# Europeiska unionens C 247E/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2009.247.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 247E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången15 oktober 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2009.247.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 247E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången15 oktober 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 9–10 april 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 138 E, 5.6.2008. |
| | |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdag 10 april 2008 |
| 2009/C 247E/01 | Rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisketEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket (2007/2111(INI)) | 1 |
| 2009/C 247E/02 | TibetEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om Tibet | 5 |
| 2009/C 247E/03 | Rapporten om Kroatiens framsteg 2007Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om rapporten om Kroatiens framsteg 2007 (2007/2267(INI)) | 7 |
| 2009/C 247E/04 | Kampen mot cancer i den utvidgade Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kampen mot cancer i den utvidgade Europeiska unionen | 11 |
| 2009/C 247E/05 | Halvtidsöversynen av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogramEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om halvtidsöversynen av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (2007/2204(INI)) | 18 |
| 2009/C 247E/06 | Den europeiska kulturindustrinEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kulturindustrin i Europa (2007/2153(INI)) | 25 |
| 2009/C 247E/07 | En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad världEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (2007/2211(INI)) | 32 |
| 2009/C 247E/08 | Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärderEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kommissionens grönbok Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärder (KOM(2007)0354) | 41 |
| 2009/C 247E/09 | Textning av samtliga program som visas i den statliga televisionen i EUEuropaparlamentets förklaring om textning av samtliga program som visas i den statliga televisionen i EU | 48 |
| | |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdag 9 april 2008 |
| 2009/C 247E/10 | Godkännande av utnämningen av Androula Vassiliou till ledamot av kommissionenEuropaparlamentets beslut av den 9 april 2008 om godkännande av utnämningen av Androula Vassiliou till ledamot av kommissionen | 50 |
| | Torsdag 10 april 2008 |
| 2009/C 247E/11 | Djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 998/2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte när det gäller förlängning av övergångsperioden (KOM(2007)0572 – C6-0334/2007 – 2007/0202(COD)) | 51 |
| P6_TC1-COD(2007)0202Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 april 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 998/2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte när det gäller förlängning av övergångsperioden | 51 |
| 2009/C 247E/12 | Europeiskt migrationsnätverk *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till rådets beslut om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk (KOM(2007)0466 – C6-0303/2007 – 2007/0167(CNS)) | 52 |
| 2009/C 247E/13 | Ändring av standardbudgetförordningen för genomförandeorgan som ansvarar för förvaltningen av gemenskapsprogram *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram (SEK(2007)0492 – C6-0123/2007 – 2007/0901(CNS)) | 60 |
| 2009/C 247E/14 | Rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (SEK(2007)1013 – C6-0417/2007 – 2007/0151(CNS)) | 67 |
| 2009/C 247E/15 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (Malta och Portugal)Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter med tillämpning av punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2008)0094 – C6-0085/2008 – 2008/2043(ACI)) | 75 |
| 2009/C 247E/16 | 2009 års budgetriktlinjer – avsnitt I, II, IV, V, VII, VIII och IXEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2009, Avsnitt I – Europaparlamentet, Avsnitt II – Rådet, Avsnitt IV – Domstolen, Avsnitt V – Revisionsrätten, Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Avsnitt VII – Regionkommittén, Avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen (2008/2021(BUD)) | 78 |
| 2009/C 247E/17 | Stöd till små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att stödja små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling och som inletts av flera medlemsstater (KOM(2007)0514 – C6-0281/2007 – 2007/0188(COD))P6_TC1-COD(2007)0188Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 april 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som inletts av flera medlemsstater och som syftar till att stödja små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling | 83 |
| 2009/C 247E/18 | Fonden för kol- och stålforskning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till rådets beslut om de fleråriga tekniska riktlinjerna för Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram (KOM(2007)0393 – C6-0248/2007 – 2007/0135(CNS)) | 84 |
| 2009/C 247E/19 | Fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till rådets förordning om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten (KOM(2007)0330 – C6-0236/2007 – 2007/0114(CNS)) | 87 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 9–10 april 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 138 E, 5.6.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdag 10 april 2008

2009/C 247E/01

Rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisketEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket (2007/2111(INI))

1

2009/C 247E/02

TibetEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om Tibet

5

2009/C 247E/03

Rapporten om Kroatiens framsteg 2007Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om rapporten om Kroatiens framsteg 2007 (2007/2267(INI))

7

2009/C 247E/04

Kampen mot cancer i den utvidgade Europeiska unionenEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kampen mot cancer i den utvidgade Europeiska unionen

11

2009/C 247E/05

Halvtidsöversynen av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogramEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om halvtidsöversynen av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (2007/2204(INI))

18

2009/C 247E/06

Den europeiska kulturindustrinEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kulturindustrin i Europa (2007/2153(INI))

25

2009/C 247E/07

En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad världEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (2007/2211(INI))

32

2009/C 247E/08

Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärderEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kommissionens grönbok Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärder (KOM(2007)0354)

41

2009/C 247E/09

Textning av samtliga program som visas i den statliga televisionen i EUEuropaparlamentets förklaring om textning av samtliga program som visas i den statliga televisionen i EU

48

Europaparlamentet

Onsdag 9 april 2008

2009/C 247E/10

Godkännande av utnämningen av Androula Vassiliou till ledamot av kommissionenEuropaparlamentets beslut av den 9 april 2008 om godkännande av utnämningen av Androula Vassiliou till ledamot av kommissionen

50

Torsdag 10 april 2008

2009/C 247E/11

Djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 998/2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte när det gäller förlängning av övergångsperioden (KOM(2007)0572 – C6-0334/2007 – 2007/0202(COD))

51

P6_TC1-COD(2007)0202Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 april 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 998/2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte när det gäller förlängning av övergångsperioden

51

2009/C 247E/12

Europeiskt migrationsnätverk *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till rådets beslut om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk (KOM(2007)0466 – C6-0303/2007 – 2007/0167(CNS))

52

2009/C 247E/13

Ändring av standardbudgetförordningen för genomförandeorgan som ansvarar för förvaltningen av gemenskapsprogram *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram (SEK(2007)0492 – C6-0123/2007 – 2007/0901(CNS))

60

2009/C 247E/14

Rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (SEK(2007)1013 – C6-0417/2007 – 2007/0151(CNS))

67

2009/C 247E/15

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (Malta och Portugal)Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter med tillämpning av punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2008)0094 – C6-0085/2008 – 2008/2043(ACI))

75

2009/C 247E/16

2009 års budgetriktlinjer – avsnitt I, II, IV, V, VII, VIII och IXEuropaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2009, Avsnitt I – Europaparlamentet, Avsnitt II – Rådet, Avsnitt IV – Domstolen, Avsnitt V – Revisionsrätten, Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Avsnitt VII – Regionkommittén, Avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen (2008/2021(BUD))

78

2009/C 247E/17

Stöd till små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att stödja små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling och som inletts av flera medlemsstater (KOM(2007)0514 – C6-0281/2007 – 2007/0188(COD))P6_TC1-COD(2007)0188Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 april 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som inletts av flera medlemsstater och som syftar till att stödja små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling

83

2009/C 247E/18

Fonden för kol- och stålforskning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till rådets beslut om de fleråriga tekniska riktlinjerna för Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram (KOM(2007)0393 – C6-0248/2007 – 2007/0135(CNS))

84

2009/C 247E/19

Fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till rådets förordning om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten (KOM(2007)0330 – C6-0236/2007 – 2007/0114(CNS))

87

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 9–10 april 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 138 E, 5.6.2008.

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdag 10 april 2008

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/1

---

Torsdag 10 april 2008Rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket

P6_TA(2008)0113

Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket (2007/2111(INI))

2009/C 247 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1),

med beaktande av kommissionens meddelande om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (”vägledande tidsplan”) (KOM(2002)0181),

med beaktande av kommissionens meddelande om rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket (KOM(2007)0073),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0060/2008), och av följande skäl:

| A. | I grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken för kommissionen fram åsikten att de alternativa förvaltningsmekanismerna kan spela en viktig kompletterande roll i gemenskapens fiskeförvaltning. |
| --- | --- |

A.

I grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken för kommissionen fram åsikten att de alternativa förvaltningsmekanismerna kan spela en viktig kompletterande roll i gemenskapens fiskeförvaltning.

| B. | Kommissionen har inlett en debatt om rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket (RBM). |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har inlett en debatt om rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket (RBM).

| C. | Ett antal intressenter har redan bidragit till debatten. |
| --- | --- |

C.

Ett antal intressenter har redan bidragit till debatten.

| D. | Flera undersökningar av rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket har genomförts tidigare, men ingen av undersökningarna har omfattat samtliga kustmedlemsstater i EU. |
| --- | --- |

D.

Flera undersökningar av rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket har genomförts tidigare, men ingen av undersökningarna har omfattat samtliga kustmedlemsstater i EU.

| E. | I ett flertal undersökningar har man beaktat driften och effekterna av system såväl inom som utanför EU som möjliggör överföring av fiskerättigheter mot ett ekonomiskt värde. |
| --- | --- |

E.

I ett flertal undersökningar har man beaktat driften och effekterna av system såväl inom som utanför EU som möjliggör överföring av fiskerättigheter mot ett ekonomiskt värde.

| F. | Kommissionen har nu utfärdat ett meddelande om upphandling av en undersökning. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen har nu utfärdat ett meddelande om upphandling av en undersökning.

| G. | Kommissionen har förklarat att den för närvarande inte har några planer på att ändra nuvarande förvaltningssystem, men har även sagt att den har för avsikt att införa ändringar i den gemensamma fiskeripolitikens sätt att fungera och att den därför försöker finna hållbara alternativ. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har förklarat att den för närvarande inte har några planer på att ändra nuvarande förvaltningssystem, men har även sagt att den har för avsikt att införa ändringar i den gemensamma fiskeripolitikens sätt att fungera och att den därför försöker finna hållbara alternativ.

| H. | De nuvarande förvaltningssystemen för fisket i Europeiska unionen, närmare bestämt systemet med högsta tillåtna fångstmängder och kvotsystemet, löser inte problemen inom sektorn. Det är viktigt och nödvändigt att organisera en omfattande debatt kring denna fråga och jämföra de positiva och negativa följderna av ett eventuellt införande av nya system. |
| --- | --- |

H.

De nuvarande förvaltningssystemen för fisket i Europeiska unionen, närmare bestämt systemet med högsta tillåtna fångstmängder och kvotsystemet, löser inte problemen inom sektorn. Det är viktigt och nödvändigt att organisera en omfattande debatt kring denna fråga och jämföra de positiva och negativa följderna av ett eventuellt införande av nya system.

| I. | Det är därför viktigt att överväga hur den gemensamma fiskeripolitiken kan förbättras, i synnerhet med hjälp av fiskeförvaltningspolitiken vars nuvarande brister är uppenbara. |
| --- | --- |

I.

Det är därför viktigt att överväga hur den gemensamma fiskeripolitiken kan förbättras, i synnerhet med hjälp av fiskeförvaltningspolitiken vars nuvarande brister är uppenbara.

| J. | Eventuella förändringar kommer inte att leda till förbättringar om man inte ser till att resurserna utnyttjas på ett hållbart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. |
| --- | --- |

J.

Eventuella förändringar kommer inte att leda till förbättringar om man inte ser till att resurserna utnyttjas på ett hållbart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inlett en debatt om rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket som ett första steg mot den nödvändiga revideringen av den nuvarande förvaltningspolitiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inlett en debatt om rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket som ett första steg mot den nödvändiga revideringen av den nuvarande förvaltningspolitiken.

| 2. | Europaparlamentet anser att de marina biologiska resurserna är en gemensam allmän tillgång. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de marina biologiska resurserna är en gemensam allmän tillgång.

| 3. | Europaparlamentet anser att de berörda rättigheterna inte ska tolkas som äganderättigheter, utan som ett slags nyttjanderätt eller fångsträtt som följaktligen gäller med vissa begränsningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att de berörda rättigheterna inte ska tolkas som äganderättigheter, utan som ett slags nyttjanderätt eller fångsträtt som följaktligen gäller med vissa begränsningar.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att det finns olika och separata system för rättighetsbaserade förvaltningsinstrument som grundas på olika tolkningar av






  a) | vem rättigheterna tilldelas, villkoren för att överföra rättigheter och om man kan handla med rättigheterna, dvs. om de har ett ekonomiskt värde. |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att det finns olika och separata system för rättighetsbaserade förvaltningsinstrument som grundas på olika tolkningar av

a)

vem rättigheterna tilldelas, villkoren för att överföra rättigheter och om man kan handla med rättigheterna, dvs. om de har ett ekonomiskt värde.

| b) | rättigheternas omfattning, särskilt huruvida de fastställs med utgångspunkt i den geografiska plats där de utnyttjas, fångstmängden eller den fiskeansträngning som görs. |
| --- | --- |

b)

rättigheternas omfattning, särskilt huruvida de fastställs med utgångspunkt i den geografiska plats där de utnyttjas, fångstmängden eller den fiskeansträngning som görs.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inlett ett upphandlingsförfarande för att genomföra en heltäckande undersökning av de olika förvaltningssystemen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inlett ett upphandlingsförfarande för att genomföra en heltäckande undersökning av de olika förvaltningssystemen.

| 6. | Europaparlamentet anser att den tid för debatt som fastställts är för kort och begär att den ska förlängas så att man kan garantera att de olika möjligheterna samt deras konsekvenser till fullo utforskas och studeras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att den tid för debatt som fastställts är för kort och begär att den ska förlängas så att man kan garantera att de olika möjligheterna samt deras konsekvenser till fullo utforskas och studeras.

| 7. | Europaparlamentet anser emellertid att det är uppenbart, trots att undersökningen ännu inte har genomförts, att ett stort antal olika förvaltningssystem tillämpas för närvarande och att de flesta av dessa system, om inte alla, innefattar någon form av rättighetsbaserade förvaltningsinstrument, om begreppet tolkas i sin vidaste bemärkelse. Parlamentet konstaterar även att experiment med en rättighetsbaserad förvaltning i de länder som har tillämpat detta system har fått mycket positiva återverkningar i många avseenden, exempelvis på kapacitetsminskningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser emellertid att det är uppenbart, trots att undersökningen ännu inte har genomförts, att ett stort antal olika förvaltningssystem tillämpas för närvarande och att de flesta av dessa system, om inte alla, innefattar någon form av rättighetsbaserade förvaltningsinstrument, om begreppet tolkas i sin vidaste bemärkelse. Parlamentet konstaterar även att experiment med en rättighetsbaserad förvaltning i de länder som har tillämpat detta system har fått mycket positiva återverkningar i många avseenden, exempelvis på kapacitetsminskningen.

| 8. | Europaparlamentet anser även att det står klart att de former av rättighetsbaserade förvaltningsinstrument som tillämpas på gemenskapsnivå och i åtminstone några av medlemsstaterna är hybridsystem, både när det gäller tilldelning och möjligheter att överföra/handla med rättigheterna, samt hur systemens räckvidd fastställs. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser även att det står klart att de former av rättighetsbaserade förvaltningsinstrument som tillämpas på gemenskapsnivå och i åtminstone några av medlemsstaterna är hybridsystem, både när det gäller tilldelning och möjligheter att överföra/handla med rättigheterna, samt hur systemens räckvidd fastställs.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att detta är en komplicerad fråga och att det därför är svårt att införa ett gemensamt system, vare sig detta sker genom harmonisering av medlemsstaternas förfaranden eller genom förvaltning på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att detta är en komplicerad fråga och att det därför är svårt att införa ett gemensamt system, vare sig detta sker genom harmonisering av medlemsstaternas förfaranden eller genom förvaltning på gemenskapsnivå.

| 10. | Europaparlamentet anser emellertid att dessa svårigheter inte är oöverkomliga, vilket bevisas av att rättighetsbaserade förvaltningssystem för fisket införts i många av de länder och regioner som har de största fiskeintressena. Eftersom systemet skulle kunna vara mycket fördelaktigt för förvaltningen av vissa gemenskapsflottor bör man åtminstone undersöka möjligheten att införliva det i den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser emellertid att dessa svårigheter inte är oöverkomliga, vilket bevisas av att rättighetsbaserade förvaltningssystem för fisket införts i många av de länder och regioner som har de största fiskeintressena. Eftersom systemet skulle kunna vara mycket fördelaktigt för förvaltningen av vissa gemenskapsflottor bör man åtminstone undersöka möjligheten att införliva det i den gemensamma fiskeripolitiken.

| 11. | Europaparlamentet anser att man måste känna till de konsekvenser som förändringar, särskilt införande av gemenskapsomfattande individuella överförbara kvoter och annat rättighetsbaserat tillträde, kan medföra på följande områden:






  — | Relativ stabilitet och stabilitetens roll för att bevara livskraften i fiskeberoende samhällen. |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att man måste känna till de konsekvenser som förändringar, särskilt införande av gemenskapsomfattande individuella överförbara kvoter och annat rättighetsbaserat tillträde, kan medföra på följande områden:

—

Relativ stabilitet och stabilitetens roll för att bevara livskraften i fiskeberoende samhällen.

| — | Koncentration av innehavet av sådana rättigheter och de socioekonomiska konsekvenser detta ger upphov till. |
| --- | --- |

—

Koncentration av innehavet av sådana rättigheter och de socioekonomiska konsekvenser detta ger upphov till.

| — | De fördelar som stora företag skulle kunna vinna på de småskaliga operatörernas eller den lokala fiskeverksamhetens bekostnad. |
| --- | --- |

—

De fördelar som stora företag skulle kunna vinna på de småskaliga operatörernas eller den lokala fiskeverksamhetens bekostnad.

| — | Rädsla för de ytterligare kostnader som detta system medför och som avskräcker yrkesfiskarna från att investera i fartyg, utrustning, säkerhet och arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Rädsla för de ytterligare kostnader som detta system medför och som avskräcker yrkesfiskarna från att investera i fartyg, utrustning, säkerhet och arbetsförhållanden.

| — | Risken för att kvoter som innehas av aktiva yrkesfiskare dras in. |
| --- | --- |

—

Risken för att kvoter som innehas av aktiva yrkesfiskare dras in.

| — | Problem i samband med den inledande fördelningen av kvoter och oväntade fördelar för dem som tilldelas kvoterna. |
| --- | --- |

—

Problem i samband med den inledande fördelningen av kvoter och oväntade fördelar för dem som tilldelas kvoterna.

| — | Risk för en alltför hög koncentration av rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Risk för en alltför hög koncentration av rättigheterna.

| 12. | Europaparlamentet anser att dessa frågor måste behandlas innan något steg tas mot ett gemensamt system, t.ex. möjligheten, vilket tidigare erfarenheter visar, att sätta ett tak för ackumuleringen av fiskerättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att dessa frågor måste behandlas innan något steg tas mot ett gemensamt system, t.ex. möjligheten, vilket tidigare erfarenheter visar, att sätta ett tak för ackumuleringen av fiskerättigheter.

| 13. | Europaparlamentet anser att det även är nödvändigt att uppmärksamma de positiva aspekterna av ett rättighetsbaserat förvaltningssystem för fisket om vilket det i allmänhet råder rätt stort samförstånd, inklusive det följande:






  — | Förvaltningen rationaliseras i och med att innehavarna av rättigheterna görs direkt ansvariga för förvaltningen samt för uppfyllandet av de allmänna bestämmelserna, vilket normalt leder till en sektor som kännetecknas av ökad företagaranda och som är mindre beroende av rådgivning, mellanhänder och offentlig finansiering. |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det även är nödvändigt att uppmärksamma de positiva aspekterna av ett rättighetsbaserat förvaltningssystem för fisket om vilket det i allmänhet råder rätt stort samförstånd, inklusive det följande:

—

Förvaltningen rationaliseras i och med att innehavarna av rättigheterna görs direkt ansvariga för förvaltningen samt för uppfyllandet av de allmänna bestämmelserna, vilket normalt leder till en sektor som kännetecknas av ökad företagaranda och som är mindre beroende av rådgivning, mellanhänder och offentlig finansiering.

| — | Inom de flottor där systemet tillämpas förenklas kontrollen eftersom fartyg med fiskerättigheter är korrekt identifierade. |
| --- | --- |

—

Inom de flottor där systemet tillämpas förenklas kontrollen eftersom fartyg med fiskerättigheter är korrekt identifierade.

| — | Eftersom fiskerättigheter för arter med liten kvot kan köpas minskar den mängd fångst som kastas överbord. |
| --- | --- |

—

Eftersom fiskerättigheter för arter med liten kvot kan köpas minskar den mängd fångst som kastas överbord.

| — | Flottorna tenderar att maximera avkastningen på verksamheten, vilket brukar leda till en kapacitetsminskning till följd av att de äldsta och minst effektiva enheterna avyttras. |
| --- | --- |

—

Flottorna tenderar att maximera avkastningen på verksamheten, vilket brukar leda till en kapacitetsminskning till följd av att de äldsta och minst effektiva enheterna avyttras.

| — | De enklaste sättet att införa systemet skulle vara genom en kvottilldelning på grundval av varje medlemsstats relativa stabilitet. På detta sätt skulle inte heller denna stabilitet påverkas. |
| --- | --- |

—

De enklaste sättet att införa systemet skulle vara genom en kvottilldelning på grundval av varje medlemsstats relativa stabilitet. På detta sätt skulle inte heller denna stabilitet påverkas.

| 14. | Europaparlamentet frågar sig även om ett gemensamt system för rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket verkligen fungerar för olika typer av fiske. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet frågar sig även om ett gemensamt system för rättighetsbaserade förvaltningsinstrument för fisket verkligen fungerar för olika typer av fiske.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar i detta sammanhang de olika krav som gäller för fiske efter specifika målarter och för flerartsfiske, och den särskilda situation som råder för småskaliga flottor |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmärksammar i detta sammanhang de olika krav som gäller för fiske efter specifika målarter och för flerartsfiske, och den särskilda situation som råder för småskaliga flottor

| 16. | Europaparlamentet anser att särskilda åtgärder bör vidtas för småskaliga flottor, antingen genom att man tillämpar kriterier för geografiskt avstånd till kusten eller genom att man reserverar dem en del av kvoten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att särskilda åtgärder bör vidtas för småskaliga flottor, antingen genom att man tillämpar kriterier för geografiskt avstånd till kusten eller genom att man reserverar dem en del av kvoten.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar därför att kommissionen för närvarande inte har för avsikt att ingripa i de befintliga förvaltningssystemen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar därför att kommissionen för närvarande inte har för avsikt att ingripa i de befintliga förvaltningssystemen.

| 18. | Europaparlamentet anser emellertid att fördelarna och nackdelarna med olika system för rättighetsbaserade förvaltningsinstrument bör övervägas ytterligare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser emellertid att fördelarna och nackdelarna med olika system för rättighetsbaserade förvaltningsinstrument bör övervägas ytterligare.

| 19. | Europaparlamentet anser det vara nödvändigt att undvika ekonomiska snedvridningar inom fiskesektorn som är till skada för små rederier, i synnerhet rederier som bedriver småskaligt fiske. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser det vara nödvändigt att undvika ekonomiska snedvridningar inom fiskesektorn som är till skada för små rederier, i synnerhet rederier som bedriver småskaligt fiske.

| 20. | Europaparlamentet bekräftar att sådana system kan främja ekonomisk effektivitet, förutsatt att de utformas på lämpligt sätt. Parlamentet påminner om att sådan effektivitet är ett mål för all ekonomisk politik och att det ligger i den gemensamma fiskeripolitikens intresse att få en lönsam fiskesektor som i allt mindre utsträckning är beroende av offentliga bidrag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet bekräftar att sådana system kan främja ekonomisk effektivitet, förutsatt att de utformas på lämpligt sätt. Parlamentet påminner om att sådan effektivitet är ett mål för all ekonomisk politik och att det ligger i den gemensamma fiskeripolitikens intresse att få en lönsam fiskesektor som i allt mindre utsträckning är beroende av offentliga bidrag.

| 21. | Eftersom fisket är ett gemensamt politikområde anser Europaparlamentet att det på gemenskapsnivå bör antas rättighetsbaserade förvaltningsmekanismer som gör det möjligt att förbättra förvaltningen av fiskeresurserna. |
| --- | --- |

21.

Eftersom fisket är ett gemensamt politikområde anser Europaparlamentet att det på gemenskapsnivå bör antas rättighetsbaserade förvaltningsmekanismer som gör det möjligt att förbättra förvaltningen av fiskeresurserna.

| 22. | Europaparlamentet anser att ekonomisk effektivitet endast är värdefull om den bidrar till att främja målen för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att ekonomisk effektivitet endast är värdefull om den bidrar till att främja målen för den gemensamma fiskeripolitiken.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att eventuella undersökningar av rättighetsbaserade förvaltningsinstrument inriktas på följande:






  I. | Att ge en fullständig bild och analys av de förvaltningssystem som för närvarande tillämpas i medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att eventuella undersökningar av rättighetsbaserade förvaltningsinstrument inriktas på följande:

I.

Att ge en fullständig bild och analys av de förvaltningssystem som för närvarande tillämpas i medlemsstaterna.

| II. | Att undersöka de grundläggande villkoren för rättighetsbaserade förvaltningsinstrument när det gäller






  a) | vem rättigheterna kan fördelas till, vem de kan överföras till och om de går att handla med, samt eventuella begränsningar i detta avseende, och |
| --- | --- | --- |

II.

Att undersöka de grundläggande villkoren för rättighetsbaserade förvaltningsinstrument när det gäller

a)

vem rättigheterna kan fördelas till, vem de kan överföras till och om de går att handla med, samt eventuella begränsningar i detta avseende, och

| b) | rättigheternas omfattning, dvs. om de fastställs med utgångspunkt i geografisk plats, mängd (avkastning) eller fiskeansträngning (insats) eller en kombination av dessa. |
| --- | --- |

b)

rättigheternas omfattning, dvs. om de fastställs med utgångspunkt i geografisk plats, mängd (avkastning) eller fiskeansträngning (insats) eller en kombination av dessa.

| III. | Att med hjälp av uppgifter från de befintliga förvaltningssystemen utvärdera hur effektiva systemen är för att nå målen för den gemensamma fiskeripolitiken när det gäller






  a) | att öka lönsamheten för de yrkesverksamma inom fiskerinäringen, |
| --- | --- | --- |

III.

Att med hjälp av uppgifter från de befintliga förvaltningssystemen utvärdera hur effektiva systemen är för att nå målen för den gemensamma fiskeripolitiken när det gäller

a)

att öka lönsamheten för de yrkesverksamma inom fiskerinäringen,

| b) | att bevara fiskbestånd inom ramen för hållbara marina ekosystem, |
| --- | --- |

b)

att bevara fiskbestånd inom ramen för hållbara marina ekosystem,

| c) | att bevara livskraften hos fiskeberoende samhällen, |
| --- | --- |

c)

att bevara livskraften hos fiskeberoende samhällen,

| d) | i vilken omfattning systemet sedan det inrättades har lett till en koncentration av innehavet av fiskerättigheter och till förlorade arbetstillfällen, |
| --- | --- |

d)

i vilken omfattning systemet sedan det inrättades har lett till en koncentration av innehavet av fiskerättigheter och till förlorade arbetstillfällen,

| e) | fiskesektorns ekonomiska effektivitet. |
| --- | --- |

e)

fiskesektorns ekonomiska effektivitet.

| IV. | Att undersöka dessa frågor var för sig för olika typer av fiske, både inom och utanför gemenskapens vatten. |
| --- | --- |

IV.

Att undersöka dessa frågor var för sig för olika typer av fiske, både inom och utanför gemenskapens vatten.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förlänga perioden för diskussion om denna fråga. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förlänga perioden för diskussion om denna fråga.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, de regionala rådgivande nämnderna och den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, de regionala rådgivande nämnderna och den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk.

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) 865/2007 (EUT L 192, 24.7.2007, s. 1).

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/5

---

Torsdag 10 april 2008Tibet

P6_TA(2008)0119

Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om Tibet

2009/C 247 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina och Tibet, särskilt om:

| a) | dialogen mellan den kinesiska regeringen och Dalai Lamas sändebud (15 februari 2007) (1), |
| --- | --- |

a)

dialogen mellan den kinesiska regeringen och Dalai Lamas sändebud (15 februari 2007) (1),

| b) | toppmötet EU/Kina och EU-Kina-dialogen om mänskliga rättigheter (13 december 2007) (2), |
| --- | --- |

b)

toppmötet EU/Kina och EU-Kina-dialogen om mänskliga rättigheter (13 december 2007) (2),

| c) | förbindelserna mellan EU och Kina (7 september 2006) (3), |
| --- | --- |

c)

förbindelserna mellan EU och Kina (7 september 2006) (3),

| d) | hur dialogerna och samråden om mänskliga rättigheter fungerar med tredjeländer (6 september 2007) (4), |
| --- | --- |

d)

hur dialogerna och samråden om mänskliga rättigheter fungerar med tredjeländer (6 september 2007) (4),

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | 49-årsdagen av tibetanernas nationella revolt mot det kinesiska styret ledde till omfattande demonstrationer av tibetanska munkar, nunnor och vanliga tibetanska medborgare som demonstrerade mot det kinesiska förtrycket. |
| --- | --- |

A.

49-årsdagen av tibetanernas nationella revolt mot det kinesiska styret ledde till omfattande demonstrationer av tibetanska munkar, nunnor och vanliga tibetanska medborgare som demonstrerade mot det kinesiska förtrycket.

| B. | Enligt de kinesiska myndigheterna miste 20 personer livet. Enligt andra källor dödades mer än 140 tibetaner i dessa sammandrabbningar, medan tiotals andra greps. |
| --- | --- |

B.

Enligt de kinesiska myndigheterna miste 20 personer livet. Enligt andra källor dödades mer än 140 tibetaner i dessa sammandrabbningar, medan tiotals andra greps.

| C. | Undantagstillstånd har utfärdats av den kinesiska regeringen. Butiker och tempel har stängts i Lhasa och andra städer, medan hundratals beväpnade poliser och militära trupper flyttats till Tibet från resten av Kina. |
| --- | --- |

C.

Undantagstillstånd har utfärdats av den kinesiska regeringen. Butiker och tempel har stängts i Lhasa och andra städer, medan hundratals beväpnade poliser och militära trupper flyttats till Tibet från resten av Kina.

| D. | Hans helighet Dalai Lama har kallat den överdrivna kinesiska reaktionen ett ”kulturellt folkmord”, och har samtidigt med kraft uppmanat tibetanerna att använda icke-våld och att inte avvika från denna linje oavsett hur allvarlig situationen är (5) Hans helighet Dalai Lama har inte krävt tibetansk självständighet utan en medelväg med enbart kulturellt och politiskt självstyre och med religiös frihet, vilket är en inställning som Europaparlamentet stöder. |
| --- | --- |

D.

Hans helighet Dalai Lama har kallat den överdrivna kinesiska reaktionen ett ”kulturellt folkmord”, och har samtidigt med kraft uppmanat tibetanerna att använda icke-våld och att inte avvika från denna linje oavsett hur allvarlig situationen är (5) Hans helighet Dalai Lama har inte krävt tibetansk självständighet utan en medelväg med enbart kulturellt och politiskt självstyre och med religiös frihet, vilket är en inställning som Europaparlamentet stöder.

| E. | En varaktig lösning kan endast uppnås med fredliga medel och en uppriktig dialog. |
| --- | --- |

E.

En varaktig lösning kan endast uppnås med fredliga medel och en uppriktig dialog.

| F. | Bortsett från en officiell internationell pressresa organiserad av den kinesiska regeringen har internationell press vägrats tillträde till Tibet för att rapportera om händelserna där, och alla journalister har utvisats. Denna internationella pressresa var hårt kontrollerad, och de deltagande journalisterna fick inte ha obegränsad kontakt med det tibetanska folket. |
| --- | --- |

F.

Bortsett från en officiell internationell pressresa organiserad av den kinesiska regeringen har internationell press vägrats tillträde till Tibet för att rapportera om händelserna där, och alla journalister har utvisats. Denna internationella pressresa var hårt kontrollerad, och de deltagande journalisterna fick inte ha obegränsad kontakt med det tibetanska folket.

| G. | Den kinesiska regeringen tycks blockera utländska webbplatser inne i Kina och censurera utländska tv-sändningar om situationen i Tibet. |
| --- | --- |

G.

Den kinesiska regeringen tycks blockera utländska webbplatser inne i Kina och censurera utländska tv-sändningar om situationen i Tibet.

| H. | Anordnandet av OS i Peking är en utomordentlig möjlighet för Kina att öppna sig mot omvärlden, och tvärtom, och att visa att landet förmår infria sina löften om att främja de grundläggande rättigheterna för alla kineser utan åtskillnad. |
| --- | --- |

H.

Anordnandet av OS i Peking är en utomordentlig möjlighet för Kina att öppna sig mot omvärlden, och tvärtom, och att visa att landet förmår infria sina löften om att främja de grundläggande rättigheterna för alla kineser utan åtskillnad.

| I. | Människorättsdialogen mellan EU och Kina inleddes år 2000 men har inte gett de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

I.

Människorättsdialogen mellan EU och Kina inleddes år 2000 men har inte gett de förväntade resultaten.

| 1. | Europaparlamentet fördömer med eftertryck de kinesiska säkerhetsstyrkornas brutala våld mot de tibetanska demonstranterna och alla våldshandlingar, oavsett upphovsmän, som begåtts på Lhasas gator och i övriga Tibet, och uttrycker sitt djupa deltagande med offrens familjer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer med eftertryck de kinesiska säkerhetsstyrkornas brutala våld mot de tibetanska demonstranterna och alla våldshandlingar, oavsett upphovsmän, som begåtts på Lhasas gator och i övriga Tibet, och uttrycker sitt djupa deltagande med offrens familjer.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att garantera att skadade tibetaner får fullgod sjukvård och att gripna tibetaner beviljas rättsligt bistånd. Parlamentet vädjar till myndigheterna att redogöra för de personer som frihetsberövats, att behandla dem enligt internationella bestämmelser om mänskliga rättigheter och att under inga omständigheter använda tortyr. Parlamentet kräver ett omedelbart frigivande av alla dem som protesterat fredligt och utövat sin legitima rätt till yttrandefrihet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att garantera att skadade tibetaner får fullgod sjukvård och att gripna tibetaner beviljas rättsligt bistånd. Parlamentet vädjar till myndigheterna att redogöra för de personer som frihetsberövats, att behandla dem enligt internationella bestämmelser om mänskliga rättigheter och att under inga omständigheter använda tortyr. Parlamentet kräver ett omedelbart frigivande av alla dem som protesterat fredligt och utövat sin legitima rätt till yttrandefrihet.

| 3. | Europaparlamentet kritiserar den ofta diskriminerande behandlingen av etniska minoriteter som inte är han-kineser och uppmanar Kina att uppfylla sitt åtagande i fråga om mänskliga rättigheter, minoriteters rättigheter och rättsstatens principer. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att inte missbruka OS 2008 genom att gripa dissidenter, journalister och människorättsaktivister för att undvika demonstrationer och rapporter som myndigheterna anser vara besvärande. Parlamentet kräver i detta sammanhang ett omedelbart frigivande av Hu Jia, en framstående människorättsaktivist som dömts till tre och ett halvt års fängelse till följd av ett åtal för samhällsomstörtande verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kritiserar den ofta diskriminerande behandlingen av etniska minoriteter som inte är han-kineser och uppmanar Kina att uppfylla sitt åtagande i fråga om mänskliga rättigheter, minoriteters rättigheter och rättsstatens principer. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att inte missbruka OS 2008 genom att gripa dissidenter, journalister och människorättsaktivister för att undvika demonstrationer och rapporter som myndigheterna anser vara besvärande. Parlamentet kräver i detta sammanhang ett omedelbart frigivande av Hu Jia, en framstående människorättsaktivist som dömts till tre och ett halvt års fängelse till följd av ett åtal för samhällsomstörtande verksamhet.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser en öppen och oberoende FN-ledd utredning av den senaste tidens upplopp och förtryck i Tibet. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att utfärda en ständig inbjudan till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och till andra FN-organ att besöka Tibet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet efterlyser en öppen och oberoende FN-ledd utredning av den senaste tidens upplopp och förtryck i Tibet. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att utfärda en ständig inbjudan till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och till andra FN-organ att besöka Tibet.

| 5. | Europaparlamentet gläds åt att Hans helighet Dalai Lama uppmanat det tibetanska folket till fredliga protester och att han avvisat kraven på tibetansk självständighet och i stället föreslagit en medelväg med verkligt kulturellt och politiskt självstyre och med religiös frihet. Parlamentet upprepar sitt stöd för Kinas territoriella integritet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet gläds åt att Hans helighet Dalai Lama uppmanat det tibetanska folket till fredliga protester och att han avvisat kraven på tibetansk självständighet och i stället föreslagit en medelväg med verkligt kulturellt och politiskt självstyre och med religiös frihet. Parlamentet upprepar sitt stöd för Kinas territoriella integritet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att öppna Tibet för medier och diplomater, särskilt för EU-företrädare. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att omedelbart upphöra att censurera och blockera utlandsbaserade nyhets- och informationssajter och kräver ett frigivande av alla journalister, Internetanvändare och cyberdissidenter som hålls fängslade i Kina på grund av att de utövat sin rätt till information. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att öppna Tibet för medier och diplomater, särskilt för EU-företrädare. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att omedelbart upphöra att censurera och blockera utlandsbaserade nyhets- och informationssajter och kräver ett frigivande av alla journalister, Internetanvändare och cyberdissidenter som hålls fängslade i Kina på grund av att de utövat sin rätt till information.

| 7. | Europaparlamentet är oroat över den tilltagande ekonomiska marginaliseringen av det tibetanska folket i Tibet, som utsätts för ett ökande antal migrerande kinesiska arbetstagare som kommer till Tibet och tar tibetanska arbeten och tibetansk jord. Parlamentet framhåller den kraftiga diskrimineringen i utbildningssystemet, där de tibetanska barnen lär sig sitt modersmål som andraspråk. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är oroat över den tilltagande ekonomiska marginaliseringen av det tibetanska folket i Tibet, som utsätts för ett ökande antal migrerande kinesiska arbetstagare som kommer till Tibet och tar tibetanska arbeten och tibetansk jord. Parlamentet framhåller den kraftiga diskrimineringen i utbildningssystemet, där de tibetanska barnen lär sig sitt modersmål som andraspråk.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Kina att fullgöra sina egna offentliga åtaganden om mänskliga rättigheter, minoriteters rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, som tillkännagavs i samband med Internationella olympiska kommitténs (IOK) beslut att tilldela Kina spelen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Kina att fullgöra sina egna offentliga åtaganden om mänskliga rättigheter, minoriteters rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, som tillkännagavs i samband med Internationella olympiska kommitténs (IOK) beslut att tilldela Kina spelen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Kina att utan ytterligare dröjsmål, och i vilket fall som helst före OS, ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (FN, 1966). Parlamentet uppmanar Peking att införa ett moratorium för dödsstraffet, i enlighet med FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium för användning av dödsstraffet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Kina att utan ytterligare dröjsmål, och i vilket fall som helst före OS, ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (FN, 1966). Parlamentet uppmanar Peking att införa ett moratorium för dödsstraffet, i enlighet med FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium för användning av dödsstraffet.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att inget resultat nåtts vid de sex förhandlingstillfällena mellan de kinesiska myndigheterna och Hans Helighet Dalai Lama, och efterlyser en villkorslös och konstruktiv dialog för att man ska lyckas nå en övergripande politisk överenskommelse som inbegriper en hållbar lösning i fråga om Tibets kulturella och politiska självstyre och religiösa frihet och med fullständiga minoritetsrättigheter för tibetaner i andra kinesiska grannprovinser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar att inget resultat nåtts vid de sex förhandlingstillfällena mellan de kinesiska myndigheterna och Hans Helighet Dalai Lama, och efterlyser en villkorslös och konstruktiv dialog för att man ska lyckas nå en övergripande politisk överenskommelse som inbegriper en hållbar lösning i fråga om Tibets kulturella och politiska självstyre och religiösa frihet och med fullständiga minoritetsrättigheter för tibetaner i andra kinesiska grannprovinser.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet, särskilt ordförandeskapet, att noga följa händelseutvecklingen och att se till att EU intar en samstämmig gemensam ståndpunkt och att beslut som fattas i kraft av en sådan också vederbörligen genomförs. Parlamentet anser att EU:s diplomatiska representanter i Peking bör ta initiativ till ett besök i regionen för att rapportera tillbaka till rådet om den rådande situationen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet, särskilt ordförandeskapet, att noga följa händelseutvecklingen och att se till att EU intar en samstämmig gemensam ståndpunkt och att beslut som fattas i kraft av en sådan också vederbörligen genomförs. Parlamentet anser att EU:s diplomatiska representanter i Peking bör ta initiativ till ett besök i regionen för att rapportera tillbaka till rådet om den rådande situationen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang ännu en gång rådet att utse ett särskilt sändebud för Tibet, för att på så sätt underlätta dialogen mellan parterna och följa förhandlingarna på nära håll när de återupptas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang ännu en gång rådet att utse ett särskilt sändebud för Tibet, för att på så sätt underlätta dialogen mellan parterna och följa förhandlingarna på nära håll när de återupptas.

| 13. | Parlamentet stöder Hans helighet Dalai Lamas uttalande om att OS är ett utmärkt tillfälle att erbjuda frihet för hela det kinesiska folket. |
| --- | --- |

13.

Parlamentet stöder Hans helighet Dalai Lamas uttalande om att OS är ett utmärkt tillfälle att erbjuda frihet för hela det kinesiska folket.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU:s ordförandeskap att försöka hitta en gemensam EU-ståndpunkt om stats- och regeringschefernas och den höge representantens närvaro vid OS-invigningsceremonin, varvid det bör vara möjligt att utebli om dialogen mellan de kinesiska myndigheterna och Hans helighet Dalai Lama inte återupptas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU:s ordförandeskap att försöka hitta en gemensam EU-ståndpunkt om stats- och regeringschefernas och den höge representantens närvaro vid OS-invigningsceremonin, varvid det bör vara möjligt att utebli om dialogen mellan de kinesiska myndigheterna och Hans helighet Dalai Lama inte återupptas.

| 15. | Europaparlamentet kräver att Kina upphör att granska och döma OS-idrottare på grund av deras politiska åsikter och att hota med avstängning från spelen för idrottare som avviker från den kinesiska regeringens officiella hållning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att Kina upphör att granska och döma OS-idrottare på grund av deras politiska åsikter och att hota med avstängning från spelen för idrottare som avviker från den kinesiska regeringens officiella hållning.

| 16. | Europaparlamentet ser fram emot att Hans helighet Dalai Lama ska besöka Europaparlamentet och tala vid ett plenarsammanträde i slutet av 2008, och uppmanar talmanskonferensen att undersöka möjligheterna att tidigarelägga besöket. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet ser fram emot att Hans helighet Dalai Lama ska besöka Europaparlamentet och tala vid ett plenarsammanträde i slutet av 2008, och uppmanar talmanskonferensen att undersöka möjligheterna att tidigarelägga besöket.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, ansökarländernas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas president och premiärminister, talmannen i Kinas nationella folkkongress, Internationella olympiska kommittén samt Hans helighet Dalai Lama. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, ansökarländernas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas president och premiärminister, talmannen i Kinas nationella folkkongress, Internationella olympiska kommittén samt Hans helighet Dalai Lama.

---

(1)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 554.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2007)0622.

(3)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 219.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0381.

(5)  Uttalande av den 6 april 2008.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/7

---

Torsdag 10 april 2008Rapporten om Kroatiens framsteg 2007

P6_TA(2008)0120

Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om rapporten om Kroatiens framsteg 2007 (2007/2267(INI))

2009/C 247 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets beslut av den 3 oktober 2005 om att inleda anslutningsförhandlingar med Kroatien,

med beaktande av sin resolution av den 25 april 2007 om rapporten om Kroatiens framsteg 2006 (1),

med beaktande av rapporten om Kroatiens framsteg 2007, som kommissionen offentliggjorde den 6 November 2007 (SEK(2007)1431),

med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 10 December 2007 om Kroatien,

med beaktande av det besök som delegationen från utskottet för utrikesfrågor gjorde i Kroatien den 6–7 februari 2008,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0048/2008).

| A. | Kroatien är på god väg mot ett fullt medlemskap i Europeiska unionen, fortsätter att uppfylla Köpenhamnskriterierna och genomför framgångsrikt stabiliserings- och associeringsavtalet. |
| --- | --- |

A.

Kroatien är på god väg mot ett fullt medlemskap i Europeiska unionen, fortsätter att uppfylla Köpenhamnskriterierna och genomför framgångsrikt stabiliserings- och associeringsavtalet.

| B. | Kroatien är en demokratisk europeisk stat som stöder europeisk integration och som åtar sig att överbrygga befintliga motsättningar och att uppnå försoning mellan olika folkgrupper, vilket medför en frivillig överföring av befogenheter inom viktiga politikområden. Kroatien har på detta område vidtagit omfattande och framgångsrika åtgärder som har gett synbara resultat. |
| --- | --- |

B.

Kroatien är en demokratisk europeisk stat som stöder europeisk integration och som åtar sig att överbrygga befintliga motsättningar och att uppnå försoning mellan olika folkgrupper, vilket medför en frivillig överföring av befogenheter inom viktiga politikområden. Kroatien har på detta område vidtagit omfattande och framgångsrika åtgärder som har gett synbara resultat.

| C. | Processen för Kroatiens EU-anslutning påverkar hela regionen och ses som ett test på EU:s engagemang för västra Balkan. Den skulle kunna bli ett betydelsefullt incitament för alla andra berörda länder. |
| --- | --- |

C.

Processen för Kroatiens EU-anslutning påverkar hela regionen och ses som ett test på EU:s engagemang för västra Balkan. Den skulle kunna bli ett betydelsefullt incitament för alla andra berörda länder.

| D. | Kroatien uppfyller fortfarande de politiska Köpenhamnskriterierna, har en erkänt fungerande marknadsekonomi och fortsätter att genomföra stabiliserings- och associeringssavtalet utan större svårigheter. |
| --- | --- |

D.

Kroatien uppfyller fortfarande de politiska Köpenhamnskriterierna, har en erkänt fungerande marknadsekonomi och fortsätter att genomföra stabiliserings- och associeringssavtalet utan större svårigheter.

| E. | Kroatiens seriösa åtaganden i anslutningsförhandlingarna har medfört goda följdverkningar och bådar gott inför integrationsprocessen till EU för Kroatien och andra länder i regionen. |
| --- | --- |

E.

Kroatiens seriösa åtaganden i anslutningsförhandlingarna har medfört goda följdverkningar och bådar gott inför integrationsprocessen till EU för Kroatien och andra länder i regionen.

| F. | Under de två senaste åren av förhandlingar har Kroatien gjort betydande och berömvärda framsteg inom de flesta av de områden som omfattas av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

F.

Under de två senaste åren av förhandlingar har Kroatien gjort betydande och berömvärda framsteg inom de flesta av de områden som omfattas av gemenskapslagstiftningen.

| G. | Förstärkta insatser och ett förnyat politiskt engagemang fordras för att ta itu med vissa av de problematiska områden inom vilka det fortfarande krävs genomgripande reformer innan Kroatien kan ansluta sig till EU. |
| --- | --- |

G.

Förstärkta insatser och ett förnyat politiskt engagemang fordras för att ta itu med vissa av de problematiska områden inom vilka det fortfarande krävs genomgripande reformer innan Kroatien kan ansluta sig till EU.

| H. | Enligt ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Thessaloniki 2003 har samtliga länder på västra Balkan sin givna framtid i Europeiska unionen, vilket också bekräftats i flera av parlamentets resolutioner. |
| --- | --- |

H.

Enligt ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Thessaloniki 2003 har samtliga länder på västra Balkan sin givna framtid i Europeiska unionen, vilket också bekräftats i flera av parlamentets resolutioner.

| I. | I det uttalande som gjordes av EU och länderna på västra Balkan och som enhälligt godkändes av utrikesministrarna från Europeiska unionen och västra Balkan den 11 mars 2006 i Salzburg, understryks betydelsen av goda grannförbindelser och behovet av att hitta ömsesidigt acceptabla lösningar på olösta problem med grannländerna. |
| --- | --- |

I.

