cu moartea, violuri, arestări ilegale, răpiri, intimidări şi jafuri comise asupra civililor şi să respecte întru totul dispoziţiile articolului comun 3 din Convenţiile de la Geneva; invită Comisia Europeană şi Consiliul să sprijine eforturile de garantare a unor sancţiuni adecvate pentru persoanele care comit astfel de infracţiuni; |
| --- | --- |

10.

invită toate părţile la conflict să înceteze atacurile împotriva civililor, să nu mai facă uz în nicio circumstanţă de ameninţări cu moartea, violuri, arestări ilegale, răpiri, intimidări şi jafuri comise asupra civililor şi să respecte întru totul dispoziţiile articolului comun 3 din Convenţiile de la Geneva; invită Comisia Europeană şi Consiliul să sprijine eforturile de garantare a unor sancţiuni adecvate pentru persoanele care comit astfel de infracţiuni;

| 11. | invită Consiliul de Securitate al ONU să consolideze monitorizarea şi raportarea privind situaţiile care pun în pericol drepturile omului, să ofere asistenţă şi consiliere instituţiilor federale de tranziţie şi să sprijine apărătorii drepturilor omului de pe teritoriul Somaliei; |
| --- | --- |

11.

invită Consiliul de Securitate al ONU să consolideze monitorizarea şi raportarea privind situaţiile care pun în pericol drepturile omului, să ofere asistenţă şi consiliere instituţiilor federale de tranziţie şi să sprijine apărătorii drepturilor omului de pe teritoriul Somaliei;

| 12. | invită Grupul internaţional de contact (GIC) pentru Somalia, statele membre ale UA şi ţările donatoare care sprijină GFT, inclusiv UE, Norvegia şi SUA, să susţină mecanismele de investigare a încălcărilor drepturilor internaţionale ale omului şi ale legislaţiei umanitare comise în Somalia începând din 1991; |
| --- | --- |

12.

invită Grupul internaţional de contact (GIC) pentru Somalia, statele membre ale UA şi ţările donatoare care sprijină GFT, inclusiv UE, Norvegia şi SUA, să susţină mecanismele de investigare a încălcărilor drepturilor internaţionale ale omului şi ale legislaţiei umanitare comise în Somalia începând din 1991;

| 13. | salută angajamentul GFT de a introduce o guvernanţă eficientă şi responsabilă, bazată pe propunerile preliminare prezentate în cadrul reuniunii GIC de la New York din decembrie 2008; salută, de asemenea, faptul că instituţiile somaleze de tranziţie au invitat toate părţile somaleze interesate de pe teritoriul Somaliei şi din afara sa să sprijine procesul de reconciliere; |
| --- | --- |

13.

salută angajamentul GFT de a introduce o guvernanţă eficientă şi responsabilă, bazată pe propunerile preliminare prezentate în cadrul reuniunii GIC de la New York din decembrie 2008; salută, de asemenea, faptul că instituţiile somaleze de tranziţie au invitat toate părţile somaleze interesate de pe teritoriul Somaliei şi din afara sa să sprijine procesul de reconciliere;

| 14. | salută decizia GIC de a furniza periodic informaţii actualizate privind planurile de acţiune pe şase luni elaborate în cooperare cu GFT; sprijină ferm apelul lansat de GIC privind promovarea iniţiativelor de redresare rapidă, precum crearea de locuri de muncă, furnizarea de servicii sociale şi desfăşurarea de activităţi legate de mijloacele de subzistenţă, care ar avea un impact imediat asupra bunăstării populaţiei somaleze, a cadrului de securitate şi a viitoarei stabilităţi a Somaliei, prin furnizarea de resurse suplimentare, precum şi solicitarea de protejare a investiţiilor de ordin politic şi financiar deja efectuate de către comunitatea internaţională; |
| --- | --- |

14.