I det uttalande som gjordes av EU och länderna på västra Balkan och som enhälligt godkändes av utrikesministrarna från Europeiska unionen och västra Balkan den 11 mars 2006 i Salzburg, understryks betydelsen av goda grannförbindelser och behovet av att hitta ömsesidigt acceptabla lösningar på olösta problem med grannländerna.

| 1. | Europaparlamentet lyckönskar de kroatiska myndigheterna till de positiva resultat som hittills uppnåtts, särskilt när det gäller det stora antalet förhandlingskapitel som har öppnats. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet lyckönskar de kroatiska myndigheterna till de positiva resultat som hittills uppnåtts, särskilt när det gäller det stora antalet förhandlingskapitel som har öppnats.

| 2. | Europaparlamentet anser att syftet med de pågående anslutningsförhandlingarna är att enas om vilka åtgärder som kan krävas för att underlätta integreringen, med ett tydligt åtagande från kandidatlandets sida om att acceptera och genomföra gemenskapens regelverk och följa de politiska målen i fördragen. Förhandlingarna bör inte användas som påtryckningsmedel för att lösa bilaterala politiska tvister som faller utanför tillämpningsområdet för gemenskapens regelverk och processens mål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att syftet med de pågående anslutningsförhandlingarna är att enas om vilka åtgärder som kan krävas för att underlätta integreringen, med ett tydligt åtagande från kandidatlandets sida om att acceptera och genomföra gemenskapens regelverk och följa de politiska målen i fördragen. Förhandlingarna bör inte användas som påtryckningsmedel för att lösa bilaterala politiska tvister som faller utanför tillämpningsområdet för gemenskapens regelverk och processens mål.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att Kroatien har gjort förtjänstfulla framsteg för att uppfylla riktmärkena för att öppna nya kapitel och stöder den kroatiska regeringens ansträngningar för att uppfylla riktmärkena för de återstående kapitlen. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen och parlamentet att intensifiera sina ansträngningar för att uppfylla riktmärkena för de återstående kapitlen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att Kroatien har gjort förtjänstfulla framsteg för att uppfylla riktmärkena för att öppna nya kapitel och stöder den kroatiska regeringens ansträngningar för att uppfylla riktmärkena för de återstående kapitlen. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen och parlamentet att intensifiera sina ansträngningar för att uppfylla riktmärkena för de återstående kapitlen.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att stora delar av Kroatiens lagstiftning har anpassats till EU:s standarder, men påminner de kroatiska myndigheterna om att det nu är viktigt att påskynda utvecklingen av administrativa strukturer som krävs för att kunna genomföra den nya lagstiftningen. Parlamentet uppmanar därför de kroatiska myndigheterna att inleda denna process och göra det civila samhället delaktigt i övervakningen av genomförandet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att stora delar av Kroatiens lagstiftning har anpassats till EU:s standarder, men påminner de kroatiska myndigheterna om att det nu är viktigt att påskynda utvecklingen av administrativa strukturer som krävs för att kunna genomföra den nya lagstiftningen. Parlamentet uppmanar därför de kroatiska myndigheterna att inleda denna process och göra det civila samhället delaktigt i övervakningen av genomförandet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Kroatien att påskynda processen att reformera den offentliga förvaltningen inom det lokala och regionala självstyret och att tillhandahålla nödvändiga resurser och utbildning för att genomföra dessa reformer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Kroatien att påskynda processen att reformera den offentliga förvaltningen inom det lokala och regionala självstyret och att tillhandahålla nödvändiga resurser och utbildning för att genomföra dessa reformer.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller den viktiga frågan om reform av rättsväsendet, men delar kommissionens åsikt att ytterligare förbättringar krävs. Särskilt viktigt är att






  — | minska eftersläpningen av pågående mål, inte minst genom att domarkåren i större utsträckning tilllämpar alternativa förfaranden för tvistelösning, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller den viktiga frågan om reform av rättsväsendet, men delar kommissionens åsikt att ytterligare förbättringar krävs. Särskilt viktigt är att

—

minska eftersläpningen av pågående mål, inte minst genom att domarkåren i större utsträckning tilllämpar alternativa förfaranden för tvistelösning,

| — | förbättra oberoendet, objektiviteten och yrkeskunnandet inom rättsväsendet, särskilt när det gäller tillsättningen av domare och statliga åklagare samt handläggningen av deras karriärer, inbegripet utbildning, |
| --- | --- |

—

förbättra oberoendet, objektiviteten och yrkeskunnandet inom rättsväsendet, särskilt när det gäller tillsättningen av domare och statliga åklagare samt handläggningen av deras karriärer, inbegripet utbildning,

| — | ytterligare effektivisera domstolarna och se till att investeringar i infrastrukturen överensstämmer med den nyligen upprättade strukturen för domstolsväsendet. |
| --- | --- |

—

ytterligare effektivisera domstolarna och se till att investeringar i infrastrukturen överensstämmer med den nyligen upprättade strukturen för domstolsväsendet.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de kroatiska myndigheternas fortsatta arbete för en objektiv lagföring av inhemska krigsförbrytelser och uppmanar dem med kraft att ständigt vara ytterst vaksamma mot etniskt påverkade domar och att se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa oberoende rättegångsförfaranden. Parlamentet efterlyser därför omgående ytterligare åtgärder för att skydda vittnen, inklusive antagandet av starkare lagstiftning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar de kroatiska myndigheternas fortsatta arbete för en objektiv lagföring av inhemska krigsförbrytelser och uppmanar dem med kraft att ständigt vara ytterst vaksamma mot etniskt påverkade domar och att se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa oberoende rättegångsförfaranden. Parlamentet efterlyser därför omgående ytterligare åtgärder för att skydda vittnen, inklusive antagandet av starkare lagstiftning.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att Kroatien fortsätter att samarbeta fullt ut med internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY). Parlamentet anser dock att det är oroväckande vilken negativ inverkan som ICTY:s domar i målen om krigsförbrytelserna i Vukovar har haft på den allmänna opinionen i Kroatien. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att Kroatien fortsätter att samarbeta fullt ut med internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY). Parlamentet anser dock att det är oroväckande vilken negativ inverkan som ICTY:s domar i målen om krigsförbrytelserna i Vukovar har haft på den allmänna opinionen i Kroatien.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang de kroatiska myndigheterna att se till att villkoren för tillfällig frigivning av åtalade som ställts inför rätta inför ICTY respekteras strikt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang de kroatiska myndigheterna att se till att villkoren för tillfällig frigivning av åtalade som ställts inför rätta inför ICTY respekteras strikt.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar en förstärkning av USKOK:s (byrån för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet) mandat samt att antalet åtal i korruptionsärenden ökat, och ser fram emot framgångsrika utredningar av korruptionsfall på hög nivå. Parlamentet anser att dessa ansträngningar bör upprätthållas så att den i vissa fall oacceptabelt omfattande korruption som undergräver landets ekonomiska utveckling kan utrotas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar en förstärkning av USKOK:s (byrån för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet) mandat samt att antalet åtal i korruptionsärenden ökat, och ser fram emot framgångsrika utredningar av korruptionsfall på hög nivå. Parlamentet anser att dessa ansträngningar bör upprätthållas så att den i vissa fall oacceptabelt omfattande korruption som undergräver landets ekonomiska utveckling kan utrotas.

| 11. | Europaparlamentet lyckönskar Kroatien till dess föredömliga konstitutionella lag om nationella minoriteter (CLNM) och berömmer landet för de åtgärder som vidtagits för att underlätta integrationen av minoriteter i samhällsliv och politik. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet lyckönskar Kroatien till dess föredömliga konstitutionella lag om nationella minoriteter (CLNM) och berömmer landet för de åtgärder som vidtagits för att underlätta integrationen av minoriteter i samhällsliv och politik.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar det viktiga beslutet att utse en företrädare för den serbiska minoriteten till biträdande premiärminister med ansvar för regional utveckling, återuppbyggnad och återvändande av flyktingar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar det viktiga beslutet att utse en företrädare för den serbiska minoriteten till biträdande premiärminister med ansvar för regional utveckling, återuppbyggnad och återvändande av flyktingar.

| 13. | Europaparlamentet uppmuntrar regeringen och parlamentet att fortsätta arbetet med att avskaffa alla former av diskriminering och fördomar, inbegripet gentemot den romska befolkningen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang regeringen att anta en global anti-diskrimineringsstrategi och att tillämpa denna effektivt på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmuntrar regeringen och parlamentet att fortsätta arbetet med att avskaffa alla former av diskriminering och fördomar, inbegripet gentemot den romska befolkningen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang regeringen att anta en global anti-diskrimineringsstrategi och att tillämpa denna effektivt på nationell och lokal nivå.

| 14. | Europaparlamentet påminner vidare om nödvändigheten av att säkerställa att CLNM tillämpas på ett korrekt sätt, särskilt när det gäller den tvåspråkiga undervisningen i skolorna, tvåspråkigheten inom den offentliga förvaltningen samt de planerade garantierna för tillfredställande representation av minoriteter inom rättsväsendet och den offentliga förvaltningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att genomförandet av bestämmelserna i CLNM uppmärksammas tillräckligt inom ramen för stöd inför anslutningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner vidare om nödvändigheten av att säkerställa att CLNM tillämpas på ett korrekt sätt, särskilt när det gäller den tvåspråkiga undervisningen i skolorna, tvåspråkigheten inom den offentliga förvaltningen samt de planerade garantierna för tillfredställande representation av minoriteter inom rättsväsendet och den offentliga förvaltningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att genomförandet av bestämmelserna i CLNM uppmärksammas tillräckligt inom ramen för stöd inför anslutningen.

| 15. | Europaparlamentet anser att internationella förtroendeskapande åtgärder spelar en central roll för att säkerställa stabiliteten i landet och på det omgivande Balkanområdet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att internationella förtroendeskapande åtgärder spelar en central roll för att säkerställa stabiliteten i landet och på det omgivande Balkanområdet.

| 16. | Europaparlamentet anser att det kroatiska utbildningssystemet på samma gång som det bevarar och stärker varje nationell gemenskaps kulturella och sociala traditioner, också starkare bör främja ökad integration och sammanhållning inom det kroatiska samhället. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det kroatiska utbildningssystemet på samma gång som det bevarar och stärker varje nationell gemenskaps kulturella och sociala traditioner, också starkare bör främja ökad integration och sammanhållning inom det kroatiska samhället.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar till en fortlöpande återanpassning av krigsflyktingar, och understryker behovet av att i god tid inrätta och genomföra åtgärder avseende boende, sysselsättning och sociala insatser för flyktingar som svarar mot denna utmaning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar till en fortlöpande återanpassning av krigsflyktingar, och understryker behovet av att i god tid inrätta och genomföra åtgärder avseende boende, sysselsättning och sociala insatser för flyktingar som svarar mot denna utmaning.

| 18. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse den hållbara tillväxten av Kroatiens ekonomi och hoppas att denna tillväxt kommer att leda till ökade sysselsättningsmöjligheter. Parlamentet anser att HitroRez-projektets arbete för att minska de administrativa bördorna för företagen är mycket lovvärt och ser fram emot liknande resultat även inom andra sektorer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse den hållbara tillväxten av Kroatiens ekonomi och hoppas att denna tillväxt kommer att leda till ökade sysselsättningsmöjligheter. Parlamentet anser att HitroRez-projektets arbete för att minska de administrativa bördorna för företagen är mycket lovvärt och ser fram emot liknande resultat även inom andra sektorer.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar reformerna på miljöskyddsområdet och uppmanar regeringen att överväga åtgärder och politik som tar itu med klimatförändringarnas negativa effekter i linje med EU:s mål. Parlamentet efterlyser en mer omfattande dialog mellan olika sektorer för att säkerställa en ekologiskt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar reformerna på miljöskyddsområdet och uppmanar regeringen att överväga åtgärder och politik som tar itu med klimatförändringarnas negativa effekter i linje med EU:s mål. Parlamentet efterlyser en mer omfattande dialog mellan olika sektorer för att säkerställa en ekologiskt hållbar utveckling.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kroatiska myndigheterna att se över hur effektiva de nuvarande miljöskyddsåtgärderna är, vilka omfattar utveckling av reningsverk för kustvatten, separata avfallshanteringssystem, anläggningar för värmeåtervinning och avskaffande av olagliga soptippar samt att öka samordningen mellan alla ansvariga organ. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en upplysningskampanj för att göra allmänheten mer uppmärksam på miljön. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de kroatiska myndigheterna att se över hur effektiva de nuvarande miljöskyddsåtgärderna är, vilka omfattar utveckling av reningsverk för kustvatten, separata avfallshanteringssystem, anläggningar för värmeåtervinning och avskaffande av olagliga soptippar samt att öka samordningen mellan alla ansvariga organ. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en upplysningskampanj för att göra allmänheten mer uppmärksam på miljön.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar Kroatiens ekonomiska föranslutningsprogram och konstaterar att det mycket försenade nationella omstruktureringsprogrammet för varvsindustrin förväntades antas i mars 2008. De kroatiska myndigheterna påminns om att framsteg inom detta område, förutom att vara ett krav för stabiliserings- och associeringsavtal, även är av stor betydelse för anslutningsförhandlingarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med hjälp av föranslutningsinstrumentet, underlätta genomförandet av omstruktureringsprogrammet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar Kroatiens ekonomiska föranslutningsprogram och konstaterar att det mycket försenade nationella omstruktureringsprogrammet för varvsindustrin förväntades antas i mars 2008. De kroatiska myndigheterna påminns om att framsteg inom detta område, förutom att vara ett krav för stabiliserings- och associeringsavtal, även är av stor betydelse för anslutningsförhandlingarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med hjälp av föranslutningsinstrumentet, underlätta genomförandet av omstruktureringsprogrammet.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att ny lagstiftning bör genomföras snabbt, eftersom detta utgör en bra måttstock för att bedöma i vad mån landet är förberett inför ett medlemskap. En sådan bedömning bygger på fakta och inte enbart på antagen lagstiftning, vilket särskilt gäller reformen av rättsväsendet, kampen mot korruptionen och de ekonomiska reformerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller att ny lagstiftning bör genomföras snabbt, eftersom detta utgör en bra måttstock för att bedöma i vad mån landet är förberett inför ett medlemskap. En sådan bedömning bygger på fakta och inte enbart på antagen lagstiftning, vilket särskilt gäller reformen av rättsväsendet, kampen mot korruptionen och de ekonomiska reformerna.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att säkerställa att offentlig upphandling sker i enlighet med gällande gemenskapsrätt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att säkerställa att offentlig upphandling sker i enlighet med gällande gemenskapsrätt.

| 24. | Europaparlamentet oroas över kommissionens kritik mot de kroatiska myndigheternas hantering av EU-medel och uppmanar med kraft dessa myndigheter att med kommissionens hjälp snarast åtgärda de administrativa brister som upptäckts så att det går att häva det tillfälliga stoppet för tilldelningen av kontrakt enligt Phare 2006-programmet (med en total finansieringsram på 68 500 000 EUR) och återinföra det ursprungliga anslaget för räkenskapsåret 2008 enligt föranslutningsinstrumentets komponent 1, efter en minskning på 5 000 000 EUR. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet oroas över kommissionens kritik mot de kroatiska myndigheternas hantering av EU-medel och uppmanar med kraft dessa myndigheter att med kommissionens hjälp snarast åtgärda de administrativa brister som upptäckts så att det går att häva det tillfälliga stoppet för tilldelningen av kontrakt enligt Phare 2006-programmet (med en total finansieringsram på 68 500 000 EUR) och återinföra det ursprungliga anslaget för räkenskapsåret 2008 enligt föranslutningsinstrumentets komponent 1, efter en minskning på 5 000 000 EUR.

| 25. | Europaparlamentet påminner, med hänsyn till de ännu olösta bilaterala frågorna, alla berörda parter om principen om att ingångna avtal bör hållas (pacta sunt servanda). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner, med hänsyn till de ännu olösta bilaterala frågorna, alla berörda parter om principen om att ingångna avtal bör hållas (pacta sunt servanda).

| 26. | Europaparlamentet välkomnar det kroatiska parlamentets beslut av den 13 mars 2008 om att inte tillämpa miljö- och fiskeskyddszonen mot EU:s medlemsstater innan en gemensam överenskommelse i EU:s anda har nåtts. Parlamentet är övertygat om att eftersom denna fråga har lösts slutgiltigt, så kan besluten om att öppna nya kapitel fattas snabbt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar det kroatiska parlamentets beslut av den 13 mars 2008 om att inte tillämpa miljö- och fiskeskyddszonen mot EU:s medlemsstater innan en gemensam överenskommelse i EU:s anda har nåtts. Parlamentet är övertygat om att eftersom denna fråga har lösts slutgiltigt, så kan besluten om att öppna nya kapitel fattas snabbt.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar Kroatiens beredskap att lösa sina kvarstående gränstvister med Montenegro, vilket bekräftas genom den överenskommelse som uppnåddes mellan de två premiärministrarna den 12 mars 2008. Europaparlamentet välkomnar vidare det informella avtal om skiljeförfarande som nåtts mellan Kroatiens och Sloveniens premiärministrar i detta avseende. Parlamentet uppmanar båda parterna att genomföra avtalet och förverkliga resultatet av skiljeförfarandet genom ett entydigt beslut i respektive parlament. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar Kroatiens beredskap att lösa sina kvarstående gränstvister med Montenegro, vilket bekräftas genom den överenskommelse som uppnåddes mellan de två premiärministrarna den 12 mars 2008. Europaparlamentet välkomnar vidare det informella avtal om skiljeförfarande som nåtts mellan Kroatiens och Sloveniens premiärministrar i detta avseende. Parlamentet uppmanar båda parterna att genomföra avtalet och förverkliga resultatet av skiljeförfarandet genom ett entydigt beslut i respektive parlament.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att hanteringen av gränsrelaterade frågor anges som en prioriterad fråga för Kroatien i dess partnerskap för anslutningen. Parlamentet anser att det är bekymmersamt att byggandet av Pelješacbron i inleddes i oktober 2007 trots Bosnien och Hercegovinas invändningar om osäkra havsgränser. Parlamentet konstaterar att byggandet av detta projekt för närvarande har stoppats och uppmanar de två staterna att lösa denna fråga med hjälp av förhandlingar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att hanteringen av gränsrelaterade frågor anges som en prioriterad fråga för Kroatien i dess partnerskap för anslutningen. Parlamentet anser att det är bekymmersamt att byggandet av Pelješacbron i inleddes i oktober 2007 trots Bosnien och Hercegovinas invändningar om osäkra havsgränser. Parlamentet konstaterar att byggandet av detta projekt för närvarande har stoppats och uppmanar de två staterna att lösa denna fråga med hjälp av förhandlingar.

| 29. | Europaparlamentet gratulerar Kroatien till de fortsatta framsteg landet har gjort inom regionalt samarbete och uppmanar samtidigt med kraft Kroatien att fortsätta på den inslagna vägen när det gäller att bygga upp goda grannrelationer, eftersom båda dessa faktorer är avgörande för den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet gratulerar Kroatien till de fortsatta framsteg landet har gjort inom regionalt samarbete och uppmanar samtidigt med kraft Kroatien att fortsätta på den inslagna vägen när det gäller att bygga upp goda grannrelationer, eftersom båda dessa faktorer är avgörande för den europeiska integrationen.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar Kroatien att upprätthålla sin konstruktiva attityd och fortsätta att spela en positiv roll i regionen för att stödja och stärka konsolideringen av Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar Kroatien att upprätthålla sin konstruktiva attityd och fortsätta att spela en positiv roll i regionen för att stödja och stärka konsolideringen av Bosnien och Hercegovina.

| 31. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att anslutningsförhandlingarna, med förstärkta insatser från Kroatiens sida och med ett kontinuerligt stöd från EU-institutionerna, bör avslutas 2009. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att anslutningsförhandlingarna, med förstärkta insatser från Kroatiens sida och med ett kontinuerligt stöd från EU-institutionerna, bör avslutas 2009.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att öka sina ansträngningar och de medel som anslås för att förbereda, behandla och slutföra förhandlingsmaterialet så att EU kan reagera snabbt och effektivt på de framsteg som Kroatien gör för att uppfylla de relevanta riktmärkena för att öppna och stänga kapitel. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att öka sina ansträngningar och de medel som anslås för att förbereda, behandla och slutföra förhandlingsmaterialet så att EU kan reagera snabbt och effektivt på de framsteg som Kroatien gör för att uppfylla de relevanta riktmärkena för att öppna och stänga kapitel.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kroatiska myndigheterna att göra olika grupper i det civila samhället (icke-statliga organisationer, den akademiska världen, fackförbund) delaktiga i EU:s anslutningsprocess. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de kroatiska myndigheterna att göra olika grupper i det civila samhället (icke-statliga organisationer, den akademiska världen, fackförbund) delaktiga i EU:s anslutningsprocess.

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och Kroatiens regeringar och parlament. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och Kroatiens regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 675.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/11

---

Torsdag 10 april 2008Kampen mot cancer iden utvidgade Europeiska unionen

P6_TA(2008)0121

Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kampen mot cancer iden utvidgade Europeiska unionen

2009/C 247 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 152 i fördraget,

med beaktande av artiklarna 163–173 i fördraget,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (1),

med beaktande av kommissionens vitbok ”Tillsammans för hälsa: Strategi för EU: 2008–2013” (KOM(2007)0630),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (3),

med beaktande av de rapporter om cancer, och särskilt om hälsorisker för barn på grund av exponering för kemikalier, som genomförts på uppdrag av WHO (4),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1901/2006 av den 12 december 2006 om läkemedel för pediatrisk användning (5),

med beaktande av rådets rekommendation 2003/878/EG av den 2 december 2003 om cancerscreening (6),

med beaktande av kommissionens meddelande om en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM(2003)0338) och kommissionens meddelande om den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010 (KOM(2004)0416),

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2008 om gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012 (7),

med beaktande av sin förklaring av den 11 oktober 2007 om behovet av en övergripande strategi för att bekämpa cancer (8),

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2006 om bröstcancer i det utvidgade EU (9),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 646/96/EG av den 29 mars 1996 om antagande av en handlingsplan för kampen mot cancer inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1996–2000) (10),

med beaktande av artikel 88a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (11),

med beaktande av rådets beslut 2004/513/EG av den 2 juni 2004 om ingående av WHO:s ramkonvention om tobakskontroll (12),

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt uppskattningar av Internationella centrumet för cancerforskning (IARC) får en av tre européer diagnosen cancer under sin livstid och en av fyra européer dör av sjukdomen. |
| --- | --- |

A.

Enligt uppskattningar av Internationella centrumet för cancerforskning (IARC) får en av tre européer diagnosen cancer under sin livstid och en av fyra européer dör av sjukdomen.

| B. | År 2006 upptäcktes nästan 2,3 miljoner nya fall av cancer och över 1 miljon människor dog i cancer i Europeiska unionen. De flesta dödsfallen gällde människor som led av lungcancer, tjock- och ändtarmscancer och bröstcancer. |
| --- | --- |

B.

År 2006 upptäcktes nästan 2,3 miljoner nya fall av cancer och över 1 miljon människor dog i cancer i Europeiska unionen. De flesta dödsfallen gällde människor som led av lungcancer, tjock- och ändtarmscancer och bröstcancer.

| C. | Cancer orsakas av många faktorer i flera steg och därför krävs ett nytt synsätt när det gäller cancerförebyggande som jämställer livsstilsorsaker med arbetsrelaterade och miljömässiga orsaker på ett sätt som återspeglar den faktiska kombinerade effekten av olika orsaker, i stället för att fokusera på enskilda orsaker. |
| --- | --- |

C.

Cancer orsakas av många faktorer i flera steg och därför krävs ett nytt synsätt när det gäller cancerförebyggande som jämställer livsstilsorsaker med arbetsrelaterade och miljömässiga orsaker på ett sätt som återspeglar den faktiska kombinerade effekten av olika orsaker, i stället för att fokusera på enskilda orsaker.

| D. | Enligt en undersökning som fackföreningarna nyligen gjort orsakas minst åtta procent av dödsfallen i cancer varje år av att människor exponerats för cancerframkallande ämnen på arbetsplatsen. Exponeringen skulle kunna förhindras om dessa ämnen ersätts med mindre farliga ämnen. Arbetsgivare är enligt lagen skyldiga att när så är möjligt ersätta cancerframkallande ämnen, men tyvärr tillämpas och genomdrivs inte dessa bestämmelser i tillräcklig utsträckning, vilket är oacceptabelt. |
| --- | --- |

D.

Enligt en undersökning som fackföreningarna nyligen gjort orsakas minst åtta procent av dödsfallen i cancer varje år av att människor exponerats för cancerframkallande ämnen på arbetsplatsen. Exponeringen skulle kunna förhindras om dessa ämnen ersätts med mindre farliga ämnen. Arbetsgivare är enligt lagen skyldiga att när så är möjligt ersätta cancerframkallande ämnen, men tyvärr tillämpas och genomdrivs inte dessa bestämmelser i tillräcklig utsträckning, vilket är oacceptabelt.

| E. | Hormonstörande kemikalier kan ha en stor betydelse för uppkomsten av cancer, t.ex. när det gäller bröstcancer och testikelcancer, och för dessa ämnen krävs därför särskilda åtgärder. |
| --- | --- |

E.

Hormonstörande kemikalier kan ha en stor betydelse för uppkomsten av cancer, t.ex. när det gäller bröstcancer och testikelcancer, och för dessa ämnen krävs därför särskilda åtgärder.

| F. | EU:s åldrande befolkning är ett av skälen till att kostnaderna för cancer ökar i hela EU. |
| --- | --- |

F.

EU:s åldrande befolkning är ett av skälen till att kostnaderna för cancer ökar i hela EU.

| G. | Antalet dödsfall i cancer är högre i de nya medlemsstaterna än i EU-15. |
| --- | --- |

G.

Antalet dödsfall i cancer är högre i de nya medlemsstaterna än i EU-15.

| H. | De alarmerande och oacceptabla skillnaderna vad gäller cancervårdens kvalitet, program för cancerscreening, riktlinjer för evidensbaserad bästa praxis, strålbehandlingsresurser och tillgång till läkemedel mot cancer är några av orsakerna till att femårsöverlevnaden för de flesta cancerformer skiljer sig så mycket i Europa. |
| --- | --- |

H.

De alarmerande och oacceptabla skillnaderna vad gäller cancervårdens kvalitet, program för cancerscreening, riktlinjer för evidensbaserad bästa praxis, strålbehandlingsresurser och tillgång till läkemedel mot cancer är några av orsakerna till att femårsöverlevnaden för de flesta cancerformer skiljer sig så mycket i Europa.

| I. | I parlamentets ovannämnda förklaring om behovet av en övergripande strategi för att bekämpa cancer uppmanas rådet och kommissionen att utarbeta en övergripande strategi som tar upp de fyra grundläggande faktorerna i kampen mot cancer, dvs. a) förebyggande, b) tidig upptäckt, c) diagnos, d) behandling och uppföljning samt palliativ vård. |
| --- | --- |

I.

I parlamentets ovannämnda förklaring om behovet av en övergripande strategi för att bekämpa cancer uppmanas rådet och kommissionen att utarbeta en övergripande strategi som tar upp de fyra grundläggande faktorerna i kampen mot cancer, dvs. a) förebyggande, b) tidig upptäckt, c) diagnos, d) behandling och uppföljning samt palliativ vård.

| J. | Under perioden för kommissionens handlingsplaner mot cancer (Europa mot cancer, den senaste omfattande perioden 1986–2002) konstaterades en positiv utveckling i många länder när det gäller dödligheten i flera vanliga former av cancer. |
| --- | --- |

J.

Under perioden för kommissionens handlingsplaner mot cancer (Europa mot cancer, den senaste omfattande perioden 1986–2002) konstaterades en positiv utveckling i många länder när det gäller dödligheten i flera vanliga former av cancer.

| K. | WHO uppskattar att minst en tredjedel av alla cancerfall kan förebyggas och anser att förebyggande åtgärder är den mest kostnadseffektiva metoden för att kontrollera cancer på lång sikt. Ytterligare en tredjedel av cancerfallen skulle kunna botas om de upptäcks tidigt och om sjukdomen behandlas korrekt. |
| --- | --- |

K.

WHO uppskattar att minst en tredjedel av alla cancerfall kan förebyggas och anser att förebyggande åtgärder är den mest kostnadseffektiva metoden för att kontrollera cancer på lång sikt. Ytterligare en tredjedel av cancerfallen skulle kunna botas om de upptäcks tidigt och om sjukdomen behandlas korrekt.

| L. | Kristallint kisel har av WHO klassificerats som cancerframkallande i kategori 1, och 3,2 miljoner arbetstagare i EU exponeras för detta ämne under minst 75 procent av arbetstiden. Man beräknar att 2,7 procent av dödsfallen i lung- och bronkialcancer beror på exponering för kristallint kisel i arbetet. |
| --- | --- |

L.

Kristallint kisel har av WHO klassificerats som cancerframkallande i kategori 1, och 3,2 miljoner arbetstagare i EU exponeras för detta ämne under minst 75 procent av arbetstiden. Man beräknar att 2,7 procent av dödsfallen i lung- och bronkialcancer beror på exponering för kristallint kisel i arbetet.

| M. | Enligt uppgifter från OECD går för närvarande endast i genomsnitt 3 procent av OECD-ländernas totala hälsobudget till förebyggande åtgärder medan 97 procent går till hälso- och sjukvård och behandling. Denna obalans måste man snabbt komma till rätta med, särskilt eftersom minst en tredjedel av alla cancerfall kan förebyggas. |
| --- | --- |

M.

Enligt uppgifter från OECD går för närvarande endast i genomsnitt 3 procent av OECD-ländernas totala hälsobudget till förebyggande åtgärder medan 97 procent går till hälso- och sjukvård och behandling. Denna obalans måste man snabbt komma till rätta med, särskilt eftersom minst en tredjedel av alla cancerfall kan förebyggas.

| N. | Uppskattningsvis beror 25 procent av alla dödsfall i cancer i EU på rökning, och rökning orsakar mellan 80 och 90 procent av dödsfallen i lungcancer världen över. |
| --- | --- |

N.

Uppskattningsvis beror 25 procent av alla dödsfall i cancer i EU på rökning, och rökning orsakar mellan 80 och 90 procent av dödsfallen i lungcancer världen över.

| O. | Med en väl utformad och genomförd nationell cancerplan kan såväl antalet cancerfall som dödligheten i cancer minskas, i vissa fall med mer än 70 procent, och cancerpatienter kan få ett bättre liv, oavsett vilka resursbegränsningar landet har. |
| --- | --- |

O.

Med en väl utformad och genomförd nationell cancerplan kan såväl antalet cancerfall som dödligheten i cancer minskas, i vissa fall med mer än 70 procent, och cancerpatienter kan få ett bättre liv, oavsett vilka resursbegränsningar landet har.

| P. | Rikstäckande, effektiva och populationsbaserade screeningprogram – som genomförs enligt europeiska riktlinjer om de redan existerar – förbättrar avsevärt kvaliteten på och tillgången till cancerscreening, diagnos och behandling för befolkningen och därmed stärks även kampen mot cancer. |
| --- | --- |

P.

Rikstäckande, effektiva och populationsbaserade screeningprogram – som genomförs enligt europeiska riktlinjer om de redan existerar – förbättrar avsevärt kvaliteten på och tillgången till cancerscreening, diagnos och behandling för befolkningen och därmed stärks även kampen mot cancer.

| Q. | Nationella cancerregister i samtliga medlemsstater är en förutsättning för att man ska kunna jämföra canceruppgifter. |
| --- | --- |

Q.

Nationella cancerregister i samtliga medlemsstater är en förutsättning för att man ska kunna jämföra canceruppgifter.

| R. | Det finns för närvarande avsevärda och oacceptabla kvalitetsskillnader i EU när det gäller cancerscreening, tidig upptäckt och uppföljning, framför allt i fråga om de diagnosmetoder som används och i vilken utsträckning de har integrerats i medlemsstaternas hälsopolitik. Screeningprogram underlättar tidig diagnos, vilket bidrar till en kostnadseffektiv och betydande minskning av sjukdomsbördan. |
| --- | --- |

R.

Det finns för närvarande avsevärda och oacceptabla kvalitetsskillnader i EU när det gäller cancerscreening, tidig upptäckt och uppföljning, framför allt i fråga om de diagnosmetoder som används och i vilken utsträckning de har integrerats i medlemsstaternas hälsopolitik. Screeningprogram underlättar tidig diagnos, vilket bidrar till en kostnadseffektiv och betydande minskning av sjukdomsbördan.

| S. | Onkologi är inte erkänd som medicinsk specialitet i alla medlemsstater, och det måste finnas fortlöpande medicinsk utbildning. |
| --- | --- |

S.

Onkologi är inte erkänd som medicinsk specialitet i alla medlemsstater, och det måste finnas fortlöpande medicinsk utbildning.

| T. | Gemenskapsdatabasen över kliniska prövningar (EudraCT) vid den europeiska läkemedelsmyndigheten (Emea) är inte tillgänglig för allmänheten och patienter har svårt att leta reda på prövningar som har att göra med deras specifika sjukdom. |
| --- | --- |

T.

Gemenskapsdatabasen över kliniska prövningar (EudraCT) vid den europeiska läkemedelsmyndigheten (Emea) är inte tillgänglig för allmänheten och patienter har svårt att leta reda på prövningar som har att göra med deras specifika sjukdom.

| U. | Cancer är en komplex sjukdom och därför krävs bättre kommunikation mellan all den hälso- och sjukvårdspersonal från olika områden som deltar i behandlingen. Psykosocial vård av cancerpatienter kan också förbättra deras livskvalitet. |
| --- | --- |

U.

Cancer är en komplex sjukdom och därför krävs bättre kommunikation mellan all den hälso- och sjukvårdspersonal från olika områden som deltar i behandlingen. Psykosocial vård av cancerpatienter kan också förbättra deras livskvalitet.

| V. | Cancerpatienter har för närvarande inte samma tillgång till medicinsk information och är i stort behov av mer information i varje stadium av sjukdomen. |
| --- | --- |

V.

Cancerpatienter har för närvarande inte samma tillgång till medicinsk information och är i stort behov av mer information i varje stadium av sjukdomen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för förebyggande, tidig upptäckt, diagnos, behandling och uppföljning samt palliativ vård för att minska den stora ökning av cancerbördan som befolkningsförändringarna under de närmaste årtiondena kommer att leda till. De bör också se till att det finns adekvat ekonomiskt stöd för samordnade åtgärder och lämplig kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för förebyggande, tidig upptäckt, diagnos, behandling och uppföljning samt palliativ vård för att minska den stora ökning av cancerbördan som befolkningsförändringarna under de närmaste årtiondena kommer att leda till. De bör också se till att det finns adekvat ekonomiskt stöd för samordnade åtgärder och lämplig kapacitetsuppbyggnad.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en interinstitutionell cancerarbetsgrupp inom EU med företrädare från kommissionen, rådet och Europaparlamentet som bör sammanträda regelbundet och samla in och utbyta bästa praxis för förebyggande åtgärder (däribland minskad yrkes- och miljöexponering för cancerframkallande ämnen och andra ämnen som kan bidra till cancerutvecklingen), screening och behandling, samt att organisera en bättre cancerkontroll i Europa. Arbetsgruppen bör framför allt främja både nya åtgärder och befintliga screeningprojekt, som skulle kunna bidra till att minst 50 procent fler invånare i medlemsstaterna deltar i screeningundersökningar år 2018. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en interinstitutionell cancerarbetsgrupp inom EU med företrädare från kommissionen, rådet och Europaparlamentet som bör sammanträda regelbundet och samla in och utbyta bästa praxis för förebyggande åtgärder (däribland minskad yrkes- och miljöexponering för cancerframkallande ämnen och andra ämnen som kan bidra till cancerutvecklingen), screening och behandling, samt att organisera en bättre cancerkontroll i Europa. Arbetsgruppen bör framför allt främja både nya åtgärder och befintliga screeningprojekt, som skulle kunna bidra till att minst 50 procent fler invånare i medlemsstaterna deltar i screeningundersökningar år 2018.

| 3. | Europarlamentet välkomnar kommissionens initiativ att senare detta år anta ett meddelande om cancer och ett meddelande om sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

3.

Europarlamentet välkomnar kommissionens initiativ att senare detta år anta ett meddelande om cancer och ett meddelande om sällsynta sjukdomar.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet se över den europeiska kodexen mot cancer och att genomföra informations- och utbildningskampanjer som riktar sig till specifika befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet se över den europeiska kodexen mot cancer och att genomföra informations- och utbildningskampanjer som riktar sig till specifika befolkningsgrupper.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa obligatorisk cancerregistrering med europeisk standardiserad terminologi, så att de kan göra populationsbaserade utvärderingar av program för förebyggande åtgärder, screening och behandling samt av överlevnad, och så att medlemsstaternas uppgifter går att jämföra. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa obligatorisk cancerregistrering med europeisk standardiserad terminologi, så att de kan göra populationsbaserade utvärderingar av program för förebyggande åtgärder, screening och behandling samt av överlevnad, och så att medlemsstaternas uppgifter går att jämföra.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över den befintliga rekommendationen om cancerscreening för att ta hänsyn till den snabba teknikutvecklingen och ta med






  a) | fler cancerformer och |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över den befintliga rekommendationen om cancerscreening för att ta hänsyn till den snabba teknikutvecklingen och ta med

a)

fler cancerformer och

| b) | fler tekniker för tidig diagnostisering, om dessa är vetenskapligt berättigade. |
| --- | --- |

b)

fler tekniker för tidig diagnostisering, om dessa är vetenskapligt berättigade.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ett dynamiskt, flexibelt och kontinuerligt arbetssätt i kampen mot cancer som bygger på vetenskapliga framsteg. Kommissionen bör därför inrätta






  a) | en rådgivande kommitté för cancerprevention som ska utvärdera befintliga belägg och uppgifter, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ett dynamiskt, flexibelt och kontinuerligt arbetssätt i kampen mot cancer som bygger på vetenskapliga framsteg. Kommissionen bör därför inrätta

a)

en rådgivande kommitté för cancerprevention som ska utvärdera befintliga belägg och uppgifter,

| b) | en särskild rådgivande kommitté om tidig upptäckt av cancer så att rekommendationen snabbt och effektivt kan uppdateras vid behov. |
| --- | --- |

b)

en särskild rådgivande kommitté om tidig upptäckt av cancer så att rekommendationen snabbt och effektivt kan uppdateras vid behov.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för det andra handlingsprogrammet för folkhälsa stödja nätverken med nationella cancerregister i syfte att genomföra en EU-täckande undersökning av skillnader i förekomst och överlevnad. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för det andra handlingsprogrammet för folkhälsa stödja nätverken med nationella cancerregister i syfte att genomföra en EU-täckande undersökning av skillnader i förekomst och överlevnad.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Tjeckiens och Italiens regeringar att ratificera WHO:s ramkonvention om tobakskontroll som trädde i kraft i februari 2005. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Tjeckiens och Italiens regeringar att ratificera WHO:s ramkonvention om tobakskontroll som trädde i kraft i februari 2005.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla medlemsstater att utarbeta och stödja stränga protokoll och riktlinjer för tillämpningen av WHO:s ramkonvention om tobakskontroll, och att se till att det finns resurser att hjälpa låginkomstländer att fullfölja sina åtaganden enligt konventionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla medlemsstater att utarbeta och stödja stränga protokoll och riktlinjer för tillämpningen av WHO:s ramkonvention om tobakskontroll, och att se till att det finns resurser att hjälpa låginkomstländer att fullfölja sina åtaganden enligt konventionen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i egenskap av fördragets väktare snabbt vidta rättsliga åtgärder mot de medlemsstater som inte fullt ut genomför direktiv 2004/37/EG om. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i egenskap av fördragets väktare snabbt vidta rättsliga åtgärder mot de medlemsstater som inte fullt ut genomför direktiv 2004/37/EG om.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid behov vidta lagstiftningsåtgärder och att främja och stödja initiativ där många olika aktörer deltar, i syfte att förebygga cancer genom att minska yrkes- och miljöexponeringen för cancerframkallande ämnen och andra ämnen som kan bidra till cancerutvecklingen och gynna en hälsosam livsstil. Initiativen bör särskilt gälla de största riskfaktorerna, dvs. tobak, alkohol, fetma, osunda kostvanor, för lite fysisk aktivitet och dåligt solskydd, och tyngdpunkten bör läggas på barn och ungdomar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid behov vidta lagstiftningsåtgärder och att främja och stödja initiativ där många olika aktörer deltar, i syfte att förebygga cancer genom att minska yrkes- och miljöexponeringen för cancerframkallande ämnen och andra ämnen som kan bidra till cancerutvecklingen och gynna en hälsosam livsstil. Initiativen bör särskilt gälla de största riskfaktorerna, dvs. tobak, alkohol, fetma, osunda kostvanor, för lite fysisk aktivitet och dåligt solskydd, och tyngdpunkten bör läggas på barn och ungdomar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och vidta övergripande åtgärder för att begränsa tobaksrökningen, bl.a. rökfria miljöer och åtgärder för rökavvänjning som effektiva metoder för att minska rökning och därmed förebygga ett stort antal dödsfall i cancer, i överensstämmelse med sin resolution av den 24 oktober 2007 om grönboken ”Mot ett rökfritt Europa: policyalternativ på EU-nivå” (13), vars rekommendationer nu måste vara fullt genomförda. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja och vidta övergripande åtgärder för att begränsa tobaksrökningen, bl.a. rökfria miljöer och åtgärder för rökavvänjning som effektiva metoder för att minska rökning och därmed förebygga ett stort antal dödsfall i cancer, i överensstämmelse med sin resolution av den 24 oktober 2007 om grönboken ”Mot ett rökfritt Europa: policyalternativ på EU-nivå” (13), vars rekommendationer nu måste vara fullt genomförda.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Europeiska kemikaliemyndigheten att som högsta prioritet före den 1 juni 2008 inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (14) anta Reach-förteckningen över särskilt farliga ämnen, bl.a. cancerframkallande ämnen. Artikel 33.2 i Reach kan då tillämpas, så att konsumenterna kan begära information om cancerframkallande ämnen i konsumentprodukter och därmed undvika sådana produkter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Europeiska kemikaliemyndigheten att som högsta prioritet före den 1 juni 2008 inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (14) anta Reach-förteckningen över särskilt farliga ämnen, bl.a. cancerframkallande ämnen. Artikel 33.2 i Reach kan då tillämpas, så att konsumenterna kan begära information om cancerframkallande ämnen i konsumentprodukter och därmed undvika sådana produkter.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och stödja initiativ för att stoppa import av produkter som innehåller cancerframkallande kemikalier. Vidare efterfrågas EU-åtgärder som kan stärka livsmedelsövervakningen i fråga om kemikalier, däribland bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och stödja initiativ för att stoppa import av produkter som innehåller cancerframkallande kemikalier. Vidare efterfrågas EU-åtgärder som kan stärka livsmedelsövervakningen i fråga om kemikalier, däribland bekämpningsmedel.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det finns tillräckliga resurser i EU för biologisk övervakning av människor, så att man kan övervaka cancerframkallande ämnen och andra ämnen som kan bidra till cancerutvecklingen, och därigenom mäta vilken effekt åtgärderna har haft. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det finns tillräckliga resurser i EU för biologisk övervakning av människor, så att man kan övervaka cancerframkallande ämnen och andra ämnen som kan bidra till cancerutvecklingen, och därigenom mäta vilken effekt åtgärderna har haft.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja informationskampanjer om cancerscreening som riktar sig till allmänheten och alla vårdgivare. De bör även främja utbyte av bästa praxis när det gäller förebyggande åtgärder eller åtgärder för tidig upptäckt, t.ex. den kostnadseffektiva användningen av lämpliga HPV-tester (humant papillonvirus) för screening av livmoderhalscancer och HPV-vaccin som skyddar unga kvinnor mot livmoderhalscancer eller, för män från och med 50 år, PSA-testet (prostataspecifikt antigenför tidig upptäckt av prostatacancer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja informationskampanjer om cancerscreening som riktar sig till allmänheten och alla vårdgivare. De bör även främja utbyte av bästa praxis när det gäller förebyggande åtgärder eller åtgärder för tidig upptäckt, t.ex. den kostnadseffektiva användningen av lämpliga HPV-tester (humant papillonvirus) för screening av livmoderhalscancer och HPV-vaccin som skyddar unga kvinnor mot livmoderhalscancer eller, för män från och med 50 år, PSA-testet (prostataspecifikt antigenför tidig upptäckt av prostatacancer.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en diskussion med rådet för att säkerställa att rekommendationen om cancerscreening sprids och genomförs på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmanar därför också de medlemsstater som ännu inte tillämpar rekommendationen att göra det, att inrätta förfaranden för hur eventuella framtida ändringar i rekommendationen ska antas samt att utveckla populationsbaserade screeningprogram i enlighet med europeiska riktlinjer för kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en diskussion med rådet för att säkerställa att rekommendationen om cancerscreening sprids och genomförs på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmanar därför också de medlemsstater som ännu inte tillämpar rekommendationen att göra det, att inrätta förfaranden för hur eventuella framtida ändringar i rekommendationen ska antas samt att utveckla populationsbaserade screeningprogram i enlighet med europeiska riktlinjer för kvalitetssäkring.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera vetenskapligt och professionellt stöd på medellång och lång sikt för att på lämpligt sätt bistå medlemsstaterna med att omsätta rådets rekommendation om cancerscreening i praktiken samt övervaka, utvärdera och samordna försöksverksamhet och kontinuerlig kvalitetsförbättring. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera vetenskapligt och professionellt stöd på medellång och lång sikt för att på lämpligt sätt bistå medlemsstaterna med att omsätta rådets rekommendation om cancerscreening i praktiken samt övervaka, utvärdera och samordna försöksverksamhet och kontinuerlig kvalitetsförbättring.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklandet av europeiska ackrediterings- och certifieringsprogram för cancerscreening, diagnos och behandling baserade på europeiska riktlinjer för kvalitetssäkring, som också kan tjäna som förebild för annan hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utvecklandet av europeiska ackrediterings- och certifieringsprogram för cancerscreening, diagnos och behandling baserade på europeiska riktlinjer för kvalitetssäkring, som också kan tjäna som förebild för annan hälso- och sjukvård.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att det i hela landet finns tvärvetenskapliga onkologteam, så att alla patienter får bästa möjliga individuella behandling. Onkologer och övrig hälso- och sjukvårdspersonal bör vidare få bättre utbildning när det gäller att tillgodose cancerpatienternas psykosociala behov, så att patienterna kan få bättre livskvalitet och för att minska ångest och depression bland dessa patienter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att det i hela landet finns tvärvetenskapliga onkologteam, så att alla patienter får bästa möjliga individuella behandling. Onkologer och övrig hälso- och sjukvårdspersonal bör vidare få bättre utbildning när det gäller att tillgodose cancerpatienternas psykosociala behov, så att patienterna kan få bättre livskvalitet och för att minska ångest och depression bland dessa patienter.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna onkologi som medicinsk specialitet och att införa livslångt lärande för onkologer i enlighet med fastställda riktlinjer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna onkologi som medicinsk specialitet och att införa livslångt lärande för onkologer i enlighet med fastställda riktlinjer.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra och främja palliativ vård och att fastställa riktlinjer för denna vård. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra och främja palliativ vård och att fastställa riktlinjer för denna vård.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att gemenskapslagstiftningen innehåller incitament för näringslivet och forskare att engagera sig i pågående forskning för att utveckla nya evidensbaserade läkemedel och behandlingar mot cancer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att gemenskapslagstiftningen innehåller incitament för näringslivet och forskare att engagera sig i pågående forskning för att utveckla nya evidensbaserade läkemedel och behandlingar mot cancer.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att via nätverk mellan hälso- och sjukvårdspersonal se till att de bästa behandlings- och vårdmetoderna sprids, så att medborgarna garanteras tillgång till bästa möjliga behandling. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att via nätverk mellan hälso- och sjukvårdspersonal se till att de bästa behandlings- och vårdmetoderna sprids, så att medborgarna garanteras tillgång till bästa möjliga behandling.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja medel från strukturfonderna och det sjunde ramprogrammet för forskning för att skapa och finansiera referensnätverk för sällsynta cancerformer och svårbehandlad cancer, så att man samlar resurser och expertis samt förbättrar diagnos och behandling. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja medel från strukturfonderna och det sjunde ramprogrammet för forskning för att skapa och finansiera referensnätverk för sällsynta cancerformer och svårbehandlad cancer, så att man samlar resurser och expertis samt förbättrar diagnos och behandling.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att anslå medel inom sjunde ramprogrammet för att uppmuntra forskning och innovation inom primärt förebyggande, screening och tidig diagnos samt nya läkemedel och behandlingar mot cancer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att anslå medel inom sjunde ramprogrammet för att uppmuntra forskning och innovation inom primärt förebyggande, screening och tidig diagnos samt nya läkemedel och behandlingar mot cancer.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fastställa en EU-standard för bedömning av nya innovativa diagnos- och behandlingsmetoder samt för kartläggning av bästa kliniska och medicinska praxis. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fastställa en EU-standard för bedömning av nya innovativa diagnos- och behandlingsmetoder samt för kartläggning av bästa kliniska och medicinska praxis.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå medel inom sjunde ramprogrammet för att stödja forskning om barncancer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå medel inom sjunde ramprogrammet för att stödja forskning om barncancer.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de patienter som behöver cancerläkemedel har samma tillgång till dem i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de patienter som behöver cancerläkemedel har samma tillgång till dem i alla medlemsstater.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att i läkemedelsforumet på hög nivå undersöka hur innovativa cancerläkemedel som räddar liv snabbare kan göras tillgängliga för patienterna genom att ytterligare snabba på det påskyndade förfarandet för försäljningstillstånd inom EU:s centraliserade förfarande och överväga ett förfarande för villkorlig prissättning och återbetalning, samtidigt som uppgifter om läkemedlets värde samlas in hos patienter i vardagen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att i läkemedelsforumet på hög nivå undersöka hur innovativa cancerläkemedel som räddar liv snabbare kan göras tillgängliga för patienterna genom att ytterligare snabba på det påskyndade förfarandet för försäljningstillstånd inom EU:s centraliserade förfarande och överväga ett förfarande för villkorlig prissättning och återbetalning, samtidigt som uppgifter om läkemedlets värde samlas in hos patienter i vardagen.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2008 lägga fram ett förslag till Europaparlamentet och rådet för att säkra objektiv och pålitlig läkemedelsinformation av god kvalitet från flera källor och utan kommersiellt syfte. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2008 lägga fram ett förslag till Europaparlamentet och rådet för att säkra objektiv och pålitlig läkemedelsinformation av god kvalitet från flera källor och utan kommersiellt syfte.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (15) (direktivet om kliniska prövningar) för att uppmuntra till mer akademisk forskning om cancer, särskilt forskning om cancervård och tidig upptäckt, samtidigt som effekten av den icke kommersiella forskningssektorns kostnader beaktas, och att förbättra patienternas och allmänhetens tillgång till information om pågående och avslutade kliniska prövningar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (15) (direktivet om kliniska prövningar) för att uppmuntra till mer akademisk forskning om cancer, särskilt forskning om cancervård och tidig upptäckt, samtidigt som effekten av den icke kommersiella forskningssektorns kostnader beaktas, och att förbättra patienternas och allmänhetens tillgång till information om pågående och avslutade kliniska prövningar.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att arbeta för att ta fram riktlinjer för en gemensam definition av funktionshinder som kan innefatta människor med kroniska sjukdomar och cancer. Under tiden bör medlemsstaterna, om de inte redan gjort det, agera snabbt för att möjligen se till att de nationella definitionerna av funktionshinder omfattar dessa människor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att arbeta för att ta fram riktlinjer för en gemensam definition av funktionshinder som kan innefatta människor med kroniska sjukdomar och cancer. Under tiden bör medlemsstaterna, om de inte redan gjort det, agera snabbt för att möjligen se till att de nationella definitionerna av funktionshinder omfattar dessa människor.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en stadga för skydd av cancerpatienter och kroniskt sjuka på arbetsplatsen i syfte att kräva att företagen gör det möjligt för patienterna att behålla sin anställning under behandlingen och återgå till sina vanliga arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en stadga för skydd av cancerpatienter och kroniskt sjuka på arbetsplatsen i syfte att kräva att företagen gör det möjligt för patienterna att behålla sin anställning under behandlingen och återgå till sina vanliga arbetsuppgifter.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att anta nationella stadgor om patienträttigheter i enlighet med europeiska riktlinjer och att ta hänsyn till patienternas kunskaper och låta dem medverka vid utformningen av hälsopolitiken. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att anta nationella stadgor om patienträttigheter i enlighet med europeiska riktlinjer och att ta hänsyn till patienternas kunskaper och låta dem medverka vid utformningen av hälsopolitiken.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utarbeta och stärka initiativ till stöd för människor som direkt eller indirekt drabbats av cancer, särskilt genom att inleda och utveckla psykologiskt omhändertagande och stöd till dem som överlevt cancer i hela EU. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utarbeta och stärka initiativ till stöd för människor som direkt eller indirekt drabbats av cancer, särskilt genom att inleda och utveckla psykologiskt omhändertagande och stöd till dem som överlevt cancer i hela EU.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att cancerpatienter får tillgång till mer information, genom att uppmuntra initiativ som informerar patienterna om vilka behandlingar som finns och hur man får tillgång till behandlingarna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att cancerpatienter får tillgång till mer information, genom att uppmuntra initiativ som informerar patienterna om vilka behandlingar som finns och hur man får tillgång till behandlingarna.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar de nya medlemsstaterna att i större utsträckning utnyttja strukturfonderna för att förbättra sjukvårdsinfrastrukturen, t.ex. genom att stödja tillämpningen av rådets rekommendation om cancerscreening. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmuntrar de nya medlemsstaterna att i större utsträckning utnyttja strukturfonderna för att förbättra sjukvårdsinfrastrukturen, t.ex. genom att stödja tillämpningen av rådets rekommendation om cancerscreening.

| 40. | Europaparlamentet stöder det slovenska ordförandeskapet som har cancer som en av sina prioriterade frågor för 2008, och uppmanar alla framtida ordförandeskap att fortsätta att göra cancer till en prioriterad fråga. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet stöder det slovenska ordförandeskapet som har cancer som en av sina prioriterade frågor för 2008, och uppmanar alla framtida ordförandeskap att fortsätta att göra cancer till en prioriterad fråga.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 301, 20.11.2007, s. 3.

(2)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 50.

(4)  Principles for Evaluating Health Risks in Children, WHO, 2006.

(5)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 1.

(6)  EUT L 327, 16.12.2003, s. 34.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2008)0009.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2007)0434.

(9)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 273.

(10)  EGT L 95, 16.4.1996, s. 9.

(11)  EUT L 311, 28.11.2001, s. 67. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2008/29/EG (EUT L 81, 20.3.2008, s. 51).

(12)  EUT L 213, 15.6.2004, s. 8.

(13)  Antagna texter, P6_TA(2007)0471.

(14)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1. Rättad version i EUT L 136, 29.5.2007, s. 3. Förordningen ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1354/2007 (EUT L 304, 22.11.2007, s. 1).

(15)  EGT L 121, 1.5.2001, s. 34.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/18

---

Torsdag 10 april 2008Halvtidsöversynen av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram

P6_TA(2008)0122

Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om halvtidsöversynen av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (2007/2204(INI))

2009/C 247 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (1),

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2006 om en temainriktad strategi för skydd och bevarande av den marina miljön (2),

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av den 14 november 2006 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (direktiv om en marin strategi) (3),

med beaktande av sin resolution av den 25 april 2007 om en temainriktad strategi för ett hållbart nyttjande av naturresurser (4),

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2006 om den temainriktade strategin för stadsmiljön (5),

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2007 om den temainriktade strategin för markskydd (6),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 14 november 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av rambestämmelser för markskydd och om ändring av direktiv 2004/35/EG (7),

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2006 om den tematiska strategin för luftförorening (8),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (9),

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2007 om en temainriktad strategi för materialåtervinning av avfall (10),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 februari 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall (11),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 23 oktober 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (12),

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2007 om en temainriktad strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel (13),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 23 oktober 2007 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (14),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0074/2008), och av följande skäl:

| A. | EU är ännu inte på väg mot en verkligt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

A.

EU är ännu inte på väg mot en verkligt hållbar utveckling.

| B. | Kommissionen tillstår att det bara har gjorts begränsade framsteg när det gäller de grundläggande frågorna om att integrera miljöhänsyn med andra politikområden och förbättra genomförandet av gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen tillstår att det bara har gjorts begränsade framsteg när det gäller de grundläggande frågorna om att integrera miljöhänsyn med andra politikområden och förbättra genomförandet av gemenskapens lagstiftning.

| C. | Kommissionen framhåller att många miljöproblem faktiskt förvärras: de globala utsläppen av växthusgaser ökar, den biologiska mångfalden minskar i allt större omfattning, föroreningarna påverkar fortfarande människors hälsa i hög grad, mängden avfall som produceras i EU fortsätter att öka och vårt ekologiska fotavtryck blir ständigt större. Detta ger upphov till allvarliga frågor om de miljömässigt kontraproduktiva effekterna av andra viktiga politiska åtgärder från EU:s sida. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen framhåller att många miljöproblem faktiskt förvärras: de globala utsläppen av växthusgaser ökar, den biologiska mångfalden minskar i allt större omfattning, föroreningarna påverkar fortfarande människors hälsa i hög grad, mängden avfall som produceras i EU fortsätter att öka och vårt ekologiska fotavtryck blir ständigt större. Detta ger upphov till allvarliga frågor om de miljömässigt kontraproduktiva effekterna av andra viktiga politiska åtgärder från EU:s sida.

| D. | Hållbar utveckling kommer sannolikt aldrig att uppnås om miljöhänsyn inte till fullo integreras med alla viktiga politiska sakområden. |
| --- | --- |

D.

Hållbar utveckling kommer sannolikt aldrig att uppnås om miljöhänsyn inte till fullo integreras med alla viktiga politiska sakområden.

| E. | En ren och hälsosam miljö är oumbärlig för människors välbefinnande och goda sociala förhållanden. |
| --- | --- |

E.

En ren och hälsosam miljö är oumbärlig för människors välbefinnande och goda sociala förhållanden.

| F. | En väl utformad miljöpolitik kan emellertid också bidra till uppnåendet av andra mål som ökad konkurrenskraft, stimulerad ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning, ökat nyskapande och främjande av vetenskapliga framsteg genom att ny, säker teknik utvecklas. |
| --- | --- |

F.

En väl utformad miljöpolitik kan emellertid också bidra till uppnåendet av andra mål som ökad konkurrenskraft, stimulerad ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning, ökat nyskapande och främjande av vetenskapliga framsteg genom att ny, säker teknik utvecklas.

| 1. | Europaparlamentet anser att det är beklagligt att halvtidsöversynen av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram har fördröjts med nästan ett år och beklagar djupt att EU i allmänhet inte följer tidtabellen för genomförandet av de åtgärder som planeras i handlingsprogrammet, tvärtemot vad kommissionen hävdar i sin egen halvtidsöversyn. Parlamentet påminner om att det sjätte miljöhandlingsprogrammet, till skillnad från dess företrädare, antogs genom medbeslutandeförfarandet i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget. Parlamentet uppmanar EU att göra allt som står i dess makt för att nå de mål som har överenskommits i det sjätte miljöhandlingsprogrammet, eftersom ett misslyckande att nå målen skulle skada EU:s trovärdighet hos bland annat allmänheten, som är oroad över miljöns tillstånd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det är beklagligt att halvtidsöversynen av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram har fördröjts med nästan ett år och beklagar djupt att EU i allmänhet inte följer tidtabellen för genomförandet av de åtgärder som planeras i handlingsprogrammet, tvärtemot vad kommissionen hävdar i sin egen halvtidsöversyn. Parlamentet påminner om att det sjätte miljöhandlingsprogrammet, till skillnad från dess företrädare, antogs genom medbeslutandeförfarandet i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget. Parlamentet uppmanar EU att göra allt som står i dess makt för att nå de mål som har överenskommits i det sjätte miljöhandlingsprogrammet, eftersom ett misslyckande att nå målen skulle skada EU:s trovärdighet hos bland annat allmänheten, som är oroad över miljöns tillstånd.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att tillämpningen av det nya förfarandet med temainriktade strategier har lett till att det lagstiftningsförberedande arbetet har blivit viktigare och har skapat nya möjligheter för berörda aktörers deltagande och ett mer strategiskt synsätt på EU:s lagstiftningspolitik. Parlamentet beklagar emellertid att tillämpningen av de temainriktade strategierna även har lett till att den miljöpolitiska beslutsprocessen har förlängts och att arbetet med att utforma konkreta politiska förslag och vidta påföljande åtgärder försenas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att tillämpningen av det nya förfarandet med temainriktade strategier har lett till att det lagstiftningsförberedande arbetet har blivit viktigare och har skapat nya möjligheter för berörda aktörers deltagande och ett mer strategiskt synsätt på EU:s lagstiftningspolitik. Parlamentet beklagar emellertid att tillämpningen av de temainriktade strategierna även har lett till att den miljöpolitiska beslutsprocessen har förlängts och att arbetet med att utforma konkreta politiska förslag och vidta påföljande åtgärder försenas.

| 3. | Europaparlamentet anser att miljöpolitikens betydelse för näringslivet, tillsammans med att det brukar vara de lokala myndigheterna som genomför denna politik, innebär att det bör tas miljöpolitiska hänsyn vid utformningen av lagstiftningen samt att näringslivet, småföretagen och de lokala myndigheterna bör finnas företrädda i de behöriga samrådsorganen och få sina åsikter beaktade av dem. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att miljöpolitikens betydelse för näringslivet, tillsammans med att det brukar vara de lokala myndigheterna som genomför denna politik, innebär att det bör tas miljöpolitiska hänsyn vid utformningen av lagstiftningen samt att näringslivet, småföretagen och de lokala myndigheterna bör finnas företrädda i de behöriga samrådsorganen och få sina åsikter beaktade av dem.

| 4. | Europaparlamentet anser att det sjätte miljöhandlingsprogrammets ställning som miljödimensionen i EU:s strategi för hållbar utveckling måste stärkas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det sjätte miljöhandlingsprogrammets ställning som miljödimensionen i EU:s strategi för hållbar utveckling måste stärkas.

| 5. | Europaparlamentet anser att det inom EU klart bör fastställas vem som har behörighet för vad samt fås till stånd en klar kompetensfördelning, och påpekar att kommissionens halvtidsöversyn visat att det råder förvirring och inre oklarhet om kommissionens och medlemsstaternas respektive behörighet samt att det behövs både en klar inbördes avgränsning och en klar definition av parternas respektive behörigheter och ansvarsområden, för att ansvarsförpliktelserna fortsättningsvis ska kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det inom EU klart bör fastställas vem som har behörighet för vad samt fås till stånd en klar kompetensfördelning, och påpekar att kommissionens halvtidsöversyn visat att det råder förvirring och inre oklarhet om kommissionens och medlemsstaternas respektive behörighet samt att det behövs både en klar inbördes avgränsning och en klar definition av parternas respektive behörigheter och ansvarsområden, för att ansvarsförpliktelserna fortsättningsvis ska kunna uppfyllas.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att temainriktade strategier inte är ändamålsenliga om de sammanfaller i tiden med stora lagstiftningsärenden och att de endast är ändamålsenliga innan de relevanta lagstiftningsdokumenten har sammanställts eller om de står på egen fot. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att temainriktade strategier inte är ändamålsenliga om de sammanfaller i tiden med stora lagstiftningsärenden och att de endast är ändamålsenliga innan de relevanta lagstiftningsdokumenten har sammanställts eller om de står på egen fot.

| 7. | Europaparlamentet betonar det direkta sambandet mellan miljöns tillstånd och människors hälsa och uppmanar kommissionen att, med målet att följa en strategi som syftar till att integrera hälsoaspekten i alla politikområden (”Health in all policies”), genomföra studier som belyser orsakssambandet mellan utvecklingen av miljöns kvalitet och utvecklingen av människors hälsa. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar det direkta sambandet mellan miljöns tillstånd och människors hälsa och uppmanar kommissionen att, med målet att följa en strategi som syftar till att integrera hälsoaspekten i alla politikområden (”Health in all policies”), genomföra studier som belyser orsakssambandet mellan utvecklingen av miljöns kvalitet och utvecklingen av människors hälsa.

Temainriktade strategier

| 8. | Europaparlamentet anser att EU har agerat konsekvent för att nå de mål för ”klimatdiplomati” som fastställs i det sjätte miljöhandlingsprogrammet, men påminner emellertid om att EU inte har lyckats uppfylla alla åtaganden när det gäller målen och de prioriterade åtgärderna för att sätta stopp för klimatförändringarna. Parlamentet är ytterst oroat över att transportutsläppen har ökat och att de åtgärder som har vidtagits för att förbättra energieffektiviteten har en alltför långsam verkan. Parlamentet påminner kommissionen om att den har lovat att offentliggöra ett meddelande med kvantifierade miljömål för ett hållbart transportsystem. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna når målen för att minska utsläppen av växthusgaser för enskilda länder i Kyotoprotokollet till 2012. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att EU har agerat konsekvent för att nå de mål för ”klimatdiplomati” som fastställs i det sjätte miljöhandlingsprogrammet, men påminner emellertid om att EU inte har lyckats uppfylla alla åtaganden när det gäller målen och de prioriterade åtgärderna för att sätta stopp för klimatförändringarna. Parlamentet är ytterst oroat över att transportutsläppen har ökat och att de åtgärder som har vidtagits för att förbättra energieffektiviteten har en alltför långsam verkan. Parlamentet påminner kommissionen om att den har lovat att offentliggöra ett meddelande med kvantifierade miljömål för ett hållbart transportsystem. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna når målen för att minska utsläppen av växthusgaser för enskilda länder i Kyotoprotokollet till 2012.

| 9. | Europaparlamentet beklagar djupt att målet att stoppa förlusten av biologisk mångfald senast 2010 troligen inte kommer att nås och att de föreslagna strategierna för skydd av den marina miljön och markskydd inte kommer att ge några konkreta miljöresultat till 2012. Parlamentet konstaterar att det krävs ökade insatser för att integrera politiken för biologisk mångfald i andra politikområden, och uppmärksammar behovet av lämplig finansiering av nätverket Natura 2000 och andra prioriterade mål som hänger nära samman med detta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar djupt att målet att stoppa förlusten av biologisk mångfald senast 2010 troligen inte kommer att nås och att de föreslagna strategierna för skydd av den marina miljön och markskydd inte kommer att ge några konkreta miljöresultat till 2012. Parlamentet konstaterar att det krävs ökade insatser för att integrera politiken för biologisk mångfald i andra politikområden, och uppmärksammar behovet av lämplig finansiering av nätverket Natura 2000 och andra prioriterade mål som hänger nära samman med detta.

| 10. | Europaparlamentet anser att Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (15), utgör ett framsteg för att minska riskerna med kemikalier för människor och miljö, men att den ännu inte har bevisat att den kommer att göra det på ett effektivt sätt i betydande omfattning, och beklagar att förordningen inte överensstämmer med de mål som man har enats om i det sjätte miljöhandlingsprogrammet i alla aspekter. Parlamentet anser att det är beklagligt att den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel har försenats avsevärt, och att de åtgärder som vidtas för att förbättra luftkvaliteten och stadsmiljön samt minska buller inte på långa vägar motsvarar målen i miljöhandlingsprogrammet. Parlamentet uppmanar även kommissionen att lägga fram ett förslag till reviderat direktiv om nationella utsläppstak (16) så snart som möjligt, och anser att det är nödvändigt att garantera att direktivet om omgivningsbuller (17) genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (15), utgör ett framsteg för att minska riskerna med kemikalier för människor och miljö, men att den ännu inte har bevisat att den kommer att göra det på ett effektivt sätt i betydande omfattning, och beklagar att förordningen inte överensstämmer med de mål som man har enats om i det sjätte miljöhandlingsprogrammet i alla aspekter. Parlamentet anser att det är beklagligt att den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel har försenats avsevärt, och att de åtgärder som vidtas för att förbättra luftkvaliteten och stadsmiljön samt minska buller inte på långa vägar motsvarar målen i miljöhandlingsprogrammet. Parlamentet uppmanar även kommissionen att lägga fram ett förslag till reviderat direktiv om nationella utsläppstak (16) så snart som möjligt, och anser att det är nödvändigt att garantera att direktivet om omgivningsbuller (17) genomförs fullt ut.

| 11. | Med tanke på hur inomhusluftens kvalitet påverkar vår hälsa uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att stödja Världshälsoorganisationens arbete med inomhusluftens kvalitet och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta lagförslag om kvaliteten på inomhusluft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

11.

Med tanke på hur inomhusluftens kvalitet påverkar vår hälsa uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att stödja Världshälsoorganisationens arbete med inomhusluftens kvalitet och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta lagförslag om kvaliteten på inomhusluft så snart som möjligt.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att det inte finns några större luckor när det gäller de särskilda mål för vattenskydd som fastställs i det sjätte miljöhandlingsprogrammet, men uppmanar kommissionen att se till att ramdirektivet för vatten (18) genomförs fullt ut, och att göra en ny utvärdering av hur EU:s åtaganden för vattenskydd integreras i andra politikområden. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till direktiv för att minska fosforbelastningen inom jordbruket och i rengöringsmedel i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2004 av den 31 mars 2004 (19) om tvätt- och rengöringsmedel. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att det inte finns några större luckor när det gäller de särskilda mål för vattenskydd som fastställs i det sjätte miljöhandlingsprogrammet, men uppmanar kommissionen att se till att ramdirektivet för vatten (18) genomförs fullt ut, och att göra en ny utvärdering av hur EU:s åtaganden för vattenskydd integreras i andra politikområden. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till direktiv för att minska fosforbelastningen inom jordbruket och i rengöringsmedel i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2004 av den 31 mars 2004 (19) om tvätt- och rengöringsmedel.

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av en ny vattenpolitik som är inriktad på sätt att spara vatten och på ett hållbart utnyttjande av tillgängliga vattenresurser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker behovet av en ny vattenpolitik som är inriktad på sätt att spara vatten och på ett hållbart utnyttjande av tillgängliga vattenresurser.

| 14. | Europaparlamentet anser att det är beklagligt att målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet har vattnats ur i de temainriktade strategierna om naturresurser och avfall, och beklagar likaså att inga konkreta mål har formulerats på EU-nivå för att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursanvändning genom att övergå till en hållbar modell för produktion och konsumtion. Parlamentet instämmer i att ytterligare åtgärder krävs för bioavfall i syfte att främja en mer omfattande övergång från avfallsdeponering och garantera att de bästa behandlingsalternativen tillämpas, t.ex. alternativ för att mildra effekterna av klimatförändringen. Parlamentet uppmuntrar stöd till miljövänliga former av avfallshantering och åtgärder för att göra konsekvenserna av avfallsdeponi, som förorenar miljön, mer betungande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det är beklagligt att målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet har vattnats ur i de temainriktade strategierna om naturresurser och avfall, och beklagar likaså att inga konkreta mål har formulerats på EU-nivå för att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursanvändning genom att övergå till en hållbar modell för produktion och konsumtion. Parlamentet instämmer i att ytterligare åtgärder krävs för bioavfall i syfte att främja en mer omfattande övergång från avfallsdeponering och garantera att de bästa behandlingsalternativen tillämpas, t.ex. alternativ för att mildra effekterna av klimatförändringen. Parlamentet uppmuntrar stöd till miljövänliga former av avfallshantering och åtgärder för att göra konsekvenserna av avfallsdeponi, som förorenar miljön, mer betungande.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla de åtgärder som krävs för att se till att naturresurser utnyttjas på ett rationellt och effektivt sätt som inte äventyrar den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla de åtgärder som krävs för att se till att naturresurser utnyttjas på ett rationellt och effektivt sätt som inte äventyrar den biologiska mångfalden.

Genomförande och tillämpning av befintlig lagstiftning

| 16. | Europaparlamentet påminner om att ett fullständigt och korrekt genomförande av den befintliga lagstiftningen är en mycket högt prioriterad fråga och anser att bindande lagstiftning förblir en central faktor för att bemöta utmaningarna på miljöområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att som fördragets väktare öka sina insatser. Parlamentet uppmanar därför också EU:s budgetmyndighet att förse kommissionen med alla nödvändiga finansiella och mänskliga resurser för att garantera en så effektiv övervakning av genomförandet och tillämpningen av den befintliga lagstiftningen som möjligt i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att ett fullständigt och korrekt genomförande av den befintliga lagstiftningen är en mycket högt prioriterad fråga och anser att bindande lagstiftning förblir en central faktor för att bemöta utmaningarna på miljöområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att som fördragets väktare öka sina insatser. Parlamentet uppmanar därför också EU:s budgetmyndighet att förse kommissionen med alla nödvändiga finansiella och mänskliga resurser för att garantera en så effektiv övervakning av genomförandet och tillämpningen av den befintliga lagstiftningen som möjligt i samtliga medlemsstater.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att gemenskapens miljölagstiftning genomförs effektivt och korrekt och rekommenderar att särskilda stödåtgärder bör antas till förmån för regioner som har svårigheter att genomföra denna aspekt av gemenskapens regelverk. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaternas myndigheter att utarbeta nationella genomförandestrategier för att klart slå fast de nationella, regionala och lokala myndigheternas roller och ansvar när det gäller att införliva och genomföra gemenskapens miljölagstiftning korrekt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar behovet av att gemenskapens miljölagstiftning genomförs effektivt och korrekt och rekommenderar att särskilda stödåtgärder bör antas till förmån för regioner som har svårigheter att genomföra denna aspekt av gemenskapens regelverk. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaternas myndigheter att utarbeta nationella genomförandestrategier för att klart slå fast de nationella, regionala och lokala myndigheternas roller och ansvar när det gäller att införliva och genomföra gemenskapens miljölagstiftning korrekt.

| 18. | Europaparlamentet är trots detta oroat över flera aktörers förslag om att de gemensamma bestämmelserna bör minskas och försvagas, eller till och med ersättas med frivilliga överenskommelser eller icke-bindande åtgärder, och upprepar därför återigen att arbetet för bättre lagstiftning bör koncentreras på otvetydiga och klara bestämmelser och normer som bygger på lagstiftning kopplad till överenskomna mål och på förbättrad tillämpning av dessa. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är trots detta oroat över flera aktörers förslag om att de gemensamma bestämmelserna bör minskas och försvagas, eller till och med ersättas med frivilliga överenskommelser eller icke-bindande åtgärder, och upprepar därför återigen att arbetet för bättre lagstiftning bör koncentreras på otvetydiga och klara bestämmelser och normer som bygger på lagstiftning kopplad till överenskomna mål och på förbättrad tillämpning av dessa.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att stärka tillämpningen av miljölagstiftningen på nationell nivå genom förbättrad tillgång till rättsliga förfaranden och harmoniserad tillämpning av straffrättsliga påföljder, och konstaterar att de förebyggande aspekterna i straffrätten bidrar till att förbättra tillämpningen av miljölagstiftningen och miljöskyddet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att stärka tillämpningen av miljölagstiftningen på nationell nivå genom förbättrad tillgång till rättsliga förfaranden och harmoniserad tillämpning av straffrättsliga påföljder, och konstaterar att de förebyggande aspekterna i straffrätten bidrar till att förbättra tillämpningen av miljölagstiftningen och miljöskyddet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar vidare till en sådan utformning och översyn av miljöpolitiken på EU-nivå att denna kommer att inriktas på fastställda mål snarare än tillvägagångssätt, eftersom detta skulle ge medlemsstaterna och jordbrukare frihet att finna de effektivaste tillvägagångssätten för att uppnå de eftersträvade målen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar vidare till en sådan utformning och översyn av miljöpolitiken på EU-nivå att denna kommer att inriktas på fastställda mål snarare än tillvägagångssätt, eftersom detta skulle ge medlemsstaterna och jordbrukare frihet att finna de effektivaste tillvägagångssätten för att uppnå de eftersträvade målen.

Naturen, den biologiska mångfalden och klimatförändringarna

| 21. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör se till att direktiven om fåglar och livsmiljöer genomförs oinskränkt. Parlamentet rekommenderar, med vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen, att skattemässiga åtgärder vidtas för att främja bästa metoder och avhålla människor från att bedriva verksamhet som förorenar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör se till att direktiven om fåglar och livsmiljöer genomförs oinskränkt. Parlamentet rekommenderar, med vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen, att skattemässiga åtgärder vidtas för att främja bästa metoder och avhålla människor från att bedriva verksamhet som förorenar.

| 22. | Europaparlamentet uppmärksammar dock kommissionen på att det inte alltid är tillräckligt att ställa i utsikt straffrättsliga konsekvenser för att förhindra olagligt och samtidigt miljöförstörande beteende. Parlamentet betonar därför vikten av att det verkligen utdöms straffrättsliga påföljder efter brott, i synnerhet för olaglig dumpning av farligt avfall på andra länders territorier. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmärksammar dock kommissionen på att det inte alltid är tillräckligt att ställa i utsikt straffrättsliga konsekvenser för att förhindra olagligt och samtidigt miljöförstörande beteende. Parlamentet betonar därför vikten av att det verkligen utdöms straffrättsliga påföljder efter brott, i synnerhet för olaglig dumpning av farligt avfall på andra länders territorier.

Incitament på miljöområdet och reform av stöd som är skadliga för miljön

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden, och anser att marknadsbaserade styrmedel där miljöeffekterna av alla produktions- och distributionsprocesser och konsumtionsmönster beaktas bör tillämpas i större utsträckning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden, och anser att marknadsbaserade styrmedel där miljöeffekterna av alla produktions- och distributionsprocesser och konsumtionsmönster beaktas bör tillämpas i större utsträckning.

| 24. | Europaparlamentet anser att EU:s system för handel med utsläppsrätter hittills inte har lett till mindre koldioxidutsläpp, eftersom tilldelningen av utsläppsrätter har varit alltför generös. Parlamentet påpekar att EU har förbundit sig att fram till 2020 sänka sina utsläpp av växthusgaser med minst 20 % jämfört med 1990 års nivåer. Parlamentet insisterar på att EU:s system för handel med utsläppsrätter efter 2012 bör innehålla ett tillräckligt fast tak, full utauktionering och en kvantitativ och kvalitativ gräns för användningen av certifierade utsläppsminskningar och utsläppsreduktionsenheter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att EU:s system för handel med utsläppsrätter hittills inte har lett till mindre koldioxidutsläpp, eftersom tilldelningen av utsläppsrätter har varit alltför generös. Parlamentet påpekar att EU har förbundit sig att fram till 2020 sänka sina utsläpp av växthusgaser med minst 20 % jämfört med 1990 års nivåer. Parlamentet insisterar på att EU:s system för handel med utsläppsrätter efter 2012 bör innehålla ett tillräckligt fast tak, full utauktionering och en kvantitativ och kvalitativ gräns för användningen av certifierade utsläppsminskningar och utsläppsreduktionsenheter.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar trots detta att miljörelaterad beskattning fortfarande har en blygsam roll och inte visar någon tendens att öka, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stärka insatserna för att utarbeta en miljöskattereform med en skatteväxling från välfärdsnegativa skatter (t.ex. på arbetskraft) till välfärdspositiva skatter (t.ex. på miljöskadlig verksamhet som resursanvändning och utsläpp). I detta sammanhang uppmärksammar parlamentet att fördragen, trots kravet på enhällighet på beskattningsområdet, erbjuder möjligheten att tillämpa förfarandet för förstärkt samarbete, och påpekar att den öppna samordningsmetoden kan vara användbar i detta avseende. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar trots detta att miljörelaterad beskattning fortfarande har en blygsam roll och inte visar någon tendens att öka, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stärka insatserna för att utarbeta en miljöskattereform med en skatteväxling från välfärdsnegativa skatter (t.ex. på arbetskraft) till välfärdspositiva skatter (t.ex. på miljöskadlig verksamhet som resursanvändning och utsläpp). I detta sammanhang uppmärksammar parlamentet att fördragen, trots kravet på enhällighet på beskattningsområdet, erbjuder möjligheten att tillämpa förfarandet för förstärkt samarbete, och påpekar att den öppna samordningsmetoden kan vara användbar i detta avseende.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att incitament har tagits fram för att avskaffa miljöskadliga stöd, men anser att det är oacceptabelt att inga konkreta åtgärder för att reformera miljöskadliga stöd förväntas inom en överskådlig framtid. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att senast i slutet av 2008 lägga fram konkreta förslag för att successivt fasa ut alla miljöskadliga stöd de kommande fem åren. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att incitament har tagits fram för att avskaffa miljöskadliga stöd, men anser att det är oacceptabelt att inga konkreta åtgärder för att reformera miljöskadliga stöd förväntas inom en överskådlig framtid. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att senast i slutet av 2008 lägga fram konkreta förslag för att successivt fasa ut alla miljöskadliga stöd de kommande fem åren.

Integration av miljöpolitiken, internationellt samarbete och incitament för innovation

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en starkare och mer samordnad integrering av miljöpolitiken i all EU-politik. I syfte att tillämpa strategin ”hälsa i all politik” som har lanserats i Europeiska unionen kräver parlamentet att miljö- och hälsoskydd integreras med alla politiska åtgärder, och att också regioner och städer görs delaktiga i detta. Parlamentet beklagar både den bristande integreringen av dessa aspekter i olika miljörättsliga ramar och utarbetande av ny lagstiftning och deras bristande integrering i lagstiftning som inte har miljöskyddet som främsta mål. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en starkare och mer samordnad integrering av miljöpolitiken i all EU-politik. I syfte att tillämpa strategin ”hälsa i all politik” som har lanserats i Europeiska unionen kräver parlamentet att miljö- och hälsoskydd integreras med alla politiska åtgärder, och att också regioner och städer görs delaktiga i detta. Parlamentet beklagar både den bristande integreringen av dessa aspekter i olika miljörättsliga ramar och utarbetande av ny lagstiftning och deras bristande integrering i lagstiftning som inte har miljöskyddet som främsta mål.

| 28. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utforma bindande sektorsvisa mål och tidsplaner för att nå konkreta resultat för att integrera miljöhänsyn i andra ekonomiska sektorer. Parlamentet understryker samtidigt att ekonomiska aktörer i enskilda industrisektorer har ett ansvar för att långsiktiga resultat nås inom klimat- och energipolitiken. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utforma bindande sektorsvisa mål och tidsplaner för att nå konkreta resultat för att integrera miljöhänsyn i andra ekonomiska sektorer. Parlamentet understryker samtidigt att ekonomiska aktörer i enskilda industrisektorer har ett ansvar för att långsiktiga resultat nås inom klimat- och energipolitiken.

| 29. | Europaparlamentet betonar det grundläggande sambandet mellan en effektiv miljöpolitik och bättre livskvalitet och betonar i detta sammanhang betydelsen av den regionala dimensionen då sjätte miljöhandlingsprogrammet genomförs, särskilt i åtgärder som avser minskning av och anpassning till klimatförändringar. Parlamentet betonar betydelsen av kampanjer för att göra allmänheten medveten om målen med sjätte miljöhandlingsprogrammet och processen för genomförandet av detta program. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar det grundläggande sambandet mellan en effektiv miljöpolitik och bättre livskvalitet och betonar i detta sammanhang betydelsen av den regionala dimensionen då sjätte miljöhandlingsprogrammet genomförs, särskilt i åtgärder som avser minskning av och anpassning till klimatförändringar. Parlamentet betonar betydelsen av kampanjer för att göra allmänheten medveten om målen med sjätte miljöhandlingsprogrammet och processen för genomförandet av detta program.

| 30. | Europaparlamentet understryker vikten av att inom ramen för regionalutvecklingsprogrammen ta hänsyn till Natura 2000-programmet för att principen om skydd av den biologiska mångfalden i Europa ska kunna förenas med utvecklingen och förbättringen av livskvaliteten. Parlamentet anser att man i detta sammanhang bör anordna en bred informationskampanj och främja god praxis för att visa på vilket sätt dessa tillsynes motstridiga principer kan förenas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker vikten av att inom ramen för regionalutvecklingsprogrammen ta hänsyn till Natura 2000-programmet för att principen om skydd av den biologiska mångfalden i Europa ska kunna förenas med utvecklingen och förbättringen av livskvaliteten. Parlamentet anser att man i detta sammanhang bör anordna en bred informationskampanj och främja god praxis för att visa på vilket sätt dessa tillsynes motstridiga principer kan förenas.

| 31. | Europaparlamentet betonar behovet av bättre samordnade nätverk av regionala och lokala aktörer för att sprida de bästa metoderna till mindre utvecklade regioner och tillämpa dem där. Parlamentet stödjer främjandet av gränsöverskridande miljösamarbete både mellan medlemsstaterna och med länder och regioner som gränsar till unionen, såsom regionerna vid Svarta havet, Östersjön och Medelhavet, bland annat för att förhindra gränsöverskridande föroreningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar behovet av bättre samordnade nätverk av regionala och lokala aktörer för att sprida de bästa metoderna till mindre utvecklade regioner och tillämpa dem där. Parlamentet stödjer främjandet av gränsöverskridande miljösamarbete både mellan medlemsstaterna och med länder och regioner som gränsar till unionen, såsom regionerna vid Svarta havet, Östersjön och Medelhavet, bland annat för att förhindra gränsöverskridande föroreningar.

| 32. | Europaparlamentet är bekymrat över resultaten av flera oberoende studier (20)
   (21)
   (22)
   (23) som visar att kommissionens riktlinjer om konsekvensbeskrivningar inte följs till fullo av kommissionens generaldirektorat, att bedömningen och kvantifieringen av de ekonomiska konsekvenserna har betonats på bekostnad av de miljömässiga, sociala och internationella konsekvenserna, att kostnaderna för lagstiftning bedöms i mycket högre grad än fördelarna och att kortsiktiga överväganden överskuggar långsiktiga. Parlamentet anser att sådana obalanserade konsekvensbeskrivningar är kontraproduktiva när det gäller miljöpolitiken i sig och dess integrering med övrig EU-politik. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att rätta till dessa kvarvarande brister. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet är bekymrat över resultaten av flera oberoende studier (20)
   (21)
   (22)
   (23) som visar att kommissionens riktlinjer om konsekvensbeskrivningar inte följs till fullo av kommissionens generaldirektorat, att bedömningen och kvantifieringen av de ekonomiska konsekvenserna har betonats på bekostnad av de miljömässiga, sociala och internationella konsekvenserna, att kostnaderna för lagstiftning bedöms i mycket högre grad än fördelarna och att kortsiktiga överväganden överskuggar långsiktiga. Parlamentet anser att sådana obalanserade konsekvensbeskrivningar är kontraproduktiva när det gäller miljöpolitiken i sig och dess integrering med övrig EU-politik. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att rätta till dessa kvarvarande brister.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens starka åtagande för att stärka den internationella dimensionen av miljöpolitiken, och anser att det är viktigt att se till att miljöpolitiken integreras i alla EU:s yttre åtgärder och förbättra den internationella miljöstyrningen. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att främja ambitiösa miljöpolitiska mål och krav till exempel genom att främja tekniköverföring och utbyte av bästa metoder med utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens starka åtagande för att stärka den internationella dimensionen av miljöpolitiken, och anser att det är viktigt att se till att miljöpolitiken integreras i alla EU:s yttre åtgärder och förbättra den internationella miljöstyrningen. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att främja ambitiösa miljöpolitiska mål och krav till exempel genom att främja tekniköverföring och utbyte av bästa metoder med utvecklingsländerna.

| 34. | Europaparlamentet betonar att ”klimatdiplomati” bör bedrivas mer intensivt och konsekvent inom ramen för EU:s handelsförbindelser med stater som inte är bundna av multilaterala miljöskyddsöverenskommelser, t.ex. Förenta staterna, Kina och Indien som av olika skäl inte genomför Kyotoprotokollet. Parlamentet uppmanar också kommissionen att med alla tillbudsstående medel hjälpa utvecklingsländerna att ta i bruk hållbar och effektiv teknik. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att ”klimatdiplomati” bör bedrivas mer intensivt och konsekvent inom ramen för EU:s handelsförbindelser med stater som inte är bundna av multilaterala miljöskyddsöverenskommelser, t.ex. Förenta staterna, Kina och Indien som av olika skäl inte genomför Kyotoprotokollet. Parlamentet uppmanar också kommissionen att med alla tillbudsstående medel hjälpa utvecklingsländerna att ta i bruk hållbar och effektiv teknik.

| 35. | Med syftet att garantera att handelsbestämmelserna inte undergräver miljöskyddet och att miljöbestämmelserna inte används i protektionistiska syften rekommenderar Europaparlamentet att en hållbarhetsklausul införs i det allmänna tull- och handelsavtalet (WTO) vilken anger principer för miljöpolitiken, t.ex. försiktighetsprincipen och principen att förorenaren betalar, utifrån vilka handelsåtgärder kan bedömas. |
| --- | --- |

35.

Med syftet att garantera att handelsbestämmelserna inte undergräver miljöskyddet och att miljöbestämmelserna inte används i protektionistiska syften rekommenderar Europaparlamentet att en hållbarhetsklausul införs i det allmänna tull- och handelsavtalet (WTO) vilken anger principer för miljöpolitiken, t.ex. försiktighetsprincipen och principen att förorenaren betalar, utifrån vilka handelsåtgärder kan bedömas.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utnyttja bilaterala och regionala handelsförhandlingar för att ta upp handelsåtaganden som medför direkta miljövinster. Tillsammans med medlemsstaterna behöver EU intensifiera dialogen med tillväxtekonomierna så att dialogen om frågor av ömsesidigt intresse, t.ex. klimatförändring, avfallshantering och olaglig skogsavverkning, kan övergå i genomförandet av gemensamma program. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att inom varje handelsavtal inrätta ett forum för hållbar utveckling med stark klimatinriktning som är öppet för civilsamhällets aktörer, och förordar att man genomför detta i de pågående förhandlingarna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utnyttja bilaterala och regionala handelsförhandlingar för att ta upp handelsåtaganden som medför direkta miljövinster. Tillsammans med medlemsstaterna behöver EU intensifiera dialogen med tillväxtekonomierna så att dialogen om frågor av ömsesidigt intresse, t.ex. klimatförändring, avfallshantering och olaglig skogsavverkning, kan övergå i genomförandet av gemensamma program. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att inom varje handelsavtal inrätta ett forum för hållbar utveckling med stark klimatinriktning som är öppet för civilsamhällets aktörer, och förordar att man genomför detta i de pågående förhandlingarna.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja ett mer praktiskt och övergripande utnyttjande av innovation och ny teknik i all EU-politik, så att de fyller en central funktion i insatserna för att stärka bevarandet av miljön. Parlamentet betonar vidare att en strategi för att EU ska bli världsledande på detta område och ett mer ambitiöst och sammanhängande instrument för att förbättra produktions- och konsumtionsmönster måste utarbetas utan dröjsmål, för att garantera att alla EU-produkter på marknaden i framtiden utformas, produceras och används enligt hållbara kriterier. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja ett mer praktiskt och övergripande utnyttjande av innovation och ny teknik i all EU-politik, så att de fyller en central funktion i insatserna för att stärka bevarandet av miljön. Parlamentet betonar vidare att en strategi för att EU ska bli världsledande på detta område och ett mer ambitiöst och sammanhängande instrument för att förbättra produktions- och konsumtionsmönster måste utarbetas utan dröjsmål, för att garantera att alla EU-produkter på marknaden i framtiden utformas, produceras och används enligt hållbara kriterier.

| 38. | Europaparlamentet erinrar om att investeringar i innovativ och miljövänlig teknik, likväl som i miljövänlig design, effektiv slutanvändning av energi och byggnaders energiprestanda, är mycket fördelaktiga på lång sikt, trots att kostnaderna på kort sikt kan vara höga. Parlamentet betonar att regionerna bör uppmuntra företag att dra fullständig nytta av sådana investeringar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet erinrar om att investeringar i innovativ och miljövänlig teknik, likväl som i miljövänlig design, effektiv slutanvändning av energi och byggnaders energiprestanda, är mycket fördelaktiga på lång sikt, trots att kostnaderna på kort sikt kan vara höga. Parlamentet betonar att regionerna bör uppmuntra företag att dra fullständig nytta av sådana investeringar.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att anta verkligt miljövänliga bestämmelser för offentliga upphandlingar i syfte att främja innovation, hållbar konsumtion och hållbara produktionsmönster. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att anta verkligt miljövänliga bestämmelser för offentliga upphandlingar i syfte att främja innovation, hållbar konsumtion och hållbara produktionsmönster.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå de nationella, regionala och lokala myndigheterna att delta i gemensamma upphandlingar för hållbar utveckling genom att tillhandahålla en klar ram i syfte att underlätta fastställandet av mätbara mål och kvalitetskriterier. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå de nationella, regionala och lokala myndigheterna att delta i gemensamma upphandlingar för hållbar utveckling genom att tillhandahålla en klar ram i syfte att underlätta fastställandet av mätbara mål och kvalitetskriterier.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen till utökade insatser för att nå målet om 20 procent för förnybar energi och 10 procent för förbrukningen av biobränslen och samtidigt hålla i minnet att odling av energigrödor inte bör äventyra livsmedelsförsörjningen vare sig inom eller utanför Europa. Parlamentet understryker att hållbarhetsmekanismen som är under utveckling måste använda de striktaste hållbarhetskriterier för biobränslen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen till utökade insatser för att nå målet om 20 procent för förnybar energi och 10 procent för förbrukningen av biobränslen och samtidigt hålla i minnet att odling av energigrödor inte bör äventyra livsmedelsförsörjningen vare sig inom eller utanför Europa. Parlamentet understryker att hållbarhetsmekanismen som är under utveckling måste använda de striktaste hållbarhetskriterier för biobränslen.

| 42. | Europaparlamentet understryker att jordbruket i EU är allt mer inriktat på produktion av säkra livsmedel av god kvalitet till fromma för unionsmedborgarnas hälsa. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker att jordbruket i EU är allt mer inriktat på produktion av säkra livsmedel av god kvalitet till fromma för unionsmedborgarnas hälsa.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att så effektivt som möjligt utnyttja de nya investeringsmöjligheter som strukturfonderna och de nya grannskapsprogrammen erbjuder och se till att deras operativa program och projekt som stöds av strukturfonderna bidrar till bättre genomförande av gemenskapens miljölagstiftning samt det långsiktiga målet med en hållbar utveckling i hela EU, i överensstämmelse med de övriga tematiska prioriteringarna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att så effektivt som möjligt utnyttja de nya investeringsmöjligheter som strukturfonderna och de nya grannskapsprogrammen erbjuder och se till att deras operativa program och projekt som stöds av strukturfonderna bidrar till bättre genomförande av gemenskapens miljölagstiftning samt det långsiktiga målet med en hållbar utveckling i hela EU, i överensstämmelse med de övriga tematiska prioriteringarna.

| 44. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra tillämpningen av substitutionsprincipen, som tar hänsyn till tillgängligheten på, nyttan med och kostnaderna för ersättningsprodukter. Parlamentet framhåller att man också måste ta hänsyn till konstruktions-, produktions- och nyttjandeprocesserna, som gör det möjligt att använda produkter som inte innebär någon risk för människors hälsa och miljön, eller en minskad sådan risk. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra tillämpningen av substitutionsprincipen, som tar hänsyn till tillgängligheten på, nyttan med och kostnaderna för ersättningsprodukter. Parlamentet framhåller att man också måste ta hänsyn till konstruktions-, produktions- och nyttjandeprocesserna, som gör det möjligt att använda produkter som inte innebär någon risk för människors hälsa och miljön, eller en minskad sådan risk.

”Bättre regelverksprinciper” i miljöpolitiken

| 45. | Europaparlamentet påpekar att om det faktiskt finns en strävan efter bättre regelverk så bör de överlappningar i lagstiftningen som skapar en byråkratisk börda och underminerar konkurrenskraften ses över. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att om det faktiskt finns en strävan efter bättre regelverk så bör de överlappningar i lagstiftningen som skapar en byråkratisk börda och underminerar konkurrenskraften ses över.

| 46. | Europaparlamentet anser att det saknas ett kritiskt resonemang i den filosofiska inställningen till översynen och att man inte analyserar orsakerna till förseningarna. Parlamentet anser att det endast är genom att analysera och reflektera över skälen till dessa förseningar som de rätta åtgärderna kan vidtas i framtiden. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att det saknas ett kritiskt resonemang i den filosofiska inställningen till översynen och att man inte analyserar orsakerna till förseningarna. Parlamentet anser att det endast är genom att analysera och reflektera över skälen till dessa förseningar som de rätta åtgärderna kan vidtas i framtiden.

| 47. | Europaparlamentet påpekar att om det verkligen finns en önskan att förbättra lagstiftningsmetodiken och ta fram användbara regler som behöriga myndigheter, företag och medborgare enkelt kan tillämpa så är det viktigt att öka samverkan mellan gemenskapens institutioner och organ och civilsamhället för att ta hänsyn till deras frågor och de beslut som fattas och synpunkter som finns i regioner, stadshus, berörda industrier och därmed förknippade organisationer. Parlamentet betonar också att man måste ta hänsyn till kostnaderna
  på kort sikt
  för att förändra befintlig utrustning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påpekar att om det verkligen finns en önskan att förbättra lagstiftningsmetodiken och ta fram användbara regler som behöriga myndigheter, företag och medborgare enkelt kan tillämpa så är det viktigt att öka samverkan mellan gemenskapens institutioner och organ och civilsamhället för att ta hänsyn till deras frågor och de beslut som fattas och synpunkter som finns i regioner, stadshus, berörda industrier och därmed förknippade organisationer. Parlamentet betonar också att man måste ta hänsyn till kostnaderna
  på kort sikt
  för att förändra befintlig utrustning.

Bana väg för en beteendemässig förändring

| 48. | Europaparlamentet påpekar att det krävs nya metoder för att mäta välfärd, som grundas på realistiska värden för tjänster på miljöområdet, och anser att bruttonationalprodukten (BNP) inte längre är ett lämpligt verktyg för att mäta välfärd och utveckling eftersom det inte ensamt kan spegla alla aspekter och behov hos ett modernt samhälle. Parlamentet uppmanar EU att utforma och i sin politik tillämpa en ny indikator för att mäta den negativa påverkan av den ekonomiska utvecklingen på vår miljö och hälsa, och som bidrar till insatserna för att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöbelastning. Parlamentet anser att denna nya indikator bör bidra till att främja utvecklingen av ett integrerat samhälle och en förbättrad integrering av miljöhänsyn i andra politikområden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påpekar att det krävs nya metoder för att mäta välfärd, som grundas på realistiska värden för tjänster på miljöområdet, och anser att bruttonationalprodukten (BNP) inte längre är ett lämpligt verktyg för att mäta välfärd och utveckling eftersom det inte ensamt kan spegla alla aspekter och behov hos ett modernt samhälle. Parlamentet uppmanar EU att utforma och i sin politik tillämpa en ny indikator för att mäta den negativa påverkan av den ekonomiska utvecklingen på vår miljö och hälsa, och som bidrar till insatserna för att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöbelastning. Parlamentet anser att denna nya indikator bör bidra till att främja utvecklingen av ett integrerat samhälle och en förbättrad integrering av miljöhänsyn i andra politikområden.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge skyddet av människors hälsa högsta prioritet inom miljöskyddet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge skyddet av människors hälsa högsta prioritet inom miljöskyddet.

| 50. | Europaparlamentet anser att EU bör spela en ledande roll i utformningen av politiska alternativ som kan bana vägen för grundläggande beteendemässiga förändringar av konsumtions- och produktionsmönstren. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att EU bör spela en ledande roll i utformningen av politiska alternativ som kan bana vägen för grundläggande beteendemässiga förändringar av konsumtions- och produktionsmönstren.

| 51. | Europaparlamentet betonar vikten av att göra konsumenterna mer medvetna om sitt beteende, vilket tillsammans med den nationella lagstiftningen kan ha en positiv inverkan på i vilken utsträckning och i hur hög grad marknadsaktörerna engagerar sig i miljöskydd. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar vikten av att göra konsumenterna mer medvetna om sitt beteende, vilket tillsammans med den nationella lagstiftningen kan ha en positiv inverkan på i vilken utsträckning och i hur hög grad marknadsaktörerna engagerar sig i miljöskydd.

| 52. | Europaparlamentet anser att tillhandahållande av lämplig information till medborgarna är en prioriterad fråga, och stöder helhjärtat utformningen av ett tydligt och omfattande märkningssystem, eftersom ett sådant system skulle vara värdefullt för att hjälpa konsumenterna att ”göra rätt val”. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att tillhandahållande av lämplig information till medborgarna är en prioriterad fråga, och stöder helhjärtat utformningen av ett tydligt och omfattande märkningssystem, eftersom ett sådant system skulle vara värdefullt för att hjälpa konsumenterna att ”göra rätt val”.

| 53. | Europaparlamentet begär att det genomförs en övergripande utvärdering av resultaten av det sjätte miljöhandlingsprogrammet innan förslaget till det sjunde miljöhandlingsprogrammet slutförs. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet begär att det genomförs en övergripande utvärdering av resultaten av det sjätte miljöhandlingsprogrammet innan förslaget till det sjunde miljöhandlingsprogrammet slutförs.

| 54. | Europaparlamentet anser att den slutliga översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet bör göras av ett utomstående organ som är fristående från kommissionen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att den slutliga översynen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet bör göras av ett utomstående organ som är fristående från kommissionen.

*

* *

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

(2)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 131.

(3)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 86.

(4)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 660.

(5)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 182.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2007)0504.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2007)0509.

(8)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 176.

(9)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 102.

(10)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 168.

(11)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 135.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2007)0444.

(13)  Antagna texter, P6_TA(2007)0467.

(14)  Antagna texter, P6_TA(2007)0445.

(15)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1. Förordningen ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1354/2007 (EUT L 304, 22.11.2007, s. 1).

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (EGT L 309, 27.11.2001, s. 22).

(17)  EGT L 189, 18.7.2002, s. 12.

(18)  EGT L 327, 22.12.2000, s.1 Direktivet senast ändrat genom direktiv 2008/32/EG (EUT L 81, 20.3.2008, s. 60).

(19)  EUT L 104, 8.4.2004, s. 1.

(20)  Impact Assessment of European Commission Policies: Achievements and Prospects, European Environment and Sustainable Development Advisory Councils, april 2006.

(21)  Getting Proportions Right – How far should EU impact assessments go?, Institut for Miljøvurdering, april 2006.

(22)  For Better or for Worse? The EU's “Better Regulation” Agenda and the Environment, Institute for European Environmental Policy, november 2005.

(23)  Sustainable Development in the European Commission's integrated impact assessments for 2003, Institute for European Environmental Policy, april 2004.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/25

---

Torsdag 10 april 2008Den europeiska kulturindustrin

P6_TA(2008)0123

Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kulturindustrin i Europa (2007/2153(INI))

2009/C 247 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av artikel 151 i EG-fördraget,

med beaktande av 2005 års konvention från FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco) om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (Unescos konvention om kulturell mångfald),

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 och 14 november 2006 och den 24 och 25 maj 2007, särskilt vad gäller den kulturella och den kreativa sektorns bidrag till uppnåendet av Lissabonmålen, samt rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (1),

med beaktande av rådets beslut 2006/515/EG av den 18 maj 2006 om ingående av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (2),

med beaktande av kommissionens meddelande om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (KOM(2007)0242) samt tillhörande arbetsdokument från kommissionens avdelningar (SEK(2007)0570),

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2003 om kulturindustrin (3),

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2004 om en gemenskapsram för organisationer för kollektiv förvaltning när det gäller upphovsrätt och närstående rättigheter (4),

med beaktande av kommissionens rekommendation 2005/737/EG av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (5),

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (6),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0063/2008), och av följande skäl:

| A. | Kultur är både en offentlig tillgång och ett mål i sig som bidrar till individens och samhällets utveckling och som fungerar som ett verktyg för ekonomisk tillväxt, sysselsättning, social sammanhållning och regional och lokal utveckling, vilket framgår av aktuella vetenskapliga studier, särskilt såsom understryks i den undersökning av kulturekonomin i Europa som KEA European Affairs har gjort för kommissionens räkning. |
| --- | --- |

A.

Kultur är både en offentlig tillgång och ett mål i sig som bidrar till individens och samhällets utveckling och som fungerar som ett verktyg för ekonomisk tillväxt, sysselsättning, social sammanhållning och regional och lokal utveckling, vilket framgår av aktuella vetenskapliga studier, särskilt såsom understryks i den undersökning av kulturekonomin i Europa som KEA European Affairs har gjort för kommissionens räkning.

| B. | Kulturindustrin skulle inte kunna existera och inte heller förstärka EU:s kulturella och ekonomiska värde utan ständig tillförsel av nytt innehåll från en blomstrande kreativ sektor på alla konstnärliga områden, med bland annat filmare, kompositörer, författare, skulptörer och formgivare. |
| --- | --- |

B.

Kulturindustrin skulle inte kunna existera och inte heller förstärka EU:s kulturella och ekonomiska värde utan ständig tillförsel av nytt innehåll från en blomstrande kreativ sektor på alla konstnärliga områden, med bland annat filmare, kompositörer, författare, skulptörer och formgivare.

| C. | Kulturindustrin är en industri som bidrar till att ge det intellektuella skapandet ett ekonomiskt mervärde som samtidigt ger både individen och samhället nya värden. Till kulturindustrin räknas traditionella industrier som film, musik, förlagsverksamhet och medier, samt industrier inom den kreativa sektorn (t.ex. mode och design), turism, konstnärlig verksamhet och information. |
| --- | --- |

C.

Kulturindustrin är en industri som bidrar till att ge det intellektuella skapandet ett ekonomiskt mervärde som samtidigt ger både individen och samhället nya värden. Till kulturindustrin räknas traditionella industrier som film, musik, förlagsverksamhet och medier, samt industrier inom den kreativa sektorn (t.ex. mode och design), turism, konstnärlig verksamhet och information.

| D. | Enligt definitionen i Unescos konvention om kulturell mångfald omfattar kulturindustrin alla sektorer som förenar skapande, tillverkning och saluförande av produkter och tjänster vars särdrag ligger i deras immateriella och kulturella innehåll. Kulturindustrins produkter skyddas typiskt sett av upphovsrätten. |
| --- | --- |

D.

Enligt definitionen i Unescos konvention om kulturell mångfald omfattar kulturindustrin alla sektorer som förenar skapande, tillverkning och saluförande av produkter och tjänster vars särdrag ligger i deras immateriella och kulturella innehåll. Kulturindustrins produkter skyddas typiskt sett av upphovsrätten.

| E. | Det krävs emellertid ett större erkännande, en särskild rättslig ställning och mer stöd till hela den kulturella och kreativa industrin, inbegripet till mikroföretag och små och medelstora företag samt till enskilda konstnärer, för att hjälpa dessa sektorer att nå sin fulla potential och bidra till målen i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

E.

Det krävs emellertid ett större erkännande, en särskild rättslig ställning och mer stöd till hela den kulturella och kreativa industrin, inbegripet till mikroföretag och små och medelstora företag samt till enskilda konstnärer, för att hjälpa dessa sektorer att nå sin fulla potential och bidra till målen i Lissabonstrategin.

| F. | Kulturindustrin producerar och sprider innehåll av många olika slag som informerar, utbildar och underhåller medborgarna. Detta sker i allt högre grad via ny teknik och nya digitala och audiovisuella format, där medlemsstaterna och Europeiska unionen måste fungera som drivkrafter och utöva sin lagstiftande funktion för att garantera rättvis och lämplig ersättning till upphovsmän till originalinnehåll genom att säkerställa ett tillräckligt och effektivt skydd av upphovsrätten och närstående rättigheter. På så vis säkerställs livskraften i den europeiska kulturindustrin. |
| --- | --- |

F.

Kulturindustrin producerar och sprider innehåll av många olika slag som informerar, utbildar och underhåller medborgarna. Detta sker i allt högre grad via ny teknik och nya digitala och audiovisuella format, där medlemsstaterna och Europeiska unionen måste fungera som drivkrafter och utöva sin lagstiftande funktion för att garantera rättvis och lämplig ersättning till upphovsmän till originalinnehåll genom att säkerställa ett tillräckligt och effektivt skydd av upphovsrätten och närstående rättigheter. På så vis säkerställs livskraften i den europeiska kulturindustrin.

| G. | I dagens informationsbaserade och digitaliserade samhälle uppstår nya former av produktion, distribution och konsumtion. Dessa genererar nya kulturella produkter och tjänster som bör skyddas mot piratkopiering och som mer allmänt kräver lämpliga operativa och ekonomiska modeller som säkerställs att varor med kulturellt innehåll förblir tillgängliga och öppna och präglas av mångfald, och samtidigt att deras specifika karaktär i förhållande till vanliga handelsvaror bevaras och att alla rättighetsinnehavare inom alla kategorier får skälig ersättning när deras upphovsrättsskyddade kulturella innehåll används. |
| --- | --- |

G.

I dagens informationsbaserade och digitaliserade samhälle uppstår nya former av produktion, distribution och konsumtion. Dessa genererar nya kulturella produkter och tjänster som bör skyddas mot piratkopiering och som mer allmänt kräver lämpliga operativa och ekonomiska modeller som säkerställs att varor med kulturellt innehåll förblir tillgängliga och öppna och präglas av mångfald, och samtidigt att deras specifika karaktär i förhållande till vanliga handelsvaror bevaras och att alla rättighetsinnehavare inom alla kategorier får skälig ersättning när deras upphovsrättsskyddade kulturella innehåll används.

| H. | Kulturella produkter och tjänster har särskilda egenskaper som skiljer dem från andra produkter och tjänster, och detta bör beaktas vid utarbetandet och genomförandet av EU:s politik. |
| --- | --- |

H.

Kulturella produkter och tjänster har särskilda egenskaper som skiljer dem från andra produkter och tjänster, och detta bör beaktas vid utarbetandet och genomförandet av EU:s politik.

| I. | Ett adekvat och effektivt skydd för upphovsrätten och närstående rättigheter är ett viktigt verktyg för att upphovsmän ska få skälig ersättning för sitt kreativa arbete inom ramen för det kommersiella utnyttjandet av deras verk. Ett sådant skydd är därför oumbärligt för att kulturindustrin ska överleva. |
| --- | --- |

I.

Ett adekvat och effektivt skydd för upphovsrätten och närstående rättigheter är ett viktigt verktyg för att upphovsmän ska få skälig ersättning för sitt kreativa arbete inom ramen för det kommersiella utnyttjandet av deras verk. Ett sådant skydd är därför oumbärligt för att kulturindustrin ska överleva.

| J. | Kulturindustrin och den kreativa sektorn kan på ett väsentligt sätt bidra till att främja kulturell mångfald, säkerställa valfrihet för konsumenter, förbättra mångfalden i företagande, demokratisera tillgången till kultur, stärka den europeiska identiteten och integrationen och främja den interkulturella dialogen. |
| --- | --- |

J.

Kulturindustrin och den kreativa sektorn kan på ett väsentligt sätt bidra till att främja kulturell mångfald, säkerställa valfrihet för konsumenter, förbättra mångfalden i företagande, demokratisera tillgången till kultur, stärka den europeiska identiteten och integrationen och främja den interkulturella dialogen.

| K. | Kulturindustrin bidrar starkt till utvecklingen och den lokala och regionala sammanhållningen eftersom den drar till sig investeringar i turism, skapar nya kategorier av kommersiella produkter och tjänster ”av lokal karaktär” och motverkar socialt utanförskap i avlägsna och mindre gynnade regioner genom att skapa nya sysselsättningstillfällen och möjligheter till ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

K.

Kulturindustrin bidrar starkt till utvecklingen och den lokala och regionala sammanhållningen eftersom den drar till sig investeringar i turism, skapar nya kategorier av kommersiella produkter och tjänster ”av lokal karaktär” och motverkar socialt utanförskap i avlägsna och mindre gynnade regioner genom att skapa nya sysselsättningstillfällen och möjligheter till ekonomisk utveckling.

| L. | Upphovsmännen utgör grunden för kulturindustrins verksamhet, och det är följaktligen lämpligt att ge dem en ekonomisk, rättslig och social ram som kan säkra utvecklingen av deras kreativa potential. |
| --- | --- |

L.

Upphovsmännen utgör grunden för kulturindustrins verksamhet, och det är följaktligen lämpligt att ge dem en ekonomisk, rättslig och social ram som kan säkra utvecklingen av deras kreativa potential.

| M. | Det är viktigt att det finns ett nära samband mellan kultur och utbildning för att stärka kultursektorns produktionskapacitet och kreativa potential. |
| --- | --- |

M.

Det är viktigt att det finns ett nära samband mellan kultur och utbildning för att stärka kultursektorns produktionskapacitet och kreativa potential.

| N. | Erfarenheterna från projektet med europeiska kulturhuvudstäder visar på ett konkret sätt hur kultursektorn bidrar till en stads ekonomiska och sociala liv liksom till invånarnas personliga utveckling. |
| --- | --- |

N.

Erfarenheterna från projektet med europeiska kulturhuvudstäder visar på ett konkret sätt hur kultursektorn bidrar till en stads ekonomiska och sociala liv liksom till invånarnas personliga utveckling.

| O. | Statligt stöd och andra subventioner till den kreativa sektorn bör betraktas som en investering och inte en lyx och bör utvärderas till lika delar utifrån EU:s konkurrensbestämmelser, protokollet som bifogas till Amsterdamsfördraget om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, artikel 151 i EG-fördraget och Unescos konvention om kulturell mångfald. |
| --- | --- |

O.

Statligt stöd och andra subventioner till den kreativa sektorn bör betraktas som en investering och inte en lyx och bör utvärderas till lika delar utifrån EU:s konkurrensbestämmelser, protokollet som bifogas till Amsterdamsfördraget om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, artikel 151 i EG-fördraget och Unescos konvention om kulturell mångfald.

| P. | Privata och offentliga investeringar och sponsring bör uppmuntras inom kultursektorn. |
| --- | --- |

P.

Privata och offentliga investeringar och sponsring bör uppmuntras inom kultursektorn.

| Q. | Koncentrationen i kulturindustrin är en fara för mångfalden och utbudet av kulturella produkter för konsumenterna. |
| --- | --- |

Q.

Koncentrationen i kulturindustrin är en fara för mångfalden och utbudet av kulturella produkter för konsumenterna.

| R. | Kreativitet är en förutsättning för utveckling av innovation i Europa, och de europeiska teknikföretagen skulle tjäna på att arbeta i symbios med skapande personer inom ramen för företagskluster. |
| --- | --- |

R.

Kreativitet är en förutsättning för utveckling av innovation i Europa, och de europeiska teknikföretagen skulle tjäna på att arbeta i symbios med skapande personer inom ramen för företagskluster.

| S. | Det finns ett behov av att i högre grad stödja småföretag och mikroföretag, och att främja deras nätverk, liksom enskilda arbetstagare inom dessa företag, som i stor utsträckning bidrar till att skapa välstånd i ekonomin. Skapande personer bör få hjälp att utbildas till skapande företagare och uppmuntras att försörja sig på sitt skapande. |
| --- | --- |

S.

Det finns ett behov av att i högre grad stödja småföretag och mikroföretag, och att främja deras nätverk, liksom enskilda arbetstagare inom dessa företag, som i stor utsträckning bidrar till att skapa välstånd i ekonomin. Skapande personer bör få hjälp att utbildas till skapande företagare och uppmuntras att försörja sig på sitt skapande.

| T. | Uppdelningen av den kreativa sektorn i EU, som endast delvis kan förklaras med språk eller nationell identitet, och avsaknaden av en kulturindustri med en verkligt europeisk dimension kan utgöra ett hinder för EU:s kulturella roll globalt. |
| --- | --- |

T.

Uppdelningen av den kreativa sektorn i EU, som endast delvis kan förklaras med språk eller nationell identitet, och avsaknaden av en kulturindustri med en verkligt europeisk dimension kan utgöra ett hinder för EU:s kulturella roll globalt.

| U. | Den kulturella mångfalden och det fria flödet av idéer tar sig uttryck i nytänkande, en mångfald av identiteter och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

U.