salută decizia GIC de a furniza periodic informaţii actualizate privind planurile de acţiune pe şase luni elaborate în cooperare cu GFT; sprijină ferm apelul lansat de GIC privind promovarea iniţiativelor de redresare rapidă, precum crearea de locuri de muncă, furnizarea de servicii sociale şi desfăşurarea de activităţi legate de mijloacele de subzistenţă, care ar avea un impact imediat asupra bunăstării populaţiei somaleze, a cadrului de securitate şi a viitoarei stabilităţi a Somaliei, prin furnizarea de resurse suplimentare, precum şi solicitarea de protejare a investiţiilor de ordin politic şi financiar deja efectuate de către comunitatea internaţională;

| 15. | invită Consiliul şi Comisia să continue să ofere sprijin consolidării instituţionale din Somalia; solicită consolidarea Misiunii Uniunii Africane în Somalia (AMISOM) şi desfăşurarea în timp util a unei forţe de stabilizare a ONU, de îndată ce condiţiile politice şi de securitate o vor permite; |
| --- | --- |

15.

invită Consiliul şi Comisia să continue să ofere sprijin consolidării instituţionale din Somalia; solicită consolidarea Misiunii Uniunii Africane în Somalia (AMISOM) şi desfăşurarea în timp util a unei forţe de stabilizare a ONU, de îndată ce condiţiile politice şi de securitate o vor permite;

Rolul AMISOM

| 16. | solicită Secretarului General al ONU să creeze fără întârziere un fond special pentru sprijinirea AMISOM până când ONU va trimite o misiune de menţinere a păcii; |
| --- | --- |

16.

solicită Secretarului General al ONU să creeze fără întârziere un fond special pentru sprijinirea AMISOM până când ONU va trimite o misiune de menţinere a păcii;

| 17. | în special după retragerea trupelor etiopiene, solicită să se acorde AMISOM şi oricărei misiuni ulterioare de menţinere a păcii a ONU un mandat pentru a proteja civilii - inclusiv femeile, copiii şi persoanele strămutate intern - care să includă o puternică componentă referitoare la drepturile omului, cu capacitatea de a monitoriza, investiga şi raporta încălcările drepturilor omului; |
| --- | --- |

17.

în special după retragerea trupelor etiopiene, solicită să se acorde AMISOM şi oricărei misiuni ulterioare de menţinere a păcii a ONU un mandat pentru a proteja civilii - inclusiv femeile, copiii şi persoanele strămutate intern - care să includă o puternică componentă referitoare la drepturile omului, cu capacitatea de a monitoriza, investiga şi raporta încălcările drepturilor omului;

| 18. | aduce un omagiu statelor africane şi în special republicilor Uganda şi Burundi pentru acţiunile pe care le-au întreprins şi condamnă atacurile recente, soldate cu moartea sau rănirea mai multor soldaţi originari din Uganda şi Burundi care făceau parte din AMISOM, precum şi a multor civili; sprijină angajamentul neîntrerupt al AMISOM şi al trupelor sale, care îşi desfăşoară activitatea în condiţii foarte dificile, şi invită toate părţile somaleze interesate să sprijine forţele care acţionează pentru a restabili pacea şi securitatea în Somalia; |
| --- | --- |

18.

aduce un omagiu statelor africane şi în special republicilor Uganda şi Burundi pentru acţiunile pe care le-au întreprins şi condamnă atacurile recente, soldate cu moartea sau rănirea mai multor soldaţi originari din Uganda şi Burundi care făceau parte din AMISOM, precum şi a multor civili; sprijină angajamentul neîntrerupt al AMISOM şi al trupelor sale, care îşi desfăşoară activitatea în condiţii foarte dificile, şi invită toate părţile somaleze interesate să sprijine forţele care acţionează pentru a restabili pacea şi securitatea în Somalia;

Aspectele umanitare şi drepturile omului

| 19. | îndeamnă noul guvern să adopte rapid toate măsurile necesare şi adecvate pentru a preveni o înrăutăţire a crizei umanitare curente şi să instituie un cadru de securitate şi pace prin încetarea luptelor care au condus la deplasarea populaţiei, au creat victime în rândul civililor şi pierderi materiale, malnutriţie şi boli; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă noul guvern să adopte rapid toate măsurile necesare şi adecvate pentru a preveni o înrăutăţire a crizei umanitare curente şi să instituie un cadru de securitate şi pace prin încetarea luptelor care au condus la deplasarea populaţiei, au creat victime în rândul civililor şi pierderi materiale, malnutriţie şi boli;

| 20. | condamnă atacurile tot mai frecvente care au avut loc asupra lucrătorilor din sectorul umanitar în ultimele luni, care au limitat considerabil operaţiunile de ajutorare şi au contribuit la agravarea situaţiei umanitare în Somalia; solicită noii conduceri să întreprindă toate acţiunile necesare pentru a asigura faptul că misiunile umanitare au acces la populaţia afectată din ţara în cauză şi îi pot acorda asistenţă umanitară şi să ia măsuri eficiente pentru a garanta siguranţa lucrătorilor locali şi internaţionali din sectorul umanitar; |
| --- | --- |