Den kulturella mångfalden och det fria flödet av idéer tar sig uttryck i nytänkande, en mångfald av identiteter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

| V. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av Europeiska unionens grundläggande värderingar och den förmedlas via kulturen. Denna förmedling av värderingar gynnar den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

V.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av Europeiska unionens grundläggande värderingar och den förmedlas via kulturen. Denna förmedling av värderingar gynnar den europeiska integrationen.

| W. | Inom kultursektorn är det långt kvar innan en jämn könsfördelning mellan kvinnor och män har uppnåtts. |
| --- | --- |

W.

Inom kultursektorn är det långt kvar innan en jämn könsfördelning mellan kvinnor och män har uppnåtts.

| X. | Inom kultursektorn innehar kvinnor högre befattningar oftast i små och medelstora företag eller i företag som de själva har startat. |
| --- | --- |

X.

Inom kultursektorn innehar kvinnor högre befattningar oftast i små och medelstora företag eller i företag som de själva har startat.

| Y. | Inom kulturnäringens grundläggande sektorer som utgörs av telekommunikationer, Internet, massmedier, e-handel och programvara (TIMES) är det kvinnliga deltagandet synnerligen lågt (30 procent), och endast 20 procent av de nya företagen på det här området skapas av kvinnor. |
| --- | --- |

Y.

Inom kulturnäringens grundläggande sektorer som utgörs av telekommunikationer, Internet, massmedier, e-handel och programvara (TIMES) är det kvinnliga deltagandet synnerligen lågt (30 procent), och endast 20 procent av de nya företagen på det här området skapas av kvinnor.

| 1. | Europaparlamentet gläds åt att rådet och kommissionen är beredda att erkänna kulturens och den kreativa verksamhetens viktiga betydelse för arbetet med att främja ett europeiskt medborgarskap, föra kulturen närmare den europeiska allmänheten och förverkliga Lissabonstrategins mål. På så vis får kulturen ännu större betydelse för genomförandet av det europeiska projektet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gläds åt att rådet och kommissionen är beredda att erkänna kulturens och den kreativa verksamhetens viktiga betydelse för arbetet med att främja ett europeiskt medborgarskap, föra kulturen närmare den europeiska allmänheten och förverkliga Lissabonstrategins mål. På så vis får kulturen ännu större betydelse för genomförandet av det europeiska projektet.

| 2. | Europaparlamentet understryker att Europeiska unionens konkurrenskraft i dagens ”postindustriella ekonomi” även måste förstärkas av sektorerna för kultur och skapande. Parlamentet uppmanar därför inom denna ram kommissionen och medlemsstaterna att prioritera en politik som inriktas inte bara på kommersiell innovation utan även på innovation på kulturområdet och inom den kreativa ekonomin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att Europeiska unionens konkurrenskraft i dagens ”postindustriella ekonomi” även måste förstärkas av sektorerna för kultur och skapande. Parlamentet uppmanar därför inom denna ram kommissionen och medlemsstaterna att prioritera en politik som inriktas inte bara på kommersiell innovation utan även på innovation på kulturområdet och inom den kreativa ekonomin.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att kulturindustrin är en viktig producent av mervärdestjänster, som är själva grunden för en dynamisk kunskapsbaserad ekonomi, och dess viktiga bidrag till EU:s konkurrenskraft bör därför erkännas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att kulturindustrin är en viktig producent av mervärdestjänster, som är själva grunden för en dynamisk kunskapsbaserad ekonomi, och dess viktiga bidrag till EU:s konkurrenskraft bör därför erkännas.

| 4. | Europaparlamentet anser att kulturindustrin, som är en viktig källa till nya arbetstillfällen i EU, särskilt bör tillvarata kreativ begåvning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att uppmuntra nya, innovativa typer av livslångt lärande som främjar kreativ begåvning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att kulturindustrin, som är en viktig källa till nya arbetstillfällen i EU, särskilt bör tillvarata kreativ begåvning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att uppmuntra nya, innovativa typer av livslångt lärande som främjar kreativ begåvning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att förtydliga vad en europeisk vision om kultur, kreativitet och innovation innebär och att utforma strukturerade politiska åtgärder som på ett konkret sätt främjar den europeiska kreativa industrins utveckling och som bör utgöra en del av en verklig europeisk kulturstrategi. Parlamentet anser att en prioritering i samband med detta måste vara att definiera kulturindustri och kulturföretag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att förtydliga vad en europeisk vision om kultur, kreativitet och innovation innebär och att utforma strukturerade politiska åtgärder som på ett konkret sätt främjar den europeiska kreativa industrins utveckling och som bör utgöra en del av en verklig europeisk kulturstrategi. Parlamentet anser att en prioritering i samband med detta måste vara att definiera kulturindustri och kulturföretag.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar således kommissionen att regelbundet samla in statistik på detta område, så att EU och medlemsstaterna får det enhetliga och jämförbara statistiska underlag som krävs för att de ska kunna utarbeta adekvata och riktade åtgärder i syfte att främja den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar således kommissionen att regelbundet samla in statistik på detta område, så att EU och medlemsstaterna får det enhetliga och jämförbara statistiska underlag som krävs för att de ska kunna utarbeta adekvata och riktade åtgärder i syfte att främja den kulturella och kreativa sektorn.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella program för gymnasie- och universitetsutbildning införa undervisning i företagande, särskilt inom humanistiska, konstnärliga och kulturella utbildningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella program för gymnasie- och universitetsutbildning införa undervisning i företagande, särskilt inom humanistiska, konstnärliga och kulturella utbildningar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att i högre grad beakta den europeiska kulturella dimensionen, särskilt kulturindustrin och den kreativa sektorn, i EU:s yttre förbindelser, i den europeiska grannskapspolitiken och i de stora dialogforumen med andra regioner i världen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att i högre grad beakta den europeiska kulturella dimensionen, särskilt kulturindustrin och den kreativa sektorn, i EU:s yttre förbindelser, i den europeiska grannskapspolitiken och i de stora dialogforumen med andra regioner i världen.

| 9. | Europaparlamentet anser att kulturindustrins expansion i stor utsträckning förutsätter att det finns möjlighet till gränsöverskridande rörlighet och att man därför bör ta tag i problemen med den europeiska arresteringsordern och fastställa konkreta bestämmelser på området. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sina krav i ovannämnda resolution om konstnärers sociala ställning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att kulturindustrins expansion i stor utsträckning förutsätter att det finns möjlighet till gränsöverskridande rörlighet och att man därför bör ta tag i problemen med den europeiska arresteringsordern och fastställa konkreta bestämmelser på området. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sina krav i ovannämnda resolution om konstnärers sociala ställning.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar idén om att främja rörligheten för personer, varor och tjänster inom den kreativa sektorn, med vederbörligt beaktande av bestämmelserna och principerna i Unescos konvention om kulturell mångfald, och uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en grönbok om denna fråga som återspeglar sektorns särart som både kulturell och ekonomisk tillgång. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar idén om att främja rörligheten för personer, varor och tjänster inom den kreativa sektorn, med vederbörligt beaktande av bestämmelserna och principerna i Unescos konvention om kulturell mångfald, och uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en grönbok om denna fråga som återspeglar sektorns särart som både kulturell och ekonomisk tillgång.

| 11. | Europaparlamentet understryker vikten av att utarbeta en social och ekonomisk modell som erbjuder ett lämpligt trygghetsnät för kreativa företagare, särskilt egenföretagare, på kulturområdet och inom den kreativa ekonomin, sektorer där deltidsarbetslösheten hittills har varit hög och arbetsförhållandena instabila. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker vikten av att utarbeta en social och ekonomisk modell som erbjuder ett lämpligt trygghetsnät för kreativa företagare, särskilt egenföretagare, på kulturområdet och inom den kreativa ekonomin, sektorer där deltidsarbetslösheten hittills har varit hög och arbetsförhållandena instabila.

| 12. | Europaparlamentet anser att en välorganiserad kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätten och närstående rättigheter samt affärsmodeller som respekterar alla rättighetsinnehavares rättigheter är avgörande för att den kreativa potentialen ska utnyttjas optimalt samtidigt som det säkerställs att rättighetsinnehavare inom alla kategorier erhåller skälig ersättning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att en välorganiserad kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätten och närstående rättigheter samt affärsmodeller som respekterar alla rättighetsinnehavares rättigheter är avgörande för att den kreativa potentialen ska utnyttjas optimalt samtidigt som det säkerställs att rättighetsinnehavare inom alla kategorier erhåller skälig ersättning.

| 13. | Europaparlamentet påminner kommissionen om sin ovannämnda resolution av den 13 mars 2007 och efterlyser en gemenskapsstrategi där man beaktar den digitala erans specifika karaktär och värnar om den kulturella mångfalden i Europa, de små intressenterna och det lokala utbudet på grundval av principen om likabehandling. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner kommissionen om sin ovannämnda resolution av den 13 mars 2007 och efterlyser en gemenskapsstrategi där man beaktar den digitala erans specifika karaktär och värnar om den kulturella mångfalden i Europa, de små intressenterna och det lokala utbudet på grundval av principen om likabehandling.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast börja tillämpa artikel 151.4 i EG-fördraget på ett systematiskt och fullständigt sätt så att kulturen och kultursektorn beaktas i all övrig gemenskapspolitik, särskilt inremarknadspolitiken, konkurrenspolitiken, handelspolitiken, företagspolitiken samt forsknings- och utvecklingspolitiken. Kommissionen uppmanas även att bättre beakta kultursektorns särart i genomförandet av EU:s politik på dessa områden, liksom även i utrikespolitiken vid ingående av internationella fördrag i enlighet med Unescos konvention om kulturell mångfald, genom att inta en proaktiv roll och genom att förbättra det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast börja tillämpa artikel 151.4 i EG-fördraget på ett systematiskt och fullständigt sätt så att kulturen och kultursektorn beaktas i all övrig gemenskapspolitik, särskilt inremarknadspolitiken, konkurrenspolitiken, handelspolitiken, företagspolitiken samt forsknings- och utvecklingspolitiken. Kommissionen uppmanas även att bättre beakta kultursektorns särart i genomförandet av EU:s politik på dessa områden, liksom även i utrikespolitiken vid ingående av internationella fördrag i enlighet med Unescos konvention om kulturell mångfald, genom att inta en proaktiv roll och genom att förbättra det internationella samarbetet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge nytt liv åt Unescos konvention om kulturell mångfald och att fullt ut beakta dess grundläggande principer både i sin interna och i sin externa politik. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge nytt liv åt Unescos konvention om kulturell mångfald och att fullt ut beakta dess grundläggande principer både i sin interna och i sin externa politik.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en struktur för att förbättra samordningen av åtgärder och politik som påverkar kultursektorn och den kreativa sektorn, samt en arbetsgrupp för kultur och kreativ ekonomi för att titta närmare på kulturens och kreativitetens direkta bidrag till innovation, ekonomisk tillväxt och social utveckling i EU och tillsammans med parlamentet föreslå konkreta åtgärder inom gemenskapspolitiken. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en struktur för att förbättra samordningen av åtgärder och politik som påverkar kultursektorn och den kreativa sektorn, samt en arbetsgrupp för kultur och kreativ ekonomi för att titta närmare på kulturens och kreativitetens direkta bidrag till innovation, ekonomisk tillväxt och social utveckling i EU och tillsammans med parlamentet föreslå konkreta åtgärder inom gemenskapspolitiken.

| 17. | Med tanke på den snabba tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen och med tanke på att kulturindustrin och alla skapande personer måste kunna dra nytta av utvecklingen av digitala plattformar uppmanar Europaparlamentet med kraft kommissionen se över på den mycket viktiga frågan om immateriella rättigheter utifrån ett kulturellt och ekonomiskt perspektiv och att uppmana alla aktörer inom sektorn, framför allt telekomoperatörer och leverantörer av Internettjänster, att tillsammans försöka finna lösningar som är rättvisa för stora och små aktörer genom att ta hänsyn till balansen mellan å ena sidan möjligheten att få tillgång till kulturella verksamheter och kulturellt innehåll och å andra sidan de immateriella rättigheterna, på ett sätt som garanterar skälig och verkningsfull ersättning till rättighetsinnehavare inom alla kategorier, verklig valfrihet för konsumenterna och kulturell mångfald. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att en kriminalisering av konsumenter som inte agerar i vinstsyfte inte är den rätta lösningen för att komma till rätta med digital piratkopiering. |
| --- | --- |

17.

Med tanke på den snabba tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen och med tanke på att kulturindustrin och alla skapande personer måste kunna dra nytta av utvecklingen av digitala plattformar uppmanar Europaparlamentet med kraft kommissionen se över på den mycket viktiga frågan om immateriella rättigheter utifrån ett kulturellt och ekonomiskt perspektiv och att uppmana alla aktörer inom sektorn, framför allt telekomoperatörer och leverantörer av Internettjänster, att tillsammans försöka finna lösningar som är rättvisa för stora och små aktörer genom att ta hänsyn till balansen mellan å ena sidan möjligheten att få tillgång till kulturella verksamheter och kulturellt innehåll och å andra sidan de immateriella rättigheterna, på ett sätt som garanterar skälig och verkningsfull ersättning till rättighetsinnehavare inom alla kategorier, verklig valfrihet för konsumenterna och kulturell mångfald. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att en kriminalisering av konsumenter som inte agerar i vinstsyfte inte är den rätta lösningen för att komma till rätta med digital piratkopiering.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för förebyggande, utbildning och ökad kunskap bland konsumenter, framför allt skolungdomar, när det gäller värdet av immateriella rättigheter och skapande verksamhet i allmänhet samt att uppmuntra konsumenterna att respektera de immateriella rättigheterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för förebyggande, utbildning och ökad kunskap bland konsumenter, framför allt skolungdomar, när det gäller värdet av immateriella rättigheter och skapande verksamhet i allmänhet samt att uppmuntra konsumenterna att respektera de immateriella rättigheterna.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt stödja insatser för att skapa nya affärsmodeller i den digitala tidsåldern som gör att konsumenten i så hög grad som möjligt kan dra nytta av den nya tekniken, samtidigt som den lagliga rätten till ersättning för konstnärligt och kulturellt skapande behålls. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt stödja insatser för att skapa nya affärsmodeller i den digitala tidsåldern som gör att konsumenten i så hög grad som möjligt kan dra nytta av den nya tekniken, samtidigt som den lagliga rätten till ersättning för konstnärligt och kulturellt skapande behålls.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta att det traditionella sättet att utnyttja kulturella produkter och tjänster har kullkastats i och med Internet och att det är viktigt att värna om obehindrad tillgång till kulturellt innehåll på nätet och om kulturyttringarnas mångfald genom att gå bortom strikt industriella och kommersiella hänsynstaganden, samtidigt som man säkerställer skälig ersättning för rättighetsinnehavare inom alla kategorier. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta att det traditionella sättet att utnyttja kulturella produkter och tjänster har kullkastats i och med Internet och att det är viktigt att värna om obehindrad tillgång till kulturellt innehåll på nätet och om kulturyttringarnas mångfald genom att gå bortom strikt industriella och kommersiella hänsynstaganden, samtidigt som man säkerställer skälig ersättning för rättighetsinnehavare inom alla kategorier.

| 21. | Europaparlamentet anser att en reform av immaterialrätten är nödvändig för att främja kreativitet och uppmuntra utvecklingen av kulturella verk. Parlamentet rekommenderar att man utgår från Parisavtalet som en ram för rättvis intressebalans mellan kreatörer och konsumenter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att en reform av immaterialrätten är nödvändig för att främja kreativitet och uppmuntra utvecklingen av kulturella verk. Parlamentet rekommenderar att man utgår från Parisavtalet som en ram för rättvis intressebalans mellan kreatörer och konsumenter.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppbåda de resurser som krävs för att säkerställa respekten och skyddet för de immateriella rättigheterna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppbåda de resurser som krävs för att säkerställa respekten och skyddet för de immateriella rättigheterna.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna att Internet erbjuder en bred plattform för kulturyttringar samt tillgång till kunskaper och demokratiskt deltagande i utövandet av Europas skaparkraft och sammanför generationerna genom informationssamhället. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att avhålla sig från att vidta åtgärder som strider mot de medborgerliga friheterna och de mänskliga rättigheterna och principerna om rimliga proportioner, effektivitet och avskräckande verkan, exempelvis avstängning av tillträdet till Internet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna att Internet erbjuder en bred plattform för kulturyttringar samt tillgång till kunskaper och demokratiskt deltagande i utövandet av Europas skaparkraft och sammanför generationerna genom informationssamhället. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att avhålla sig från att vidta åtgärder som strider mot de medborgerliga friheterna och de mänskliga rättigheterna och principerna om rimliga proportioner, effektivitet och avskräckande verkan, exempelvis avstängning av tillträdet till Internet.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i kampen mot piratkopiering se till att alla inblandade aktörer tar sitt ansvar, även konsumenterna, och att lansera informations- och utbildningskampanjer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i kampen mot piratkopiering se till att alla inblandade aktörer tar sitt ansvar, även konsumenterna, och att lansera informations- och utbildningskampanjer.

| 25. | Europaparlamentet betonar att det måste finnas lämplig finansiering för den kulturella och kreativa industrin och den konstnärligt skapande sektorn och uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder genom att rekommendera blandade finansieringsformer och finansieringsgarantier och genom att främja regelverk och skattebestämmelser som är gynnsamma för kulturindustrin och den konstnärligt skapande sektorn, särskilt skattekrediter och sänkt mervärdesskatt på alla kulturprodukter, inklusive verk på nätet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att det måste finnas lämplig finansiering för den kulturella och kreativa industrin och den konstnärligt skapande sektorn och uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder genom att rekommendera blandade finansieringsformer och finansieringsgarantier och genom att främja regelverk och skattebestämmelser som är gynnsamma för kulturindustrin och den konstnärligt skapande sektorn, särskilt skattekrediter och sänkt mervärdesskatt på alla kulturprodukter, inklusive verk på nätet.

| 26. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt för den europeiska kreativa sektorn med avgiftsfria informationsinfrastrukturer som World Wide Web, som baseras på en öppen modell för deltagande och på öppna standarder, och uppmanar kommissionen att lägga fram en strategi för öppnare och mer driftskompatibla strukturer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt för den europeiska kreativa sektorn med avgiftsfria informationsinfrastrukturer som World Wide Web, som baseras på en öppen modell för deltagande och på öppna standarder, och uppmanar kommissionen att lägga fram en strategi för öppnare och mer driftskompatibla strukturer.

| 27. | Europaparlamentet anser att strukturfonderna, programmen för små och medelstora företag och sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) måste ge särskilt utrymme åt utveckling och tillräcklig finansiering av den kulturella och kreativa industrin, inbegripet små och medelstora företag och enskilda företag med konstnärlig verksamhet. Parlamentet upprepar sin begäran att kommissionen lägger fram en undersökning om hur bidragen från strukturfonderna och sjunde ramprogrammet påverkar kultursektorn. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att strukturfonderna, programmen för små och medelstora företag och sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) måste ge särskilt utrymme åt utveckling och tillräcklig finansiering av den kulturella och kreativa industrin, inbegripet små och medelstora företag och enskilda företag med konstnärlig verksamhet. Parlamentet upprepar sin begäran att kommissionen lägger fram en undersökning om hur bidragen från strukturfonderna och sjunde ramprogrammet påverkar kultursektorn.

| 28. | Europaparlamentet betonar på nytt vikten av Europeiska investeringsbankens mål inom ramen för initiativet Innovation 2010 (i2i) och efterlyser en prioritering av dessa mål. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka ytterligare sätt att tillhandahålla finansiellt stöd för att små och medelstora företag på kulturområdet och det kreativa området ska kunna inleda verksamhet och växa (till exempel genom sjunde ramprogrammet). Parlamentet vill att strukturfonderna används till stöd för traditionella konst- och kulturarvssektorer och för kulturindustrin och den innovativa industrin. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka denna verksamhet och att medverka till spridning av bästa praxis. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar på nytt vikten av Europeiska investeringsbankens mål inom ramen för initiativet Innovation 2010 (i2i) och efterlyser en prioritering av dessa mål. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka ytterligare sätt att tillhandahålla finansiellt stöd för att små och medelstora företag på kulturområdet och det kreativa området ska kunna inleda verksamhet och växa (till exempel genom sjunde ramprogrammet). Parlamentet vill att strukturfonderna används till stöd för traditionella konst- och kulturarvssektorer och för kulturindustrin och den innovativa industrin. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka denna verksamhet och att medverka till spridning av bästa praxis.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja tillgång till kulturindustrin i samband med program för tekniskt bistånd till tredjeländer, inte minst Kina, Indien och Latinamerika. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja tillgång till kulturindustrin i samband med program för tekniskt bistånd till tredjeländer, inte minst Kina, Indien och Latinamerika.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och stödja partnerskap mellan kulturindustrisektorn och sektorn för informations- och kommunikationsteknik för att främja samverkanseffekter mellan kreativitet och innovation inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och stödja partnerskap mellan kulturindustrisektorn och sektorn för informations- och kommunikationsteknik för att främja samverkanseffekter mellan kreativitet och innovation inom ramen för Lissabonstrategin.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta möjligheten till ett program liknande Mediaprogrammet, slutföra förfarandena inför genomförandet av initiativet med det europeiska digitala biblioteket och stimulera och stödja musik-, teater- och förlagsbranschen för att underlätta gränsöverskridande distribution av verk, och att dessförinnan införa en mekanism i Kulturprogrammet som gör att den icke-audiovisuella kulturindustrin kan beviljas gemenskapsmedel för att främja böcker (exempelvis genom gemensamma montrar på bokmässor) och även för att främja musik- och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta möjligheten till ett program liknande Mediaprogrammet, slutföra förfarandena inför genomförandet av initiativet med det europeiska digitala biblioteket och stimulera och stödja musik-, teater- och förlagsbranschen för att underlätta gränsöverskridande distribution av verk, och att dessförinnan införa en mekanism i Kulturprogrammet som gör att den icke-audiovisuella kulturindustrin kan beviljas gemenskapsmedel för att främja böcker (exempelvis genom gemensamma montrar på bokmässor) och även för att främja musik- och yrkesutbildning.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att höja stödbeloppen till översättning, eftersom den budget som avsatts för de europeiska kulturprogrammen inte räcker till för att alla deras mål ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att höja stödbeloppen till översättning, eftersom den budget som avsatts för de europeiska kulturprogrammen inte räcker till för att alla deras mål ska kunna genomföras.

| 33. | Europaparlamentet anser att man måste främja den kulturella och kreativa sektorn genom att förbättra kvalifikations- lärlings- och utbildningssystemen, särskilt genom att försöka ge studenter på alla utbildningsnivåer inom kulturella och konstnärliga ämnen en utbildning som förbereder dem för yrkeslivet och genom att främja bättre samverkanseffekter mellan företag inom sektorn och skolor samt genom att uppmuntra tätare kontakter mellan de skolor och institutioner i medlemsstaterna som redan arbetar i denna riktning. Parlamentet anser dessutom att man måste arbeta vidare mot ett ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis för konststudier. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att man måste främja den kulturella och kreativa sektorn genom att förbättra kvalifikations- lärlings- och utbildningssystemen, särskilt genom att försöka ge studenter på alla utbildningsnivåer inom kulturella och konstnärliga ämnen en utbildning som förbereder dem för yrkeslivet och genom att främja bättre samverkanseffekter mellan företag inom sektorn och skolor samt genom att uppmuntra tätare kontakter mellan de skolor och institutioner i medlemsstaterna som redan arbetar i denna riktning. Parlamentet anser dessutom att man måste arbeta vidare mot ett ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis för konststudier.

| 34. | Europaparlamentet framhåller den specifika karaktären hos vissa yrken och kunskaper inom den kulturella och kreativa sektorn och inom hantverkssektorn, och det är viktigt att dessa bevaras genom lämpliga mekanismer för kunskapsöverföring. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller den specifika karaktären hos vissa yrken och kunskaper inom den kulturella och kreativa sektorn och inom hantverkssektorn, och det är viktigt att dessa bevaras genom lämpliga mekanismer för kunskapsöverföring.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att uppvärdera traditionella kunskaper i syfte att främja rörligheten och underlätta anställningsmöjligheterna för yrkesutövare i sådana sektorer inom EU. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att uppvärdera traditionella kunskaper i syfte att främja rörligheten och underlätta anställningsmöjligheterna för yrkesutövare i sådana sektorer inom EU.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fästa särskild uppmärksamhet vid kvinnors lönenivåer inom kulturindustrin så att lönesystemen inte leder till lönediskriminering mellan könen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fästa särskild uppmärksamhet vid kvinnors lönenivåer inom kulturindustrin så att lönesystemen inte leder till lönediskriminering mellan könen.

| 37. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som kulturindustrin spelar för att bekämpa könsbaserade stereotyper, främja jämställdhet och förändra attityder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kulturindustrin att förmedla dessa idéer genom sina initiativ. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som kulturindustrin spelar för att bekämpa könsbaserade stereotyper, främja jämställdhet och förändra attityder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kulturindustrin att förmedla dessa idéer genom sina initiativ.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras lokala myndigheter att förbättra kommunikationen mellan den kreativa industrin och finansiärerna genom att utveckla tjänster för företagsrådgivning, finansiell rådgivning, information och utbildning för småföretag, företagare och de som arbetar inom den kulturella och kreativa sektorn. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras lokala myndigheter att förbättra kommunikationen mellan den kreativa industrin och finansiärerna genom att utveckla tjänster för företagsrådgivning, finansiell rådgivning, information och utbildning för småföretag, företagare och de som arbetar inom den kulturella och kreativa sektorn.

| 39. | Europaparlamentet fäster stor vikt vid bestämmelserna i direktiv 2007/65/EG och uppmanar medlemsstaterna att införliva direktivet i sin nationella lagstiftning i rätt tid. Vidare uppmanas kommissionen att informera parlamentet om genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet fäster stor vikt vid bestämmelserna i direktiv 2007/65/EG och uppmanar medlemsstaterna att införliva direktivet i sin nationella lagstiftning i rätt tid. Vidare uppmanas kommissionen att informera parlamentet om genomförandet av direktivet.

| 40. | Europaparlamentet framhåller att höghastighetsbredband med omfattande täckning samt ny trådlös teknik skapar möjligheter att utveckla och sprida nya innovativa former av kulturtjänster och kulturinnehåll i både landsbygdsområden och stadsområden i alla 27 medlemsstater. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att prioritera utbyggnaden av bredbandsnätet i landsbygdsområden och perifera områden för att överbrygga den digitala klyftan. Parlamentet konstaterar att tekniska framsteg gör det möjligt för konsumenterna att snabbare få tillgång till kulturellt innehåll. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller att höghastighetsbredband med omfattande täckning samt ny trådlös teknik skapar möjligheter att utveckla och sprida nya innovativa former av kulturtjänster och kulturinnehåll i både landsbygdsområden och stadsområden i alla 27 medlemsstater. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att prioritera utbyggnaden av bredbandsnätet i landsbygdsområden och perifera områden för att överbrygga den digitala klyftan. Parlamentet konstaterar att tekniska framsteg gör det möjligt för konsumenterna att snabbare få tillgång till kulturellt innehåll.

| 41. | Europaparlamentet erinrar kommissionen och medlemsstaterna om den ståndpunkt de hittills intagit i de internationella handelsförhandlingarna om audiovisuella tjänster och uppmanar dem att i samband med WTO- och GATS-förhandlingarna inte heller i fortsättningen lägga fram något förslag om avreglering av audiovisuella tjänster eller någon begäran om att dessa ska undantas från bestämmelsen om mest gynnade nation. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet erinrar kommissionen och medlemsstaterna om den ståndpunkt de hittills intagit i de internationella handelsförhandlingarna om audiovisuella tjänster och uppmanar dem att i samband med WTO- och GATS-förhandlingarna inte heller i fortsättningen lägga fram något förslag om avreglering av audiovisuella tjänster eller någon begäran om att dessa ska undantas från bestämmelsen om mest gynnade nation.

| 42. | Europaparlamentet gläds åt att dess årliga filmpris (Prix Lux) instiftades 2007, ett pris som syftar till att stärka kulturpolitiken, främja kulturell och språklig mångfald, bevara kulturtraditioner och stärka kulturellt utbyte. Parlamentet önskar att man i anslutning till detta pris särskilt beaktar kvinnors deltagande och skapande och erkänner deras bidrag till den europeiska filmens utveckling och framsteg. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet gläds åt att dess årliga filmpris (Prix Lux) instiftades 2007, ett pris som syftar till att stärka kulturpolitiken, främja kulturell och språklig mångfald, bevara kulturtraditioner och stärka kulturellt utbyte. Parlamentet önskar att man i anslutning till detta pris särskilt beaktar kvinnors deltagande och skapande och erkänner deras bidrag till den europeiska filmens utveckling och framsteg.

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Unesco och Europarådet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Unesco och Europarådet.

---

(1)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

(2)  EUT L 201, 25.7.2006, s. 15.

(3)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 459.

(4)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 425.

(5)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 64.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2007)0236.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/32

---

Torsdag 10 april 2008En europeisk agenda för en kultur ien alltmer globaliserad värld

P6_TA(2008)0124

Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om en europeisk agenda för en kultur ien alltmer globaliserad värld (2007/2211(INI))

2009/C 247 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 151 i EG-fördraget,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) (1),

med beaktande av Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005 (Unesco-konventionen om skydd för kulturell mångfald),

med beaktande av rådets beslut 2006/515/EG av den 18 maj 2006 om ingående av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (2),

med beaktande av slutsatserna från rådets (utbildning, ungdom och kultur) möte den 24–25 maj 2007 om de kulturella och kreativa sektionernas bidrag till att uppnå Lissabonmålen (9021/2007),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa i världen – några praktiska förslag om hur man skall kunna uppnå ökad samstämmighet, effektivitet och synlighet” (KOM(2006)0278),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (KOM(2007)0242) samt det arbetsdokument från kommissionen som åtföljer detta meddelande (SEK(2007)0570),

med beaktande av rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (3),

med beaktande av sin resolution av den 5 september 2001 om kulturellt samarbete inom Europeiska unionen (4),

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2003 om kulturindustrin (5),

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om kommissionens rekommendation 2005/737/EG av den 18 oktober 2005 om kollektiv gränsöverskridande förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med lagliga musiktjänster på nätet (6),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för regional utveckling (A6-0075/2008), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har en särskild skyldighet att värna Europas kulturella rikedom, utan att det påverkar önskemålen om största möjliga öppenhet gentemot alla andra kulturer. Det europeiska kulturarvet måste bevaras, spridas och vara gemensamt såväl inom som utanför unionen, i alla dess dimensioner och med alla medel. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har en särskild skyldighet att värna Europas kulturella rikedom, utan att det påverkar önskemålen om största möjliga öppenhet gentemot alla andra kulturer. Det europeiska kulturarvet måste bevaras, spridas och vara gemensamt såväl inom som utanför unionen, i alla dess dimensioner och med alla medel.

| B. | Konst och kultur är ett sätt att öka uttrycksförmågan och självmedvetenheten i den personliga och sociala utvecklingen, och ger människor och gemenskaper möjlighet att handskas med sitt arv och sitt förflutna och att göra sig en bild av sin individuella och kollektiva framtid. |
| --- | --- |

B.

Konst och kultur är ett sätt att öka uttrycksförmågan och självmedvetenheten i den personliga och sociala utvecklingen, och ger människor och gemenskaper möjlighet att handskas med sitt arv och sitt förflutna och att göra sig en bild av sin individuella och kollektiva framtid.

| C. | Konst och kultur öppnar nya former av dialog, skapar utrymme för kulturell förståelse och gör att människor och grupper kan vidga sitt eget identitetstänkande. |
| --- | --- |

C.

Konst och kultur öppnar nya former av dialog, skapar utrymme för kulturell förståelse och gör att människor och grupper kan vidga sitt eget identitetstänkande.

| D. | Konst och kultur är ett område för utbyte, debatt och kreativitet samt idéproduktion och uppmuntrar som sådant till medborgerligt engagemang och deltagande. |
| --- | --- |

D.

Konst och kultur är ett område för utbyte, debatt och kreativitet samt idéproduktion och uppmuntrar som sådant till medborgerligt engagemang och deltagande.

| E. | Europas kulturarv har, med sin mångfald av uttryck och samverkan av dess grundläggande källor såsom den grekiska och romerska antiken och den judisk–kristna kulturen, historiskt sett gett Europa en topposition bland alla kontinenter. Det har dessutom visat sig vara en enastående drivkraft för innovation, utveckling och framåtskridande. Det har spritts i alla riktningar och är alltjämt en betydande referens för humanismen, för andlig utveckling, för demokrati, tolerans och medborgarskap. |
| --- | --- |

E.

Europas kulturarv har, med sin mångfald av uttryck och samverkan av dess grundläggande källor såsom den grekiska och romerska antiken och den judisk–kristna kulturen, historiskt sett gett Europa en topposition bland alla kontinenter. Det har dessutom visat sig vara en enastående drivkraft för innovation, utveckling och framåtskridande. Det har spritts i alla riktningar och är alltjämt en betydande referens för humanismen, för andlig utveckling, för demokrati, tolerans och medborgarskap.

| F. | I en alltmer globaliserad värld utgör de framstående egenskaper som ligger i kärnan för den europeiska kulturella rikedomen ett verkligt europeiskt mervärde. Deras identitetsskapande är viktigt för Europa och unionen, för att förstå världen, för att trygga sammanhållningen, för att utmärka särarten och för att bli bekräftad av andra folk. |
| --- | --- |

F.

I en alltmer globaliserad värld utgör de framstående egenskaper som ligger i kärnan för den europeiska kulturella rikedomen ett verkligt europeiskt mervärde. Deras identitetsskapande är viktigt för Europa och unionen, för att förstå världen, för att trygga sammanhållningen, för att utmärka särarten och för att bli bekräftad av andra folk.

| G. | Flexibilitet och rörlighet hör med nödvändighet till utövandet av konstnärliga yrken. |
| --- | --- |

G.

Flexibilitet och rörlighet hör med nödvändighet till utövandet av konstnärliga yrken.

| H. | Konstproduktioner sammanför både europeiska och icke-europeiska konstnärer, vars rörlighet dock bromsas av nationell politik med visumkrav för personer som reser inom EU. |
| --- | --- |

H.

Konstproduktioner sammanför både europeiska och icke-europeiska konstnärer, vars rörlighet dock bromsas av nationell politik med visumkrav för personer som reser inom EU.

| I. | De särskilda uttrycken för det historiska europeiska kulturarvet på andra kontinenter måste ge anledning till särskilda insatser som framhäver grundförutsättningarna för civilisationen, ömsesidig förståelse och ett konstruktivt bemötande av de folk som dessa uttryck representerar. |
| --- | --- |

I.

De särskilda uttrycken för det historiska europeiska kulturarvet på andra kontinenter måste ge anledning till särskilda insatser som framhäver grundförutsättningarna för civilisationen, ömsesidig förståelse och ett konstruktivt bemötande av de folk som dessa uttryck representerar.

| J. | Lokala och regionala myndigheter spelar en särskilt viktig roll för att utveckla och stärka kulturen, framför allt genom att bevara kulturarvet och främja konstnärlig innovation i regionerna. Detta är en faktor som måste beaktas grundligt när den europeiska kulturagendan es över utifrån ett globaliseringsperspektiv. |
| --- | --- |

J.

Lokala och regionala myndigheter spelar en särskilt viktig roll för att utveckla och stärka kulturen, framför allt genom att bevara kulturarvet och främja konstnärlig innovation i regionerna. Detta är en faktor som måste beaktas grundligt när den europeiska kulturagendan es över utifrån ett globaliseringsperspektiv.

| K. | Icke-europeiska invandrare, turister och andra besökare måste respektera Europas kulturarv, som har en privilegierad ställning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

K.

Icke-europeiska invandrare, turister och andra besökare måste respektera Europas kulturarv, som har en privilegierad ställning i medlemsstaterna.

| L. | Europeiska upphovsmän, konstnärer och kulturindustrier spelar å ena sidan en avgörande roll vid skapandet av en europeisk kulturidentitet, utbytet av gemensamma värden och den fortlöpande utvecklingen av ett europeiskt medborgarskap som både går utöver nationalstaten och erkänner den kulturella mångfalden på såväl europeisk som nationell, regional och språklig nivå. |
| --- | --- |

L.

Europeiska upphovsmän, konstnärer och kulturindustrier spelar å ena sidan en avgörande roll vid skapandet av en europeisk kulturidentitet, utbytet av gemensamma värden och den fortlöpande utvecklingen av ett europeiskt medborgarskap som både går utöver nationalstaten och erkänner den kulturella mångfalden på såväl europeisk som nationell, regional och språklig nivå.

| M. | Europeiska upphovsmän, konstnärer och kulturindustrier har å andra sidan även en verklig effekt på inkomster, välstånd och arbetstillfällen i EU. |
| --- | --- |

M.

Europeiska upphovsmän, konstnärer och kulturindustrier har å andra sidan även en verklig effekt på inkomster, välstånd och arbetstillfällen i EU.

| N. | Till följd av den tekniska utvecklingen produceras, säljs och konsumeras kulturprodukter i allt större omfattning i digital form. Politiken måste ta hänsyn till denna utveckling. |
| --- | --- |

N.

Till följd av den tekniska utvecklingen produceras, säljs och konsumeras kulturprodukter i allt större omfattning i digital form. Politiken måste ta hänsyn till denna utveckling.

| O. | De europeiska kulturindustrierna befinner sig på ett skyddat område när det gäller handelsregler. Detta återspeglar helt korrekt den europeiska uppfattningen att kulturprodukter och tjänster skiljer sig från andra varor och tjänster och därför kräver särskilda regler. |
| --- | --- |

O.

De europeiska kulturindustrierna befinner sig på ett skyddat område när det gäller handelsregler. Detta återspeglar helt korrekt den europeiska uppfattningen att kulturprodukter och tjänster skiljer sig från andra varor och tjänster och därför kräver särskilda regler.

| P. | De största museerna och kulturinstitutionerna inom Europeiska unionen utvecklar allt större utbyten av ekonomisk natur med motsvarande institutioner i andra delar av världen, något som skapar stora inkomster utöver de som härrör från turismen. |
| --- | --- |

P.

De största museerna och kulturinstitutionerna inom Europeiska unionen utvecklar allt större utbyten av ekonomisk natur med motsvarande institutioner i andra delar av världen, något som skapar stora inkomster utöver de som härrör från turismen.

| Q. | Det historiska, kulturella och arkeologiska kulturarvet i medlemsstaterna förtjänar ett maximalt skydd mot risken av olaglig export och annan typ av olaglig handel, i enlighet med konventionen av den 14 november 1970 om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom och andra tillämpliga internationella instrument. |
| --- | --- |

Q.

Det historiska, kulturella och arkeologiska kulturarvet i medlemsstaterna förtjänar ett maximalt skydd mot risken av olaglig export och annan typ av olaglig handel, i enlighet med konventionen av den 14 november 1970 om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom och andra tillämpliga internationella instrument.

| R. | Europeiska unionen måste visa solidaritet när det gäller skydd av kulturarvet i tredjeländer, särskilt de länder som är svaga inom kultursektorn, och aktivt förhindra illegal import av kulturobjekt som är skyddade redan i ursprungslandet. |
| --- | --- |

R.

Europeiska unionen måste visa solidaritet när det gäller skydd av kulturarvet i tredjeländer, särskilt de länder som är svaga inom kultursektorn, och aktivt förhindra illegal import av kulturobjekt som är skyddade redan i ursprungslandet.

| S. | EU:s handelsbalans för kulturvaror och kulturtjänster är ofördelaktig. |
| --- | --- |

S.

EU:s handelsbalans för kulturvaror och kulturtjänster är ofördelaktig.

| T. | Ekonomisk globalisering och uppbyggnad av globala kulturindustrier hotar språklig och kulturell mångfald som är värdefulla i sig. Därför är det viktigt att hitta en gemensam europeisk metod för att hantera dessa utmaningar. |
| --- | --- |

T.

Ekonomisk globalisering och uppbyggnad av globala kulturindustrier hotar språklig och kulturell mångfald som är värdefulla i sig. Därför är det viktigt att hitta en gemensam europeisk metod för att hantera dessa utmaningar.

| U. | Turistindustrin och därmed förknippade tjänster innebär en kontaktpunkt för internationell handel och kultur, och i förbindelserna mellan EU och tredjeländer kan det vara det bästa sättet att ge europeiska kulturdestinationer en högre profil samtidigt som handeln gynnas, och därmed också social, kulturell och miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

U.

Turistindustrin och därmed förknippade tjänster innebär en kontaktpunkt för internationell handel och kultur, och i förbindelserna mellan EU och tredjeländer kan det vara det bästa sättet att ge europeiska kulturdestinationer en högre profil samtidigt som handeln gynnas, och därmed också social, kulturell och miljömässig hållbarhet.

| V. | Det finns knappast någon pålitlig och upplysande statistik om internationell handel med kulturvaror och kulturtjänster. |
| --- | --- |

V.

Det finns knappast någon pålitlig och upplysande statistik om internationell handel med kulturvaror och kulturtjänster.

| W. | Digitala tekniker ska anses vara en ny metod för spridning av kulturvaror och kulturtjänster globalt, något som kan främja interkulturell förståelse samt fri och rättvis tillgång till och respekt för kulturell och språklig mångfald. |
| --- | --- |

W.

Digitala tekniker ska anses vara en ny metod för spridning av kulturvaror och kulturtjänster globalt, något som kan främja interkulturell förståelse samt fri och rättvis tillgång till och respekt för kulturell och språklig mångfald.

| X. | Nya medietekniker, som bland annat omfattar Internetportaler och Internettjänster baserade på öppna programvaror och deras utveckling, får ett allt större innehåll för att kunna vara konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

X.

Nya medietekniker, som bland annat omfattar Internetportaler och Internettjänster baserade på öppna programvaror och deras utveckling, får ett allt större innehåll för att kunna vara konkurrenskraftiga.

| Y. | Denna utveckling utgör större utmaningar än någonsin, som kräver nytänkande om hur man ska hantera och reglera frågor som påverkar skyddet av immateriella rättigheter, piratkopiering och olaglig digitalisering, som uppmärksammar balansgången mellan å ena sidan rättvis tillgång till kulturvaror och kulturtjänster och å andra sidan nya former av konstnärligt och intellektuellt skapande. |
| --- | --- |

Y.

Denna utveckling utgör större utmaningar än någonsin, som kräver nytänkande om hur man ska hantera och reglera frågor som påverkar skyddet av immateriella rättigheter, piratkopiering och olaglig digitalisering, som uppmärksammar balansgången mellan å ena sidan rättvis tillgång till kulturvaror och kulturtjänster och å andra sidan nya former av konstnärligt och intellektuellt skapande.

| Z. | Förfalskningar och piratkopiering av kulturprodukter leder till förlorade arbetstillfällen i EU och urholkar konkurrenskraften hos kulturindustrierna och produktkvaliteten, vilket särskilt drabbar medlemsstater som får sina grundläggande inkomster från produktion av kulturvaror och utnyttjandet av dessa i ekonomiskt syfte. |
| --- | --- |

Z.

Förfalskningar och piratkopiering av kulturprodukter leder till förlorade arbetstillfällen i EU och urholkar konkurrenskraften hos kulturindustrierna och produktkvaliteten, vilket särskilt drabbar medlemsstater som får sina grundläggande inkomster från produktion av kulturvaror och utnyttjandet av dessa i ekonomiskt syfte.

| AA. | Kommissionen har getts det slutliga ansvaret för att skydda europeiska industriers immateriella rättigheter i samtliga internationella forum och gentemot de handelspartner som saknar tillräcklig lagstiftning på detta område. |
| --- | --- |

AA.

Kommissionen har getts det slutliga ansvaret för att skydda europeiska industriers immateriella rättigheter i samtliga internationella forum och gentemot de handelspartner som saknar tillräcklig lagstiftning på detta område.

| AB. | Kultur ingår uttryckligen i EU:s frihandelsavtal och andra handelsinstrument. |
| --- | --- |

AB.

Kultur ingår uttryckligen i EU:s frihandelsavtal och andra handelsinstrument.

| AC. | Kultur och språk är drivkrafter för regional utveckling och bidrar i hög grad till att locka fram nya investeringar, särskilt i svagt utvecklade regioner som saknar naturresurser eller turistattraktioner. Konstnärer och kulturinstitutioner spelar en avgörande roll när det gäller att skapa en identitet för regioner och göra dem mer attraktiva samt i den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

AC.

Kultur och språk är drivkrafter för regional utveckling och bidrar i hög grad till att locka fram nya investeringar, särskilt i svagt utvecklade regioner som saknar naturresurser eller turistattraktioner. Konstnärer och kulturinstitutioner spelar en avgörande roll när det gäller att skapa en identitet för regioner och göra dem mer attraktiva samt i den europeiska integrationsprocessen.

| AD. | Det är särskilt viktigt med kultur, i egenskap av sektor som både skapar arbetstillfällen och främjar ekonomisk tillväxt, för utvecklingen av städer (särskilt små och medelstora städer) och landsbygdsområden. På det sociala området är kulturell identitet en viktig faktor som leder till integrering och större social sammanhållning i regioner och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

AD.

Det är särskilt viktigt med kultur, i egenskap av sektor som både skapar arbetstillfällen och främjar ekonomisk tillväxt, för utvecklingen av städer (särskilt små och medelstora städer) och landsbygdsområden. På det sociala området är kulturell identitet en viktig faktor som leder till integrering och större social sammanhållning i regioner och lokalsamhällen.

| AE. | Stöd kan ges inom ramen för sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken till att återupprätta kulturarvet och främja det konstnärliga utbytet för att öka regionernas dragningskraft. |
| --- | --- |

AE.

Stöd kan ges inom ramen för sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken till att återupprätta kulturarvet och främja det konstnärliga utbytet för att öka regionernas dragningskraft.

| AF. | Små och medelstora företag och privat kapital bör spela en allt viktigare roll inom kultursektorn och bör tas i anspråk för projekt och åtgärder inom kulturområdet, särskilt genom offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

AF.

Små och medelstora företag och privat kapital bör spela en allt viktigare roll inom kultursektorn och bör tas i anspråk för projekt och åtgärder inom kulturområdet, särskilt genom offentlig-privata partnerskap.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en europeisk agenda för en kultur och ställer sig positivt till de mål som uttalas där. Parlamentet erinrar om att det vid flera tillfällen har framhållit kulturens viktiga och strukturella roll för genomförandet av Lissabonstrategin och i uppbyggandet av en ny pelare för global styrning och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en europeisk agenda för en kultur och ställer sig positivt till de mål som uttalas där. Parlamentet erinrar om att det vid flera tillfällen har framhållit kulturens viktiga och strukturella roll för genomförandet av Lissabonstrategin och i uppbyggandet av en ny pelare för global styrning och hållbar utveckling.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar även att det ovan nämnda meddelandet från kommissionen har mottagits väl av rådet, vilket avspeglas i rådets resolution av den 16 november 2007. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar även att det ovan nämnda meddelandet från kommissionen har mottagits väl av rådet, vilket avspeglas i rådets resolution av den 16 november 2007.

| 3. | Europaparlamentet understryker att lokala, regionala och nationella myndigheter har en nyckelroll när det gäller att utveckla och främja kulturen, framför allt genom att bevara kulturarvet och främja konstnärlig innovation och den kreativa industrin. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att lokala, regionala och nationella myndigheter har en nyckelroll när det gäller att utveckla och främja kulturen, framför allt genom att bevara kulturarvet och främja konstnärlig innovation och den kreativa industrin.

| 4. | Europaparlamentet gläds åt kommissionens intresse för konstnärers och kulturarbetares rörlighet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet gläds åt kommissionens intresse för konstnärers och kulturarbetares rörlighet.

| 5. | Europaparlamentet framhåller vikten av att uppmuntra framväxten av unga europeiska konstnärer och att främja deras rörlighet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller vikten av att uppmuntra framväxten av unga europeiska konstnärer och att främja deras rörlighet.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att rollen för de många partnerskapen mellan städer, lokala myndigheter och regioner inte uppmärksammats vid upprättandet av en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att rollen för de många partnerskapen mellan städer, lokala myndigheter och regioner inte uppmärksammats vid upprättandet av en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att kultursektorn är en viktig kugge i arbetet med att uppnå den förnyade Lissabonstrategins mål och av stor betydelse för att skapa en god och dynamisk livsmiljö, inte minst genom de utomordentliga möjligheter som kulturturismen skapar för den ekonomiska utvecklingen i många regioner. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att kultursektorn är en viktig kugge i arbetet med att uppnå den förnyade Lissabonstrategins mål och av stor betydelse för att skapa en god och dynamisk livsmiljö, inte minst genom de utomordentliga möjligheter som kulturturismen skapar för den ekonomiska utvecklingen i många regioner.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att tillämpningen av artikel 151 i fördraget enbart ger stöd för samarbetspolitik och partnerskap i kultursektorn mellan medlemsstater, med respekt för den kulturella mångfalden och de nationella identiteterna. Parlamentet betonar den roll EU:s olika regioner spelar som viktiga forum för kulturellt samarbete. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller att tillämpningen av artikel 151 i fördraget enbart ger stöd för samarbetspolitik och partnerskap i kultursektorn mellan medlemsstater, med respekt för den kulturella mångfalden och de nationella identiteterna. Parlamentet betonar den roll EU:s olika regioner spelar som viktiga forum för kulturellt samarbete.

| 9. | Europaparlamentet är bekymrat över att meddelandet inte klargör det aktuella problemet med missförstånd om kultur i fråga om modern och traditionell konst, det europeiska arvet och den vinstdrivande och lukrativa ”kreativa industrin”. I agendans mål framställs dessutom kulturen på det stora hela som någonting med ett stort socialt, ekonomiskt, politiskt och mera allmänt ”instrumentellt” värde, utan att frågan om kulturen som ett värde i sig tas upp (kultur för kulturens skull). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är bekymrat över att meddelandet inte klargör det aktuella problemet med missförstånd om kultur i fråga om modern och traditionell konst, det europeiska arvet och den vinstdrivande och lukrativa ”kreativa industrin”. I agendans mål framställs dessutom kulturen på det stora hela som någonting med ett stort socialt, ekonomiskt, politiskt och mera allmänt ”instrumentellt” värde, utan att frågan om kulturen som ett värde i sig tas upp (kultur för kulturens skull).

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över att debatten om den interkulturella och kulturella dialogen och om innebörden i kulturbegreppet ofta utgår från att kultur förenar människor snarare än överbrygger skillnader. I det sammanhanget skulle man kunna citera Jean Monnet, som menade att alla unga människor som bekantat sig med allt det stora och fina i olika kulturer, utan att för den skull sluta betrakta sitt eget land med kärlek och stolthet, kommer att bli européer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är bekymrat över att debatten om den interkulturella och kulturella dialogen och om innebörden i kulturbegreppet ofta utgår från att kultur förenar människor snarare än överbrygger skillnader. I det sammanhanget skulle man kunna citera Jean Monnet, som menade att alla unga människor som bekantat sig med allt det stora och fina i olika kulturer, utan att för den skull sluta betrakta sitt eget land med kärlek och stolthet, kommer att bli européer.

| 11. | Europaparlamentet anser att det, för ett fullständigt och konsekvent genomförande av artikel 151.4 i fördraget, är nödvändigt att beakta kultursektorns särdrag, särskilt dess kreativitet och innovationsförmåga, samt samhällsbetydelsen i egenskap av kulturella och ekonomiska varor, för att kulturen ska få det utrymme som den har rätt till inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det, för ett fullständigt och konsekvent genomförande av artikel 151.4 i fördraget, är nödvändigt att beakta kultursektorns särdrag, särskilt dess kreativitet och innovationsförmåga, samt samhällsbetydelsen i egenskap av kulturella och ekonomiska varor, för att kulturen ska få det utrymme som den har rätt till inom ramen för Lissabonstrategin.

| 12. | Europaparlamentet anser att kommissionens mål att vidareutveckla dialogen med det civila samhället inom kultursektorn är avgörande för utvecklingen av en sammanhängande europeisk agenda för kultur och att endast en sådan strukturerad dialog möjliggör en europeisk politik som på allvar speglar verkligheten och behoven för europeiska konstnärer och aktörerna inom kulturlivet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att kommissionens mål att vidareutveckla dialogen med det civila samhället inom kultursektorn är avgörande för utvecklingen av en sammanhängande europeisk agenda för kultur och att endast en sådan strukturerad dialog möjliggör en europeisk politik som på allvar speglar verkligheten och behoven för europeiska konstnärer och aktörerna inom kulturlivet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram rekommendationer som syftar till att säkra systemen för förvaltning av digitala rättigheter och som tillgodoser kraven såväl från EU:s inre marknad som i Unescokonventionen om skydd för kulturell mångfald. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram rekommendationer som syftar till att säkra systemen för förvaltning av digitala rättigheter och som tillgodoser kraven såväl från EU:s inre marknad som i Unescokonventionen om skydd för kulturell mångfald.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att kulturell produktivitet och konstnärers kreativitet måste garanteras på ett hållbart sätt, vilket emellertid förutsätter att konstnärer har en säker social ställning, exempelvis genom en lämplig lagstiftningsram inom skatte-, arbets-, socialförsäkrings- och upphovsrätt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att kulturell produktivitet och konstnärers kreativitet måste garanteras på ett hållbart sätt, vilket emellertid förutsätter att konstnärer har en säker social ställning, exempelvis genom en lämplig lagstiftningsram inom skatte-, arbets-, socialförsäkrings- och upphovsrätt.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra Unescokonventionen om skydd för kulturell mångfald och att ta full hänsyn till dess principer både i sin interna och i sin externa politik. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra Unescokonventionen om skydd för kulturell mångfald och att ta full hänsyn till dess principer både i sin interna och i sin externa politik.

| 16. | Europaparlamentet erinrar kommissionen om att gemenskapen är skyldig att tillämpa Unescokonventionen om skydd för kulturell mångfald när den utövar sina befogenheter på de områden som omfattas av konventionen. Dessa områden är följande: gemensam handelspolitik, utvecklingssamarbete, ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer, fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital, konkurrens och den inre marknaden, inklusive immateriell äganderätt (7). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erinrar kommissionen om att gemenskapen är skyldig att tillämpa Unescokonventionen om skydd för kulturell mångfald när den utövar sina befogenheter på de områden som omfattas av konventionen. Dessa områden är följande: gemensam handelspolitik, utvecklingssamarbete, ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer, fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital, konkurrens och den inre marknaden, inklusive immateriell äganderätt (7).

| 17. | Europaparlamentet anser att de befintliga gemenskapsprogrammen inom kultursektorn inte helt och hållet återspeglar innebörden av att européer har ett gemensamt kulturarv och uppmanar därför kommissionen att föreslå att särskilda program för stimulans av konstnärers kreativitet inrättas för att bredda och fördjupa de samband med de materiella och immateriella tillgångar och värden som ingår i det europeiska kulturarvet, så att de kan påverka varandra enligt den humanistiska uppfattningen om identiteter och skillnader samt i den aktuella kulturella produktionen, och så att det blir möjligt att dra nytta av dem och dela fördelarna med dem. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att de befintliga gemenskapsprogrammen inom kultursektorn inte helt och hållet återspeglar innebörden av att européer har ett gemensamt kulturarv och uppmanar därför kommissionen att föreslå att särskilda program för stimulans av konstnärers kreativitet inrättas för att bredda och fördjupa de samband med de materiella och immateriella tillgångar och värden som ingår i det europeiska kulturarvet, så att de kan påverka varandra enligt den humanistiska uppfattningen om identiteter och skillnader samt i den aktuella kulturella produktionen, och så att det blir möjligt att dra nytta av dem och dela fördelarna med dem.

| 18. | Europaparlamentet understryker att alla program inom kultursektorn har mycket positiva aspekter i fråga om sammanhållning, verklig konvergens, ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling, innovation, sysselsättning och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att alla program inom kultursektorn har mycket positiva aspekter i fråga om sammanhållning, verklig konvergens, ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling, innovation, sysselsättning och konkurrenskraft.

| 19. | Europaparlamentet erinrar om att EU måste spela en central roll genom att ta initiativ till konkreta åtgärder som fungerar som en verklig drivkraft för rörligheten för konstnärer inom och utanför EU. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erinrar om att EU måste spela en central roll genom att ta initiativ till konkreta åtgärder som fungerar som en verklig drivkraft för rörligheten för konstnärer inom och utanför EU.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser ett särskilt visum för konstnärer genom vilket de med mycket kort varsel kan tacka ja till en mycket kortvarig anställning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser ett särskilt visum för konstnärer genom vilket de med mycket kort varsel kan tacka ja till en mycket kortvarig anställning.

| 21. | Europaparlamentet upprepar den strategiska betydelsen av EU:s attraktiva kulturprojekt med en kulturhuvudstad, som ger en kraftig skjuts åt den sociala och ekonomiska utvecklingen i städer och regioner genom att tillföra ett europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar den strategiska betydelsen av EU:s attraktiva kulturprojekt med en kulturhuvudstad, som ger en kraftig skjuts åt den sociala och ekonomiska utvecklingen i städer och regioner genom att tillföra ett europeiskt mervärde.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt beakta det starka och effektiva samarbetet mellan de europeiska kulturhuvudstäderna 2007–2011 och nätverket för kulturstäder (Cultural Cities Net 2010), där mer än 20 städer i Ungern, Tyskland och Turkiet samarbetar för att ta fram sina egna europeiska kulturmål, ansluta sig till kulturhuvudstäderna i deras föreberedelser inför 2010 och presentera sina projekt samtidigt på en rad olika platser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt beakta det starka och effektiva samarbetet mellan de europeiska kulturhuvudstäderna 2007–2011 och nätverket för kulturstäder (Cultural Cities Net 2010), där mer än 20 städer i Ungern, Tyskland och Turkiet samarbetar för att ta fram sina egna europeiska kulturmål, ansluta sig till kulturhuvudstäderna i deras föreberedelser inför 2010 och presentera sina projekt samtidigt på en rad olika platser.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att endast rörlighet och flexibilitet står som garant för att det konstnärliga livet ska kunna överleva i vart och ett av våra länder och för att en europeisk kulturidentitet ska kunna växa fram. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller att endast rörlighet och flexibilitet står som garant för att det konstnärliga livet ska kunna överleva i vart och ett av våra länder och för att en europeisk kulturidentitet ska kunna växa fram.

| 24. | Europaparlamentet rekommenderar rådet och kommissionen att inrätta ett program för att det klassiska europeiska kulturarvet och de nationella kulturernas historiska insatser under århundradena i alla avseenden ska komma till sin rätt, parallellt med och som ett komplement till ramprogrammet Kultur 2007–2013, och där man även beaktar kulturens framtida behov. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet rekommenderar rådet och kommissionen att inrätta ett program för att det klassiska europeiska kulturarvet och de nationella kulturernas historiska insatser under århundradena i alla avseenden ska komma till sin rätt, parallellt med och som ett komplement till ramprogrammet Kultur 2007–2013, och där man även beaktar kulturens framtida behov.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sin politik för att stödja litterär översättning inom programmet Kultur 2007–2013. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sin politik för att stödja litterär översättning inom programmet Kultur 2007–2013.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett program för främjande av europeiska språk i världen och deras roll i kulturskapandet på andra kontinenter, för att underlätta kunskapsinhämtande, ömsesidig förståelse och kulturell samverkan som skapas och förmedlas av dessa språk i de utomeuropeiska områdena. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett program för främjande av europeiska språk i världen och deras roll i kulturskapandet på andra kontinenter, för att underlätta kunskapsinhämtande, ömsesidig förståelse och kulturell samverkan som skapas och förmedlas av dessa språk i de utomeuropeiska områdena.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka och främja det internationella kulturutbytet, tillägnandet av interkulturell kompetens och flerspråkigheten bland EU:s medborgare. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka och främja det internationella kulturutbytet, tillägnandet av interkulturell kompetens och flerspråkigheten bland EU:s medborgare.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att Europeiska unionen, men som 2008 har utropats till Europeiska året för interkulturell dialog, bör omsätta värdena i den interkulturella dialogen i praktiken, och öppna sig för andra kulturer samt främja och utveckla samarbetsmöjligheter genom att erbjuda europeiska tredjeländer, framför allt de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, ett intressant utbud av kulturprogram; att delta i gemensamma kulturprogram skulle ha en mycket viktig mobiliserande effekt på dessa länder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att Europeiska unionen, men som 2008 har utropats till Europeiska året för interkulturell dialog, bör omsätta värdena i den interkulturella dialogen i praktiken, och öppna sig för andra kulturer samt främja och utveckla samarbetsmöjligheter genom att erbjuda europeiska tredjeländer, framför allt de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, ett intressant utbud av kulturprogram; att delta i gemensamma kulturprogram skulle ha en mycket viktig mobiliserande effekt på dessa länder.

| 29. | Europaparlamentet föreslår att parlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna engagerar sig för att skapa verkligt gynnsamma förhållanden för kultur och kulturellt skapande på alla plan i unionen, särskilt när det gäller familjen, skolan, det livslånga lärandet, kommunikationen inom samhället och den digitala tekniken. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet föreslår att parlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna engagerar sig för att skapa verkligt gynnsamma förhållanden för kultur och kulturellt skapande på alla plan i unionen, särskilt när det gäller familjen, skolan, det livslånga lärandet, kommunikationen inom samhället och den digitala tekniken.

| 30. | Europaparlamentet understryker vikten av att man på europeisk nivå fortsatt främjar konkreta kulturprojekt som det europeiska digitalbiblioteket, som parlamentet vill se i drift inom kort. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker vikten av att man på europeisk nivå fortsatt främjar konkreta kulturprojekt som det europeiska digitalbiblioteket, som parlamentet vill se i drift inom kort.

| 31. | Europaparlamentet stöder de många partnerskapen mellan städer, gemenskaper och regioner på kulturområdet, då dessa är av vital betydelse för den regionala samhällsutvecklingen och för främjandet av kulturell innovation. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på alla sätt stödja lokala, regionala och interregionala insatser på kulturområdet, eftersom dessa är avgörande inte bara för den regionala utan även för den europeiska integrationen i ljuset av de globala utmaningarna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder de många partnerskapen mellan städer, gemenskaper och regioner på kulturområdet, då dessa är av vital betydelse för den regionala samhällsutvecklingen och för främjandet av kulturell innovation. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på alla sätt stödja lokala, regionala och interregionala insatser på kulturområdet, eftersom dessa är avgörande inte bara för den regionala utan även för den europeiska integrationen i ljuset av de globala utmaningarna.

| 32. | Europaparlamentet understryker betydelsen av undervisning i konst och litteratur för ungdomars personliga utveckling, för att väcka och utveckla deras anlag och för att de fullt ut ska kunna njuta av kulturella tillgångar och värden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker betydelsen av undervisning i konst och litteratur för ungdomars personliga utveckling, för att väcka och utveckla deras anlag och för att de fullt ut ska kunna njuta av kulturella tillgångar och värden.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att skolornas läroplaner i alla medlemsstater bör innehålla ett gemensamt undervisningsprogram om Europeiska unionens gemensamma historia för att främja den europeiska identiteten och kulturen mot bakgrund av globaliseringen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller att skolornas läroplaner i alla medlemsstater bör innehålla ett gemensamt undervisningsprogram om Europeiska unionens gemensamma historia för att främja den europeiska identiteten och kulturen mot bakgrund av globaliseringen.

| 34. | Europaparlamentet tar upp betydelsen av att i skolan liksom i hela samhället bygga nyskapande broar mellan kulturen, forskningen, vetenskapen och tekniken samt behovet av program som omfattar dessa aspekter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet tar upp betydelsen av att i skolan liksom i hela samhället bygga nyskapande broar mellan kulturen, forskningen, vetenskapen och tekniken samt behovet av program som omfattar dessa aspekter.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett lämpligt instrument för att identifiera krisdrabbade sektorer inom de europeiska kulturindustrierna och att därvidlag särskilt uppmärksamma förlagsmarknaden, vars utveckling har lett till att det litterära kvalitetsskapandet hotas av storsäljare, och det musikaliska skapandet vars kvalitet och mångfald också hotas av den världsomspännande spridningen av digitala tekniker, av koncentrationen till kollektiva rättighetsförvaltare och av piratkopiering. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett lämpligt instrument för att identifiera krisdrabbade sektorer inom de europeiska kulturindustrierna och att därvidlag särskilt uppmärksamma förlagsmarknaden, vars utveckling har lett till att det litterära kvalitetsskapandet hotas av storsäljare, och det musikaliska skapandet vars kvalitet och mångfald också hotas av den världsomspännande spridningen av digitala tekniker, av koncentrationen till kollektiva rättighetsförvaltare och av piratkopiering.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda de resurser som krävs för att säkra respekten och skyddet för litterär och konstnärlig äganderätt, i synnerhet i en digital kontext. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda de resurser som krävs för att säkra respekten och skyddet för litterär och konstnärlig äganderätt, i synnerhet i en digital kontext.

| 37. | Europaparlamentet anser att man bör bereda väg för en verklig europeisk kulturell diplomati. Parlamentet betonar att medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna bör förstärka det kulturella inslaget i sina diplomatiska representationer och ta strukturerade och regelbundna initiativ för den europeiska kulturen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att man bör bereda väg för en verklig europeisk kulturell diplomati. Parlamentet betonar att medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna bör förstärka det kulturella inslaget i sina diplomatiska representationer och ta strukturerade och regelbundna initiativ för den europeiska kulturen.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och gemenskapens institutioner att gynna initiativ som syftar till att utveckla kulturturismen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och gemenskapens institutioner att gynna initiativ som syftar till att utveckla kulturturismen.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar rådet och kommissionen att utarbeta och främja en förteckning över ”kulturella vallfartsorter” i alla medlemsstater och därigenom främja utvecklingen av särskilda initiativ och regelbundna arrangemang på dessa platser för kulturell vittnesbörd och med stark kulturell lyskraft. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet rekommenderar rådet och kommissionen att utarbeta och främja en förteckning över ”kulturella vallfartsorter” i alla medlemsstater och därigenom främja utvecklingen av särskilda initiativ och regelbundna arrangemang på dessa platser för kulturell vittnesbörd och med stark kulturell lyskraft.

| 40. | Europaparlamentet stöder inrättandet av ett europeiskt kulturarvsmärke som ska framhäva den europeiska dimensionen hos kulturprodukter, monument och minnesplatser som bär vittne om Europas historia och arv. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet stöder inrättandet av ett europeiskt kulturarvsmärke som ska framhäva den europeiska dimensionen hos kulturprodukter, monument och minnesplatser som bär vittne om Europas historia och arv.

| 41. | Europaparlamentet rekommenderar rådet och kommissionen att stödja och främja Europarådets program för kulturvägar från 1987, som utgörs av förebildliga nätverk av regioner och lokala myndigheter och som vittnar om Europas gemensamma kulturarv och historia. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet rekommenderar rådet och kommissionen att stödja och främja Europarådets program för kulturvägar från 1987, som utgörs av förebildliga nätverk av regioner och lokala myndigheter och som vittnar om Europas gemensamma kulturarv och historia.

| 42. | Europaparlamentet föreslår att rådet och kommissionen inrättar ett system för ett ”europeiskt kultursponsorskap” och möjligheten att vara ”europeisk kultursponsor” för att få till stånd effektiva partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn inom ramen för målen i de insatser som kommissionen föreslår. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet föreslår att rådet och kommissionen inrättar ett system för ett ”europeiskt kultursponsorskap” och möjligheten att vara ”europeisk kultursponsor” för att få till stånd effektiva partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn inom ramen för målen i de insatser som kommissionen föreslår.

| 43. | Europaparlamentet föreslår dessutom att man inrättar prestigefyllda europeiska pris som delas ut regelbundet på alla områden för kreativt skapande. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet föreslår dessutom att man inrättar prestigefyllda europeiska pris som delas ut regelbundet på alla områden för kreativt skapande.

| 44. | Europaparlamentet föreslår samtidigt att redan befintliga pris synliggörs mer och att deras effekter ska utvärderas. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet föreslår samtidigt att redan befintliga pris synliggörs mer och att deras effekter ska utvärderas.

| 45. | Europaparlamentet föreslår att 2010, då det gått 200 år sedan Frédéric Chopin föddes, bör utropas till Europeiska året för Frédéric Chopin, en genial kompositör som lämnat ett obestridligt bidrag till världskulturen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet föreslår att 2010, då det gått 200 år sedan Frédéric Chopin föddes, bör utropas till Europeiska året för Frédéric Chopin, en genial kompositör som lämnat ett obestridligt bidrag till världskulturen.

| 46. | Europaparlamentet föreslår att år 2011 utropas till ”Europeiska året för de grekiska och romerska klassikerna”, för att uppmärksamma unionens folk på denna viktiga aspekt av kulturarvet som i dag riskerar att falla i glömska. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet föreslår att år 2011 utropas till ”Europeiska året för de grekiska och romerska klassikerna”, för att uppmärksamma unionens folk på denna viktiga aspekt av kulturarvet som i dag riskerar att falla i glömska.

| 47. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, regelbundet organiserar och stöder ett europeiskt år till minne av en betydelsefull europeisk person, konstnärlig verksamhet eller kulturevenemang, i syfte att främja europeiska kulturvärden och visa sitt engagemang för kulturen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, regelbundet organiserar och stöder ett europeiskt år till minne av en betydelsefull europeisk person, konstnärlig verksamhet eller kulturevenemang, i syfte att främja europeiska kulturvärden och visa sitt engagemang för kulturen.

| 48. | Europaparlamentet föreslår att dessa insatser ska främjas, tillgängliggöras och tillkännages på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet föreslår att dessa insatser ska främjas, tillgängliggöras och tillkännages på ett bättre sätt.

| 49. | Europaparlamentet framhåller för rådet hur angeläget det är att se över de budgetmedel som förutsätts stödja de insatser som planeras inom ramen för kommissionens meddelande och redan befintliga insatser. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller för rådet hur angeläget det är att se över de budgetmedel som förutsätts stödja de insatser som planeras inom ramen för kommissionens meddelande och redan befintliga insatser.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att garantera att bestämmelserna för handelsförbindelser på både bilateral och multilateral nivå är översiktliga, rättvisa, öppna och inriktade på marknadstillträde. Parlamentet insisterar vidare på att dessa bestämmelser måste göra det möjligt för de europeiska kulturindustrierna att utveckla sin potential, i synnerhet inom sektorn för audiovisuella medier, musiksektorn och förlagssektorn. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att garantera att bestämmelserna för handelsförbindelser på både bilateral och multilateral nivå är översiktliga, rättvisa, öppna och inriktade på marknadstillträde. Parlamentet insisterar vidare på att dessa bestämmelser måste göra det möjligt för de europeiska kulturindustrierna att utveckla sin potential, i synnerhet inom sektorn för audiovisuella medier, musiksektorn och förlagssektorn.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över mekanismerna för tullkontroll och informationsutbyte med medlemsstaterna så att maximal effektivitet kan garanteras i kampen mot illegal export och import av konstföremål och andra skyddade kulturföremål. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över mekanismerna för tullkontroll och informationsutbyte med medlemsstaterna så att maximal effektivitet kan garanteras i kampen mot illegal export och import av konstföremål och andra skyddade kulturföremål.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att inleda en grundlig översyn av skyddet för immateriella rättigheter, för att bättre balansera mellan de motstridiga målen att å ena sidan skydda rättighetsinnehavare och å andra sidan ha fri och rättvis tillgång till kulturvaror och kulturtjänster, i enlighet med EU:s regelverk, Världshandelsorganisationens (WTO) bestämmelser och EU:s bilaterala avtal, i syfte att undanröja de grundläggande orsakerna till förfalskning och piratkopiering. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att inleda en grundlig översyn av skyddet för immateriella rättigheter, för att bättre balansera mellan de motstridiga målen att å ena sidan skydda rättighetsinnehavare och å andra sidan ha fri och rättvis tillgång till kulturvaror och kulturtjänster, i enlighet med EU:s regelverk, Världshandelsorganisationens (WTO) bestämmelser och EU:s bilaterala avtal, i syfte att undanröja de grundläggande orsakerna till förfalskning och piratkopiering.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sina befogenheter för att säkerställa att alla handelspartner uppfyller skyldigheterna i avtalen inom ramen för WTO och internationell handelsrätt, inklusive en eventuell aktivering av de instrument för att lösa tvister som finns i de internationella avtalen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sina befogenheter för att säkerställa att alla handelspartner uppfyller skyldigheterna i avtalen inom ramen för WTO och internationell handelsrätt, inklusive en eventuell aktivering av de instrument för att lösa tvister som finns i de internationella avtalen.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en sammanhängande och tillförlitlig uppsättning indikatorer och instrument för att mäta och utvärdera internationell handel med kulturprodukter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en sammanhängande och tillförlitlig uppsättning indikatorer och instrument för att mäta och utvärdera internationell handel med kulturprodukter.

| 55. | Med tanke på att kulturturism är ett allt större segment i kulturindustrin över hela världen uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i EU:s handelsavtal ta med bestämmelser om spridning av och handel med produkter av kulturellt och historiskt värde. |
| --- | --- |

55.

Med tanke på att kulturturism är ett allt större segment i kulturindustrin över hela världen uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i EU:s handelsavtal ta med bestämmelser om spridning av och handel med produkter av kulturellt och historiskt värde.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i större omfattning beakta klausulerna i EU:s frihandelsavtal och andra instrument som reglerar handel med kulturprodukter när en uppföljning sker av dessa handelsavtal. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i större omfattning beakta klausulerna i EU:s frihandelsavtal och andra instrument som reglerar handel med kulturprodukter när en uppföljning sker av dessa handelsavtal.

| 57. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja det gränsöverskridande flödet av kulturprodukter genom ökad rörlighet för konstnärer och andra som arbetar inom kultursektorn. Europaparlamentet anser att gränsöverskridande rörlighet för europeisk konst och kultur har en viktig roll att spela när det gäller att sprida europeiska värderingar och behålla och utveckla kulturell mångfald och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar vikten av att stödja det gränsöverskridande flödet av kulturprodukter genom ökad rörlighet för konstnärer och andra som arbetar inom kultursektorn. Europaparlamentet anser att gränsöverskridande rörlighet för europeisk konst och kultur har en viktig roll att spela när det gäller att sprida europeiska värderingar och behålla och utveckla kulturell mångfald och interkulturell dialog.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera eventuella icke-tariffära handelshinder vid kommersiella transaktioner som tredjeländer upprättat för vissa europeiska kulturvaror och kulturtjänster och att i förekommande fall vidta åtgärder för att undanröja dessa. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera eventuella icke-tariffära handelshinder vid kommersiella transaktioner som tredjeländer upprättat för vissa europeiska kulturvaror och kulturtjänster och att i förekommande fall vidta åtgärder för att undanröja dessa.

| 59. | Europaparlamentet poängterar i detta avseende att Europeiska unionen bör stödja och underlätta tillträde för utvecklingsländerna till EU:s marknader för kulturprodukter och kulturtjänster, och i detta sammanhang i synnerhet ta hänsyn till den positiva effekt detta kan komma att få på sysselsättning och teknisk utveckling i dessa länders kulturindustrier. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet poängterar i detta avseende att Europeiska unionen bör stödja och underlätta tillträde för utvecklingsländerna till EU:s marknader för kulturprodukter och kulturtjänster, och i detta sammanhang i synnerhet ta hänsyn till den positiva effekt detta kan komma att få på sysselsättning och teknisk utveckling i dessa länders kulturindustrier.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå särskilda kulturinsatser och kulturevenemang som skulle främja europeisk kultur i utvecklingsländerna, samtidigt som man i utvecklingspolitiken bör prioritera tillgång till kultur. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå särskilda kulturinsatser och kulturevenemang som skulle främja europeisk kultur i utvecklingsländerna, samtidigt som man i utvecklingspolitiken bör prioritera tillgång till kultur.

| 61. | Europaparlamentet stöder en systematisk integration av kulturdimensionen och kulturens olika aspekter i alla åtgärder, projekt och program inom utrikes- och utvecklingspolitiken, som ett sätt att höja kvaliteten i kommissionens diplomatiska insatser och genomförbarheten och hållbarheten i EU:s samarbetsverksamhet samt öka antalet åtgärder som bidar till att göra allmänheten medveten om vikten av kulturaspekten i utvecklingsåtgärderna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet stöder en systematisk integration av kulturdimensionen och kulturens olika aspekter i alla åtgärder, projekt och program inom utrikes- och utvecklingspolitiken, som ett sätt att höja kvaliteten i kommissionens diplomatiska insatser och genomförbarheten och hållbarheten i EU:s samarbetsverksamhet samt öka antalet åtgärder som bidar till att göra allmänheten medveten om vikten av kulturaspekten i utvecklingsåtgärderna.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av särskilda ömsesidiga program för kultursamarbete med vissa partnerländer i de regioner som omfattas av den europeiska gemenskapspolitiken, i Asien och på andra platser, exempelvis medCulture Fund for India. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av särskilda ömsesidiga program för kultursamarbete med vissa partnerländer i de regioner som omfattas av den europeiska gemenskapspolitiken, i Asien och på andra platser, exempelvis medCulture Fund for India.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en kulturfond för EU-AVS som ett gemensamt europeiskt bidrag för att stödja spridningen och produktionen av kulturföremål från AVS-länderna, och noterar att den tionde europeiska utvecklingsfonden kommer att utgöra en grund för finansieringen av denna fond, som sedan kompletteras med bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en kulturfond för EU-AVS som ett gemensamt europeiskt bidrag för att stödja spridningen och produktionen av kulturföremål från AVS-länderna, och noterar att den tionde europeiska utvecklingsfonden kommer att utgöra en grund för finansieringen av denna fond, som sedan kompletteras med bidrag från medlemsstaterna.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för att man upprätthåller internationella avtal och andra rättsliga instrument som har betydelse för de kulturella rättigheterna, i syfte att garantera kulturell frihet och bevara den kulturella mångfalden och dess olika uttryckssätt inför de marknadsliberaliseringsprojekt som hotar denna kulturella mångfald i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för att man upprätthåller internationella avtal och andra rättsliga instrument som har betydelse för de kulturella rättigheterna, i syfte att garantera kulturell frihet och bevara den kulturella mångfalden och dess olika uttryckssätt inför de marknadsliberaliseringsprojekt som hotar denna kulturella mångfald i utvecklingsländerna.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kulturutbyten mellan EU och länder och regioner utanför EU. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kulturutbyten mellan EU och länder och regioner utanför EU.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en integration av kulturpolitiken i utvecklingspolitiken, i synnerhet när det gäller sociala och ekonomiska åtgärder. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en integration av kulturpolitiken i utvecklingspolitiken, i synnerhet när det gäller sociala och ekonomiska åtgärder.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till alla dess samarbetsprogram och samarbetsprojekt beaktar den lokala kulturen och bidrar till att ge människor bättre tillgång till kultur och till uttryckssätten för kultur samt till att bekämpa fattigdom och minska social utslagning. Parlamentet betonar vikten av utbildning, och förespråkar att kultur införlivas i läroplanerna på alla nivåer i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till alla dess samarbetsprogram och samarbetsprojekt beaktar den lokala kulturen och bidrar till att ge människor bättre tillgång till kultur och till uttryckssätten för kultur samt till att bekämpa fattigdom och minska social utslagning. Parlamentet betonar vikten av utbildning, och förespråkar att kultur införlivas i läroplanerna på alla nivåer i utvecklingsländerna.

| 68. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att utvecklingen av kulturarvet går hand i hand med befolkningens möjligheter att få tillträde till detta kulturarv. Kulturarvet är sårbart och bör därför förvaltas på ett hållbart sätt. Parlamentet anser även att förvaltningen av kulturarvet onekligen är ekonomiskt lönsam och att den därför bidrar till en förbättring av befolkningens socioekonomiska förhållanden. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att utvecklingen av kulturarvet går hand i hand med befolkningens möjligheter att få tillträde till detta kulturarv. Kulturarvet är sårbart och bör därför förvaltas på ett hållbart sätt. Parlamentet anser även att förvaltningen av kulturarvet onekligen är ekonomiskt lönsam och att den därför bidrar till en förbättring av befolkningens socioekonomiska förhållanden.

| 69. | Europaparlamentet stöder EU:s aktiva engagemang i de internationella organisationer som arbetar med kultur och i Förenta nationernas initiativ ”Alliance of Civilisations”. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet stöder EU:s aktiva engagemang i de internationella organisationer som arbetar med kultur och i Förenta nationernas initiativ ”Alliance of Civilisations”.

| 70. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av planerna på en europeisk kulturagenda, men noterar att kommissionen i sitt meddelande om agendan inte lyckas redogöra för finansieringen i detalj eller lägga fram en konkret plan för hur den öppna samordningsmetoden ska genomföras. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla dessa detaljer så snart som möjligt. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av planerna på en europeisk kulturagenda, men noterar att kommissionen i sitt meddelande om agendan inte lyckas redogöra för finansieringen i detalj eller lägga fram en konkret plan för hur den öppna samordningsmetoden ska genomföras. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla dessa detaljer så snart som möjligt.

| 71. | Europaparlamentet understryker de lokala och regionala myndigheternas betydelse när det gäller att främja och vårda kulturen, framför allt kulturarvet, i ett område. De lokala och regionala myndigheterna är även betydelsefulla som främjare av konstnärlig innovation, den drivande kraften bakom och främjare av kulturella inrättningar och initiativ, utbildning och yrkesutbildning samt som organisatörer av festivaler och kulturella evenemang. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet understryker de lokala och regionala myndigheternas betydelse när det gäller att främja och vårda kulturen, framför allt kulturarvet, i ett område. De lokala och regionala myndigheterna är även betydelsefulla som främjare av konstnärlig innovation, den drivande kraften bakom och främjare av kulturella inrättningar och initiativ, utbildning och yrkesutbildning samt som organisatörer av festivaler och kulturella evenemang.

| 72. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att låta lokala och regionala myndigheter aktivt delta inte bara i övervakningen av resultaten utan också i genomförandet av EU:s nya kulturagenda, så att de kulturpolitiska åtgärderna som genomförs återspeglar de specifika förväntningarna och behoven i de olika regionerna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att låta lokala och regionala myndigheter aktivt delta inte bara i övervakningen av resultaten utan också i genomförandet av EU:s nya kulturagenda, så att de kulturpolitiska åtgärderna som genomförs återspeglar de specifika förväntningarna och behoven i de olika regionerna.

| 73. | Europaparlamentet påminner om att man måste främja kulturell mångfald och ge kulturen en viktig roll i dialogen, inte bara mellan enskilda länder, utan också mellan regioner i hela världen, genom att främja interkulturellt utbyte och inlemma kulturen i utvecklingsprogrammen. Parlamentet stöder tanken på ett integrerat förhållningssätt när det gäller att skapa strategier för kultur som inbegriper alla sektorer och faktorer som direkt eller indirekt påverkar kulturutvecklingen. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet påminner om att man måste främja kulturell mångfald och ge kulturen en viktig roll i dialogen, inte bara mellan enskilda länder, utan också mellan regioner i hela världen, genom att främja interkulturellt utbyte och inlemma kulturen i utvecklingsprogrammen. Parlamentet stöder tanken på ett integrerat förhållningssätt när det gäller att skapa strategier för kultur som inbegriper alla sektorer och faktorer som direkt eller indirekt påverkar kulturutvecklingen.

| 74. | Europaparlamentet betonar att kulturturismen spelar en viktig roll för regional ekonomisk tillväxt, välståndsskapande och för att öka det europeiska kulturarvets värde. Dessutom måste regionala kulturföreningar och aktörerna inom kulturpolitiken inbegripas i denna process. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar att kulturturismen spelar en viktig roll för regional ekonomisk tillväxt, välståndsskapande och för att öka det europeiska kulturarvets värde. Dessutom måste regionala kulturföreningar och aktörerna inom kulturpolitiken inbegripas i denna process.

| 75. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt vänortsverksamheten mellan städer, kommuner och regioner, som i många års tid har utgjort ett utmärkt forum för kulturellt samarbete och informationsutbyte. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt vänortsverksamheten mellan städer, kommuner och regioner, som i många års tid har utgjort ett utmärkt forum för kulturellt samarbete och informationsutbyte.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja bästa praxis inom kulturverksamheten på EU-nivå genom att uppmärksamma att flertalet av de bästa exemplen på detta område skapas på regional nivå. Parlamentet föreslår att det anordnas tematiska konferenser och att databaser för bästa praxis som är tillgängliga för allmänheten upprättas på Europeiska unionens alla officiella språk. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja bästa praxis inom kulturverksamheten på EU-nivå genom att uppmärksamma att flertalet av de bästa exemplen på detta område skapas på regional nivå. Parlamentet föreslår att det anordnas tematiska konferenser och att databaser för bästa praxis som är tillgängliga för allmänheten upprättas på Europeiska unionens alla officiella språk.

| 77. | Europaparlamentet påminner om det innevarande europeiska året för interkulturell dialog. Parlamentet betonar regionernas roll som en verklig mötesplats för kultur och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag om verksamhet för 2008 och att aktivt engagera regionerna i planeringen och genomförandet av denna verksamhet. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet påminner om det innevarande europeiska året för interkulturell dialog. Parlamentet betonar regionernas roll som en verklig mötesplats för kultur och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag om verksamhet för 2008 och att aktivt engagera regionerna i planeringen och genomförandet av denna verksamhet.

| 78. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att EU:s kulturella och språkliga mångfald är en stor konkurrensfördel. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att språkundervisning och utbytesprogram på utbildnings- och kulturområdet inom och utanför EU bör få fortsatt stöd. Parlamentet påminner på nytt om televisionens roll i det interkulturella utbytet. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att EU:s kulturella och språkliga mångfald är en stor konkurrensfördel. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att språkundervisning och utbytesprogram på utbildnings- och kulturområdet inom och utanför EU bör få fortsatt stöd. Parlamentet påminner på nytt om televisionens roll i det interkulturella utbytet.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja kulturella initiativ i regionala samarbetsprojekt, däribland i städer (särskilt i små och medelstora städer), bl.a. inom ramen för Interreg IV C-programmet, och att införliva en kulturell dimension i initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja kulturella initiativ i regionala samarbetsprojekt, däribland i städer (särskilt i små och medelstora städer), bl.a. inom ramen för Interreg IV C-programmet, och att införliva en kulturell dimension i initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja kultur i regionerna genom att investera i kulturell infrastruktur, använda sig av strukturfonderna och skapa regionala kulturutvecklingsprogram i samråd med kultur- och utbildningssektorn samt med det civila samhället. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja kultur i regionerna genom att investera i kulturell infrastruktur, använda sig av strukturfonderna och skapa regionala kulturutvecklingsprogram i samråd med kultur- och utbildningssektorn samt med det civila samhället.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa enkla, översiktliga och tydliga regler för offentlig-privata partnerskap, så att de kan bli ett effektivt hjälpmedel för att finansiera kulturinsatser i regionerna och underlätta för de små och medelstora företagen att engagera sig aktivt. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa enkla, översiktliga och tydliga regler för offentlig-privata partnerskap, så att de kan bli ett effektivt hjälpmedel för att finansiera kulturinsatser i regionerna och underlätta för de små och medelstora företagen att engagera sig aktivt.

| 82. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en kulturfond för EU-AVS som ett europeiskt bidrag när det gäller att stödja spridningen av kulturföremål från AVS-länderna och de utomeuropeiska länderna och territorierna. Parlamentet anser att liknande åtgärder borde genomföras i synnerhet för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en kulturfond för EU-AVS som ett europeiskt bidrag när det gäller att stödja spridningen av kulturföremål från AVS-länderna och de utomeuropeiska länderna och territorierna. Parlamentet anser att liknande åtgärder borde genomföras i synnerhet för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.

| 83. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Unesco och Europarådet. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Unesco och Europarådet.

---

(1)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 201, 25.7.2006, s. 15.

(3)  EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.

(4)  EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 142.

(5)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 459.

(6)  EUT C 301E, 13.12.2007, s. 64.

(7)  Svar på den skriftliga frågan P-5554/07.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/41

---

Torsdag 10 april 2008Anpassning till klimatförändringar iEuropa – tänkbara EU-åtgärder

P6_TA(2008)0125

Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om kommissionens grönbok ”Anpassning till klimatförändringar iEuropa – tänkbara EU-åtgärder” (KOM(2007)0354)

2009/C 247 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens grönbok ”Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärder” (KOM(2007)0354) grönbok om anpassning till klimatförändringar,

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), särskilt artiklarna 2, 4.1 b, 4.1 e och 4.1 f, Kyotoprotokollet till UNFCCC och förfarandena för dess genomförande,

med beaktande av kommissionens meddelande ”En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter” (KOM(2007)0507),

med beaktande av FN:s klimatpanels (IPCC) fjärde bedömningsrapport (AR4), särskilt den andra arbetsgruppens bidrag till denna rapport,

med beaktande av diskussionen i FN:s säkerhetsråd den 17 april 2007 om klimatförändringarnas följder för freden och säkerheten,

med beaktande av UNFCCC:s trettonde partskonferens (COP 13) och den tredje partskonferensen i dess funktion som möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 3) som hölls på Bali i Indonesien den 3–15 december 2007,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om klimatförändringarna, särskilt resolutionerna av den 16 november 2005 om seger i kampen mot den globala klimatförändringen (1), av den 18 januari 2006 om klimatförändringar (2), i vilken resultatet från konferensen i Montreal (COP 11-COP/MOP 1) behandlades, av den 4 juli 2006 om att minska luftfartens påverkan på klimatförändringen (3), av den 14 februari 2007 om klimatförändringar (4) och av den 15 november 2007 om att begränsa den globala klimatförändringen till 2 grader Celsius – vägen framåt för Balikonferensen om klimatförändringar och därefter (COP 13 och COP/MOP 3) (5),

med beaktande av den muntliga frågan B6-0014/2008 från det tillfälliga utskottet för klimatförändringar, vilken ingetts i enlighet med artikel 108 i arbetsordningen, och av uttalandena i det sammanhanget från rådet och kommissionen,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 8–9 mars 2007,

med beaktande av kommissionens arbetsprogram för 2008,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt den andra arbetsgruppens bidrag till den fjärde bedömningsrapporten från IPCC AR4 kommer nästan alla europeiska regioner att påverkas negativt av konsekvenserna av klimatförändringarna. Dessa konsekvenser kommer att ställa många ekonomiska sektorer inför svåra problem och utgör även ett hot mot Europas biologiska mångfald och en hämsko för samhällsutvecklingen. |
| --- | --- |

A.

Enligt den andra arbetsgruppens bidrag till den fjärde bedömningsrapporten från IPCC AR4 kommer nästan alla europeiska regioner att påverkas negativt av konsekvenserna av klimatförändringarna. Dessa konsekvenser kommer att ställa många ekonomiska sektorer inför svåra problem och utgör även ett hot mot Europas biologiska mångfald och en hämsko för samhällsutvecklingen.

| B. | Regionala forskningsrön från alla kontinenter och många hav visar att naturen påverkas av klimatförändringarna, framför allt av temperaturhöjningarna men även av andra konsekvenser som ett förändrat klimat medför. Dessa uppmätta temperaturhöjningar orsakas av människan och påverkar de fysiska och biologiska systemen. |
| --- | --- |

B.

Regionala forskningsrön från alla kontinenter och många hav visar att naturen påverkas av klimatförändringarna, framför allt av temperaturhöjningarna men även av andra konsekvenser som ett förändrat klimat medför. Dessa uppmätta temperaturhöjningar orsakas av människan och påverkar de fysiska och biologiska systemen.

| C. | EU bör undersöka hur anpassningen till klimatförändringarna kan bana väg för en ny modell för ekonomisk tillväxt och utveckling som skyddar miljön, stärker sysselsättningen och skänker en ny dimension åt socialpolitiken. |
| --- | --- |

C.

EU bör undersöka hur anpassningen till klimatförändringarna kan bana väg för en ny modell för ekonomisk tillväxt och utveckling som skyddar miljön, stärker sysselsättningen och skänker en ny dimension åt socialpolitiken.

| D. | Klimatförändringarna är ett problem som berör de moderna samhällena i stort, och därför både kan och bör alla styrelsenivåer, från EU-nivå och offentliga myndigheter ner till de enskilda medborgarna, ha en viktig roll att spela i anpassningsåtgärderna. |
| --- | --- |

D.

Klimatförändringarna är ett problem som berör de moderna samhällena i stort, och därför både kan och bör alla styrelsenivåer, från EU-nivå och offentliga myndigheter ner till de enskilda medborgarna, ha en viktig roll att spela i anpassningsåtgärderna.

| E. | Anpassningsåtgärder för att förebygga skadeverkningarna behövs inte bara för att ta itu med framtida klimatförändringar i och utanför Europa utan måste redan idag utvecklas och tillämpas, så att man regionalt och lokalt kan hantera konsekvenserna av den nuvarande globala uppvärmningen, vilken beror på tidigare utsläpp av växthusgaser. Sådana anpassningsåtgärder kräver en verkligt övergripande strategi och en integrering av sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter i bred mening. |
| --- | --- |

E.

Anpassningsåtgärder för att förebygga skadeverkningarna behövs inte bara för att ta itu med framtida klimatförändringar i och utanför Europa utan måste redan idag utvecklas och tillämpas, så att man regionalt och lokalt kan hantera konsekvenserna av den nuvarande globala uppvärmningen, vilken beror på tidigare utsläpp av växthusgaser. Sådana anpassningsåtgärder kräver en verkligt övergripande strategi och en integrering av sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter i bred mening.

| F. | Det finns redan många studier och modeller på regional och lokal nivå där man bedömer de sannolika följderna av klimatförändringarna. I många av dessa studier saknas en motsvarande undersökning av den socioekonomiska dimensionen och de förutsebara konsekvenserna för den berörda befolkningen. |
| --- | --- |

F.

Det finns redan många studier och modeller på regional och lokal nivå där man bedömer de sannolika följderna av klimatförändringarna. I många av dessa studier saknas en motsvarande undersökning av den socioekonomiska dimensionen och de förutsebara konsekvenserna för den berörda befolkningen.

| G. | Att övervakningen av klimatförändringarna och samordningen av motåtgärder sker på EU-nivå bör göras till en prioritering för att underlätta en gemensam strategi för att bemöta detta problem. |
| --- | --- |

G.

Att övervakningen av klimatförändringarna och samordningen av motåtgärder sker på EU-nivå bör göras till en prioritering för att underlätta en gemensam strategi för att bemöta detta problem.

| H. | Både offentliga och privata investeringar i forskning och utveckling för att bekämpa klimatförändringarna kommer att vara av central betydelse när det gäller att se till att anpassningsåtgärderna och åtgärderna för att mildra effekterna på bästa sätt begränsar konsekvenserna av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

H.

Både offentliga och privata investeringar i forskning och utveckling för att bekämpa klimatförändringarna kommer att vara av central betydelse när det gäller att se till att anpassningsåtgärderna och åtgärderna för att mildra effekterna på bästa sätt begränsar konsekvenserna av klimatförändringarna.

| I. | Det är nödvändigt att samordna nationell forskning om klimatförändringarna med sådan som bedrivs inom sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

I.

Det är nödvändigt att samordna nationell forskning om klimatförändringarna med sådan som bedrivs inom sjunde ramprogrammet.

| J. | I den offentliga debatten har anpassningen till klimatförändringarna haft en ganska undanskymd plats. I stället har man tydligt betonat vikten av att vidta nödvändiga åtgärder för att begränsa den globala uppvärmningen och mildra effekterna av den. |
| --- | --- |

J.

I den offentliga debatten har anpassningen till klimatförändringarna haft en ganska undanskymd plats. I stället har man tydligt betonat vikten av att vidta nödvändiga åtgärder för att begränsa den globala uppvärmningen och mildra effekterna av den.

| K. | Även om EU uppnår målet att begränsa klimatförändringen till 2 °C kommer det att ske en uppvärmning av Europa som kännetecknas av extrema regionala klimatförändringar med flera konsekvenser för de berörda befolkningarna, den lokala och regionala ekonomin och miljön, vilket leder till en ytterligare ökning av orättvisorna och de regionala skillnaderna när det gäller resurser och tillgångar i Europa. |
| --- | --- |

K.

Även om EU uppnår målet att begränsa klimatförändringen till 2 °C kommer det att ske en uppvärmning av Europa som kännetecknas av extrema regionala klimatförändringar med flera konsekvenser för de berörda befolkningarna, den lokala och regionala ekonomin och miljön, vilket leder till en ytterligare ökning av orättvisorna och de regionala skillnaderna när det gäller resurser och tillgångar i Europa.

| L. | Det behövs mer forskning om vilka förhållanden som gynnar extrema väderfenomen. Samtidigt behöver vi förbättra vår förståelse för dessa fenomen. Detta är nämligen nödvändigt för att vi ska kunna genomföra förebyggande åtgärder, exempelvis ett förvarningssystem, och insatser för att i framtiden förhindra skador på personer, egendom, biologisk mångfald och miljö. Det måste också finnas verktyg som gör det möjligt att bedöma effektiviteten i dessa åtgärder. |
| --- | --- |

L.

Det behövs mer forskning om vilka förhållanden som gynnar extrema väderfenomen. Samtidigt behöver vi förbättra vår förståelse för dessa fenomen. Detta är nämligen nödvändigt för att vi ska kunna genomföra förebyggande åtgärder, exempelvis ett förvarningssystem, och insatser för att i framtiden förhindra skador på personer, egendom, biologisk mångfald och miljö. Det måste också finnas verktyg som gör det möjligt att bedöma effektiviteten i dessa åtgärder.

| M. | Det verkar inte ändamålsenligt att införa anpassningsmekanismer som enbart grundar sig på en kostnadseffektivitetsanalys. Man kan nämligen förutse att det även i Europa kommer att vara de fattigaste som drabbas hårdast eftersom de vanligen saknar de försäkringar, den information och den mobilitet som krävs för att finna sig tillrätta i en föränderlig miljö. |
| --- | --- |

M.

Det verkar inte ändamålsenligt att införa anpassningsmekanismer som enbart grundar sig på en kostnadseffektivitetsanalys. Man kan nämligen förutse att det även i Europa kommer att vara de fattigaste som drabbas hårdast eftersom de vanligen saknar de försäkringar, den information och den mobilitet som krävs för att finna sig tillrätta i en föränderlig miljö.

| N. | En gräsrotsstrategi som går ut på att de samhällen som drabbats av de negativa konsekvenserna av klimatförändringarna anger vilken teknik de anser vara framgångsrik för att bekämpa dessa konsekvenser skulle bidra till att EU kan fungera som en paraplyorganisation genom att främja strategier, utarbeta relevanta stödprogram och leda den politiska samordningen genom vetenskapliga, regionala eller lokala nätverk och partnerskap. |
| --- | --- |

N.

En gräsrotsstrategi som går ut på att de samhällen som drabbats av de negativa konsekvenserna av klimatförändringarna anger vilken teknik de anser vara framgångsrik för att bekämpa dessa konsekvenser skulle bidra till att EU kan fungera som en paraplyorganisation genom att främja strategier, utarbeta relevanta stödprogram och leda den politiska samordningen genom vetenskapliga, regionala eller lokala nätverk och partnerskap.

| O. | En nyckelfaktor i arbetet med klimatförändringarnas konsekvenser är att utöka och förbättra den yrkesmässiga och allmänna utbildningen beträffande anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

O.

En nyckelfaktor i arbetet med klimatförändringarnas konsekvenser är att utöka och förbättra den yrkesmässiga och allmänna utbildningen beträffande anpassningsåtgärder.

| P. | Det säger sig självt att klimatförändringarna hindrar framsteg och är ett hot mot en positiv utveckling i Europa men de har en mycket större inverkan på utvecklingsländerna. Frågan om finansieringen av anpassningsåtgärderna måste fortsätta att diskuteras både inom EU och i samband med att stöd utbetalas till utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

P.

Det säger sig självt att klimatförändringarna hindrar framsteg och är ett hot mot en positiv utveckling i Europa men de har en mycket större inverkan på utvecklingsländerna. Frågan om finansieringen av anpassningsåtgärderna måste fortsätta att diskuteras både inom EU och i samband med att stöd utbetalas till utvecklingsländerna.

| Q. | Enligt principen om mainstreaming ska anpassningen till klimatförändringarna påverka beslutsprocessen när det gäller investeringar. De lokala och regionala aktörerna och beslutsfattarna måste i lika hög grad delta i diskussionerna i samband med denna beslutsprocess. |
| --- | --- |

Q.

Enligt principen om mainstreaming ska anpassningen till klimatförändringarna påverka beslutsprocessen när det gäller investeringar. De lokala och regionala aktörerna och beslutsfattarna måste i lika hög grad delta i diskussionerna i samband med denna beslutsprocess.

| R. | I grönboken om anpassning till klimatförändringar görs inte heller något särskilt erkännande av de geografiska, klimatologiska och utvecklingsrelaterade undantagen för EU:s mest avlägsna regioner, som sannolikt är sårbara på ett annat sätt än regionerna på den europeiska kontinenten. Inte heller görs det i grönboken någon särskild genomgång av klimatförhållandena i stadsområden eller tätbefolkade områden i Europa. |
| --- | --- |

R.

I grönboken om anpassning till klimatförändringar görs inte heller något särskilt erkännande av de geografiska, klimatologiska och utvecklingsrelaterade undantagen för EU:s mest avlägsna regioner, som sannolikt är sårbara på ett annat sätt än regionerna på den europeiska kontinenten. Inte heller görs det i grönboken någon särskild genomgång av klimatförhållandena i stadsområden eller tätbefolkade områden i Europa.

| S. | Klimatförändringarna kommer sannolikt att drabba de regioner som på grund av sina topografiska egenskaper är särskilt beroende av naturens dynamik (bland annat glaciär- och bergsområden) och därigenom utsätta ekonomin, kulturen och befolkningen i stort i de områdena för stora påfrestningar och anpassningskostnader, samtidigt som regionala skillnader riskerar att fördjupas ytterligare. |
| --- | --- |

S.

Klimatförändringarna kommer sannolikt att drabba de regioner som på grund av sina topografiska egenskaper är särskilt beroende av naturens dynamik (bland annat glaciär- och bergsområden) och därigenom utsätta ekonomin, kulturen och befolkningen i stort i de områdena för stora påfrestningar och anpassningskostnader, samtidigt som regionala skillnader riskerar att fördjupas ytterligare.

| T. | Sydeuropa och Medelhavsområdet är två av de mest utsatta områdena i Europa och kämpar redan i dag med vattenbrist, torka och skogsbränder. |
| --- | --- |

T.

Sydeuropa och Medelhavsområdet är två av de mest utsatta områdena i Europa och kämpar redan i dag med vattenbrist, torka och skogsbränder.

| U. | För att det ska vara möjligt att anta effektiva strategier för anpassning till de oundvikliga klimatförändringarna krävs stöd från utbildningsväsendet och kommunikationssektorn genom massmedial uppmärksamhet och medborgardeltagande i miljöfrågor. |
| --- | --- |

U.

För att det ska vara möjligt att anta effektiva strategier för anpassning till de oundvikliga klimatförändringarna krävs stöd från utbildningsväsendet och kommunikationssektorn genom massmedial uppmärksamhet och medborgardeltagande i miljöfrågor.

| V. | Enligt Världshälsoorganisationens uppskattningar kan man redan idag säga att 60 000 dödsfall om året beror på klimatrelaterade naturkatastrofer. I den senaste rapporten från IPCC AR4 framhävs klimatförändringarnas betydelse för folkhälsan. Det finns stor oro över att tropiska sjukdomar och deras smittbärare sprids till tempererade regioner. En särskild konsekvens av detta är att de sjuk- och hälsovårdsinrättningar som är inriktade på de mest utsatta samhällsgrupperna sannolikt måste anpassa sig mest till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

V.

Enligt Världshälsoorganisationens uppskattningar kan man redan idag säga att 60 000 dödsfall om året beror på klimatrelaterade naturkatastrofer. I den senaste rapporten från IPCC AR4 framhävs klimatförändringarnas betydelse för folkhälsan. Det finns stor oro över att tropiska sjukdomar och deras smittbärare sprids till tempererade regioner. En särskild konsekvens av detta är att de sjuk- och hälsovårdsinrättningar som är inriktade på de mest utsatta samhällsgrupperna sannolikt måste anpassa sig mest till klimatförändringarna.

| W. | Klimatförändringarna kommer att orsaka ytterligare allvarlig skada på redan känsliga och hotade ekosystem och kommer att påverka den biologiska mångfalden i Europa. Denna skada kommer framför allt att bli kännbar indirekt genom att bryta ner de ekosystem som är av central betydelse för människans välbefinnande. Skyddet av ekosystemen bör därför ligga till grund för EU:s anpassningsstrategi. Marken är den största reserven av organiskt kol på land, och en olämplig markskötsel bidrar till att minska denna reserv. Det är nödvändigt att vända denna utveckling och se till att ändamålsenliga åtgärder för att bevara och – där så är möjligt – öka det organiska kolet i marken utgör en integrerad del av EU:s anpassningsstrategi. |
| --- | --- |

W.