20.

condamnă atacurile tot mai frecvente care au avut loc asupra lucrătorilor din sectorul umanitar în ultimele luni, care au limitat considerabil operaţiunile de ajutorare şi au contribuit la agravarea situaţiei umanitare în Somalia; solicită noii conduceri să întreprindă toate acţiunile necesare pentru a asigura faptul că misiunile umanitare au acces la populaţia afectată din ţara în cauză şi îi pot acorda asistenţă umanitară şi să ia măsuri eficiente pentru a garanta siguranţa lucrătorilor locali şi internaţionali din sectorul umanitar;

| 21. | invită coordonatorul umanitar al ONU pentru Somalia să negocieze accesul misiunilor umanitare în afara procesului de pace din Djibouti, de la o zonă geografică la alta, să urgenteze livrarea alimentelor şi să îmbunătăţească situaţia umanitară cumplită; invită toate guvernele în cauză să acorde acces fără restricţii ajutoarelor umanitare destinate refugiaţilor somalezi din regiune şi îndeamnă comunitatea internaţională să îşi consolideze sprijinul; |
| --- | --- |

21.

invită coordonatorul umanitar al ONU pentru Somalia să negocieze accesul misiunilor umanitare în afara procesului de pace din Djibouti, de la o zonă geografică la alta, să urgenteze livrarea alimentelor şi să îmbunătăţească situaţia umanitară cumplită; invită toate guvernele în cauză să acorde acces fără restricţii ajutoarelor umanitare destinate refugiaţilor somalezi din regiune şi îndeamnă comunitatea internaţională să îşi consolideze sprijinul;

| 22. | invită noul guvern să acorde prioritate problemei justiţiei, pentru a pune capăt culturii impunităţii, având în vedere că poporul somalez în general şi femeile în special suferă din cauza încălcărilor drepturilor omului, printre care se numără crimele, violurile şi tortura; |
| --- | --- |

22.

invită noul guvern să acorde prioritate problemei justiţiei, pentru a pune capăt culturii impunităţii, având în vedere că poporul somalez în general şi femeile în special suferă din cauza încălcărilor drepturilor omului, printre care se numără crimele, violurile şi tortura;

| 23. | solicită UE să furnizeze tot sprijinul necesar pentru crearea unui guvern democratic de durată în Somalia şi să continue să ajute conducerea actuală a Somaliei să-şi impună controlul în ţară şi să instituie statul de drept, într-un mod compatibil cu obligaţiile sale internaţionale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

23.

solicită UE să furnizeze tot sprijinul necesar pentru crearea unui guvern democratic de durată în Somalia şi să continue să ajute conducerea actuală a Somaliei să-şi impună controlul în ţară şi să instituie statul de drept, într-un mod compatibil cu obligaţiile sale internaţionale privind drepturile omului;

Pirateria

| 24. | condamnă cu fermitate orice act de piraterie sau de jaf armat, în special în largul coastelor Somaliei; |
| --- | --- |

24.

condamnă cu fermitate orice act de piraterie sau de jaf armat, în special în largul coastelor Somaliei;

| 25. | salută desfăşurarea navelor UE în cadrul operaţiunii Atalanta în vederea combaterii pirateriei, ceea ce a redus drastic numărul de atacuri din anul curent; solicită o coordonare eficientă cu alte nave din regiune, mai ales cele ale SUA, ale Rusiei şi Chinei; în plus, solicită ca operaţiunile Atalanta să fie extinse în partea de vest a Oceanului Indian, unde piraţii îşi găsesc un nou refugiu; |
| --- | --- |

25.

salută desfăşurarea navelor UE în cadrul operaţiunii Atalanta în vederea combaterii pirateriei, ceea ce a redus drastic numărul de atacuri din anul curent; solicită o coordonare eficientă cu alte nave din regiune, mai ales cele ale SUA, ale Rusiei şi Chinei; în plus, solicită ca operaţiunile Atalanta să fie extinse în partea de vest a Oceanului Indian, unde piraţii îşi găsesc un nou refugiu;

| 26. | îndeamnă parlamentul federal de tranziţie şi noul GFT ca, în colaborare cu ONU şi Uniunea Africană, să trateze pirateria şi jaful armat comise în largul coastelor somaleze împotriva navelor care transportă ajutoare umanitare drept acte criminale, ai căror autori trebuie deferiţi justiţiei conform legislaţiei internaţionale în vigoare; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă parlamentul federal de tranziţie şi noul GFT ca, în colaborare cu ONU şi Uniunea Africană, să trateze pirateria şi jaful armat comise în largul coastelor somaleze împotriva navelor care transportă ajutoare umanitare drept acte criminale, ai căror autori trebuie deferiţi justiţiei conform legislaţiei internaţionale în vigoare;

| 27. | salută instituirea Grupului de contact al ONU privind pirateria în largul coastelor Somaliei pe 14 ianuarie 2009; |
| --- | --- |

27.

salută instituirea Grupului de contact al ONU privind pirateria în largul coastelor Somaliei pe 14 ianuarie 2009;

| 28. | recomandă cu fermitate UE să sprijine noul guvern al Somaliei şi toate celelalte părţi interesate pentru a îmbunătăţi infrastructurile de bază pentru activităţile de pescuit, conservarea resurselor marine şi gestionarea deşeurilor, în vederea încurajării ocupării forţei de muncă, făcând astfel posibilă reducerea cazurilor de recrutare a tinerilor în activităţile de piraterie şi de miliţie; |
| --- | --- |

28.

recomandă cu fermitate UE să sprijine noul guvern al Somaliei şi toate celelalte părţi interesate pentru a îmbunătăţi infrastructurile de bază pentru activităţile de pescuit, conservarea resurselor marine şi gestionarea deşeurilor, în vederea încurajării ocupării forţei de muncă, făcând astfel posibilă reducerea cazurilor de recrutare a tinerilor în activităţile de piraterie şi de miliţie;

Pescuitul ilegal, deşeurile toxice şi traficul

| 29. | condamnă pescuitul ilegal în apele Somaliei şi invită UE să abordeze aceste activităţi ilegale prin punerea în aplicare rapidă a noilor norme adoptate în 2009 în ceea ce priveşte trasabilitatea, controalele şi sancţiunile; |
| --- | --- |

29.

condamnă pescuitul ilegal în apele Somaliei şi invită UE să abordeze aceste activităţi ilegale prin punerea în aplicare rapidă a noilor norme adoptate în 2009 în ceea ce priveşte trasabilitatea, controalele şi sancţiunile;

| 30. | invită Organizaţia Naţiunilor Unite şi Comisia Europeană să investigheze sub toate aspectele deversarea deşeurilor toxice de-a lungul coastelor Somaliei, să stabilească responsabilităţile la toate nivelurile, să sprijine eforturile de a deferi justiţiei persoanele responsabile pentru această crimă împotriva mediului şi să asigure faptul că actele de contaminare a mediului sunt tratate la nivel global; |
| --- | --- |

30.

invită Organizaţia Naţiunilor Unite şi Comisia Europeană să investigheze sub toate aspectele deversarea deşeurilor toxice de-a lungul coastelor Somaliei, să stabilească responsabilităţile la toate nivelurile, să sprijine eforturile de a deferi justiţiei persoanele responsabile pentru această crimă împotriva mediului şi să asigure faptul că actele de contaminare a mediului sunt tratate la nivel global;

| 31. | invită UNEP să îşi continue investigaţia şi să furnizeze o evaluare aprofundată şi exactă în ceea ce priveşte amploarea problemei, întrucât acest lucru este esenţial pentru viitorul Somaliei; |
| --- | --- |

31.

invită UNEP să îşi continue investigaţia şi să furnizeze o evaluare aprofundată şi exactă în ceea ce priveşte amploarea problemei, întrucât acest lucru este esenţial pentru viitorul Somaliei;

| 32. | condamnă toate cazurile de trafic de persoane care au loc în largul coastelor Somaliei; |
| --- | --- |

32.

condamnă toate cazurile de trafic de persoane care au loc în largul coastelor Somaliei;

| 33. | încredinţează co-preşedinţilor săi sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului ACP-UE şi Comisiei Europene, parlamentelor statelor membre ale UE şi ACP, preşedintelui şi parlamentului Somaliei, Preşedinţiei şi Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului pan-african şi Secretarului General al ONU. |
| --- | --- |

33.