Klimatförändringarna kommer att orsaka ytterligare allvarlig skada på redan känsliga och hotade ekosystem och kommer att påverka den biologiska mångfalden i Europa. Denna skada kommer framför allt att bli kännbar indirekt genom att bryta ner de ekosystem som är av central betydelse för människans välbefinnande. Skyddet av ekosystemen bör därför ligga till grund för EU:s anpassningsstrategi. Marken är den största reserven av organiskt kol på land, och en olämplig markskötsel bidrar till att minska denna reserv. Det är nödvändigt att vända denna utveckling och se till att ändamålsenliga åtgärder för att bevara och – där så är möjligt – öka det organiska kolet i marken utgör en integrerad del av EU:s anpassningsstrategi.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar grönboken om anpassning till klimatförändringar och samrådet med de berörda aktörerna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar grönboken om anpassning till klimatförändringar och samrådet med de berörda aktörerna.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av en stark koppling mellan anpassningsåtgärder och åtgärder för att mildra effekterna, så att samverkanseffekter kan användas för att begränsa klimatförändringarnas konsekvenser. Kommissionen uppmanas att undersöka hur man ömsesidigt kan balansera dessa båda åtgärder för att förbättra deras effektivitet och utarbeta en tydlig helhetsstrategi. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar vikten av en stark koppling mellan anpassningsåtgärder och åtgärder för att mildra effekterna, så att samverkanseffekter kan användas för att begränsa klimatförändringarnas konsekvenser. Kommissionen uppmanas att undersöka hur man ömsesidigt kan balansera dessa båda åtgärder för att förbättra deras effektivitet och utarbeta en tydlig helhetsstrategi.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att frågorna i grönboken om anpassning till klimatförändringar tas upp sektorsvis men att många av de sektorer som där nämns är starkt beroende av varandra. Konsekvenserna för en sektor, och de anpassningsbeslut som fattas i denna sektor, kommer ofta att påverka andra sektorer, och kommissionen uppmanas därför att beakta detta samspel när den vidtar anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att frågorna i grönboken om anpassning till klimatförändringar tas upp sektorsvis men att många av de sektorer som där nämns är starkt beroende av varandra. Konsekvenserna för en sektor, och de anpassningsbeslut som fattas i denna sektor, kommer ofta att påverka andra sektorer, och kommissionen uppmanas därför att beakta detta samspel när den vidtar anpassningsåtgärder.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av ytterligare vetenskapliga utprovningar och studier av en riskbaserad strategi som gör det möjligt att bättre analysera, förstå och förutsäga klimatförändringarnas konsekvenser för människan och samhället i förhållande till EU:s mål att begränsa klimatförändringen till 2 °C och nödvändigheten av lokal eller regional anpassning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att det finns ett behov av ytterligare vetenskapliga utprovningar och studier av en riskbaserad strategi som gör det möjligt att bättre analysera, förstå och förutsäga klimatförändringarnas konsekvenser för människan och samhället i förhållande till EU:s mål att begränsa klimatförändringen till 2 °C och nödvändigheten av lokal eller regional anpassning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om kostnaderna för anpassningen, ta fram scenarier där man beräknar kostnaderna och fördelarna i samband med anpassningen och främja och föregripa genomförandet av ekonomiska åtgärder. Parlamentet understryker vikten av att inom sektorn tillämpa en gräsrotsstrategi där man beaktar olikheterna i Europas livsmiljöer såsom exempelvis bergsområden eller öregioner. Kommissionen uppmanas att kartlägga svängningarna i sysselsättningen i både växande och krympande sektorer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om kostnaderna för anpassningen, ta fram scenarier där man beräknar kostnaderna och fördelarna i samband med anpassningen och främja och föregripa genomförandet av ekonomiska åtgärder. Parlamentet understryker vikten av att inom sektorn tillämpa en gräsrotsstrategi där man beaktar olikheterna i Europas livsmiljöer såsom exempelvis bergsområden eller öregioner. Kommissionen uppmanas att kartlägga svängningarna i sysselsättningen i både växande och krympande sektorer.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna och stödja det vetenskapliga utarbetandet av en gemensam europeisk databas över sårbara punkter, så att det blir möjligt att förstå hur olika samhällsgrupper och det europeiska kulturella och nationella arvet skulle påverkas och hur de olika samhällena skulle kunna reagera på klimatförändringarnas följder i framtiden. Det bör även upprättas databaser med andra viktiga uppgifter om insatser och strategier för anpassning, exempelvis index, strategier och åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna och stödja det vetenskapliga utarbetandet av en gemensam europeisk databas över sårbara punkter, så att det blir möjligt att förstå hur olika samhällsgrupper och det europeiska kulturella och nationella arvet skulle påverkas och hur de olika samhällena skulle kunna reagera på klimatförändringarnas följder i framtiden. Det bör även upprättas databaser med andra viktiga uppgifter om insatser och strategier för anpassning, exempelvis index, strategier och åtgärder.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna redan existerande nätverk för övervakning av miljödata, och att när det är lämpligt komplettera dem med nya strukturer, i syfte att skapa databaser med enhetliga mätningar som lämpar sig för utarbetandet av modeller genom vilka man kan fastställa de mest brådskande insatserna på europeisk, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna redan existerande nätverk för övervakning av miljödata, och att när det är lämpligt komplettera dem med nya strukturer, i syfte att skapa databaser med enhetliga mätningar som lämpar sig för utarbetandet av modeller genom vilka man kan fastställa de mest brådskande insatserna på europeisk, regional och lokal nivå.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man ytterligare kan utveckla och stödja ett alleuropeiskt nätverk av universitet, arbetsmarknadsparter, organisationer i civilsamhället, operativa organ – i synnerhet nationella väderlekstjänster, som besitter ett stort antal uppgifter – och lokala eller regionala beslutsfattare för att främja sektorsövergripande partnerskap om anpassning i syfte att utbyta kunskap och politik och utveckla verktyg som mäter värdet av de antagna åtgärderna och kommunikationen eller spridningen till allmänheten av forskningsrön och scenarier när det gäller behovet av en anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man ytterligare kan utveckla och stödja ett alleuropeiskt nätverk av universitet, arbetsmarknadsparter, organisationer i civilsamhället, operativa organ – i synnerhet nationella väderlekstjänster, som besitter ett stort antal uppgifter – och lokala eller regionala beslutsfattare för att främja sektorsövergripande partnerskap om anpassning i syfte att utbyta kunskap och politik och utveckla verktyg som mäter värdet av de antagna åtgärderna och kommunikationen eller spridningen till allmänheten av forskningsrön och scenarier när det gäller behovet av en anpassning till klimatförändringarna.

| 9. | Europaparlamentet anser det viktigt att effektivisera forskningen om miljöförändringarnas konsekvenser genom att samordna miljöforskning inom sjunde ramprogrammet med sådan som bedrivs nationellt (i synnerhet program för rymdbaserad jordobservation). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser det viktigt att effektivisera forskningen om miljöförändringarnas konsekvenser genom att samordna miljöforskning inom sjunde ramprogrammet med sådan som bedrivs nationellt (i synnerhet program för rymdbaserad jordobservation).

| 10. | Europaparlamentet anser att EU måste göra betydande insatser för att stärka den tekniska utvecklingen i fråga om anpassningsåtgärder och på så sätt stödja sin ekonomi och överföra denna teknik till utvecklingsländerna. Att utveckla effektiv, säker och billig teknik är ett av de viktigaste sätten att anpassa sig till klimatförändringarna, och parternas nästa konferens/möte i Poznan (COP 14) bör lägga fokus på denna fråga. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att EU måste göra betydande insatser för att stärka den tekniska utvecklingen i fråga om anpassningsåtgärder och på så sätt stödja sin ekonomi och överföra denna teknik till utvecklingsländerna. Att utveckla effektiv, säker och billig teknik är ett av de viktigaste sätten att anpassa sig till klimatförändringarna, och parternas nästa konferens/möte i Poznan (COP 14) bör lägga fokus på denna fråga.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta en anpassning till klimatförändringarna vid utarbetande och ändring av befintliga och alla framtida lagar, strategier och finansieringsprojekt med effekter på den fysiska planeringen, så att klimatförändringarnas effekter kan begränsas. Kommissionen uppmanas att genomföra en omfattande analys av de nuvarande europeiska finansieringsinstrumenten och deras användning i samband med åtgärder för anpassning till klimatförändringarna inom ramen för deras ursprungliga tillämpningsområden. Kommissionen bör också ange var ytterligare medel skulle behövas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta en anpassning till klimatförändringarna vid utarbetande och ändring av befintliga och alla framtida lagar, strategier och finansieringsprojekt med effekter på den fysiska planeringen, så att klimatförändringarnas effekter kan begränsas. Kommissionen uppmanas att genomföra en omfattande analys av de nuvarande europeiska finansieringsinstrumenten och deras användning i samband med åtgärder för anpassning till klimatförändringarna inom ramen för deras ursprungliga tillämpningsområden. Kommissionen bör också ange var ytterligare medel skulle behövas.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att utan ytterligare fördröjningar nå fram till ett beslut om förslaget till en förordning om inrättandet av en solidaritetsfond för EU, mot bakgrund av att parlamentet antog sin ståndpunkt redan den 18 maj 2006 (6). Med den föreslagna förordningen, som tillsammans med andra åtgärder sänker gränserna för att fonden ska kunna tas i anspråk, kommer skador orsakade av naturkatastrofer eller av mänsklig verksamhet att kunna hanteras mycket effektivare, flexiblare och snabbare. Parlamentet ser ett sådant finansieringsinstrument som mycket viktigt, särskilt med tanke på att naturkatastroferna väntas bli fler i framtiden, även det på grund av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att utan ytterligare fördröjningar nå fram till ett beslut om förslaget till en förordning om inrättandet av en solidaritetsfond för EU, mot bakgrund av att parlamentet antog sin ståndpunkt redan den 18 maj 2006 (6). Med den föreslagna förordningen, som tillsammans med andra åtgärder sänker gränserna för att fonden ska kunna tas i anspråk, kommer skador orsakade av naturkatastrofer eller av mänsklig verksamhet att kunna hanteras mycket effektivare, flexiblare och snabbare. Parlamentet ser ett sådant finansieringsinstrument som mycket viktigt, särskilt med tanke på att naturkatastroferna väntas bli fler i framtiden, även det på grund av klimatförändringarna.

| 13. | Kommissionen uppmanas att överväga att ta med finansiella anpassningsåtgärder i den kommande långsiktiga budgetramen för regionalpolitiken och strukturfonderna och att föreslå att ytterligare medel ska avsättas till att hitta innovativa lösningar för att ta itu med klimatförändringarna. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen uppmanas att överväga att ta med finansiella anpassningsåtgärder i den kommande långsiktiga budgetramen för regionalpolitiken och strukturfonderna och att föreslå att ytterligare medel ska avsättas till att hitta innovativa lösningar för att ta itu med klimatförändringarna.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om att det i de strategiska riktlinjerna för EU:s sammanhållningspolitik uttryckligen anges att synergieffekterna mellan miljö och tillväxt måste stärkas. Genom regionalpolitiska program investeras i infrastruktur på områden som vatten, avfall, luft, biologisk mångfald, markanvändning och kollektivtrafik. Dessa program bidrar till att klimatåtagandena kan fullgöras och främjar riskförebyggande åtgärder genom en innovativ politik inom den offentliga förvaltningen, exempelvis förebyggande övervakning. Vidare måste kommissionen och medlemsstaterna stärka behovet av samordning mellan civilskyddets organisation och beredskapsplaneringen. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till FN:s internationella strategi för katastrofhantering. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om att det i de strategiska riktlinjerna för EU:s sammanhållningspolitik uttryckligen anges att synergieffekterna mellan miljö och tillväxt måste stärkas. Genom regionalpolitiska program investeras i infrastruktur på områden som vatten, avfall, luft, biologisk mångfald, markanvändning och kollektivtrafik. Dessa program bidrar till att klimatåtagandena kan fullgöras och främjar riskförebyggande åtgärder genom en innovativ politik inom den offentliga förvaltningen, exempelvis förebyggande övervakning. Vidare måste kommissionen och medlemsstaterna stärka behovet av samordning mellan civilskyddets organisation och beredskapsplaneringen. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till FN:s internationella strategi för katastrofhantering.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna använder medel för landsbygdsutveckling för att stärka anpassningen till klimatförändringarna inom jordbruket och skogsbruket. Parlamentet erinrar om den roll som organiskt material i marken spelar för markens bördighet, vattenupptagningsförmåga och förmåga att fungera som en kolsänka. Gemenskapen uppmanas att anpassa och stödja en lämplig markskötsel som bevarar halten av organiskt material i de europeiska markerna och därmed effektivt bidrar till anpassningen till de stigande temperaturerna och de förändrade regnmönstren. Parlamentet understryker behovet av ändamålsenliga krisförebyggande åtgärder och riskhanteringsåtgärder på gemenskapsnivå och på nationell och regional nivå eftersom antalet kriser utan tvivel kommer att öka i framtiden. Detta bör framför allt ske genom systematiska landskapsbevarande insatser som gör att vattnet hålls kvar längre och minskar brandbelastningen på skog. Riskhantering bör göras till en integrerad och uttrycklig del av EU:s sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna använder medel för landsbygdsutveckling för att stärka anpassningen till klimatförändringarna inom jordbruket och skogsbruket. Parlamentet erinrar om den roll som organiskt material i marken spelar för markens bördighet, vattenupptagningsförmåga och förmåga att fungera som en kolsänka. Gemenskapen uppmanas att anpassa och stödja en lämplig markskötsel som bevarar halten av organiskt material i de europeiska markerna och därmed effektivt bidrar till anpassningen till de stigande temperaturerna och de förändrade regnmönstren. Parlamentet understryker behovet av ändamålsenliga krisförebyggande åtgärder och riskhanteringsåtgärder på gemenskapsnivå och på nationell och regional nivå eftersom antalet kriser utan tvivel kommer att öka i framtiden. Detta bör framför allt ske genom systematiska landskapsbevarande insatser som gör att vattnet hålls kvar längre och minskar brandbelastningen på skog. Riskhantering bör göras till en integrerad och uttrycklig del av EU:s sammanhållningspolitik.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en EU-övergripande ram för planering och förberedelser i samband med anpassningen. Parlamentet betonar vikten av att ta vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen i samband med hanteringen av klimatförändringarnas konsekvenser genom konkreta anpassningsåtgärder, eftersom de regionala och lokala organen i Europa kommer att få bättre möjligheter att ge politiska svar på sina egna erfarenheter. Parlamentet understryker dock behovet av koherens och samordning av anpassningsplanerna på EU-nivå. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en EU-övergripande ram för planering och förberedelser i samband med anpassningen. Parlamentet betonar vikten av att ta vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen i samband med hanteringen av klimatförändringarnas konsekvenser genom konkreta anpassningsåtgärder, eftersom de regionala och lokala organen i Europa kommer att få bättre möjligheter att ge politiska svar på sina egna erfarenheter. Parlamentet understryker dock behovet av koherens och samordning av anpassningsplanerna på EU-nivå.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att lokalsamhällena har en nyckelroll när det gäller att bekämpa klimatförändringarna och efterlyser därför ett genomförande av integrerade strategier för hållbar utveckling på stads-, region- och landsbygdsnivå som till fullo beaktar åtgärder som syftar till mildrade effekter och anpassning. Parlamentet efterlyser också vetenskaplig forskning som analyserar vilken infrastruktur som är mer lämpad för att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att lokalsamhällena har en nyckelroll när det gäller att bekämpa klimatförändringarna och efterlyser därför ett genomförande av integrerade strategier för hållbar utveckling på stads-, region- och landsbygdsnivå som till fullo beaktar åtgärder som syftar till mildrade effekter och anpassning. Parlamentet efterlyser också vetenskaplig forskning som analyserar vilken infrastruktur som är mer lämpad för att bekämpa klimatförändringarna.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete och utbyte av bästa praxis mellan europeiska institutioner och regionala och lokala myndigheter och dem sinsemellan vid utvecklingen av konstruktioner, nyttigheter och tjänster som syftar till att uppnå en koldioxidneutral status i respektive områden, exempelvis fjärrvärmesystem, förbättrade återvinningstjänster, integrerad kollektivtrafik, energi- och vatteneffektiva byggnader, ökad produktion och användning av alternativ energi och mer information till allmänheten om energiförbrukning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete och utbyte av bästa praxis mellan europeiska institutioner och regionala och lokala myndigheter och dem sinsemellan vid utvecklingen av konstruktioner, nyttigheter och tjänster som syftar till att uppnå en koldioxidneutral status i respektive områden, exempelvis fjärrvärmesystem, förbättrade återvinningstjänster, integrerad kollektivtrafik, energi- och vatteneffektiva byggnader, ökad produktion och användning av alternativ energi och mer information till allmänheten om energiförbrukning.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att jordbrukssektorn är en av de sektorer som är mest sårbara för klimatförändringarna, samtidigt som den har anklagats för att orsaka miljöskador. Anpassningsåtgärder i denna sektor måste syfta till att minska sårbarheten och öka hållbarheten i både miljömässigt och ekonomiskt hänseende. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller att jordbrukssektorn är en av de sektorer som är mest sårbara för klimatförändringarna, samtidigt som den har anklagats för att orsaka miljöskador. Anpassningsåtgärder i denna sektor måste syfta till att minska sårbarheten och öka hållbarheten i både miljömässigt och ekonomiskt hänseende.

| 20. | Europaparlamentet betonar att en gradvis anpassning av jordbrukssektorn till de nya behov som uppstått genom klimatförändringarna bör undersökas i samband med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att en gradvis anpassning av jordbrukssektorn till de nya behov som uppstått genom klimatförändringarna bör undersökas i samband med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 21. | Europaparlamentet betonar att jordbrukssektorn kan anpassas till klimatförändringarna och mildra effekterna genom att tillämpa lagstiftning som stärker hållbarheten och främjar nya sätt att använda och förvalta vattenresurserna och andra naturresurser. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att jordbrukssektorn kan anpassas till klimatförändringarna och mildra effekterna genom att tillämpa lagstiftning som stärker hållbarheten och främjar nya sätt att använda och förvalta vattenresurserna och andra naturresurser.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna och kommissionen identifierar den transportinfrastruktur som löper störst risk för att påverkas av föränderliga klimatförhållanden. Det är också viktigt att de fastställer på vilka områden ytterligare insatser och investeringar behövs för att se till att infrastrukturen är säker. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna och kommissionen identifierar den transportinfrastruktur som löper störst risk för att påverkas av föränderliga klimatförhållanden. Det är också viktigt att de fastställer på vilka områden ytterligare insatser och investeringar behövs för att se till att infrastrukturen är säker.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar det viktiga beslutet från MOP 3 på Bali att dra igång anpassningsfonden, som för samman konkreta anpassningsprojekt med finansieringsmedel genom en avgift på CDM-projekt (mekanismen för ren utveckling) som företas i utvecklingsländer som är parter i Kyotoprotokollet. Parlamentet understryker att detta banbrytande beslut att finansiera anpassningen i utvecklingsländerna oberoende av givare fattades innan handlingsplanen från Bali antogs. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar det viktiga beslutet från MOP 3 på Bali att dra igång anpassningsfonden, som för samman konkreta anpassningsprojekt med finansieringsmedel genom en avgift på CDM-projekt (mekanismen för ren utveckling) som företas i utvecklingsländer som är parter i Kyotoprotokollet. Parlamentet understryker att detta banbrytande beslut att finansiera anpassningen i utvecklingsländerna oberoende av givare fattades innan handlingsplanen från Bali antogs.

| 24. | Europaparlamentet framhåller vikten av att alla bygglov och stadsplaner som ett led i en miljökonsekvensbeskrivning beaktar olika anpassningsscenarier för att undvika investeringar i inkompatibel infrastruktur. I många fall vore det lämpligare att inte utveckla sårbara områden, eller att återskapa redan utvecklade områden, snarare än att bygga upp skydd för att rusta sig för negativa klimateffekter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller vikten av att alla bygglov och stadsplaner som ett led i en miljökonsekvensbeskrivning beaktar olika anpassningsscenarier för att undvika investeringar i inkompatibel infrastruktur. I många fall vore det lämpligare att inte utveckla sårbara områden, eller att återskapa redan utvecklade områden, snarare än att bygga upp skydd för att rusta sig för negativa klimateffekter.

| 25. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att samarbeta för att stödja de fattigaste delarna av Europa och utvecklingsländerna med tanke på att dessa områden sannolikt kommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna och samtidigt är de sämst rustade att hantera konsekvenserna. Parlamentet beklagar att grönboken om anpassning till klimatförändringar inte tillräckligt tar upp behovet av anpassningssamarbete mellan EU och utvecklingsländerna. Särskilt viktigt är det med tekniköverföring och kapacitetsuppbyggande. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens initiativ att dra igång en klimatförändringsallians men betonar att denna för närvarande är rejält underfinansierad. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att samarbeta för att stödja de fattigaste delarna av Europa och utvecklingsländerna med tanke på att dessa områden sannolikt kommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna och samtidigt är de sämst rustade att hantera konsekvenserna. Parlamentet beklagar att grönboken om anpassning till klimatförändringar inte tillräckligt tar upp behovet av anpassningssamarbete mellan EU och utvecklingsländerna. Särskilt viktigt är det med tekniköverföring och kapacitetsuppbyggande. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens initiativ att dra igång en klimatförändringsallians men betonar att denna för närvarande är rejält underfinansierad.

| 26. | Europaparlamentet anser att det finns ett villkorat samband mellan å ena sidan utvecklingsmål och å andra sidan åtgärder för att mildra effekterna och åtgärder för anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet framhåller att klimatförändringarna måste integreras i EU:s hela utvecklingssamarbete, bland annat i befintliga partnerskapsprogram som Euromed-dialogen och energipartnerskapet mellan EU och Afrika. Vidare är det mycket viktigt att stärka partnerskapen med utvecklingsländerna för att förbättra insatserna mot avskogning, vilket både lindrar effekterna och ger anpassningsfördelar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det finns ett villkorat samband mellan å ena sidan utvecklingsmål och å andra sidan åtgärder för att mildra effekterna och åtgärder för anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet framhåller att klimatförändringarna måste integreras i EU:s hela utvecklingssamarbete, bland annat i befintliga partnerskapsprogram som Euromed-dialogen och energipartnerskapet mellan EU och Afrika. Vidare är det mycket viktigt att stärka partnerskapen med utvecklingsländerna för att förbättra insatserna mot avskogning, vilket både lindrar effekterna och ger anpassningsfördelar.

| 27. | Europaparlamentet vill att man i EU:s politiska strategier, exempelvis utsläppshandelssystemet, skapar väl tilltagna och förutsägbara finansieringsinstrument för att bistå utvecklingsländerna med att anpassa sig till klimatförändringarnas följdverkningar och för att tillhandahålla finansiering av anpassningsåtgärder inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet vill att man i EU:s politiska strategier, exempelvis utsläppshandelssystemet, skapar väl tilltagna och förutsägbara finansieringsinstrument för att bistå utvecklingsländerna med att anpassa sig till klimatförändringarnas följdverkningar och för att tillhandahålla finansiering av anpassningsåtgärder inom medlemsstaterna.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna kan förvärra problemet med minskad tillgång till naturresurser. Kommissionen uppmanas att överväga vidare åtgärder för en anpassning till de nya utmaningarna när det gäller att tryggad livsmedels- och energiförsörjning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna kan förvärra problemet med minskad tillgång till naturresurser. Kommissionen uppmanas att överväga vidare åtgärder för en anpassning till de nya utmaningarna när det gäller att tryggad livsmedels- och energiförsörjning.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på europeisk nivå och i ett internationellt sammanhang undersöka hur en nödvändig anpassning till klimatförändringarna kan beaktas i utvecklingsplanerna och budgetförhandlingarna. Kommissionen uppmanas att undersöka hur dessa åtgärder kan tillämpas på sektorspolitiken för att styra finansieringen och investeringarna av privata och offentliga aktörer. Parlamentet betonar att dessa aspekter bör beaktas i samband med forskning, mainstreaming, folkbildning, information, samarbete och övervakning och att det regelbundet bör genomföras en noggrann kontroll av att kriterierna efterlevs, vilket är ett krav för att ytterligare stöd ska kunna utbetalas. Europaparlamentet och rådet ska informeras om efterlevnaden av kriterierna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på europeisk nivå och i ett internationellt sammanhang undersöka hur en nödvändig anpassning till klimatförändringarna kan beaktas i utvecklingsplanerna och budgetförhandlingarna. Kommissionen uppmanas att undersöka hur dessa åtgärder kan tillämpas på sektorspolitiken för att styra finansieringen och investeringarna av privata och offentliga aktörer. Parlamentet betonar att dessa aspekter bör beaktas i samband med forskning, mainstreaming, folkbildning, information, samarbete och övervakning och att det regelbundet bör genomföras en noggrann kontroll av att kriterierna efterlevs, vilket är ett krav för att ytterligare stöd ska kunna utbetalas. Europaparlamentet och rådet ska informeras om efterlevnaden av kriterierna.

| 30. | Europaparlamentet framhåller vikten av ett ökat behov av en rationell användning av vatten genom en ”hantering av vattenefterfrågan” eftersom vatten håller på att bli en allt större bristvara. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidta integrerade åtgärder som garanterar tillgången på vatten liksom dess tillgänglighet, användning och bevarande, och att främja innovativ teknik och praxis, bland annat pilotprojekt som bidrar till att minska skadorna på grund av torka och översvämningsriskerna. I detta sammanhang erkänner parlamentet vikten av ett ekosystem-tänkande för att motverka eller lindra effekterna av markerosion, översvämningar, ökenspridning, stigande havsnivåer och invasion av främmande arter och för att förbättra motståndskraften mot skogsbränder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller vikten av ett ökat behov av en rationell användning av vatten genom en ”hantering av vattenefterfrågan” eftersom vatten håller på att bli en allt större bristvara. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidta integrerade åtgärder som garanterar tillgången på vatten liksom dess tillgänglighet, användning och bevarande, och att främja innovativ teknik och praxis, bland annat pilotprojekt som bidrar till att minska skadorna på grund av torka och översvämningsriskerna. I detta sammanhang erkänner parlamentet vikten av ett ekosystem-tänkande för att motverka eller lindra effekterna av markerosion, översvämningar, ökenspridning, stigande havsnivåer och invasion av främmande arter och för att förbättra motståndskraften mot skogsbränder.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att klimatförändringarna bidrar negativt till den globala bördan av sjukdomar och för tidig död genom att framför allt påverka de mest utsatta befolkningsgrupperna. Medlemsstaterna uppmanas att överväga åtgärder som ökar vårdsystemens förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna. Kommissionen uppmanas att inrätta ett EU-övergripande system för kontroll och övervakning av klimatförändringarnas hälsoeffekter. Kommissionen uppmanas att se till att hoten mot människors hälsa till följd av klimatförändringarna får en central plats i EU:s anpassningspolitik och politik för att mildra effekterna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att klimatförändringarna bidrar negativt till den globala bördan av sjukdomar och för tidig död genom att framför allt påverka de mest utsatta befolkningsgrupperna. Medlemsstaterna uppmanas att överväga åtgärder som ökar vårdsystemens förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna. Kommissionen uppmanas att inrätta ett EU-övergripande system för kontroll och övervakning av klimatförändringarnas hälsoeffekter. Kommissionen uppmanas att se till att hoten mot människors hälsa till följd av klimatförändringarna får en central plats i EU:s anpassningspolitik och politik för att mildra effekterna.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av en differentierad klimat- och utvecklingsstrategi när det gäller områden och regioner som är särskilt känsliga för klimatförändringar, såsom bergsområden, kustområden, öar eller till exempel EU:s sju yttersta randområden, som med tanke på sina topografiska särdrag och strukturella nackdelar är särskilt beroende av naturens dynamik. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att utöka listan över de mest sårbara områdena och att samarbeta med befintliga regionala initiativ såsom Alp- och Karpatkonventionerna så att man på bästa sätt tillvaratar redan befintlig kunskap som förvärvats genom sådana initiativ. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av en differentierad klimat- och utvecklingsstrategi när det gäller områden och regioner som är särskilt känsliga för klimatförändringar, såsom bergsområden, kustområden, öar eller till exempel EU:s sju yttersta randområden, som med tanke på sina topografiska särdrag och strukturella nackdelar är särskilt beroende av naturens dynamik. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att utöka listan över de mest sårbara områdena och att samarbeta med befintliga regionala initiativ såsom Alp- och Karpatkonventionerna så att man på bästa sätt tillvaratar redan befintlig kunskap som förvärvats genom sådana initiativ.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga den mycket viktiga roll som friska ekosystem kan spela i anpassningspolitiken. Parlamentet betonar att den befintliga EU-lagstiftningen (dvs. fågeldirektivet (7) och habitatdirektivet (8), Natura 2000, ramdirektivet om vatten (9)) kan bidra till att ta itu med denna fråga i Europa. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att sätta upp genomförandet av denna politik allra högst på dagordningen, för att säkerställa en snabb och effektiv anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga den mycket viktiga roll som friska ekosystem kan spela i anpassningspolitiken. Parlamentet betonar att den befintliga EU-lagstiftningen (dvs. fågeldirektivet (7) och habitatdirektivet (8), Natura 2000, ramdirektivet om vatten (9)) kan bidra till att ta itu med denna fråga i Europa. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att sätta upp genomförandet av denna politik allra högst på dagordningen, för att säkerställa en snabb och effektiv anpassning till klimatförändringarna.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en europeisk rådgivande grupp för anpassningen till klimatförändringar och framhåller behovet av en expertgrupp som kan tillhandahålla kompetens för genomförandet av konsekventa sektorsövergripande strategier på EU-nivå samt för skärpta politiska riktlinjer som skulle kunna utgöra incitament för investeringar i anpassning till klimatförändringarna och skademinskande åtgärder. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en europeisk rådgivande grupp för anpassningen till klimatförändringar och framhåller behovet av en expertgrupp som kan tillhandahålla kompetens för genomförandet av konsekventa sektorsövergripande strategier på EU-nivå samt för skärpta politiska riktlinjer som skulle kunna utgöra incitament för investeringar i anpassning till klimatförändringarna och skademinskande åtgärder.

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, såsom parlamentets bidrag till den samrådsprocess om grönboken som inletts av kommissionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, såsom parlamentets bidrag till den samrådsprocess om grönboken som inletts av kommissionen.

---

(1)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 120.

(2)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 182.

(3)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 119.

(4)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 344.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2007)0537.

(6)  EUT C 297 E, 7.12.2006, s. 331.

(7)  Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (EGT L 103, 25.4.1979, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/105/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 368).

(8)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/105/EG.

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2008/32/EG (EUT L 81, 20.3.2008, s. 60).

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/48

---

Torsdag 10 april 2008Textning av samtliga program som visas i den statliga televisionen i EU

P6_TA(2008)0127

Europaparlamentets förklaring om textning av samtliga program som visas i den statliga televisionen i EU

2009/C 247 E/09

Europaparlamentet avger denna förklaring

med beaktande av artiklarna 3, 13, 149 och 151 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen bör garantera att alla medborgare har lika tillgång till information, utbildning och kultur. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen bör garantera att alla medborgare har lika tillgång till information, utbildning och kultur.

| B. | I Europa har fler än 83 miljoner människor helt eller delvis nedsatt hörsel, och med tanke på att befolkningen blir allt äldre i Europa kommer detta problem att växa ytterligare. |
| --- | --- |

B.

I Europa har fler än 83 miljoner människor helt eller delvis nedsatt hörsel, och med tanke på att befolkningen blir allt äldre i Europa kommer detta problem att växa ytterligare.

| C. | I Europa råder allmän tillgång till television. Det åligger den statliga televisionen att tillhandahålla vissa tjänster i allmänhetens intresse, något som bl.a. består i att informera och utbilda tittarna. |
| --- | --- |

C.

I Europa råder allmän tillgång till television. Det åligger den statliga televisionen att tillhandahålla vissa tjänster i allmänhetens intresse, något som bl.a. består i att informera och utbilda tittarna.

| D. | Dagens teknik gör det möjligt att texta teveprogram i samma ögonblick som de sänds (även direktsända program). Ett exempel på detta är program som sänds av BBC, som har åtagit sig att från april 2008 texta hela sitt programutbud. |
| --- | --- |

D.

Dagens teknik gör det möjligt att texta teveprogram i samma ögonblick som de sänds (även direktsända program). Ett exempel på detta är program som sänds av BBC, som har åtagit sig att från april 2008 texta hela sitt programutbud.

| 1. | Europaparlamentet anser det vara nödvändigt att texta samliga program som sänds i den statliga televisionen i EU i syfte att garantera att alla tittare får tillgång till hela programutbudet, inklusive döva och hörselskadade. Detta skulle dessutom bidra till inlärningen av främmande språk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser det vara nödvändigt att texta samliga program som sänds i den statliga televisionen i EU i syfte att garantera att alla tittare får tillgång till hela programutbudet, inklusive döva och hörselskadade. Detta skulle dessutom bidra till inlärningen av främmande språk.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag som förpliktigar den statliga televisionen i EU att texta samtliga program. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag som förpliktigar den statliga televisionen i EU att texta samtliga program.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till medlemsstaternas regeringar samt till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till medlemsstaternas regeringar samt till kommissionen och rådet.

Förteckning över ledamöter som har undertecknat förklaringen

| | Gabriele Albertini, Jan Andersson, Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Adam Bielan, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Jan Březina, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Alejandro Cercas, Giles Chichester, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Cristian Dumitrescu, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Norbert Glante, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Klaus Hänsch, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Jutta Haug, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Edit Herczog, Jim Higgins, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Karin Jöns, Dan Jørgensen, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Constanze Angela Krehl, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Jan Jerzy Kułakowski, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Henrik Lax, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Andrea Losco, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Hartmut Nassauer, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Josu Ortuondo Larrea, Reino Paasilinna, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Maria Petre, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Jacek Saryusz-Wolski, Christel Schaldemose, Karin Scheele, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Inger Segelström, Esko Seppänen, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Diana Wallis, Graham Watson, Renate Weber, Jan Marinus Wiersma, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

Gabriele Albertini, Jan Andersson, Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Adam Bielan, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Jan Březina, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Alejandro Cercas, Giles Chichester, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Cristian Dumitrescu, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Norbert Glante, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Klaus Hänsch, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Jutta Haug, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Edit Herczog, Jim Higgins, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Karin Jöns, Dan Jørgensen, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Constanze Angela Krehl, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Jan Jerzy Kułakowski, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Henrik Lax, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Andrea Losco, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Hartmut Nassauer, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Josu Ortuondo Larrea, Reino Paasilinna, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Maria Petre, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Jacek Saryusz-Wolski, Christel Schaldemose, Karin Scheele, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Inger Segelström, Esko Seppänen, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Diana Wallis, Graham Watson, Renate Weber, Jan Marinus Wiersma, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Europaparlamentet

Onsdag 9 april 2008

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/50

---

Onsdag 9 april 2008Europaparlamentet Godkännande av utnämningen av Androula Vassiliou till ledamot av kommissionen

P6_TA(2008)0108

Europaparlamentets beslut av den 9 april 2008 om godkännande av utnämningen av Androula Vassiliou till ledamot av kommissionen

2009/C 247 E/10

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av artiklarna 214.2 tredje stycket och 215 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 4 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen (1),

med beaktande av Markos Kyprianous skrivelse av den 28 februari 2008, i vilken han avsade sig sitt uppdrag som ledamot av kommissionen,

med beaktande av Republiken Cyperns regerings nominering av Androula Vassiliou till utnämnande till ledamot av kommissionen,

med beaktande av rådets beslut 2008/184/EG av den 29 februari 2008 om utnämning av en ny till ledamot av Europeiska gemenskapernas kommission (2),

med beaktande av det ansvariga utskottets utfrågning den 1 april 2008 av den nominerade kommissionsledamoten,

med beaktande av artikel 99 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet godkänner utnämningen av Androula Vassiliou till ledamot av kommissionen under kommissionens återstående mandattid till den 31 oktober 2009. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utnämningen av Androula Vassiliou till ledamot av kommissionen under kommissionens återstående mandattid till den 31 oktober 2009.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 123.

(2)  EUT L 59, 4.3.2008, s. 18.

---

Torsdag 10 april 2008

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/51

---

Torsdag 10 april 2008Djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte ***I

P6_TA(2008)0109

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 998/2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte när det gäller förlängning av övergångsperioden (KOM(2007)0572 – C6-0334/2007 – 2007/0202(COD))

2009/C 247 E/11

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0572),

med beaktande av artikel 251.2, artikel 37 och artikel 152.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag till parlamentet (C6-0334/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0051/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 10 april 2008P6_TC1-COD(2007)0202

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 april 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om ändring av förordning (EG) nr 998/2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte när det gäller förlängning av övergångsperioden

2009/C 247 E/12

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 454/2008.)

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/52

---

Torsdag 10 april 2008Europeiskt migrationsnätverk*

P6_TA(2008)0110

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till rådets beslut ominrättande av ett europeiskt migrationsnätverk (KOM(2007)0466 – C6-0303/2007 – 2007/0167(CNS))

2009/C 247 E/13

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0466),

med beaktande av artikel 66 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0303/2007),

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

med beaktande av artikel 51 och 35 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0066/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Titeln |
| Förslag till
  RÅDETS BESLUT
  om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk | Förslag till
  RÅDETS BESLUT
  om inrättande av ett europeiskt
  migrations- och asylnätverk |
| Ändring 2 |
| Skäl 6 |
| (6) | Det europeiska
  migrationsnätverket
  bör undvika att göra samma arbete som befintliga gemenskapsinstrument och gemenskapsstrukturer vars syfte är att samla in och utbyta information på migrations- och asylområdet och i stället erbjuda ett mervärde i jämförelse med dessa, särskilt genom bredden på arbetsuppgifterna, den tydliga inriktningen på analys, kopplingarna till den akademiska världen
  och
  allmänhetens tillgång till dess resultat. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Titeln

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om inrättande av ett europeiskt
  migrations- och asylnätverk

Ändring 2

Skäl 6

(6)

Det europeiska
  migrationsnätverket
  bör undvika att göra samma arbete som befintliga gemenskapsinstrument och gemenskapsstrukturer vars syfte är att samla in och utbyta information på migrations- och asylområdet och i stället erbjuda ett mervärde i jämförelse med dessa, särskilt genom bredden på arbetsuppgifterna, den tydliga inriktningen på analys, kopplingarna till den akademiska världen
  och
  allmänhetens tillgång till dess resultat.

| (6) | Det europeiska
  migrations- och asylnätverket
  bör undvika att göra samma arbete som befintliga gemenskapsinstrument och gemenskapsstrukturer vars syfte är att samla in och utbyta information på migrations- och asylområdet och i stället erbjuda ett mervärde i jämförelse med dessa, särskilt genom
  dess opartiskhet,
  bredden på arbetsuppgifterna, den tydliga inriktningen på analys, kopplingarna till
  såväl
  den akademiska världen
  som icke-statliga organisationer, internationella organisationer och centrala förvaltningar samt
  allmänhetens tillgång till dess resultat.

  (Ändringen som rör organisationens namn gäller för hela texten utom skälen 1–5.) |
| --- | --- |

(6)

Det europeiska
  migrations- och asylnätverket
  bör undvika att göra samma arbete som befintliga gemenskapsinstrument och gemenskapsstrukturer vars syfte är att samla in och utbyta information på migrations- och asylområdet och i stället erbjuda ett mervärde i jämförelse med dessa, särskilt genom
  dess opartiskhet,
  bredden på arbetsuppgifterna, den tydliga inriktningen på analys, kopplingarna till
  såväl
  den akademiska världen
  som icke-statliga organisationer, internationella organisationer och centrala förvaltningar samt
  allmänhetens tillgång till dess resultat.

(Ändringen som rör organisationens namn gäller för hela texten utom skälen 1–5.)

Ändring 3

Skäl 6a (nytt)

| (6a) | Bland befintliga instrument och strukturer utgör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 862/2007 av den 11 juli 2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd (1)en viktig referensram för hur det europeiska migrations- och asylnätverket ska fungera. Uppmärksamhet bör också ägnas det viktiga arbete som Cirefi (2)utför liksom rådets beslut 2005/267/EG av den 16 mars 2005 om inrättande av ett säkrat webbaserat informations- och samordningsnätverk för de myndigheter och liknande som hanterar migrationsfrågor i medlemsstaterna (3)(ICOnet). |
| --- | --- |

(6a)

Ändring 4

Skäl 8

| (8) | För att säkerställa att de nationella kontaktpunkterna har den sakkunskap som krävs för de mångfacetterade aspekterna av migration och asylfrågor bör de vara sammansatta av minst tre experter som, enskilt eller tillsammans, har kompetens när det gäller beslutsfattande, lagstiftning, forskning och statistik. Dessa experter kan komma från medlemsstaternas förvaltningar
  från vilken annan organisation som helst
  . |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att de nationella kontaktpunkterna har den sakkunskap som krävs för de mångfacetterade aspekterna av migration och asylfrågor bör de vara sammansatta av minst tre experter som, enskilt eller tillsammans, har kompetens när det gäller beslutsfattande, lagstiftning, forskning och statistik. Dessa experter kan komma från medlemsstaternas förvaltningar
  från vilken annan organisation som helst
  .

| (8) | För att säkerställa att de nationella kontaktpunkterna har den sakkunskap som krävs för de mångfacetterade aspekterna av migration och asylfrågor bör de vara sammansatta av minst tre experter
  med olika bakgrunder (myndigheter, icke-statliga organisationer och universitet)
  som, enskilt eller tillsammans, har kompetens när det gäller beslutsfattande, lagstiftning, forskning och statistik. Dessa experter kan komma från medlemsstaternas förvaltningar
  , icke-statliga organisationer, universitet eller forskningscentra. Varje nationell kontaktpunkt bör kollektivt ha nödvändig expertis i informationsteknik, upprättande av samarbetsrutiner, samordning med andra nationella organisationer och organ samt flerspråkigt samarbete på Europanivå. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att de nationella kontaktpunkterna har den sakkunskap som krävs för de mångfacetterade aspekterna av migration och asylfrågor bör de vara sammansatta av minst tre experter
  med olika bakgrunder (myndigheter, icke-statliga organisationer och universitet)
  som, enskilt eller tillsammans, har kompetens när det gäller beslutsfattande, lagstiftning, forskning och statistik. Dessa experter kan komma från medlemsstaternas förvaltningar
  , icke-statliga organisationer, universitet eller forskningscentra. Varje nationell kontaktpunkt bör kollektivt ha nödvändig expertis i informationsteknik, upprättande av samarbetsrutiner, samordning med andra nationella organisationer och organ samt flerspråkigt samarbete på Europanivå.

Ändring 5

Skäl 9

| (9) | Varje nationell kontaktpunkt bör inrätta ett nationellt migrationsnätverk som består av organisationer och enskilda personer, som är aktiva på området migration och asyl
  , och som omfattar
  exempelvis universitet, forskningsorganisationer och forskare, statliga och icke-statliga samt internationella organisationer, så att alla berörda aktörer kan göra sin stämma hörd. |
| --- | --- |

(9)

Varje nationell kontaktpunkt bör inrätta ett nationellt migrationsnätverk som består av organisationer och enskilda personer, som är aktiva på området migration och asyl
  , och som omfattar
  exempelvis universitet, forskningsorganisationer och forskare, statliga och icke-statliga samt internationella organisationer, så att alla berörda aktörer kan göra sin stämma hörd.

| (9) | Varje nationell kontaktpunkt bör inrätta ett nationellt migrationsnätverk som består av organisationer och enskilda personer, som är aktiva på området migration och asyl
  . För att säkra att information om migration och asyl som nätverket tillhandahåller är tillförlitlig och jämförbar ska representanter för
  exempelvis universitet, forskningsorganisationer och forskare, statliga och icke-statliga samt internationella organisationer
  medverka i de nationella kontaktpunkterna
  , så att alla berörda aktörer kan göra sin stämma hörd. |
| --- | --- |

(9)

Varje nationell kontaktpunkt bör inrätta ett nationellt migrationsnätverk som består av organisationer och enskilda personer, som är aktiva på området migration och asyl
  . För att säkra att information om migration och asyl som nätverket tillhandahåller är tillförlitlig och jämförbar ska representanter för
  exempelvis universitet, forskningsorganisationer och forskare, statliga och icke-statliga samt internationella organisationer
  medverka i de nationella kontaktpunkterna
  , så att alla berörda aktörer kan göra sin stämma hörd.

Ändring 6

Skäl 12

| (12) | Migrationsnätverket
  bör ha möjlighet att upprätta samarbete med andra enheter som är verksamma på området migration och asyl när detta är nödvändigt för att det ska kunna uppnå sina mål. När sådant samarbete upprättas bör särskild hänsyn tas för att sörja för gott samarbete med enheter i Danmark, Norge, Island, Schweiz, kandidatländerna, de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt Ryssland. |
| --- | --- |

(12)

Migrationsnätverket
  bör ha möjlighet att upprätta samarbete med andra enheter som är verksamma på området migration och asyl när detta är nödvändigt för att det ska kunna uppnå sina mål. När sådant samarbete upprättas bör särskild hänsyn tas för att sörja för gott samarbete med enheter i Danmark, Norge, Island, Schweiz, kandidatländerna, de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt Ryssland.

| (12) | Migrations- och asylnätverket
  bör ha möjlighet att upprätta samarbete med andra enheter som är verksamma på området migration och asyl när detta är nödvändigt för att det ska kunna uppnå sina mål. När sådant samarbete upprättas bör särskild hänsyn tas för att sörja för gott samarbete med enheter i Danmark, Norge, Island, Schweiz, kandidatländerna, de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt Ryssland
  liksom med internationella organisationer inklusive icke-statliga organisationer, universitet och forskningscentra samt med ursprungs- och transitländerna för asylsökande och invandrare
  . |
| --- | --- |

(12)

Migrations- och asylnätverket
  bör ha möjlighet att upprätta samarbete med andra enheter som är verksamma på området migration och asyl när detta är nödvändigt för att det ska kunna uppnå sina mål. När sådant samarbete upprättas bör särskild hänsyn tas för att sörja för gott samarbete med enheter i Danmark, Norge, Island, Schweiz, kandidatländerna, de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt Ryssland
  liksom med internationella organisationer inklusive icke-statliga organisationer, universitet och forskningscentra samt med ursprungs- och transitländerna för asylsökande och invandrare
  .

Ändring 7

Skäl 14

| (14) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter bör beaktas i samband med
  migrationsnätverkets
  system för informationsutbyte. |
| --- | --- |

(14)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter bör beaktas i samband med
  migrationsnätverkets
  system för informationsutbyte.

| (14) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4),
  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter bör beaktas i samband med
  migrations- och asylnätverkets
  system för informationsutbyte. |
| --- | --- |

(14)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4),
  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter bör beaktas i samband med
  migrations- och asylnätverkets
  system för informationsutbyte.

Ändring 8

Skäl 14a (nytt)

| (14a) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och utan att det påverkar artikel 4 i det protokollet, deltar inte Förenade kungariket i detta beslut och är inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(14a)

Ändring 9

Skäl 14b (nytt)

| (14b) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och utan att det påverkar artikel 4 i det protokollet, deltar inte Irland i detta beslut och är inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(14b)

Ändring 10

Artikel 1, stycke 2

Det europeiska
  migrationsnätverkets
  mål ska vara att tillgodose behovet av information för gemenskapsinstitutionerna, medlemsstaternas myndigheter och institutioner samt allmänheten i frågor som rör migration och asyl genom att tillhandahålla uppdaterad, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om migration och asyl i syfte att stödja politikutformningen och beslutsfattandet i Europeiska unionen på dessa områden.

Det europeiska
  migrations- och asylnätverkets
  mål ska vara att tillgodose behovet av information för gemenskapsinstitutionerna, medlemsstaternas myndigheter och institutioner samt allmänheten
  liksom för tredjeländer och internationella organisationer
  i
  alla
  frågor som rör migration och asyl genom att tillhandahålla uppdaterad, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om migration, asyl
  och integration, inbegripet detaljerad statistik över EU-lagstiftningens konsekvenser,
  i syfte att stödja politikutformningen och beslutsfattandet i Europeiska unionen på dessa områden.

Ändring 11

Artikel 2, led a

| a) | samla in och utbyta uppdaterad data och information från en rad olika källor, däribland från den akademiska världen, |
| --- | --- |

a)

samla in och utbyta uppdaterad data och information från en rad olika källor, däribland från den akademiska världen,

| a) | samla in och utbyta uppdaterad
  och tillförlitlig
  data och information från en rad olika källor, däribland från den akademiska världen
  och icke-statliga organisationer
  , |
| --- | --- |

a)

samla in och utbyta uppdaterad
  och tillförlitlig
  data och information från en rad olika källor, däribland från den akademiska världen
  och icke-statliga organisationer
  ,

Ändring 12

Artikel 2, led b

| b) | analysera den data och information som avses i a och presentera den i lättillgänglig form, |
| --- | --- |

b)

analysera den data och information som avses i a och presentera den i lättillgänglig form,

| b) | analysera den data och information som avses i a och presentera den i lättillgänglig
  , begriplig och jämförbar
  form, |
| --- | --- |

b)

analysera den data och information som avses i a och presentera den i lättillgänglig
  , begriplig och jämförbar
  form,

Ändring 13

Artikel 2, led c

| c) | utveckla metoder för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten för data på gemenskapsnivå genom att fastställa indikatorer och kriterier som gör informationen enhetligare och bidrar till utvecklingen av gemenskapsåtgärder med anknytning till
  migrationsstatistik
  , |
| --- | --- |

c)

utveckla metoder för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten för data på gemenskapsnivå genom att fastställa indikatorer och kriterier som gör informationen enhetligare och bidrar till utvecklingen av gemenskapsåtgärder med anknytning till
  migrationsstatistik
  ,

| c) | utveckla metoder för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten för data på gemenskapsnivå genom att fastställa indikatorer och kriterier som gör informationen enhetligare och bidrar till utvecklingen av gemenskapsåtgärder med anknytning till
  statistik på såväl migrations- som asylområdet (exempelvis statistiska och andra uppgifter om antalet lagliga och olagliga invandrare, återvändande, godkända respektive avvisade asylansökningar samt ursprungsländer), i syfte att i samarbete med andra behöriga europeiska organ harmonisera sådana indikatorer på europeisk nivå
  , |
| --- | --- |

c)

utveckla metoder för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten för data på gemenskapsnivå genom att fastställa indikatorer och kriterier som gör informationen enhetligare och bidrar till utvecklingen av gemenskapsåtgärder med anknytning till
  statistik på såväl migrations- som asylområdet (exempelvis statistiska och andra uppgifter om antalet lagliga och olagliga invandrare, återvändande, godkända respektive avvisade asylansökningar samt ursprungsländer), i syfte att i samarbete med andra behöriga europeiska organ harmonisera sådana indikatorer på europeisk nivå
  ,

Ändring 14

Artikel 2, led d

| d) | offentliggöra återkommande rapporter om situationen när det gäller migration och asyl i gemenskapen och i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

d)

offentliggöra återkommande rapporter om situationen när det gäller migration och asyl i gemenskapen och i medlemsstaterna,

| d) | utarbeta och
  offentliggöra återkommande rapporter om situationen när det gäller migration och asyl i gemenskapen och i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

d)

utarbeta och
  offentliggöra återkommande rapporter om situationen när det gäller migration och asyl i gemenskapen och i medlemsstaterna,

Ändring 15

Artikel 2, led da (nytt)

| da) | sammanställa och offentliggöra EU:s och medlemsstaternas lagstiftning i fråga om migration och asyl liksom övriga relevanta uppgifter på detta område (kvoter, regularisering, villkor för ansökan om flyktingstatus, förfaranden och rättspraxis i detta avseende, osv.). Utbyte av information om skillnader i efterfrågan på medlemsstaternas respektive arbetsmarknader som, inom ramen för en gemensam insats på EU-nivå, skulle kunna innebära framsteg i förvaltningen av ekonomiska invandrare, |
| --- | --- |

da)

Ändring 16

Artikel 2, led db (nytt)

| db) | på kommissionens, Europaparlamentets eller rådets begäran, i syfte att bistå dem i genomförandet av deras respektive uppgifter, göra analyser, utvärderingar, rekommendationer och slutsatser om tillämpningen inom medlemsstaterna av gemenskapsdirektiv om migration och asyl samt om huruvida nationella bestämmelser överensstämmer med europeiska och internationella bestämmelser, |
| --- | --- |

db)

Ändring 17

Artikel 2, led f

| f) | öka medvetenheten om
  migrationsnätverket
  genom att ge tillgång till den information den samlar in och sprida
  migrationsnätverkets
  resultat, |
| --- | --- |

f)

öka medvetenheten om
  migrationsnätverket
  genom att ge tillgång till den information den samlar in och sprida
  migrationsnätverkets
  resultat,

| f) | öka medvetenheten om
  migrations- och asylnätverket
  genom att ge tillgång till den information den samlar in och sprida
  migrations- och asylnätverkets
  resultat
  i så stor utsträckning som möjligt
  , |
| --- | --- |

f)

öka medvetenheten om
  migrations- och asylnätverket
  genom att ge tillgång till den information den samlar in och sprida
  migrations- och asylnätverkets
  resultat
  i så stor utsträckning som möjligt
  ,

Ändring 18

Artikel 2, led g

| g) | samordna information och samarbeta med andra relevanta europeiska och internationella organ. |
| --- | --- |

g)

samordna information och samarbeta med andra relevanta europeiska och internationella organ.

| g) | samordna information och samarbeta med andra relevanta
  nationella,
  europeiska och internationella
  statliga och icke-statliga
  organ. |
| --- | --- |

g)

samordna information och samarbeta med andra relevanta
  nationella,
  europeiska och internationella
  statliga och icke-statliga
  organ.

Ändring 19

Artikel 2, stycke 1a (nytt)

Det europeiska migrations- och asylnätverket ska se till att dess verksamhet är i överensstämmelse och samordnas med tillämpliga gemenskapsinstrument och -strukturer på migrations- och asylområdet.

Ändring 20

Artikel 4, punkt 2, led a

| a) | delta i
  utformningen av
  migrationsnätverkets
  årliga verksamhetsprogram på grundval av ordförandens förslag, |
| --- | --- |

a)

delta i
  utformningen av
  migrationsnätverkets
  årliga verksamhetsprogram på grundval av ordförandens förslag,

| a) | bidra till
  utformningen av
  och godkänna migrations- och asylnätverkets
  årliga verksamhetsprogram
  , inklusive minimi- och maximumbudgeten för varje nationell kontaktpunkt för att säkra att grundkostnaderna för att upprätthålla och driva migrations- och asylnätverket på det sätt som avses i artikel 5 täcks,
  på grundval av ordförandens förslag, |
| --- | --- |

a)

bidra till
  utformningen av
  och godkänna migrations- och asylnätverkets
  årliga verksamhetsprogram
  , inklusive minimi- och maximumbudgeten för varje nationell kontaktpunkt för att säkra att grundkostnaderna för att upprätthålla och driva migrations- och asylnätverket på det sätt som avses i artikel 5 täcks,
  på grundval av ordförandens förslag,

Ändring 21

Artikel 4, punkt 2, led d

| d) | fastställa den lämpligaste strategin för samarbete med andra behöriga enheter inom området migration och asyl och, vid behov, godkänna de administrativa arrangemangen för sådant samarbete i enlighet med artikel 10, |
| --- | --- |

d)

fastställa den lämpligaste strategin för samarbete med andra behöriga enheter inom området migration och asyl och, vid behov, godkänna de administrativa arrangemangen för sådant samarbete i enlighet med artikel 10,

| d) | fastställa den lämpligaste strategin för samarbete med andra behöriga
  nationella, europeiska och internationella statliga och icke-statliga
  enheter inom området migration och asyl och, vid behov, godkänna de administrativa arrangemangen för sådant samarbete i enlighet med artikel 10, |
| --- | --- |

d)

fastställa den lämpligaste strategin för samarbete med andra behöriga
  nationella, europeiska och internationella statliga och icke-statliga
  enheter inom området migration och asyl och, vid behov, godkänna de administrativa arrangemangen för sådant samarbete i enlighet med artikel 10,

Ändring 22

Artikel 5, punkt 1

| 1. | Varje medlemsstat ska utse en enhet som ska fungera som nationell kontaktpunkt. |
| --- | --- |

1.

Varje medlemsstat ska utse en enhet som ska fungera som nationell kontaktpunkt.

| 1. | Varje medlemsstat ska utse en
  opartisk
  enhet som ska fungera som nationell kontaktpunkt. |
| --- | --- |

1.

Varje medlemsstat ska utse en
  opartisk
  enhet som ska fungera som nationell kontaktpunkt.

För att underlätta arbetet vid det europeiska migrations- och asylnätverket och uppnå dess målsättningar ska medlemsstaterna vid behov se till att samordning sker mellan deras respektive företrädare i styrelsen och nationella kontaktpunkter.

Den nationella kontaktpunkten ska vara sammansatt av minst tre experter. Den av experterna, som ska fungera som nationell samordnare, måste vara tjänsteman eller annan anställd vid den utvalda enheten.
  De återstående experterna kan tillhöra denna enhet eller andra privata eller offentliga nationella och internationella organisationer som är baserade i medlemsstaten.

Den nationella kontaktpunkten ska vara sammansatt av minst tre experter
  med olika bakgrunder (myndigheter, icke-statliga organisationer och universitet)
  . Den av experterna, som ska fungera som nationell samordnare, måste vara tjänsteman eller annan anställd vid den utvalda enheten.

De nationella kontaktpunkterna ska uppfylla kraven på opartiskhet och objektivitet inom alla sina befogenhetsområden.

Ändring 23

Artikel 5, punkt 2, led a

| a) | sakkunskap på området asyl och migration som omfattar politikutformning, lagstiftning, forskning och statistik, |
| --- | --- |

a)

sakkunskap på området asyl och migration som omfattar politikutformning, lagstiftning, forskning och statistik,

| a) | bred och omfattande
  sakkunskap på området asyl och migration som omfattar politikutformning, lagstiftning, forskning och statistik, |
| --- | --- |

a)

bred och omfattande
  sakkunskap på området asyl och migration som omfattar politikutformning, lagstiftning, forskning och statistik,

Ändring 24

Artikel 5, punkt 3, led b

| b) | bidra med nationella data till det system för informationsutbyte som avses i artikel 8, |
| --- | --- |

b)

bidra med nationella data till det system för informationsutbyte som avses i artikel 8,

| b) | bidra med nationella data
  , analyser och utvärderingar
  till det system för informationsutbyte som avses i artikel 8, |
| --- | --- |

b)

bidra med nationella data
  , analyser och utvärderingar
  till det system för informationsutbyte som avses i artikel 8,

Ändring 25

Artikel 5, punkt 3, led c

| c) | utveckla kapacitet att ställa och snabbt besvara särskilda förfrågningar till respektive från andra nationella kontaktpunkter, |
| --- | --- |

c)

utveckla kapacitet att ställa och snabbt besvara särskilda förfrågningar till respektive från andra nationella kontaktpunkter,

| c) | utveckla kapacitet att ställa och snabbt besvara särskilda förfrågningar till respektive från andra nationella kontaktpunkter
  liksom förfrågningar från kommissionen, Europaparlamentet eller rådet
  , |
| --- | --- |

c)

utveckla kapacitet att ställa och snabbt besvara särskilda förfrågningar till respektive från andra nationella kontaktpunkter
  liksom förfrågningar från kommissionen, Europaparlamentet eller rådet
  ,

Ändring 26

Artikel 5, punkt 3, led d

| d) | inrätta ett nationellt
  migrationsnätverk
  bestående av ett brett urval av organisationer och enskilda personer som är verksamma på
  området
  migration och asyl, och som företräder samtliga berörda parter. Medlemmar i det nationella
  migrationsnätverket kan
  anmodas att hjälpa till i europeiska
  migrationsnätverkets
  verksamhet, särskilt med avseende på artiklarna 8 och 9. |
| --- | --- |

d)

inrätta ett nationellt
  migrationsnätverk
  bestående av ett brett urval av organisationer och enskilda personer som är verksamma på
  området
  migration och asyl, och som företräder samtliga berörda parter. Medlemmar i det nationella
  migrationsnätverket kan
  anmodas att hjälpa till i europeiska
  migrationsnätverkets
  verksamhet, särskilt med avseende på artiklarna 8 och 9.

| d) | inrätta ett nationellt
  migrations- och asylnätverk
  bestående av ett brett urval av
  såväl statliga och icke-statliga
  organisationer
  , särskilt universitet, forskningscentra och yrkesorganisationer som
  enskilda personer som är verksamma på
  de olika områden som rör
  migration och asyl, och som företräder samtliga berörda parter
  och som är i stånd att tillhandahålla specifikt kunnande
  . Medlemmar i det nationella
  migrations- och asylnätverket ska
  anmodas att hjälpa till i europeiska
  migrations- och asylnätverkets
  verksamhet, särskilt med avseende på artiklarna 8 och 9. |
| --- | --- |

d)

inrätta ett nationellt
  migrations- och asylnätverk
  bestående av ett brett urval av
  såväl statliga och icke-statliga
  organisationer
  , särskilt universitet, forskningscentra och yrkesorganisationer som
  enskilda personer som är verksamma på
  de olika områden som rör
  migration och asyl, och som företräder samtliga berörda parter
  och som är i stånd att tillhandahålla specifikt kunnande
  . Medlemmar i det nationella
  migrations- och asylnätverket ska
  anmodas att hjälpa till i europeiska
  migrations- och asylnätverkets
  verksamhet, särskilt med avseende på artiklarna 8 och 9.

Ändring 27

Artikel 6, punkt 3

| 3. | Efter samråd med
  styrelsen och
  de nationella kontaktpunkterna ska kommissionen, inom ramen för det allmänna mål och de arbetsuppgifter som anges i artiklarna 1 och 2, anta det europeiska
  migrationsnätverkets
  årliga verksamhetsprogram. I programmet ska målen och de tematiska prioriteringarna specificeras. Kommissionen ska övervaka genomförandet av det årliga verksamhetsprogrammet och regelbundet rapportera om dess genomförande och
  migrationsnätverkets
  utveckling till styrelsen. |
| --- | --- |

3.

Efter samråd med
  styrelsen och
  de nationella kontaktpunkterna ska kommissionen, inom ramen för det allmänna mål och de arbetsuppgifter som anges i artiklarna 1 och 2, anta det europeiska
  migrationsnätverkets
  årliga verksamhetsprogram. I programmet ska målen och de tematiska prioriteringarna specificeras. Kommissionen ska övervaka genomförandet av det årliga verksamhetsprogrammet och regelbundet rapportera om dess genomförande och
  migrationsnätverkets
  utveckling till styrelsen.

| 3. | Efter samråd med de nationella kontaktpunkterna
  och med Europaparlamentet och efter godkännande av styrelsen
  ska kommissionen,
  med vederbörlig hänsyn tagen till tillgängliga ekonomiska resurser och
  inom ramen för det allmänna mål och de arbetsuppgifter som anges i artiklarna 1 och 2, anta det europeiska
  migrations- och asylnätverkets
  årliga verksamhetsprogram. I programmet ska målen och de tematiska prioriteringarna specificeras. Kommissionen ska övervaka genomförandet av det årliga verksamhetsprogrammet och regelbundet rapportera om dess genomförande och
  migrations- och asylnätverkets
  utveckling till styrelsen. |
| --- | --- |

3.

Efter samråd med de nationella kontaktpunkterna
  och med Europaparlamentet och efter godkännande av styrelsen
  ska kommissionen,
  med vederbörlig hänsyn tagen till tillgängliga ekonomiska resurser och
  inom ramen för det allmänna mål och de arbetsuppgifter som anges i artiklarna 1 och 2, anta det europeiska
  migrations- och asylnätverkets
  årliga verksamhetsprogram. I programmet ska målen och de tematiska prioriteringarna specificeras. Kommissionen ska övervaka genomförandet av det årliga verksamhetsprogrammet och regelbundet rapportera om dess genomförande och
  migrations- och asylnätverkets
  utveckling till styrelsen.

Ändring 28

Artikel 7, punkt 5a (ny)

| 5a. | Såvida den inte ingår i det europeiska migrations- och asylnätverkets årliga verksamhetsprogram ska sådan verksamhet som avses i punkt 5 meddelas de nationella kontaktpunkterna i god tid. |
| --- | --- |

5a.

Ändring 29

Artikel 8, rubriken

System för informationsutbyte

Offentliggörande, spridning och utbyte av information

Ändring 30

Artikel 8, punkt 1

| 1. | Ett internetbaserat system för
  informationsutbyte
  som är tillgängligt via en särskild webbplats ska inrättas i enlighet med denna artikel. |
| --- | --- |

1.

Ett internetbaserat system för
  informationsutbyte
  som är tillgängligt via en särskild webbplats ska inrättas i enlighet med denna artikel.

| 1. | Ett internetbaserat system för
  offentliggörande, spridning och utbyte av information
  som är tillgängligt via en särskild webbplats ska inrättas i enlighet med denna artikel. |
| --- | --- |

1.

Ett internetbaserat system för
  offentliggörande, spridning och utbyte av information
  som är tillgängligt via en särskild webbplats ska inrättas i enlighet med denna artikel.

Ändring 31

Artikel 8, punkt 2, stycke 1

| 2. | Innehållet i
  informationsutbytessystemet
  ska normalt vara tillgängligt för allmänheten. |
| --- | --- |

2.

Innehållet i
  informationsutbytessystemet
  ska normalt vara tillgängligt för allmänheten.

| 2. | Innehållet i
  systemet för offentliggörande, spridning och utbyte av information
  ska normalt vara tillgängligt för allmänheten. |
| --- | --- |

2.

Innehållet i
  systemet för offentliggörande, spridning och utbyte av information
  ska normalt vara tillgängligt för allmänheten.

Ändring 32

Artikel 8, punkt 3, led f

| f) | f) En förteckning över forskare och forskningsinstitut på området migration och asyl. |
| --- | --- |

f)

f) En förteckning över forskare och forskningsinstitut på området migration och asyl.

| f) | En förteckning över forskare och forskningsinstitut på området migration och asyl
  liksom över de icke-statliga respektive nationella, europeiska, internationella och mellanstatliga organisationer verksamma på detta område
  . |
| --- | --- |

f)

En förteckning över forskare och forskningsinstitut på området migration och asyl
  liksom över de icke-statliga respektive nationella, europeiska, internationella och mellanstatliga organisationer verksamma på detta område
  .

Ändring 33

Artikel 8, punkt 3, led fa (nytt)

| fa) | En europeisk bibliografi över såväl publicerade som icke-publicerade akademiska verk, särskilt rapporter, broschyrer och konferenshandlingar. |
| --- | --- |

fa)

Ändring 34

Artikel 8, punkt 3, led fb (nytt)

| fb) | En europeisk kalender med uppgifter om konferenser och viktiga evenemang kring frågor inom det övergripande området migration och asyl. |
| --- | --- |

fb)

Ändring 35

Artikel 8, punkt 3, led fc (nytt)

| fc) | En databas där forskare och doktorander kan registrera uppgifter om avhandlingar och pågående forskningsstudier. |
| --- | --- |

fc)

Ändring 36

Artikel 9, punkt 1

| 1. | Varje nationell kontaktpunkt ska årligen utarbeta en rapport där situationen i landet avseende migration och asyl beskrivs och som omfattar den politiska utvecklingen och statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

1.

Varje nationell kontaktpunkt ska årligen utarbeta en rapport där situationen i landet avseende migration och asyl beskrivs och som omfattar den politiska utvecklingen och statistiska uppgifter.

| 1. | Varje nationell kontaktpunkt ska årligen utarbeta en rapport där situationen i landet avseende migration och asyl beskrivs och som omfattar
  den rättsliga utvecklingen (lagar och rättspraxis),
  den politiska utvecklingen och statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

1.

Varje nationell kontaktpunkt ska årligen utarbeta en rapport där situationen i landet avseende migration och asyl beskrivs och som omfattar
  den rättsliga utvecklingen (lagar och rättspraxis),
  den politiska utvecklingen och statistiska uppgifter.

Ändring 37

Artikel 10, punkt 1

| 1. | Det europeiska
  migrationsnätverket
  ska samarbeta med enheter i
  medlemsstaterna eller i
  tredjeländer
  , däribland
  internationella organisationer med kompetens på asyl- och migrationsområdet. |
| --- | --- |

1.

Det europeiska
  migrationsnätverket
  ska samarbeta med enheter i
  medlemsstaterna eller i
  tredjeländer
  , däribland
  internationella organisationer med kompetens på asyl- och migrationsområdet.

| 1. | Det europeiska
  migrations- och aslynätverket
  ska samarbeta med
  statliga och icke-statliga
  enheter
  , organ och organisationer på europeisk nivå
  i
  såväl medlemsstater som
  tredjeländer
  liksom med
  internationella organisationer med kompetens på asyl- och migrationsområdet.


  Det europeiska migrations- och asylnätverket ska prioritera samverkan med tredjeländer som är ursprungs- eller transitländer för invandrare till EU. |
| --- | --- |

1.

Det europeiska
  migrations- och aslynätverket
  ska samarbeta med
  statliga och icke-statliga
  enheter
  , organ och organisationer på europeisk nivå
  i
  såväl medlemsstater som
  tredjeländer
  liksom med
  internationella organisationer med kompetens på asyl- och migrationsområdet.

Det europeiska migrations- och asylnätverket ska prioritera samverkan med tredjeländer som är ursprungs- eller transitländer för invandrare till EU.

Ändring 38

Artikel 10, punkt 1a (ny)

| 1a. | Det europeiska migrations- och asylnätverkets samarbete med de asylsökandes ursprungs- och transitländer syftar till att säkra att den gemensamma migrations- och asylpolitiken tillämpas på ett enhetligt sätt. Detta samarbete ska vara utformat så att en adekvat form av samarbete med EU:s grannländer uppnås för att därigenom stärka den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 39

Artikel 13

Senast tre år efter det att detta beslut har trätt i kraft, och därefter vart tredje år, ska kommissionen lägga fram en rapport om det europeiska
  migrationsnätverkets
  utveckling för Europaparlamentet, rådet, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Rapporten ska vid behov åtföljas av förslag till ändring av beslutet.

Senast tre år efter det att detta beslut har trätt i kraft, och därefter vart tredje år, ska kommissionen lägga fram en rapport om det europeiska
  migrations- och asylnätverkets
  utveckling för Europaparlamentet, rådet, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Rapporten ska vid behov åtföljas av förslag till ändring av beslutet
  med syftet att eventuellt inrätta ett europeiskt centrum för övervakning av migrationsströmmar
  .

Ändring 40

Artikel 15, stycke 1

Detta beslut ska tillämpas från och med
  den 1 januari 2008
  .

Detta beslut ska tillämpas från och med
  den dag det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning
  .

Ändring 41

Artikel 15a (ny)

Artikel 15a

Översyn

Detta beslut ska ses över inom sex månader från ikraftträdandet av Lissabonfördraget.

---

(1)  

  EUT L 199, 31.7.2007, s. 23.

(2)  
  Centrumet för information, diskussion och utbyte i frågor som rör passage av gränser och invandring (Cirefi) upprättades genom rådets beslut av den 30 november 1994 (EGT C 274, 19.9.1996, s. 50).

(3)  

  EUT L 83, 1.4.2005, s. 48.

(4)  

  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/60

---

Torsdag 10 april 2008Ändring av standardbudgetförordningen för genomförandeorgan som ansvarar för förvaltningen av gemenskapsprogram *

P6_TA(2008)0111

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram (SEK(2007)0492 – C6-0123/2007 – 2007/0901(CNS))

2009/C 247 E/14

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till kommissionens förordning (SEK(2007)0492),

med beaktande av att kommissionen hört parlamentet genom en skrivelse av den 25 april 2007 (C6-0123/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A6-0068/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i enlighet med detta. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i enlighet med detta.

| 3. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 3A (nytt) |
| | (3a) | Det förhållandet att beviljande av ansvarsfrihet för organets direktör avseende den administrativa budgeten är skilt från beviljande av ansvarsfrihet avseende organets genomförande av operativa anslag till gemenskapsprogram, kan försämra tydligheten i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet om antalet genomförandeorgan skulle öka drastiskt. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 3A (nytt)

(3a)

Ändring 2

SKÄL 3B (nytt)

| (3b) | Med tanke på de olika tidsfristerna för Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för den allmänna budgeten, vilket är den 15 maj år N+2, och dess beslut om ansvarsfrihet för genomförandeorganen, vilket är den 29 april år N+2, bör alla aktörer försöka att undvika praktiska svårigheter och i framtiden sträva efter en harmonisering av de rättsliga grunderna. |
| --- | --- |

(3b)

Ändring 4

SKÄL 9A (nytt)

| (9a) | Det bör klargöras att styrelsen – vilken utses av kommissionen som därmed bär ansvaret för att styrelsemedlemmarna besitter nödvändiga kvalifikationer och inte befinner sig i några intressekonflikter – har visst ansvar för budget- och kontrollfrågor och därför bör vara ansvarig inför myndigheten för beviljande av ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

(9a)

Ändring 5

ARTIKEL 1, LED 1A (nytt)

Artikel 9, stycke 4 (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (1a) | I artikel 9 ska fjärde stycket ersättas med följande:


  Anslag som motsvarar de inkomster avsatta för särskilda ändamål som avses i artikel 15 och som fortfarande är disponibla den 31 december ska automatiskt överföras. De disponibla anslag som motsvarar inkomster avsatta för särskilda ändamål vilka överförts mellan budgetår ska användas först. Senast den 1 juni följande år ska organet underrätta kommissionen om genomförandet av inkomster avsatta för särskilda ändamål vilka överförts mellan budgetår. Kommissionen ska senast den 15 juli följande år till budgetmyndigheten överlämna en sammanfattande rapport om användningen av alla genomförandeorgans inkomster avsatta för särskilda ändamål vilka överförts mellan budgetår. |
| --- | --- |

(1a)

Anslag som motsvarar de inkomster avsatta för särskilda ändamål som avses i artikel 15 och som fortfarande är disponibla den 31 december ska automatiskt överföras. De disponibla anslag som motsvarar inkomster avsatta för särskilda ändamål vilka överförts mellan budgetår ska användas först. Senast den 1 juni följande år ska organet underrätta kommissionen om genomförandet av inkomster avsatta för särskilda ändamål vilka överförts mellan budgetår. Kommissionen ska senast den 15 juli följande år till budgetmyndigheten överlämna en sammanfattande rapport om användningen av alla genomförandeorgans inkomster avsatta för särskilda ändamål vilka överförts mellan budgetår.

Ändring 6

ARTIKEL 1, LED 1A (nytt)

Artikel 13, stycke 2 (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (2a) | I artikel 13 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”För behov som avser förvaltning av likvida medel får dock genomförandeorganets räkenskapsförare i motiverade fall genomföra transaktioner i nationella valutor.” |
| --- | --- |

(2a)

”För behov som avser förvaltning av likvida medel får dock genomförandeorganets räkenskapsförare i motiverade fall genomföra transaktioner i nationella valutor.”

Ändring 7

ARTIKEL 1, LED 4

Artikel 19a, punkt 2, led c (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (c) | Att tillgångar
  och information
  skyddas. |
| --- | --- |

(c)

Att tillgångar
  och information
  skyddas.

| (c) | Att tillgångar skyddas
  och informationen medger insyn
  . |
| --- | --- |

(c)

Att tillgångar skyddas
  och informationen medger insyn
  .

Ändring 8

ARTIKEL 1, LED 5, LED A

Artikel 20, stycke 2 (förordning (EG) nr 1653/2004)

”Budgeten och eventuella ändringsbudgetar skall i slutlig lydelse översändas till budgetmyndigheten, revisionsrätten och kommissionen för kännedom, och offentliggöras på genomförandeorganets webbplats. En sammanfattning av budgeten och eventuella ändringsbudgetar skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning inom tre månader från det att de antagits.”

”Budgeten och eventuella ändringsbudgetar ska i slutlig lydelse översändas till budgetmyndigheten, revisionsrätten och kommissionen för kännedom, och offentliggöras på genomförandeorganets webbplats. En sammanfattning av budgeten och eventuella ändringsbudgetar ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning inom tre månader från det att de antagits.
  I sammanfattningen ska följande ingå: inkomster och utgifter samt hur de förändrats sedan föregående år, de fem största utgiftsposterna i administrations- och driftsbudgetarna, de fem största inkomstposterna samt tjänsteförteckningen med tjänstemän och tillfälligt anställda tillsammans med en översikt över kontraktsanställda och nationella experter och uppgifter om förändringar sedan föregående år
  .”

Ändring 9

ARTIKEL 1, LED 5, LED B

Artikel 20, stycke 2a (förordning (EG) nr 1653/2004)

Genomförandeorganet skall på
  lämpligt sätt
  redovisa uppgifter om mottagarna av medel från dess budget. Dessa uppgifter skall läggas fram med vederbörlig hänsyn till säkerhetskrav samt krav på konfidentialitet, särskilt skydd av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter.

Genomförandeorganet ska på
  sin webbplats
  redovisa uppgifter om mottagarna av medel från dess budget.
  Uppgifterna ska vara lätta att hitta för utomstående och vara överskådliga och detaljerade.
  Dessa uppgifter ska läggas fram med vederbörlig hänsyn till säkerhetskrav samt krav på konfidentialitet, särskilt skydd av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 December 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter.
  Om en fullständig redovisning inte görs ska mottagarnas uppgifter på lämpligt sätt meddelas Europaparlamentets budgetkontrollutskott. De mottagna medlen ska redovisas i enlighet med första och andra meningen i detta stycke, i avidentifierad form, med uppgift om orsaken till den konfidentiella behandlingen och vilken enhet som är ansvarig för beslutet om denna konfidentiella behandling.

Ändring 10

ARTIKEL 1, LED 6A (nytt)

Artikel 21, led a (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (6a) | I artikel 21 ska led a ersättas med följande:








  ”a) | en tjänsteförteckning där det framgår hur många tillfälliga tjänster som begärs, vilka sedan får beviljas inom gränserna för de disponibla budgetanslagen för varje kategori och grad samt en väl underbyggd uppskattning av antalet kontraktsanställda enligt planerna och den preliminära budgeten,” |
| --- | --- | --- |

(6a)

”a)

en tjänsteförteckning där det framgår hur många tillfälliga tjänster som begärs, vilka sedan får beviljas inom gränserna för de disponibla budgetanslagen för varje kategori och grad samt en väl underbyggd uppskattning av antalet kontraktsanställda enligt planerna och den preliminära budgeten,”

Ändring 11

ARTIKEL 1, LED 6B (nytt)

Artikel 21, led b (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (6b) | I artikel 21 ska led b ersättas med följande:









  ”b) | detaljerad dokumentation om inkomster avsatta för särskilda ändamål,
  ” |
| --- | --- | --- |

(6b)

”b)

detaljerad dokumentation om inkomster avsatta för särskilda ändamål,
  ”

Ändring 12

ARTIKEL 1, LED 6C (nytt)

Artikel 21, led c (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (6c) | I artikel 21 ska led c ersättas med följande:









  ”c) | information om uppnåendet av alla tidigare uppställda mål för de olika verksamheterna samt nya mål, mätta med hjälp av indikatorer; utvärderingsresultaten ska beaktas och åberopas som tecken på den sannolika nyttan med en föreslagen budgetändring,” |
| --- | --- | --- |

(6c)

”c)

information om uppnåendet av alla tidigare uppställda mål för de olika verksamheterna samt nya mål, mätta med hjälp av indikatorer; utvärderingsresultaten ska beaktas och åberopas som tecken på den sannolika nyttan med en föreslagen budgetändring,”

Ändring 13

ARTIKEL 1, LED 6D (nytt)

Artikel 22, stycke 3 (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (6d) | I artikel 22 ska tredje stycket ersättas med följande:

  ”Budgetmyndigheten ska fatta beslut om tjänsteförteckningen för alla genomförandeorgan liksom om alla eventuella framtida ändringar i dessa förteckningar på grundval av artikel 24. Den godkända tjänsteförteckningen ska offentliggöras i en bilaga till Avsnitt III – Kommissionen – i Europeiska unionens allmänna budget tillsammans med en uppskattning av antalet kontraktsanställda enligt planerna och den preliminära budgeten för det aktuella budgetåret.” |
| --- | --- |

(6d)

”Budgetmyndigheten ska fatta beslut om tjänsteförteckningen för alla genomförandeorgan liksom om alla eventuella framtida ändringar i dessa förteckningar på grundval av artikel 24. Den godkända tjänsteförteckningen ska offentliggöras i en bilaga till Avsnitt III – Kommissionen – i Europeiska unionens allmänna budget tillsammans med en uppskattning av antalet kontraktsanställda enligt planerna och den preliminära budgeten för det aktuella budgetåret.”

Ändring 14

ARTIKEL 1, LED 6E (nytt)

Artikel 23, led 1, led b (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (6e) | I artikel 23.1 ska led b ersättas med följande:








  ”b) | inkomsterna för det föregående budgetåret och inkomsternza för året N-2, inberäknat inkomster avsatta för särskilda ändamål,” |
| --- | --- | --- |

(6e)

”b)

inkomsterna för det föregående budgetåret och inkomsternza för året N-2, inberäknat inkomster avsatta för särskilda ändamål,”

Ändring 15

ARTIKEL 1, LED 6F (nytt)

Artikel 24, punkt 1, stycke 1 (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (6f) | I artikel 24.1 ska första stycket ersättas med följande


  ”1.   I den tjänsteförteckning som avses i artikel 21 ska, intill uppgiften om antalet beviljade tjänster för det berörda budgetåret, anges motsvarande uppgifter för föregående budgetår samt antalet tjänster som i praktiken tillsatts,

  samt uppgifter om kontraktsanställda och nationella experter. På motsvarande sätt ska också den väl underbyggda uppskattningen av antalet kontraktsanställda enligt planerna och den preliminära budgeten, enligt artikel 21, också innefatta en uppskattning av antalet kontraktsanställda under föregående budgetår och antalet anställda för närvarande.
  ”


  ”Tjänsteförteckningen

  utgör en absolut övre gräns för genomförandeorganet och inga utnämningar får göras utöver denna gräns” |
| --- | --- |

(6f)

”1.   I den tjänsteförteckning som avses i artikel 21 ska, intill uppgiften om antalet beviljade tjänster för det berörda budgetåret, anges motsvarande uppgifter för föregående budgetår samt antalet tjänster som i praktiken tillsatts,

  samt uppgifter om kontraktsanställda och nationella experter. På motsvarande sätt ska också den väl underbyggda uppskattningen av antalet kontraktsanställda enligt planerna och den preliminära budgeten, enligt artikel 21, också innefatta en uppskattning av antalet kontraktsanställda under föregående budgetår och antalet anställda för närvarande.
  ”

”Tjänsteförteckningen

  utgör en absolut övre gräns för genomförandeorganet och inga utnämningar får göras utöver denna gräns”

Ändring 16

ARTIKEL 1, LED 8

Artikel 27, stycke 1 (förordning (EG) nr 1653/2004)

| 1. | Det skall vara förbjudet för alla de aktörer i budgetförvaltningen som avses i kapitel 2 i denna avdelning samt för alla andra personer som deltar i budgetgenomförandet eller i förvaltning, revision eller kontroll av budgetmedel att utföra handlingar
  ett led i genomförandet av budgeten om de har ett
  egenintresse
  som
  kan stå i strid med genomförandeorganets eller gemenskapernas. Om en sådan situation uppstår skall den berörda personen avstå från att utföra handlingen och underrätta sin överordnade. Direktören skall förelägga styrelsen frågan. |
| --- | --- |

1.

Det skall vara förbjudet för alla de aktörer i budgetförvaltningen som avses i kapitel 2 i denna avdelning samt för alla andra personer som deltar i budgetgenomförandet eller i förvaltning, revision eller kontroll av budgetmedel att utföra handlingar
  ett led i genomförandet av budgeten om de har ett
  egenintresse
  som
  kan stå i strid med genomförandeorganets eller gemenskapernas. Om en sådan situation uppstår skall den berörda personen avstå från att utföra handlingen och underrätta sin överordnade. Direktören skall förelägga styrelsen frågan.

| 1. | Det ska vara förbjudet för alla de aktörer i budgetförvaltningen som avses i kapitel 2 i denna avdelning samt för alla andra personer som deltar i budgetgenomförandet eller i förvaltning, revision eller kontroll av budgetmedel att utföra handlingar
  som innebär att deras
  egenintresse kan stå i strid med genomförandeorganets eller gemenskapernas intressen.
  Föreskrifterna i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget samt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna ska gälla i tillämpliga delar.
  Om en sådan situation uppstår ska den berörda personen avstå från att utföra handlingen och underrätta sin överordnade. Direktören ska förelägga styrelsen frågan. |
| --- | --- |

1.

Det ska vara förbjudet för alla de aktörer i budgetförvaltningen som avses i kapitel 2 i denna avdelning samt för alla andra personer som deltar i budgetgenomförandet eller i förvaltning, revision eller kontroll av budgetmedel att utföra handlingar
  som innebär att deras
  egenintresse kan stå i strid med genomförandeorganets eller gemenskapernas intressen.
  Föreskrifterna i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget samt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna ska gälla i tillämpliga delar.
  Om en sådan situation uppstår ska den berörda personen avstå från att utföra handlingen och underrätta sin överordnade. Direktören ska förelägga styrelsen frågan.

Ändring 17

ARTIKEL 1, LED 8A (nytt)

Artikel 29, stycke 2 (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (8a) | I artikel 29 ska andra stycket ersättas med följande:


  ”Utanordnaren ska i enlighet med de miniminormer som fastställs av kommissionen och med beaktande av de särskilda risker som är förenade med förvaltningsmiljön

  och den finansierade verksamhetens karaktär

  inrätta en organisatorisk struktur samt interna system och förfaranden för förvaltning och kontroll som är anpassade till de uppgifter som ska utföras, i förekommande fall inklusive efterhandskontroller.” |
| --- | --- |

(8a)

”Utanordnaren ska i enlighet med de miniminormer som fastställs av kommissionen och med beaktande av de särskilda risker som är förenade med förvaltningsmiljön

  och den finansierade verksamhetens karaktär

  inrätta en organisatorisk struktur samt interna system och förfaranden för förvaltning och kontroll som är anpassade till de uppgifter som ska utföras, i förekommande fall inklusive efterhandskontroller.”

Ändring 18

ARTIKEL 1, LED 9A (nytt)

Artikel 29, stycke 5 (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (9a) | I artikel 29 ska femte stycket ersättas med följande:



  ”Utanordnaren ska, senast den 15 mars varje budgetår, förelägga styrelsen en årlig verksamhetsrapport enligt artikel 9.7 i förordning (EG) nr 58/2003. I denna rapport ska utanordnaren med hjälp av en egenhändigt undertecknad revisionsförklaring bekräfta att upplysningarna i rapporten ger en sann och rättvisande bild av genomförandeorganets situation, med undantag för eventuellt uttalade reservationer.” |
| --- | --- |

(9a)

”Utanordnaren ska, senast den 15 mars varje budgetår, förelägga styrelsen en årlig verksamhetsrapport enligt artikel 9.7 i förordning (EG) nr 58/2003. I denna rapport ska utanordnaren med hjälp av en egenhändigt undertecknad revisionsförklaring bekräfta att upplysningarna i rapporten ger en sann och rättvisande bild av genomförandeorganets situation, med undantag för eventuellt uttalade reservationer.”

Ändring 19

ARTIKEL 1, LED 10

Artikel 30, inledningen (förordning (EG) nr 1653/2004)

Styrelsen skall utse en räkenskapsförare, som skall vara en tjänsteman som avdelats för uppdraget
  eller en tillfälligt anställd som rekryterats direkt av byrån
  ; räkenskapsföraren skall ansvara för att

Styrelsen ska utse en räkenskapsförare, som ska vara en tjänsteman som avdelats för uppdraget; räkenskapsföraren ska ansvara för att

Ändring 20

ARTIKEL 1, LED 10

Artikel 30, stycke 2 (förordning (EG) nr 1653/2004)

Innan styrelsen godkänner räkenskaperna skall räkenskapsföraren godkänna dem och därmed intyga en rimlig visshet om att de utgör en sann och rättvisande bild av genomförandeorganets ekonomiska situation.

Innan styrelsen godkänner räkenskaperna ska räkenskapsföraren godkänna dem
  i en revisionsförklaring
  och därmed intyga en rimlig visshet om att de utgör en sann och rättvisande bild av genomförandeorganets ekonomiska situation.

Ändring 21

ARTIKEL 1, LED 12A (nytt)

Artikel 35, punkt 1, stycke 2 (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (12a) | I artikel 35.1 ska andra stycket ersättas med följande:


  ”Direktören ska på grundval av ett yttrande från denna instans besluta om huruvida ett förfarande för disciplinåtgärder eller krav på ekonomisk kompensation ska inledas. Om instansen upptäcker systematiska fel ska den överlämna en rapport med sina rekommendationer till utanordnaren och kommissionens internrevisor. Om instansen genom sitt yttrande ifrågasätter direktörens tjänsteutövning ska den överlämna yttrandet till styrelsen och till kommissionens internrevisor.

  Direktörens påpekanden med anledning av dessa fall ska, tillsammans med en redogörelse för de beslut som direktören har fattat vid uppföljningen av dem, fogas till organets rapport till budgetmyndigheten om budgetförvaltningen och finanserna.” |
| --- | --- |

(12a)

”Direktören ska på grundval av ett yttrande från denna instans besluta om huruvida ett förfarande för disciplinåtgärder eller krav på ekonomisk kompensation ska inledas. Om instansen upptäcker systematiska fel ska den överlämna en rapport med sina rekommendationer till utanordnaren och kommissionens internrevisor. Om instansen genom sitt yttrande ifrågasätter direktörens tjänsteutövning ska den överlämna yttrandet till styrelsen och till kommissionens internrevisor.

  Direktörens påpekanden med anledning av dessa fall ska, tillsammans med en redogörelse för de beslut som direktören har fattat vid uppföljningen av dem, fogas till organets rapport till budgetmyndigheten om budgetförvaltningen och finanserna.”

Ändring 22

ARTIKEL 1, LED 15

Artikel 42a (förordning (EG) nr 1653/2004)

Räkenskapsföraren skall föra en förteckning över de fordringar som skall krävas in, i vilken fordringarna skall vara ordnade efter de datum då de uppstått. Förteckningen skall bifogas rapporten om genomförandeorganets budgetförvaltning och ekonomiska förvaltning. Genomförandeorganet skall upprätta en förteckning – med uppgifter om belopp och gäldenärernas namn – över de fall där Europeiska gemenskapernas domstol beordrat gäldenärerna att betala i en dom som vunnit laga kraft och där inget betydande belopp betalats in inom ett år efter det att domen avkunnats. Förteckningen skall offentliggöras, med nödvändig hänsyn tagen till gällande lagstiftning om uppgiftsskydd.

Räkenskapsföraren ska föra en förteckning över de fordringar som ska krävas in, i vilken fordringarna ska vara ordnade efter de datum då de uppstått. Förteckningen ska bifogas rapporten
  till budgetmyndigheten
  om genomförandeorganets budgetförvaltning och ekonomiska förvaltning.
  Den ska också innehålla de fordringar som helt eller delvis har avskrivits.

Genomförandeorganet ska upprätta en förteckning
  avseende organets egen budget
  – med uppgifter om belopp och gäldenärernas namn – över de fall där Europeiska gemenskapernas domstol beordrat gäldenärerna att betala i en dom som vunnit laga kraft och där inget betydande belopp betalats in inom ett år efter det att domen avkunnats. Förteckningen ska offentliggöras, med nödvändig hänsyn tagen till gällande lagstiftning om uppgiftsskydd.

Ändring 23

ARTIKEL 1, LED 16A (nytt)

Artikel 48, stycke 1a (nytt) (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (16a) | I artikel 48 ska följande stycke läggas till:



  ”Om IT-baserade betalsystem används ska räkenskapsföraren validera deras säkerhet och tillförlitlighet.” |
| --- | --- |

(16a)

”Om IT-baserade betalsystem används ska räkenskapsföraren validera deras säkerhet och tillförlitlighet.”

Ändring 24

ARTIKEL 1, LED 19

Artikel 50a (förordning (EG) nr 1653/2004)

Artikel 265a i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 skall i tillämpliga delar gälla för urvalet av experter, som skall arvoderas på grundval av fasta belopp, för att i synnerhet biträda genomförandeorganen med att bedöma förslag och bidragsansökningar eller anbud vid upphandling, och ge tekniskt bistånd i uppföljningen och slututvärderingen av projekt. Genomförandeorganen får också använda sig av den förteckning över experter som sammanställts av kommissionen.

Artikel 265a i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 ska i tillämpliga delar gälla för urvalet av experter, som ska arvoderas på grundval av fasta belopp, för att i synnerhet biträda genomförandeorganen med att bedöma förslag och bidragsansökningar eller anbud vid upphandling, och ge tekniskt bistånd i uppföljningen och slututvärderingen av projekt. Genomförandeorganen får också använda sig av den förteckning över experter som sammanställts av kommissionen.
  En förteckning med namnen på de experter som har samarbetat med organet under budgetåret i fråga och den ersättning som dessa experter har fått ska biläggas genomförandeorganets rapport till budgetmyndigheten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen, med adekvat hänsyn till skyddet för personuppgifter.

Ändring 25

ARTIKEL 1, LED 21A (nytt)

Artikel 66, stycke 1 (förordning (EG) nr 1653/2004)

| (21a) | I artikel 66 ska stycke 1 ersättas med följande:


  ”Efter en rekommendation från rådet, som beslutar med kvalificerad majoritet, ska Europaparlamentet senast den 29 april år N+2 bevilja direktören ansvarsfrihet för genomförandet av den administrativa budgeten för år N.

  Direktören ska informera styrelsen om Europaparlamentets iakttagelser som ingår i den resolution som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet.” |
| --- | --- |

(21a)

”Efter en rekommendation från rådet, som beslutar med kvalificerad majoritet, ska Europaparlamentet senast den 29 april år N+2 bevilja direktören ansvarsfrihet för genomförandet av den administrativa budgeten för år N.

  Direktören ska informera styrelsen om Europaparlamentets iakttagelser som ingår i den resolution som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet.”

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/67

---

Torsdag 10 april 2008Rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002*

P6_TA(2008)0112

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 April 2008 om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG,Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (SEK(2007)1013 – C6-0417/2007 – 2007/0151(CNS))

2009/C 247 E/15

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till kommissionens förordning (SEK(2007)1013),

med beaktande av att kommissionen hört parlamentet genom en skrivelse av den 20 juli 2007 (C6-0417/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A6-0069/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i enlighet med parlamentets ändringar. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i enlighet med parlamentets ändringar.

| 3. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra en text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra en text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 3 A (nytt) |
| | (3a) | Med tanke på de olika tidsfristerna för Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för den allmänna budgeten, vilket är den 15 maj år n+2, och dess beslut om ansvarsfrihet för organen, vilket är den 30 april år n+2, bör alla aktörer försöka att undvika praktiska svårigheter och i framtiden sträva efter en harmonisering av de rättsliga grunderna. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 3 A (nytt)

(3a)

Ändring 2

ARTIKEL 1, LED -1 (nytt)

Artikel 2, punkt 1 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (-1) | I artikel 2 ska punkt 1 ersättas med följande:







  ”1. | gemenskapsorgan: de organ som avses i artikel 185.1 i den allmänna budgetförordningen.””
  Med gemenskapsorgan som faktiskt beviljas bidrag som belastar budgeten i enlighet med artikel 185.1 i den allmänna budgetförordningen, avses alla gemenskapsorgan som får anslag direkt från budgeten och alla andra gemenskapsorgan som får bidrag från budgeten,
  ” |
| --- | --- | --- |

(-1)

”1.

gemenskapsorgan: de organ som avses i artikel 185.1 i den allmänna budgetförordningen.”

Ändring 3

ARTIKEL 1, LED 3, LED CA (nytt)

Artikel 10, punkt 7 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (ca) | Punkt 7 ska ersättas med följande:

  ”7.   Anslag som motsvarar de inkomster avsatta för särskilda ändamål som avses i artikel 19 och som fortfarande är disponibla den 31 december ska automatiskt överföras.”
  ”De anslag som överförs på dessa grunder ska användas först.

  . Senast den 1 juni påföljande år ska gemenskapsorganen informera kommissionen om genomförandet av överförda inkomster avsatta för särskilda ändamåls. Kommissionen ska senast den 15 juli påföljande år skicka en sammanfattande rapport till budgetmyndigheten om användningen av inkomster avsatta för särskilda ändamål i alla gemenskapsorgan.” |
| --- | --- |

(ca)

”7.   Anslag som motsvarar de inkomster avsatta för särskilda ändamål som avses i artikel 19 och som fortfarande är disponibla den 31 december ska automatiskt överföras.”

”De anslag som överförs på dessa grunder ska användas först.

  . Senast den 1 juni påföljande år ska gemenskapsorganen informera kommissionen om genomförandet av överförda inkomster avsatta för särskilda ändamåls. Kommissionen ska senast den 15 juli påföljande år skicka en sammanfattande rapport till budgetmyndigheten om användningen av inkomster avsatta för särskilda ändamål i alla gemenskapsorgan.”

Ändring 5

ARTIKEL 1, LED 7

Artikel 23, punkt 4 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| 4. | Direktören ska snarast möjligt informera styrelsen om alla anslagsöverföringar som gjorts. |
| --- | --- |

4.

Direktören ska snarast möjligt informera styrelsen om alla anslagsöverföringar som gjorts.

| 4. | Direktören ska snarast möjligt informera styrelsen om alla anslagsöverföringar som gjorts.
  Direktören ska informera budgetmyndigheten om samtliga anslagsöverföringar som genomförts i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

4.

Direktören ska snarast möjligt informera styrelsen om alla anslagsöverföringar som gjorts.
  Direktören ska informera budgetmyndigheten om samtliga anslagsöverföringar som genomförts i enlighet med punkt 2.

Ändring 6

ARTIKEL 1, LED 9, LED A

Artikel 26, punkt 2 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| 2. | En sammanfattning av budgeten och eventuella ändringsbudgetar ska i sin slutliga lydelse offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning inom tre månader från det att de antagits. |
| --- | --- |

2.

En sammanfattning av budgeten och eventuella ändringsbudgetar ska i sin slutliga lydelse offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning inom tre månader från det att de antagits.

| 2. | En sammanfattning av budgeten och eventuella ändringsbudgetar ska i sin slutliga lydelse offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning inom tre månader från det att de antagits.
  I denna sammanfattning ska anges inkomster och utgifter, förändringar i förhållande till föregående år, de fem främsta utgiftsbudgetposterna för budgeten för administration respektive drift, de fem främsta inkomstbudgetposterna, tjänsteförteckningen med fast och tillfällig personal samt en översikt över antalet kontraktsanställda och nationella experter samt förändringarna i förhållande till föregående år. |
| --- | --- |

2.

En sammanfattning av budgeten och eventuella ändringsbudgetar ska i sin slutliga lydelse offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning inom tre månader från det att de antagits.
  I denna sammanfattning ska anges inkomster och utgifter, förändringar i förhållande till föregående år, de fem främsta utgiftsbudgetposterna för budgeten för administration respektive drift, de fem främsta inkomstbudgetposterna, tjänsteförteckningen med fast och tillfällig personal samt en översikt över antalet kontraktsanställda och nationella experter samt förändringarna i förhållande till föregående år.

Ändring 7

ARTIKEL 1, LED 9, LED B

Artikel 26, punkt 3 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| 3. | Budgeten och eventuella ändringsbudgetar ska i slutlig lydelse översändas till budgetmyndigheten, revisionsrätten och kommissionen för kännedom, och offentliggöras på gemenskapsorganets webbplats inom två månader efter det att de antagits. |
| --- | --- |

3.

Budgeten och eventuella ändringsbudgetar ska i slutlig lydelse översändas till budgetmyndigheten, revisionsrätten och kommissionen för kännedom, och offentliggöras på gemenskapsorganets webbplats inom två månader efter det att de antagits.

| 3. | Budgeten och eventuella ändringsbudgetar i slutlig lydelse
  inklusive tjänsteförteckning (med fast och tillfälligt anställda och en översikt över kontraktsanställda och nationella experter),
  ska översändas till budgetmyndigheten, revisionsrätten och kommissionen för kännedom, och offentliggöras på gemenskapsorganets webbplats inom två månader efter det att de antagits. |
| --- | --- |

3.

Budgeten och eventuella ändringsbudgetar i slutlig lydelse
  inklusive tjänsteförteckning (med fast och tillfälligt anställda och en översikt över kontraktsanställda och nationella experter),
  ska översändas till budgetmyndigheten, revisionsrätten och kommissionen för kännedom, och offentliggöras på gemenskapsorganets webbplats inom två månader efter det att de antagits.

Ändring 8

ARTIKEL 1, LED 9, LED B

Artikel 26, punkt 4 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| 4. | Gemenskapsorganet ska på
  lämpligt sätt
  redovisa uppgifter om mottagarna av medel från dess budget. Uppgifterna ska läggas fram med vederbörlig hänsyn till säkerhetskrav samt krav på konfidentialitet, särskilt skydd av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

4.

Gemenskapsorganet ska på
  lämpligt sätt
  redovisa uppgifter om mottagarna av medel från dess budget. Uppgifterna ska läggas fram med vederbörlig hänsyn till säkerhetskrav samt krav på konfidentialitet, särskilt skydd av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001.

| 4. | Gemenskapsorganet ska på
  sin webbplats
  redovisa uppgifter om mottagarna av medel från dess budget.
  Dessa uppgifter ska vara lätta att hitta för utomstående och vara överskådliga och detaljerade (fullständig redovisning).
  Uppgifterna ska läggas fram med vederbörlig hänsyn till säkerhetskrav samt krav på konfidentialitet, särskilt skydd av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter.
  Om en fullständig redovisning inte görs ska mottagarnas uppgifter på lämpligt sätt meddelas Europaparlamentets budgetkontrollutskott. De mottagna medlen ska redovisas i enlighet med första och andra meningen, i avidentifierad form, med uppgift om orsaken till den konfidentiella behandlingen och vilken enhet som är ansvarig för beslutet om denna konfidentiella behandling. |
| --- | --- |

4.

Gemenskapsorganet ska på
  sin webbplats
  redovisa uppgifter om mottagarna av medel från dess budget.
  Dessa uppgifter ska vara lätta att hitta för utomstående och vara överskådliga och detaljerade (fullständig redovisning).
  Uppgifterna ska läggas fram med vederbörlig hänsyn till säkerhetskrav samt krav på konfidentialitet, särskilt skydd av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter.
  Om en fullständig redovisning inte görs ska mottagarnas uppgifter på lämpligt sätt meddelas Europaparlamentets budgetkontrollutskott. De mottagna medlen ska redovisas i enlighet med första och andra meningen, i avidentifierad form, med uppgift om orsaken till den konfidentiella behandlingen och vilken enhet som är ansvarig för beslutet om denna konfidentiella behandling.

Ändring 9

ARTIKEL 1, LED 9A (nytt)

Artikel 27, punkt 3, led ba (nytt) (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (9a) | I artikel 27.3 ska följande led (ba) föras in:









  (ba) | detaljerad dokumentation om inkomster som avsatts för särskilda ändamål, i synnerhet en beräkning av driftsöverskottet från år n-1 för att komplettera den information som redan finns tillgänglig rörande överskottet från år n-2. |
| --- | --- | --- |

(9a)

(ba)

detaljerad dokumentation om inkomster som avsatts för särskilda ändamål, i synnerhet en beräkning av driftsöverskottet från år n-1 för att komplettera den information som redan finns tillgänglig rörande överskottet från år n-2.

Ändring 10

ARTIKEL 1, LED 9 B(nytt)

Artikel 27, punkt 3, led da (nytt) (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (9b) | I artikel 27.3 ska följande led (da) läggas till:









  (da) | en beräkning av det saldo som följer av resultaträkningen enligt artikel 81 för år n-1. |
| --- | --- | --- |

(9b)

(da)

en beräkning av det saldo som följer av resultaträkningen enligt artikel 81 för år n-1.

Ändring 11

ARTIKEL 1, LED 9 C (nytt)

Artikel 27, punkt 3a (nytt) (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (9c) | I artikel 27 ska en ny punkt 3a föras in:



  3a.
     
  Gemenskapsorganet ska senast den 31 mars varje år till kommissionen och budgetmyndigheten också översända










  (a) | utkastet till sitt arbetsprogram, |
| --- | --- | --- |

(9c)

3a.
     
  Gemenskapsorganet ska senast den 31 mars varje år till kommissionen och budgetmyndigheten också översända

(a)

utkastet till sitt arbetsprogram,

| (b) | sin uppdaterade fleråriga personalpolitiska plan enligt de av kommissionen fastställda riktlinjerna, |
| --- | --- |

(b)

sin uppdaterade fleråriga personalpolitiska plan enligt de av kommissionen fastställda riktlinjerna,

| (c) | information om antalet fast anställda tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda för år N-1 och N samt en uppskattning för år N+1, |
| --- | --- |

(c)

information om antalet fast anställda tjänstemän, tillfälligt anställda och kontraktsanställda för år N-1 och N samt en uppskattning för år N+1,

| (d) | uppgifter om in natura-bidrag från värdmedlemsstaten till gemenskapsorganet. |
| --- | --- |

(d)

uppgifter om in natura-bidrag från värdmedlemsstaten till gemenskapsorganet.

Ändring 12

ARTIKEL 1, LED 9D (nytt)

Artikel 27, punkt 5 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (9d) | I artikel 27 ska punkt 5 ersättas med följande:


  5.   Budgetmyndigheten ska fatta beslut om tjänsteförteckningarna för gemenskapsorganen liksom om alla eventuella framtida ändringar i dessa förteckningar på grundval av artikel 32.1.

  Den godkända tjänsteförteckningen ska offentliggöras i en bilaga till Avsnitt III – Kommissionen – i Europeiska unionens allmänna budget, tillsammans med en beräkning av det antal kontraktsanställda som planeras och budgeterats preliminärt för det aktuella budgetåret. |
| --- | --- |

(9d)

5.   Budgetmyndigheten ska fatta beslut om tjänsteförteckningarna för gemenskapsorganen liksom om alla eventuella framtida ändringar i dessa förteckningar på grundval av artikel 32.1.

  Den godkända tjänsteförteckningen ska offentliggöras i en bilaga till Avsnitt III – Kommissionen – i Europeiska unionens allmänna budget, tillsammans med en beräkning av det antal kontraktsanställda som planeras och budgeterats preliminärt för det aktuella budgetåret.

Ändring 13

ARTIKEL 1, LED 9E (nytt)

Artikel 31, led 1b (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (9e) | I artikel 31 ska led 1b ersättas med följande:








  (b) | Preliminära belopp för inkomsterna för föregående budgetår samt inkomsterna för budgetåret n-2

  , inklusive inkomster som avsatts för särskilda ändamål. |
| --- | --- | --- |

(9e)

(b)

Preliminära belopp för inkomsterna för föregående budgetår samt inkomsterna för budgetåret n-2

  , inklusive inkomster som avsatts för särskilda ändamål.

Ändring 15

ARTIKEL 1, LED 15

Artikel 40, punkt 1, stycke 1 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| 1. | Utanordnaren ska till styrelsen rapportera hur det delegerade ansvaret skötts genom en årlig verksamhetsrapport med uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen som bekräftar att innehållet i rapporten ger en rättvisande bild, såvida inte annat anges i reservationer avseende fastställda inkomst- och utgiftsområden. |
| --- | --- |

1.

Utanordnaren ska till styrelsen rapportera hur det delegerade ansvaret skötts genom en årlig verksamhetsrapport med uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen som bekräftar att innehållet i rapporten ger en rättvisande bild, såvida inte annat anges i reservationer avseende fastställda inkomst- och utgiftsområden.

| 1. | Utanordnaren ska till styrelsen rapportera hur det delegerade ansvaret skötts genom en årlig verksamhetsrapport med uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen som
  genom en revisionsförklaring
  bekräftar att innehållet i rapporten ger en rättvisande bild, såvida inte annat anges i reservationer avseende fastställda inkomst- och utgiftsområden. |
| --- | --- |

1.

Utanordnaren ska till styrelsen rapportera hur det delegerade ansvaret skötts genom en årlig verksamhetsrapport med uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen som
  genom en revisionsförklaring
  bekräftar att innehållet i rapporten ger en rättvisande bild, såvida inte annat anges i reservationer avseende fastställda inkomst- och utgiftsområden.

Ändring 16

ARTIKEL 1, LED 15A (nytt)

Artikel 40, punkt 2 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (15a) | I artikel 40 ska punkt 2 ersättas med följande:


  2.   Styrelsen ska senast den 15 juni varje år till budgetmyndigheten och revisionsrätten överlämna en analys och bedömning av utanordnarens rapport för föregående budgetår, inklusive dennes revisionsförklaring. Denna analys och bedömning ska infogas i gemenskapsorganets årsrapport enligt bestämmelserna i dess grundrättsakt. |
| --- | --- |

(15a)

2.   Styrelsen ska senast den 15 juni varje år till budgetmyndigheten och revisionsrätten överlämna en analys och bedömning av utanordnarens rapport för föregående budgetår, inklusive dennes revisionsförklaring. Denna analys och bedömning ska infogas i gemenskapsorganets årsrapport enligt bestämmelserna i dess grundrättsakt.

Ändring 17

ARTIKEL 1, LED 16

Artikel 43, punkt 2a, stycke 1 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| 2a. | Innan
  direktören
  antar räkenskaperna ska räkenskapsföraren underteckna dem och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att de ger en rättvisande bild av gemenskapsorganets ekonomiska situation. |
| --- | --- |

2a.

Innan
  direktören
  antar räkenskaperna ska räkenskapsföraren underteckna dem och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att de ger en rättvisande bild av gemenskapsorganets ekonomiska situation.

| 2a. | Innan
  styrelsen
  antar räkenskaperna ska räkenskapsföraren underteckna dem och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att de ger en rättvisande bild av gemenskapsorganets ekonomiska situation. |
| --- | --- |

2a.

Innan
  styrelsen
  antar räkenskaperna ska räkenskapsföraren underteckna dem och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att de ger en rättvisande bild av gemenskapsorganets ekonomiska situation.

Ändring 18

ARTIKEL 1, LED 19

Artikel 47, punkt 4 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| 4. | Den särskilda instans för undersökning av finansiella oegentligheter som utsetts av kommissionen enligt artikel66.4 i den allmänna budgetförordningen ska ha samma befogenheter gentemot gemenskapsorganen som gentemot kommissionens egna avdelningar,
  såvida inte styrelsen för ett gemenskapsorgan beslutar att inrätta en funktionellt oberoende instans för ändamålet, eller att dela en gemensam sådan instans som inrättas av flera gemenskapsorgan tillsammans
  . |
| --- | --- |

4.

Den särskilda instans för undersökning av finansiella oegentligheter som utsetts av kommissionen enligt artikel66.4 i den allmänna budgetförordningen ska ha samma befogenheter gentemot gemenskapsorganen som gentemot kommissionens egna avdelningar,
  såvida inte styrelsen för ett gemenskapsorgan beslutar att inrätta en funktionellt oberoende instans för ändamålet, eller att dela en gemensam sådan instans som inrättas av flera gemenskapsorgan tillsammans
  .

| 4. | Den särskilda instans för undersökning av finansiella oegentligheter som utsetts av kommissionen enligt artikel 66.4 i den allmänna budgetförordningen ska ha samma befogenheter gentemot gemenskapsorganen som gentemot kommissionens egna avdelningar.


  Vid fall som gäller gemenskapsorgan ska instansen tillhandahålla en plats för en representant för gemenskapsorganen. |
| --- | --- |

4.

Den särskilda instans för undersökning av finansiella oegentligheter som utsetts av kommissionen enligt artikel 66.4 i den allmänna budgetförordningen ska ha samma befogenheter gentemot gemenskapsorganen som gentemot kommissionens egna avdelningar.

Vid fall som gäller gemenskapsorgan ska instansen tillhandahålla en plats för en representant för gemenskapsorganen.

Direktören ska på grundval av ett yttrande från denna instans besluta om ett förfarande för disciplinåtgärder eller krav på ekonomisk kompensation ska inledas. Om instansen upptäcker systematiska fel ska den överlämna en rapport med sina rekommendationer till kommissionens utanordnare och internrevisor. Om instansen genom sitt yttrande ifrågasätter direktörens tjänsteutövning ska den överlämna yttrandet till styrelsen och till kommissionens internrevisor.

Direktören ska på grundval av ett yttrande från denna instans besluta om ett förfarande för disciplinåtgärder eller krav på ekonomisk kompensation ska inledas. Om instansen upptäcker systematiska fel ska den överlämna en rapport med sina rekommendationer till kommissionens utanordnare och internrevisor. Om instansen genom sitt yttrande ifrågasätter direktörens tjänsteutövning ska den överlämna yttrandet till styrelsen och till kommissionens internrevisor.

Direktörens uppgifter om dessa fall och förklaringen av hans uppföljningsbeslut ska ingå i direktörens årliga verksamhetsrapport.

Ändring 19

ARTIKEL 1, LED 22

Artikel 58a, stycke 1 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

Räkenskapsföraren ska föra en förteckning över de fordringar som ska krävas in, i vilken fordringarna ska vara ordnade efter de datum då respektive betalningskrav utfärdats. Förteckningen ska fogas till gemenskapsorganets rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen.