încredinţează co-preşedinţilor săi sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului ACP-UE şi Comisiei Europene, parlamentelor statelor membre ale UE şi ACP, preşedintelui şi parlamentului Somaliei, Preşedinţiei şi Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului pan-african şi Secretarului General al ONU.

---

(1)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 9 aprilie 2009 la Praga (Republica Cehă).

1

(2)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

2

(3)  JO C 231, 26.9.2003, p. 20.

3

(4)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 405.

4

(5)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

5

(6)  JO L 209, 11.8.2005, p. 27.

6

(7)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 9 aprilie la Praga (Republica Cehă).

7

(8)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

8

(9)  AU/Dec. 197(XI).

9

(10)  ACP/28/025/08

10

(11)  COM(2005) 134 final.

11

(12)  9266/05

12

(13)  JO L 169, 30.6.2005, p. 1.

13

(14)  JO L 348, 31.12.2007, p. 1-154.

14

(15)  JO C 273 E, 14.11.2003, p. 305.

15

(16)  JO C 292 E, 1.12.2006, p. 121.

16

(17)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 301.

17

(18)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 291.

18

(19)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0614.

19

(20)  JO C 120, 30.4.2004, pp. 16-22.

20

(21)  JO C 330, 30.12.2006, pp. 36-40.

21

(22)  JO C 58, 1.3.2008, pp. 44-46.

22

(23)  Regulamentul Consiliului (CE) nr. 1528/2007 din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor şi Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (JO L 348, 31.12.2007, p. 1).

23

(24)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 9 aprilie la Praga (Republica Cehă).

24

(25)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

25

(26)  COM(2003)0085.

26

(27)  COM(2005)0134 final.

27

(28)  COM(2007)0002 final.

28

(29)  COM(2007)0540.

29

(30)  P6_TA(2008)0491.

30

(31)  S113/08.

31

(32)  COM(2008)645 final.

32

(33)  COM(2009)39 final.

33

(34)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 9 aprilie 2009 la Praga (Republica Cehă).

34

(35)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3. Acord modificat ultima dată prin Decizia nr. 1/2006 a Consiliului de Miniştri ACP-CE (JO L 247, 9.9.2006, p. 22).

35

(36)  „Declaraţia referitoare la Summitul privind pieţele financiare şi economia mondială”, adoptată la Washington la 15 noiembrie 2008.

36

(37)  ACP-UE/100.393/08 (28.11.2008).

37

(38)  „Declaraţia de la Doha privind finanţarea dezvoltării: documentul final al Conferinţei internaţionale de monitorizare privind finanţarea dezvoltării în vederea revizuirii punerii în aplicare a consensului de la Monterrey” (doc. A/CONF.212/L.1/Rev.1*).

38

(39)  „Declaraţia de la Paris privind eficienţa ajutorului pentru dezvoltare - Asimilare, armonizare, coordonare, rezultate şi responsabilitate reciprocă”, adoptată la 2 martie 2005 în cadrul Forumului la nivel înalt de la Paris: „Progresul comun către sporirea eficienţei ajutorului”.

39

(40)  Adoptată în cadrul celui de-al treilea Forum la nivel înalt privind eficienţa ajutorului de la Accra (Ghana), la 2-4 septembrie 2008.

40

(41)  A se vedea http://www.millenniumassessment.org/en/index.aspx.

41

(42)  Roma (Italia), 13-17 noiembrie 1996

42

(43)  Adunarea Generală a ONU, a 62-a sesiune, doc. A/62/289 din 22.8.2007.

43

(44)  JO L 354, 31.12.2008, p. 62.

44

(45)  A 4-a Reuniune la nivel înalt a şefilor de stat şi de guvern ai ţărilor ACP, Maputo (Mozambic), 23-24 iunie 2004: Declaraţia de la Maputo: „Împreună construim viitorul” (doc. ACP/28/010/04 [Final]), Maputo, 24 iunie 2004.

45

(46)  Naţiunea cea mai favorizată.

46

(47)  Adoptată de către Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 9 aprilie 2009 la Praga (Republica Cehă).

47

(48)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0313 şi P6_TA(2008)0569.

48

---