Räkenskapsföraren ska föra en förteckning över de fordringar som ska krävas in, i vilken fordringarna ska vara ordnade efter de datum då respektive betalningskrav utfärdats. Förteckningen ska fogas till gemenskapsorganets rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen.
  I förteckningen ska även tydligt anges fordringar som helt eller delvis avskrivits.

Ändring 20

ARTIKEL 1, LED 23

Artikel 59, led b (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (b) | Om skatterna eller avgifterna i fråga regleras helt och hållet genom lagstiftning eller genom beslut av styrelsen får utanordnaren avstå från att utfärda betalningskrav och i stället utfärda en debetnota direkt efter att ha fastställt en fordran. I dessa fall ska alla närmare uppgifter om gemenskapsorganets fordran registreras. |
| --- | --- |

(b)

Om skatterna eller avgifterna i fråga regleras helt och hållet genom lagstiftning eller genom beslut av styrelsen får utanordnaren avstå från att utfärda betalningskrav och i stället utfärda en debetnota direkt efter att ha fastställt en fordran. I dessa fall ska alla närmare uppgifter om gemenskapsorganets fordran registreras.

| (b) | Om skatterna eller avgifterna i fråga regleras helt och hållet genom lagstiftning eller genom beslut av styrelsen får utanordnaren avstå från att utfärda betalningskrav och i stället utfärda en debetnota direkt efter att ha fastställt en fordran. I dessa fall ska alla närmare uppgifter om gemenskapsorganets fordran registreras.
  Räkenskapsföraren ska föra en förteckning över debetnotorna. Denna förteckning ska fogas till gemenskapsorganets rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. I förteckningen ska även tydligt anges debetnotor som helt eller delvis avskrivits. |
| --- | --- |

(b)

Om skatterna eller avgifterna i fråga regleras helt och hållet genom lagstiftning eller genom beslut av styrelsen får utanordnaren avstå från att utfärda betalningskrav och i stället utfärda en debetnota direkt efter att ha fastställt en fordran. I dessa fall ska alla närmare uppgifter om gemenskapsorganets fordran registreras.
  Räkenskapsföraren ska föra en förteckning över debetnotorna. Denna förteckning ska fogas till gemenskapsorganets rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. I förteckningen ska även tydligt anges debetnotor som helt eller delvis avskrivits.

Ändring 21

ARTIKEL 1, LED 25A (nytt)

Artikel 69 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (25a) | Artikel 69 får följande ordalydelse:


  Artikel 69



  Utgifterna ska kontrolleras, godkännas och betalas inom


  tidsfristerna och enligt bestämmelserna i budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser. När det gäller de IT-baserade betalningssystemen så måste räkenskapsföraren kontrollera deras säkerhet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

(25a)

Artikel 69

Utgifterna ska kontrolleras, godkännas och betalas inom


  tidsfristerna och enligt bestämmelserna i budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser. När det gäller de IT-baserade betalningssystemen så måste räkenskapsföraren kontrollera deras säkerhet och tillförlitlighet.

Ändring 22

ARTIKEL 1, LED 28

Artikel 74a (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

I fråga om anlitande av experter ska artikel 265a i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 gälla i tillämpliga delar. Experter ska arvoderas på grundval av fasta belopp, för att i synnerhet biträda gemenskapsorganen med att bedöma förslag och bidragsansökningar eller anbud vid upphandling, och ge tekniskt bistånd i uppföljningen och slututvärderingen av projekt. Ett gemenskapsorgan ska för detta ändamål ha rätt att använda sig av förteckningar som upprättats av kommissionen eller av andra gemenskapsorgan.

I fråga om anlitande av experter ska artikel 265a i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 gälla i tillämpliga delar. Experter ska arvoderas på grundval av fasta belopp, för att i synnerhet biträda gemenskapsorganen med att bedöma förslag och bidragsansökningar eller anbud vid upphandling, och ge tekniskt bistånd i uppföljningen och slututvärderingen av projekt. Ett gemenskapsorgan ska för detta ändamål ha rätt att använda sig av förteckningar som upprättats av kommissionen eller av andra gemenskapsorgan.
  En förteckning med namnen på de experter som samarbetat med gemenskapsorganet under budgetåret i fråga och den ekonomiska ersättningen till dessa experter ska bifogas gemenskapsorganets rapport till budgetmyndigheten om budget- och ekonomiförvaltningen, dock med vederbörlig hänsyn tagen till skyddet av personuppgifter.

Ändring 23

ARTIKEL 1, LED 30

Artikel 82 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

Räkenskapsföraren för varje gemenskapsorgan ska senast den 1 mars efter det budgetår som löpt ut överlämna sina preliminära redovisningar samt den rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen som avses i artikel 76 i denna förordning till kommissionens räkenskapsförare och till revisionsrätten, så att kommissionens räkenskapsförare kan konsolidera räkenskaperna i enlighet med artikel 128 i den allmänna budgetförordningen.

Räkenskapsföraren för varje gemenskapsorgan ska senast den 1 mars efter det budgetår som löpt ut överlämna sina preliminära redovisningar samt den rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen som avses i artikel 76 i denna förordning till kommissionens räkenskapsförare och till revisionsrätten, så att kommissionens räkenskapsförare kan konsolidera räkenskaperna i enlighet med artikel 128 i den allmänna budgetförordningen.
  Den senare ska ge budgetmyndigheten en rapport om konsolideringen av räkenskaperna för samtliga organ.

Ändring 24

ARTIKEL 1, LED 30

Artikel 82, stycke 2 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

Räkenskapsföraren ska också sända rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen till Europaparlamentet och rådet senast den 31 mars det påföljande året.

Räkenskapsföraren ska också sända rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen
  tillsammans med sin revisionsförklaring
  till Europaparlamentet och rådet senast den 31 mars det påföljande året.

Ändring 25

ARTIKEL 1, LED 30

Artikel 83, punkt 2 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| 2. | Efter att ha mottagit revisionsrättens iakttagelser över gemenskapsorganets preliminära redovisningar ska direktören på eget ansvar upprätta de slutliga redovisningarna i enlighet med artikel 43
  och överlämna dem till
  styrelsen
  för ett yttrande
  . |
| --- | --- |

2.

Efter att ha mottagit revisionsrättens iakttagelser över gemenskapsorganets preliminära redovisningar ska direktören på eget ansvar upprätta de slutliga redovisningarna i enlighet med artikel 43
  och överlämna dem till
  styrelsen
  för ett yttrande
  .

| 2. | Efter att ha mottagit revisionsrättens iakttagelser över gemenskapsorganets preliminära redovisningar ska direktören på eget ansvar upprätta de slutliga redovisningarna i enlighet med artikel 43.
  De slutliga redovisningarna ska godkännas av
  styrelsen. |
| --- | --- |

2.

Efter att ha mottagit revisionsrättens iakttagelser över gemenskapsorganets preliminära redovisningar ska direktören på eget ansvar upprätta de slutliga redovisningarna i enlighet med artikel 43.
  De slutliga redovisningarna ska godkännas av
  styrelsen.

Ändring 26

ARTIKEL 1, LED 30

Artikel 83, punkt 3 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| 3. | Direktören ska
  upprätta
  de slutliga redovisningarna och senast den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret
  överlämna dem tillsammans med styrelsens yttrande
  till kommissionens räkenskapsförare samt till revisionsrätten, Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

3.

Direktören ska
  upprätta
  de slutliga redovisningarna och senast den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret
  överlämna dem tillsammans med styrelsens yttrande
  till kommissionens räkenskapsförare samt till revisionsrätten, Europaparlamentet och rådet.

| 3. | Direktören ska
  överlämna
  de slutliga redovisningarna
  , som godkänts av styrelsen,
  senast den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret till kommissionens räkenskapsförare samt till revisionsrätten, Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

3.

Direktören ska
  överlämna
  de slutliga redovisningarna
  , som godkänts av styrelsen,
  senast den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret till kommissionens räkenskapsförare samt till revisionsrätten, Europaparlamentet och rådet.

Ändring 27

ARTIKEL 1, LED 30A (nytt)

Artikel 94, punkt 1 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (30a) | I artikel 94 ska punkt 1 ersättas med följande:


  ”1.   Europaparlamentet ska före den 30 april år n+2 på rekommendation av rådet bevilja direktören ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n.

  Direktören ska informera styrelsen om Europaparlamentets iakttagelser som ingår i den resolution som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet.
  ” |
| --- | --- |

(30a)

”1.   Europaparlamentet ska före den 30 april år n+2 på rekommendation av rådet bevilja direktören ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n.

  Direktören ska informera styrelsen om Europaparlamentets iakttagelser som ingår i den resolution som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet.
  ”

Ändring 28

ARTIKEL 1, LED 30B (nytt)

Artikel 94, punkt 3 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (30b) | I artikel 94 ska punkt 3 ersättas med följande:


  ”3.   Om Europaparlamentet skjuter upp beslutet om beviljande av ansvarsfrihet ska direktören

  , i samarbete med styrelsen,

  så fort som möjligt vidta åtgärder för att underlätta att hindren för detta beslut undanröjs.” |
| --- | --- |

(30b)

”3.   Om Europaparlamentet skjuter upp beslutet om beviljande av ansvarsfrihet ska direktören

  , i samarbete med styrelsen,

  så fort som möjligt vidta åtgärder för att underlätta att hindren för detta beslut undanröjs.”

Ändring 29

ARTIKEL 1, LED 31A (nytt)

Artikel 98a (ny) (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (31a) | Följande artikel 98a ska införas:


  Artikel 98a



  Två år innan budgetplanen eller den fleråriga budgetramen löper ut, ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna ett yttrande om hur varje enskilt organ fungerar och huruvida det behövs. |
| --- | --- |

(31a)

Artikel 98a

Två år innan budgetplanen eller den fleråriga budgetramen löper ut, ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna ett yttrande om hur varje enskilt organ fungerar och huruvida det behövs.

Ändring 30

ARTIKEL 1, LED 32

Artikel 99 (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002)

| (32) | I
  artikel 99
  ska följande mening läggas till: ”Direktören ska sända ett exemplar av dessa bestämmelser till kommissionen för kännedom.” |
| --- | --- |

(32)

I
  artikel 99
  ska följande mening läggas till: ”Direktören ska sända ett exemplar av dessa bestämmelser till kommissionen för kännedom.”

| (32) | Artikel 99
  ska ersättas med följande:




  Artikel 99



  Om så krävs ska styrelsen på förslag av direktören

  och med kommissionens godkännande

  anta genomförandebestämmelser till organets budgetförordning |
| --- | --- |

(32)

Artikel 99
  ska ersättas med följande:

Artikel 99

Om så krävs ska styrelsen på förslag av direktören

  och med kommissionens godkännande

  anta genomförandebestämmelser till organets budgetförordning

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/75

---

Torsdag 10 april 2008Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (Malta och Portugal)

P6_TA(2008)0114

Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådetsbeslut om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter med tillämpning av punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2008)0094 – C6-0085/2008 – 2008/2043(ACI))

2009/C 247 E/16

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0094 – C6-0085/2008),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0083/2008), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att erbjuda kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av större strukturförändringar i de globala handelsmönstren för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att erbjuda kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av större strukturförändringar i de globala handelsmönstren för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden.

| B. | Europeiska unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit övertaliga bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit övertaliga bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt.

| C. | Malta och Portugal har i skrivelser av den 12 September 2007 och den 9 oktober 2007 (3) begärt stöd i samband med övertalighet inom textilbranschen i Malta och bilsektorn i Portugal. |
| --- | --- |

C.

Malta och Portugal har i skrivelser av den 12 September 2007 och den 9 oktober 2007 (3) begärt stöd i samband med övertalighet inom textilbranschen i Malta och bilsektorn i Portugal.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att fonden snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att fonden snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet betonar sin tveksamhet till den typ av åtgärder som finansieras från fonden för att minska antalet arbetslösa. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med de portugisiska myndigheterna noga övervaka situationen i förhållande till bestämmelserna artikel 3 andra stycket i förordning (EG) nr 1927/2006 och att rapportera till lagstiftnings- och budgetmyndigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar sin tveksamhet till den typ av åtgärder som finansieras från fonden för att minska antalet arbetslösa. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med de portugisiska myndigheterna noga övervaka situationen i förhållande till bestämmelserna artikel 3 andra stycket i förordning (EG) nr 1927/2006 och att rapportera till lagstiftnings- och budgetmyndigheterna.

| 3. | Europaparlamentet godkänner det beslut som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet godkänner det beslut som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna beslutet tillsammans med rådets ordförande och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna beslutet tillsammans med rådets ordförande och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Ansökningarna EGF/2007/008 och EGF/2007/010.

---

Torsdag 10 april 2008BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 10 april 2008

om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av kommissionens förslag,

och av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) är avsedd att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av effekterna av ändrade mönster i världshandeln för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) är avsedd att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av effekterna av ändrade mönster i världshandeln för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden.

| (2) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom det årliga taket på 500 miljoner euro. |
| --- | --- |

(2)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom det årliga taket på 500 miljoner euro.

| (3) | Den 12 september 2007 lämnade Malta in en ansökan om att ta fonden i anspråk i samband med övertalighet inom textilbranschen, särskilt för arbetstagare som sagts upp av VF (Malta) Ltd. och Bortex Clothing Ind Co Ltd. Ansökan uppfyller villkoren för att fastställa det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 september 2007 lämnade Malta in en ansökan om att ta fonden i anspråk i samband med övertalighet inom textilbranschen, särskilt för arbetstagare som sagts upp av VF (Malta) Ltd. och Bortex Clothing Ind Co Ltd. Ansökan uppfyller villkoren för att fastställa det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006.

| (4) | Den 9 oktober 2007 lämnade Portugal in en ansökan om att ta fonden i anspråk i samband med övertalighet inom bilsektorn, särskilt för arbetstagare som sagts upp av Opel i Azambuja, Alcoa Fujikura i Seixal och Johnson Controls i Portalegre. Ansökan uppfyller villkoren för att fastställa det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. |
| --- | --- |

(4)

Den 9 oktober 2007 lämnade Portugal in en ansökan om att ta fonden i anspråk i samband med övertalighet inom bilsektorn, särskilt för arbetstagare som sagts upp av Opel i Azambuja, Alcoa Fujikura i Seixal och Johnson Controls i Portalegre. Ansökan uppfyller villkoren för att fastställa det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006.

| (5) | Fonden bör därför tas i anspråk för att ge ekonomiskt stöd enligt vad som begärs i ansökningarna. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför tas i anspråk för att ge ekonomiskt stöd enligt vad som begärs i ansökningarna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska tas i anspråk med 3 106 882 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2008.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 10 april 2008.

På Europaparlamentets vägnar

Talman Ordförande

På rådets vägnar

Talman Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/78

---

Torsdag 10 april 20082009 års budgetriktlinjer – avsnitt I, II, IV, V, VII, VIII och IX

P6_TA(2008)0115

Europaparlamentets resolution av den10 april 2008 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2009, Avsnitt I – Europaparlamentet, Avsnitt II – Rådet, Avsnitt IV – Domstolen, Avsnitt V – Revisionsrätten, Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Avsnitt VII – Regionkommittén, Avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen (2008/2021(BUD))

2009/C 247 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

med beaktande av rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2),

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3),

med beaktande av den femte rapporten från institutionernas generalsekretariat om trender för utgiftskategori/rubrik 5 i budgetplanen från maj 2006,

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2006, samt institutionernas svar (4),

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0082/2008) och av följande skäl:

| A. | I det här skedet av det årliga förfarandet inväntar Europaparlamentet de övriga institutionernas beräkningar och sitt eget presidiums förslag till budget för 2009. |
| --- | --- |

A.

I det här skedet av det årliga förfarandet inväntar Europaparlamentet de övriga institutionernas beräkningar och sitt eget presidiums förslag till budget för 2009.

| B. | Det har fattats beslut om ett pilotprojekt med utökat samarbete och utökade förbindelser mellan presidiet och budgetutskottet under hela budgetförfarandet 2009. |
| --- | --- |

B.

Det har fattats beslut om ett pilotprojekt med utökat samarbete och utökade förbindelser mellan presidiet och budgetutskottet under hela budgetförfarandet 2009.

| C. | Rubrik 5 har ett tak på 7 777 000 000 (5) euro för 2009, en ökning med 4,3 procent jämfört med 2008. |
| --- | --- |

C.

Rubrik 5 har ett tak på 7 777 000 000 (5) euro för 2009, en ökning med 4,3 procent jämfört med 2008.

| D. | Europaparlamentets budget för 2008 uppgår till 1 452 517 167 euro, 19,68 procent av rubrik 5 i år. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentets budget för 2008 uppgår till 1 452 517 167 euro, 19,68 procent av rubrik 5 i år.

Europaparlamentet

Allmän ram och huvudsakliga utmaningar

| 1. | Europaparlamentet betonar att 2009 kommer att bli ett år med omfattande förändringar för parlamentet och anser att detta bör återspeglas i budgetförfarandet. Parlamentet anser att detta är ett nytt tillfälle att se till att dess politiska prioriteringar får tillfredsställande finansiering samtidigt som de granskas i syfte att finna alla möjligheter till besparingar och se till att budgeten blir hållbar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att 2009 kommer att bli ett år med omfattande förändringar för parlamentet och anser att detta bör återspeglas i budgetförfarandet. Parlamentet anser att detta är ett nytt tillfälle att se till att dess politiska prioriteringar får tillfredsställande finansiering samtidigt som de granskas i syfte att finna alla möjligheter till besparingar och se till att budgeten blir hållbar.

| 2. | Europaparlamentet anser att följande stora utmaningar måste klaras av och insisterar samtidigt på effektivast möjliga resursanvändning:






  — | Utmaningar som har med Lissabonfördragets ikraftträdande att göra. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att följande stora utmaningar måste klaras av och insisterar samtidigt på effektivast möjliga resursanvändning:

—

Utmaningar som har med Lissabonfördragets ikraftträdande att göra.

| — | Utmaningar som har att göra med att 2009 är ett valår för parlamentet. |
| --- | --- |

—

Utmaningar som har att göra med att 2009 är ett valår för parlamentet.

| — | Utmaningar som har att göra med den nya ledamotsstadgan och övergången till en ny valperiod. |
| --- | --- |

—

Utmaningar som har att göra med den nya ledamotsstadgan och övergången till en ny valperiod.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att frågan om parlamentets frivilliga andel på 20 procent tas upp i presidiets dokument. Parlamentet påminner om att flera budgetar i rad har visat överskott i slutet av året och önskar se över alla utgiftspunkter men samtidigt hålla sig inom den 20-procentiga andelen, även om parlamentet är berett att ta ställning till tilläggsutgifter som säkerligen kommer att krävas med anledning av de särskilda kraven 2009. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att frågan om parlamentets frivilliga andel på 20 procent tas upp i presidiets dokument. Parlamentet påminner om att flera budgetar i rad har visat överskott i slutet av året och önskar se över alla utgiftspunkter men samtidigt hålla sig inom den 20-procentiga andelen, även om parlamentet är berett att ta ställning till tilläggsutgifter som säkerligen kommer att krävas med anledning av de särskilda kraven 2009.

| 4. | Europaparlamentet anser att en tendens till måttlighet är en dygd när budgeten fastställs, även om detta inte nödvändigtvis är fallet i andra sammanhang. Parlamentet välkomnar därför generalsekreterarens avsikt att noggrant granska alla utgifter innan detaljerade förslag läggs fram. Europaparlamentet insisterar på att det kommande förslaget till budgetberäkning så väl som möjligt ska återspegla det slutliga föreslaget till parlamentets utgifter från förvaltningen och presidiet, i synnerhet nu när presidiet och budgetutskottet har antagit ett nytt pilotförlikningsförfarande. Parlamentet anser att en sådan strategi kommer att sända ut ett bra budskap till skattebetalarna i Europeiska unionen och också vara till nytta för parlamentet inför översynen av den fleråriga budgetramen. Resultatet av denna granskning bör finnas tillgängligt i god tid för förberedelserna av första behandlingen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en tendens till måttlighet är en dygd när budgeten fastställs, även om detta inte nödvändigtvis är fallet i andra sammanhang. Parlamentet välkomnar därför generalsekreterarens avsikt att noggrant granska alla utgifter innan detaljerade förslag läggs fram. Europaparlamentet insisterar på att det kommande förslaget till budgetberäkning så väl som möjligt ska återspegla det slutliga föreslaget till parlamentets utgifter från förvaltningen och presidiet, i synnerhet nu när presidiet och budgetutskottet har antagit ett nytt pilotförlikningsförfarande. Parlamentet anser att en sådan strategi kommer att sända ut ett bra budskap till skattebetalarna i Europeiska unionen och också vara till nytta för parlamentet inför översynen av den fleråriga budgetramen. Resultatet av denna granskning bör finnas tillgängligt i god tid för förberedelserna av första behandlingen.

| 5. | Europaparlamentet framhåller icke desto mindre att det finansiella takets utveckling fortsatt måste övervakas noggrant under återstoden av den fleråriga budgetramen 2009–2013, i synnerhet eftersom den årliga korrigeringen görs med en fast procentsats (+ 2 procent) och om den reella inflationen avviker från detta påverkar det marginalen. Parlamentet uppmanar alla institutionerna att omsorgsfullt ta ställning till sina budgetbehov med hänsyn tagen till tillgängliga medel i den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller icke desto mindre att det finansiella takets utveckling fortsatt måste övervakas noggrant under återstoden av den fleråriga budgetramen 2009–2013, i synnerhet eftersom den årliga korrigeringen görs med en fast procentsats (+ 2 procent) och om den reella inflationen avviker från detta påverkar det marginalen. Parlamentet uppmanar alla institutionerna att omsorgsfullt ta ställning till sina budgetbehov med hänsyn tagen till tillgängliga medel i den nuvarande fleråriga budgetramen.

| 6. | Europaparlamentet vill också i det sammanhanget undersöka hur olika institutioner kan anpassa sig till föränderliga personalbehov med budgeten. Parlamentet konstaterar att kommissionen, tvärtemot de andra institutionerna, finansierar en ökande andel av personalkostnaderna via sina verksamhetsprogram (således inte rubrik 5), normalt genom att skapa byråer i en decentraliseringsprocess. Europaparlamentet inser att parlamentet inte har sådana möjligheter och måste finansiera alla sina behov via rubrik 5. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet vill också i det sammanhanget undersöka hur olika institutioner kan anpassa sig till föränderliga personalbehov med budgeten. Parlamentet konstaterar att kommissionen, tvärtemot de andra institutionerna, finansierar en ökande andel av personalkostnaderna via sina verksamhetsprogram (således inte rubrik 5), normalt genom att skapa byråer i en decentraliseringsprocess. Europaparlamentet inser att parlamentet inte har sådana möjligheter och måste finansiera alla sina behov via rubrik 5.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar pilotprojektet 2008 som syftar till att öka samarbetet mellan sitt presidium och budgetutskottet. Avsikten är att testa ett rationaliserat budgetförfarande och möjliggöra ett snabbare och transparentare samråd om alla parlamentsfrågor som har betydande ekonomiska konsekvenser. Parlamentet understryker att pilotprojektet bör utvärderas noggrant innan mer långsiktiga beslut fattas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar pilotprojektet 2008 som syftar till att öka samarbetet mellan sitt presidium och budgetutskottet. Avsikten är att testa ett rationaliserat budgetförfarande och möjliggöra ett snabbare och transparentare samråd om alla parlamentsfrågor som har betydande ekonomiska konsekvenser. Parlamentet understryker att pilotprojektet bör utvärderas noggrant innan mer långsiktiga beslut fattas.

Utmaningar som har med Lissabonfördragets ikraftträdande att göra

| 8. | Europaparlamentet anser att parlamentets större befogenheter efter en ratificering av Lissabonfördraget bör vara en central fråga när budgeten för 2009 sammanställs, i synnerhet när det gäller dess roll som med rådet jämställd lagstiftare. Parlamentet betonar att dess funktion som budgetmyndighetens ena gren naturligtvis kvarstår, men med ändrade bestämmelser om både utgiftsklassificering och budgetförfaranden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att parlamentets större befogenheter efter en ratificering av Lissabonfördraget bör vara en central fråga när budgeten för 2009 sammanställs, i synnerhet när det gäller dess roll som med rådet jämställd lagstiftare. Parlamentet betonar att dess funktion som budgetmyndighetens ena gren naturligtvis kvarstår, men med ändrade bestämmelser om både utgiftsklassificering och budgetförfaranden.

| 9. | Europaparlamentet anser att allt bör göras för att så mycket som möjligt hjälpa ledamöterna att fullgöra sina uppgifter i detta nya sammanhang och att lämpliga strukturer och anläggningar måste finnas, inklusive lämpliga och lättillgängliga möteslokaler för enskilda ledamöter. Parlamentet understryker att sådana förändringar inte är nyheter för parlamentet och att utökade medbeslutandebefogenheter på ett smidigt sätt har integrerats med dess strukturer efter tidigare ändringar av fördragen. Parlamentet ser fram emot slutsatserna från den arbetsgrupp för mänskliga och ekonomiska resurser som inrättats av generalsekreteraren, särskilt när det gäller behoven för att svara upp mot en förstärkt lagstiftande roll för parlamentsutskotten och andra nya ansvarsområden för parlamentet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att allt bör göras för att så mycket som möjligt hjälpa ledamöterna att fullgöra sina uppgifter i detta nya sammanhang och att lämpliga strukturer och anläggningar måste finnas, inklusive lämpliga och lättillgängliga möteslokaler för enskilda ledamöter. Parlamentet understryker att sådana förändringar inte är nyheter för parlamentet och att utökade medbeslutandebefogenheter på ett smidigt sätt har integrerats med dess strukturer efter tidigare ändringar av fördragen. Parlamentet ser fram emot slutsatserna från den arbetsgrupp för mänskliga och ekonomiska resurser som inrättats av generalsekreteraren, särskilt när det gäller behoven för att svara upp mot en förstärkt lagstiftande roll för parlamentsutskotten och andra nya ansvarsområden för parlamentet.

| 10. | Europaparlamentet anser dock inte att detta automatiskt är en fråga om ekonomiska resurser utan snarare att mer relevanta och kostnadseffektiva sätt att organisera arbetet alltid måste eftersträvas, däribland en starkare inriktning på kärnverksamheten, omfördelning av personal när så är möjligt, omstrukturering av avdelningar så att de passar nya omständigheter, bättre användning av modern teknik och ökat samarbete mellan institutionerna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser dock inte att detta automatiskt är en fråga om ekonomiska resurser utan snarare att mer relevanta och kostnadseffektiva sätt att organisera arbetet alltid måste eftersträvas, däribland en starkare inriktning på kärnverksamheten, omfördelning av personal när så är möjligt, omstrukturering av avdelningar så att de passar nya omständigheter, bättre användning av modern teknik och ökat samarbete mellan institutionerna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att mer ingående analysera vilka uppgifter och ansvarsområden som följer av Lissabonfördraget som verkligen kan betraktas som nya i förhållande till de nuvarande, och som kanske också kräver nya arbetsrutiner, och vilka som kan motivera framställningar om vissa nya resurser som presidiet flaggar för i sina riktlinjer. Parlamentet betonar att framställningar om nya anslag bör åtföljas av tydliga redogörelser för vad som har åstadkommits med tidigare ökningar av personal och utgifter, såsom användningen och resultaten av de nya ”kommittéförfarandetjänster” som beviljades 2008. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att mer ingående analysera vilka uppgifter och ansvarsområden som följer av Lissabonfördraget som verkligen kan betraktas som nya i förhållande till de nuvarande, och som kanske också kräver nya arbetsrutiner, och vilka som kan motivera framställningar om vissa nya resurser som presidiet flaggar för i sina riktlinjer. Parlamentet betonar att framställningar om nya anslag bör åtföljas av tydliga redogörelser för vad som har åstadkommits med tidigare ökningar av personal och utgifter, såsom användningen och resultaten av de nya ”kommittéförfarandetjänster” som beviljades 2008.

| 12. | Europaparlamentet understryker också vikten av en grundlig analys av möjliga konsekvenser för 2009 års budget av förslagen från dess arbetsgrupp om reformeringen av parlamentets arbetssätt, som i kombination med ändringarna i fördragen säkerligen kommer att påverka dess arbetsmetoder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker också vikten av en grundlig analys av möjliga konsekvenser för 2009 års budget av förslagen från dess arbetsgrupp om reformeringen av parlamentets arbetssätt, som i kombination med ändringarna i fördragen säkerligen kommer att påverka dess arbetsmetoder.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser en utvärdering av utskottssekretariatens uppbyggnad och kapacitet i syfte att garantera att de är redo att förbättra kvaliteten på sitt lagstiftningsarbete. Parlamentet är förvånat över påståendena nyligen att endast 6 procent av personalen arbetar för utskotten och uppmanar generalsekreteraren att senast den 1 juli 2008 lägga fram en halvtidsöversyn av personalbehovet, med mer precis information om de olika utskottens behov, liksom en detaljerad tjänsteförteckning över all personal (tjänstemän och övriga anställda) i förvaltningen och föreslå lämpliga lösningar, inbegripet omfördelning av personalen, i syfte att förstärka denna kärnverksamhet i lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser en utvärdering av utskottssekretariatens uppbyggnad och kapacitet i syfte att garantera att de är redo att förbättra kvaliteten på sitt lagstiftningsarbete. Parlamentet är förvånat över påståendena nyligen att endast 6 procent av personalen arbetar för utskotten och uppmanar generalsekreteraren att senast den 1 juli 2008 lägga fram en halvtidsöversyn av personalbehovet, med mer precis information om de olika utskottens behov, liksom en detaljerad tjänsteförteckning över all personal (tjänstemän och övriga anställda) i förvaltningen och föreslå lämpliga lösningar, inbegripet omfördelning av personalen, i syfte att förstärka denna kärnverksamhet i lagstiftningsarbetet.

| 14. | Europaparlamentet upprepar att parlamentet är övertygat om att införandet av ett kunskapshanteringssystem, där många olika informationskällor, texter och hänvisningar sammanförs till ett system med enhetlig kontaktpunkt för både ledamöter och personal, kommer att vara ett användbart administrativt redskap. Parlamentet följer den senaste diskussionen om denna fråga i presidiet med intresse. Europaparlamentet efterlyser en diskussion och information, inklusive kostnadsberäkningar, på ett tidigt stadium, vilket parlamentet krävde redan 2007. Parlamentet uppmanar presidiet att besluta om vidare åtgärder under budgetförfarandet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar att parlamentet är övertygat om att införandet av ett kunskapshanteringssystem, där många olika informationskällor, texter och hänvisningar sammanförs till ett system med enhetlig kontaktpunkt för både ledamöter och personal, kommer att vara ett användbart administrativt redskap. Parlamentet följer den senaste diskussionen om denna fråga i presidiet med intresse. Europaparlamentet efterlyser en diskussion och information, inklusive kostnadsberäkningar, på ett tidigt stadium, vilket parlamentet krävde redan 2007. Parlamentet uppmanar presidiet att besluta om vidare åtgärder under budgetförfarandet.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar pilotprojektet med individuell tolkning för ledamöterna och ser fram emot en snar lansering av det. Parlamentet konstaterar att det i ett första skede riktar sig till föredragande och/eller skuggföredragande ”i lagstiftnings- och budgetförfaranden”. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att följa upp detta projekt under de 6 månader det ska pågå och att lägga fram en objektiv kostnads–nyttoanalys i god tid före första behandlingen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar pilotprojektet med individuell tolkning för ledamöterna och ser fram emot en snar lansering av det. Parlamentet konstaterar att det i ett första skede riktar sig till föredragande och/eller skuggföredragande ”i lagstiftnings- och budgetförfaranden”. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att följa upp detta projekt under de 6 månader det ska pågå och att lägga fram en objektiv kostnads–nyttoanalys i god tid före första behandlingen.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att 2 000 000 euro placerades i reserven under budgetförfarandet 2008 för att uppmuntra förvaltningen att prioritera ett mer ändamålsenligt språkligt stöd till ledamöterna vid officiella sammanträden. Parlamentet uppmanar förvaltningen att informera om de åtgärder som har vidtagits och de framsteg som har gjorts i fråga om att förbättra de språkliga tjänsterna vid officiella sammanträden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att 2 000 000 euro placerades i reserven under budgetförfarandet 2008 för att uppmuntra förvaltningen att prioritera ett mer ändamålsenligt språkligt stöd till ledamöterna vid officiella sammanträden. Parlamentet uppmanar förvaltningen att informera om de åtgärder som har vidtagits och de framsteg som har gjorts i fråga om att förbättra de språkliga tjänsterna vid officiella sammanträden.

| 17. | Europaparlamentet avvaktar resultatet av utvärderingen av pilotprojektet om de analytiska tjänster som ska tillhandahållas för ledamöterna i parlamentets bibliotek och dess konsekvenser för 2009. Parlamentet påminner om att det i sin resolution av den 29 mars 2007 om riktlinjer för budgetförfarandet för 2008 (6) bad om att det skulle ges möjlighet att offentliggöra svar på förfrågningar på Europaparlamentets intranät. Sådana offentliggöranden skulle öka insynen och göra det möjligt för samtliga ledamöter att dra nytta av sådana tjänster. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet avvaktar resultatet av utvärderingen av pilotprojektet om de analytiska tjänster som ska tillhandahållas för ledamöterna i parlamentets bibliotek och dess konsekvenser för 2009. Parlamentet påminner om att det i sin resolution av den 29 mars 2007 om riktlinjer för budgetförfarandet för 2008 (6) bad om att det skulle ges möjlighet att offentliggöra svar på förfrågningar på Europaparlamentets intranät. Sådana offentliggöranden skulle öka insynen och göra det möjligt för samtliga ledamöter att dra nytta av sådana tjänster.

Utmaningar som har att göra med att 2009 är ett valår för parlamentet

| 18. | Europaparlamentet understryker att 2009 kommer att bli ett år med val till Europaparlamentet och anser att detta är en viktig aspekt av den budget som ska antas. Parlamentet upprepar att det är övertygat om att EU-medborgarna måste få erforderlig information om det arbete som deras valda företrädare utför liksom om parlamentets politiska och lagstiftande roll. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att 2009 kommer att bli ett år med val till Europaparlamentet och anser att detta är en viktig aspekt av den budget som ska antas. Parlamentet upprepar att det är övertygat om att EU-medborgarna måste få erforderlig information om det arbete som deras valda företrädare utför liksom om parlamentets politiska och lagstiftande roll.

| 19. | Europaparlamentet vill särskilt framhålla den vikt det fäster vid decentraliserade kommunikationsinsatser som också omfattar regionala och lokala medier. Parlamentet anser att detta är ett kostnadseffektivt sätt att uppnå den riktade information som erfordras och insisterar vidare på att ledamöterna bör delta aktivt i sådana initiativ. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet vill särskilt framhålla den vikt det fäster vid decentraliserade kommunikationsinsatser som också omfattar regionala och lokala medier. Parlamentet anser att detta är ett kostnadseffektivt sätt att uppnå den riktade information som erfordras och insisterar vidare på att ledamöterna bör delta aktivt i sådana initiativ.

| 20. | Europaparlamentet anser att förändringar som har med valåret att göra dock måste sättas i samband med ansvarsfull ekonomisk förvaltning och inte automatiskt betraktas som en tillkommande kostnad som läggs ”ovanpå” annan verksamhet. Parlamentet anser att ett valår också kräver att åtgärder och kostnader har en viss inriktning detta år. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att förändringar som har med valåret att göra dock måste sättas i samband med ansvarsfull ekonomisk förvaltning och inte automatiskt betraktas som en tillkommande kostnad som läggs ”ovanpå” annan verksamhet. Parlamentet anser att ett valår också kräver att åtgärder och kostnader har en viss inriktning detta år.

| 21. | Europaparlamentet kommer i det sammanhanget att övervaka finansieringen av tre stora informationsrelaterade projekt som riktar sig till medborgarna, det vill säga besökscentret och det audiovisuella centret, som ska vara fullt operativa 2009, och webb-tv-projektet, som bör vara operativt senast den 1 juli 2008. Parlamentet konstaterar samtidigt att det här området redan har vuxit betydligt på senare år. Parlamentet tror att webb-tv-projektet kommer att tillföra mervärde från investeringar inom ramen för kommunikationspolitiken, eftersom den ger alla unionens medborgare enkel tillgång till parlamentets arbete. Parlamentet ber att få information regelbundet och att resultaten bedöms med hänvisning till ett antal resultatindikatorer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kommer i det sammanhanget att övervaka finansieringen av tre stora informationsrelaterade projekt som riktar sig till medborgarna, det vill säga besökscentret och det audiovisuella centret, som ska vara fullt operativa 2009, och webb-tv-projektet, som bör vara operativt senast den 1 juli 2008. Parlamentet konstaterar samtidigt att det här området redan har vuxit betydligt på senare år. Parlamentet tror att webb-tv-projektet kommer att tillföra mervärde från investeringar inom ramen för kommunikationspolitiken, eftersom den ger alla unionens medborgare enkel tillgång till parlamentets arbete. Parlamentet ber att få information regelbundet och att resultaten bedöms med hänvisning till ett antal resultatindikatorer.

| 22. | Europaparlamentet noterar också förslaget att öronmärka pengar för projektet med ”den europeiska historiens hus” i presidiets dokument och inväntar en mer detaljerad analys av de finansiella och budgetmässiga delarna liksom resultatet av expertkommitténs arbete, med tanke på det begränsade finansiella handlingsutrymmet och de tvingande behoven i fråga om parlamentets huvuduppgifter. Parlamentet önskar undersöka om det finns möjlighet att kommissionen också stödjer detta viktiga projekt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar också förslaget att öronmärka pengar för projektet med ”den europeiska historiens hus” i presidiets dokument och inväntar en mer detaljerad analys av de finansiella och budgetmässiga delarna liksom resultatet av expertkommitténs arbete, med tanke på det begränsade finansiella handlingsutrymmet och de tvingande behoven i fråga om parlamentets huvuduppgifter. Parlamentet önskar undersöka om det finns möjlighet att kommissionen också stödjer detta viktiga projekt.

Utmaningar som har att göra med den nya ledamotsstadgan och övergången till en ny valperiod

| 23. | Europaparlamentet fäster stor vikt vid den enhetliga ledamotsstadgan, som ska införas andra halvåret 2009. Parlamentet konstaterar att de tillkommande kostnaderna, med hänsyn tagen till de övergångsarrangemang som kan vidtas för en period om upp till tio år, hittills är ungefärliga och välkomnar generalsekreterarens uppgift att siffrorna ska granskas igen innan budgetberäkningen läggs fram. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet fäster stor vikt vid den enhetliga ledamotsstadgan, som ska införas andra halvåret 2009. Parlamentet konstaterar att de tillkommande kostnaderna, med hänsyn tagen till de övergångsarrangemang som kan vidtas för en period om upp till tio år, hittills är ungefärliga och välkomnar generalsekreterarens uppgift att siffrorna ska granskas igen innan budgetberäkningen läggs fram.

| 24. | Europaparlamentet ber generalsekreteraren att göra en uppdaterad budgetberäkning av dessa kostnader så snart som möjligt, med tanke på att fler ledamöter än vad som ursprungligen förutsågs kan komma att välja det nya systemet. Parlamentet vill också ha en uppdatering av de ekonomiska konsekvenserna av de nya reglerna för ersättningar som bör reformeras parallellt med den nya stadgan. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet ber generalsekreteraren att göra en uppdaterad budgetberäkning av dessa kostnader så snart som möjligt, med tanke på att fler ledamöter än vad som ursprungligen förutsågs kan komma att välja det nya systemet. Parlamentet vill också ha en uppdatering av de ekonomiska konsekvenserna av de nya reglerna för ersättningar som bör reformeras parallellt med den nya stadgan.

| 25. | Europaparlamentet håller med om att ett provisoriskt belopp kan prognostiseras för att eventuellt ta in kroatiska observatörer i slutet av 2009 och ser fram emot en uppskattning av de ekonomiska konsekvenserna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet håller med om att ett provisoriskt belopp kan prognostiseras för att eventuellt ta in kroatiska observatörer i slutet av 2009 och ser fram emot en uppskattning av de ekonomiska konsekvenserna.

| 26. | Europaparlamentet stödjer talmanskonferensens och presidiets rekommendationer om att tillse att parlamentets interna regler om ersättning för kostnader för assistenter genomförs konsekvent och att uppdra åt presidiets arbetsgrupp för ledamotsstadgan, assistentstadgan och pensionsfonden att i detalj och skyndsamt utvärdera hur de nuvarande reglerna fungerar, och att, med tanke på ärendets vikt, lägga fram förslag till ändringar av dessa regler. Parlamentet uppmanar presidiets arbetsgrupp att tillsammans med berörda enheter hos kommissionen lägga fram förslag till en stadga för ledamöternas assistenter att skyndsamt överlämnas till rådet för att antas under det franska ordförandeskapet, så att den kan träda i kraft samma dag som den nya ledamotsstadgan. Parlamentet anser att denna föreslagna stadga skulle garantera en likabehandling av ledamöternas assistenter som också är transparent, och bidra till att garantera att skattemässiga och sociala skyldigheter, såsom löner och socialförsäkringsavgifter, fullgörs. Parlamentet välkomnar presidiets beslut av den 10 mars 2008 om parlamentsledamöternas assistans såsom ett första steg mot att tillmötesgå den begäran som ingick i resolutionen av den 25 oktober 2007 om förslaget till allmän budget för 2008 (7). Presidiet och parlamentets generalsekreterare uppmanas att rapportera om framstegen i frågan i vederbörlig tid före den första behandlingen av budgeten. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet stödjer talmanskonferensens och presidiets rekommendationer om att tillse att parlamentets interna regler om ersättning för kostnader för assistenter genomförs konsekvent och att uppdra åt presidiets arbetsgrupp för ledamotsstadgan, assistentstadgan och pensionsfonden att i detalj och skyndsamt utvärdera hur de nuvarande reglerna fungerar, och att, med tanke på ärendets vikt, lägga fram förslag till ändringar av dessa regler. Parlamentet uppmanar presidiets arbetsgrupp att tillsammans med berörda enheter hos kommissionen lägga fram förslag till en stadga för ledamöternas assistenter att skyndsamt överlämnas till rådet för att antas under det franska ordförandeskapet, så att den kan träda i kraft samma dag som den nya ledamotsstadgan. Parlamentet anser att denna föreslagna stadga skulle garantera en likabehandling av ledamöternas assistenter som också är transparent, och bidra till att garantera att skattemässiga och sociala skyldigheter, såsom löner och socialförsäkringsavgifter, fullgörs. Parlamentet välkomnar presidiets beslut av den 10 mars 2008 om parlamentsledamöternas assistans såsom ett första steg mot att tillmötesgå den begäran som ingick i resolutionen av den 25 oktober 2007 om förslaget till allmän budget för 2008 (7). Presidiet och parlamentets generalsekreterare uppmanas att rapportera om framstegen i frågan i vederbörlig tid före den första behandlingen av budgeten.

Fastigheter

| 27. | Europaparlamentet välkomnar framtagandet av ett förslag till långsiktig strategi för dess fastighetspolicy, inklusive underhållskostnadernas förväntade utveckling, som bör analyseras under förfarandet för 2009. Parlamentet anser att de ekonomiska konsekvenserna av uthyrning å ena sidan och förvärv å den andra är särskilt viktiga. Parlamentet önskar ta del av de argument som har framförts och diskuterats under året. Europaparlamentet uppskattar generalsekreterarens interinstitutionella initiativ för att förbättra villkoren för offentlig upphandling, i synnerhet när det gäller att motverka karteller och monopolistiska situationer. Parlamentet inväntar ytterligare information så att det kan fortsätta att följa processen mycket noga. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar framtagandet av ett förslag till långsiktig strategi för dess fastighetspolicy, inklusive underhållskostnadernas förväntade utveckling, som bör analyseras under förfarandet för 2009. Parlamentet anser att de ekonomiska konsekvenserna av uthyrning å ena sidan och förvärv å den andra är särskilt viktiga. Parlamentet önskar ta del av de argument som har framförts och diskuterats under året. Europaparlamentet uppskattar generalsekreterarens interinstitutionella initiativ för att förbättra villkoren för offentlig upphandling, i synnerhet när det gäller att motverka karteller och monopolistiska situationer. Parlamentet inväntar ytterligare information så att det kan fortsätta att följa processen mycket noga.

| 28. | Europaparlamentet inser att omfattande besparingar har gjorts till följd av förskottsbetalningar för byggnader under de senaste tio åren. Parlamentet anser att parlamentets förvärvspolicy på längre sikt måste bedömas mot bakgrund av det finansiella takets gränser och de särskilda behoven på parlamentets tre arbetsorter. Parlamentet skulle välkomna en debatt om den här frågan när den långsiktiga strategin har presenterats. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet inser att omfattande besparingar har gjorts till följd av förskottsbetalningar för byggnader under de senaste tio åren. Parlamentet anser att parlamentets förvärvspolicy på längre sikt måste bedömas mot bakgrund av det finansiella takets gränser och de särskilda behoven på parlamentets tre arbetsorter. Parlamentet skulle välkomna en debatt om den här frågan när den långsiktiga strategin har presenterats.

| 29. | Europaparlamentet insisterar på att miljöhänsyn ska vara en central del av dess policy. Parlamentet anser att ytterligare förbättringar av energieffektiviteten är nödvändiga, liksom en ytterligare övergång till att använda gröna energikällor i alla parlamentets lokaler. Parlamentet förväntar sig att de åtaganden som har gjorts inom ramen för EMAS ska fullgöras och väntar på mer detaljerad information om resultaten av EMAS-handlingsplanen och om att använda solpaneler samt om möjligheten att förnya parlamentets bilpark med miljövänliga bilar och den nya trafikinformationspunkten, som också bör bli lättillgänglig online. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet insisterar på att miljöhänsyn ska vara en central del av dess policy. Parlamentet anser att ytterligare förbättringar av energieffektiviteten är nödvändiga, liksom en ytterligare övergång till att använda gröna energikällor i alla parlamentets lokaler. Parlamentet förväntar sig att de åtaganden som har gjorts inom ramen för EMAS ska fullgöras och väntar på mer detaljerad information om resultaten av EMAS-handlingsplanen och om att använda solpaneler samt om möjligheten att förnya parlamentets bilpark med miljövänliga bilar och den nya trafikinformationspunkten, som också bör bli lättillgänglig online.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att det i sin resolution av den 25 oktober 2007 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 bad administrationen lägga fram en handlingsplan för att minska och kompensera för de koldioxiduppsläpp som parlamentets verksamhet förorsakar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om att det i sin resolution av den 25 oktober 2007 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 bad administrationen lägga fram en handlingsplan för att minska och kompensera för de koldioxiduppsläpp som parlamentets verksamhet förorsakar.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser en rapport om begränsande regler och praktiska begränsningar som kan ha lett till onödigt höga underhållskostnader för EU:s, inklusive parlamentets, byggnader. Parlamentet önskar att denna rapport ska vara sektorsövergripande i syfte att fastställa grundorsakerna, om de så på något sätt är förknippade med en begränsad marknad, med bördor som påläggs genom budgetförordningen och offentlig upphandling eller någon annan relevant faktor. Parlamentet önskar att man med kraft ska hävda den bestämmelse som kräver en svartlistning av företag som har lagt fram onödigt höga kostnader. Europaparlamentet anser att parlamentet bör söka vägar för att göra besparingar i fastighetsbudgeten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet efterlyser en rapport om begränsande regler och praktiska begränsningar som kan ha lett till onödigt höga underhållskostnader för EU:s, inklusive parlamentets, byggnader. Parlamentet önskar att denna rapport ska vara sektorsövergripande i syfte att fastställa grundorsakerna, om de så på något sätt är förknippade med en begränsad marknad, med bördor som påläggs genom budgetförordningen och offentlig upphandling eller någon annan relevant faktor. Parlamentet önskar att man med kraft ska hävda den bestämmelse som kräver en svartlistning av företag som har lagt fram onödigt höga kostnader. Europaparlamentet anser att parlamentet bör söka vägar för att göra besparingar i fastighetsbudgeten.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar med glädje att genomföranderutinerna för delande av externa kontor med kommissionen (Europahus) för närvarande håller på att modifieras för att bättre återspegla varje institutions utnyttjandeandel. Parlamentet gratulerar generalsekreteraren till hans arbete för att åstadkomma detta, i enlighet med parlamentets önskemål förra året, och ber att få information på varje stadium av processen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar med glädje att genomföranderutinerna för delande av externa kontor med kommissionen (Europahus) för närvarande håller på att modifieras för att bättre återspegla varje institutions utnyttjandeandel. Parlamentet gratulerar generalsekreteraren till hans arbete för att åstadkomma detta, i enlighet med parlamentets önskemål förra året, och ber att få information på varje stadium av processen.

Personal

| 33. | Europaparlamentet anser att bemanningsnivåerna nu har kommit in i ett konsolideringsskede efter de mycket omfattande ökningarna i och med de senaste utvidgningarna. Parlamentet uppmanar alla tjänsteenheter och de politiska grupperna att göra en detaljerad analys och motivera personalutnyttjandet vid parlamentets olika avdelningar innan de ställer bemanningskrav och skapar nya befattningar, och använda sig av omfördelningar av personal när så är möjligt. Parlamentet anser att denna budgetprocess bör vara en fortsättning på sådana bemödanden 2008, men inser också att det finns särskilda utmaningar 2009 och att möjligheterna till omfördelningar varierar från ett år till ett annat. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att bemanningsnivåerna nu har kommit in i ett konsolideringsskede efter de mycket omfattande ökningarna i och med de senaste utvidgningarna. Parlamentet uppmanar alla tjänsteenheter och de politiska grupperna att göra en detaljerad analys och motivera personalutnyttjandet vid parlamentets olika avdelningar innan de ställer bemanningskrav och skapar nya befattningar, och använda sig av omfördelningar av personal när så är möjligt. Parlamentet anser att denna budgetprocess bör vara en fortsättning på sådana bemödanden 2008, men inser också att det finns särskilda utmaningar 2009 och att möjligheterna till omfördelningar varierar från ett år till ett annat.

| 34. | Europaparlamentet är därför berett att beakta rimliga krav på nya befattningar när förvaltningen har lagt fram en tydlig analys, som också inkluderar eventuella erforderliga utbildnings- och utvecklingsprogram. Parlamentet välkomnar generalsekreterarens avsikt att bemöda sig särskilt om detta. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är därför berett att beakta rimliga krav på nya befattningar när förvaltningen har lagt fram en tydlig analys, som också inkluderar eventuella erforderliga utbildnings- och utvecklingsprogram. Parlamentet välkomnar generalsekreterarens avsikt att bemöda sig särskilt om detta.

| 35. | Europaparlamentet anser att den tidigare nämnda analysen av vad som kan betraktas som klart nya uppgifter och skyldigheter som härrör från Lissabonfördraget och de möjliga ekonomiska konsekvenserna av dem, inklusive tjänsteförteckningar, kommer att bli en viktig faktor i budgetarbetet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att den tidigare nämnda analysen av vad som kan betraktas som klart nya uppgifter och skyldigheter som härrör från Lissabonfördraget och de möjliga ekonomiska konsekvenserna av dem, inklusive tjänsteförteckningar, kommer att bli en viktig faktor i budgetarbetet.

Andra institutioner

| 36. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att lägga fram realistiska och kostnadsbaserade budgetkrav som till fullo tar hänsyn till det allmänna ekonomiskt hårda klimatet, effektiv resurshantering och mervärde för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att lägga fram realistiska och kostnadsbaserade budgetkrav som till fullo tar hänsyn till det allmänna ekonomiskt hårda klimatet, effektiv resurshantering och mervärde för EU-medborgarna.

| 37. | Europaparlamentet är mycket intresserat av hur en framtida europeisk avdelning för yttre åtgärder kan integreras med EU:s budget som helhet om denna avdelning eller delar av den läggs in under rådets avsnitt. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vara fullkomligt tydliga och proaktiva i fråga om konsekvenserna av detta, inklusive skiljelinjerna mellan administrativa kostnader och driftskostnader. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är mycket intresserat av hur en framtida europeisk avdelning för yttre åtgärder kan integreras med EU:s budget som helhet om denna avdelning eller delar av den läggs in under rådets avsnitt. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vara fullkomligt tydliga och proaktiva i fråga om konsekvenserna av detta, inklusive skiljelinjerna mellan administrativa kostnader och driftskostnader.

| 38. | Europaparlamentet noterar de betydande ökningarna av byggnadskostnaderna på medellång sikt med viss bestörtning och uppmanar alla institutioner att granska sådana planer ingående och lägga fram alla finansieringsplaner och/eller lösningar i ett öppet och lättförståeligt format. Parlamentet inser att sådana utgifter också är oundvikliga i vissa fall, till exempel när lagen så kräver eller för att åstadkomma tillfredsställande villkor för personalen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar de betydande ökningarna av byggnadskostnaderna på medellång sikt med viss bestörtning och uppmanar alla institutioner att granska sådana planer ingående och lägga fram alla finansieringsplaner och/eller lösningar i ett öppet och lättförståeligt format. Parlamentet inser att sådana utgifter också är oundvikliga i vissa fall, till exempel när lagen så kräver eller för att åstadkomma tillfredsställande villkor för personalen.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar sin föredragande för 2009 att göra enskilda besök hos rådet, EG-domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen för att inhämta deras synpunkter före budgetberäkningen och rapportera tillbaka till budgetutskottet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar sin föredragande för 2009 att göra enskilda besök hos rådet, EG-domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen för att inhämta deras synpunkter före budgetberäkningen och rapportera tillbaka till budgetutskottet.

*

* *

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2008/29/EG (EUT L 6, 10.1.2008, s. 7).

(2)  EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9).

(4)  EUT C 273, 15.11.2007, s. 1.

(5)  Inklusive 78 000 000 euro i form av de anställdas pensionsinbetalningar.

(6)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 225.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2007)0474.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/83

---

Torsdag 10 april 2008Stöd till små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling ***I

P6_TA(2008)0116

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att stödja små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling och som inletts av flera medlemsstater (KOM(2007)0514 – C6-0281/2007 – 2007/0188(COD))

2009/C 247 E/18

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0514),

med beaktande av artiklarna 251.2, 169 och 172 andra stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0281/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0064/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/84

---

Torsdag 10 april 2008Fonden för kol- och stålforskning *

P6_TA(2008)0117

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 april 2008 om förslaget till rådets beslut om de fleråriga tekniska riktlinjerna för Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram (KOM(2007)0393 – C6-0248/2007 – 2007/0135(CNS))

2009/C 247 E/20

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0393),

med beaktande av artikel 4.3 i rådets beslut 2003/76/EG av den 1 februari 2003 om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden (1), i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0248/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0039/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 2 |
| Artikel 4, punkt 1, stycke 1a (nytt) |
| | Forskningsprojekten ska öka kolets konkurrenskraft på lokala energimarknader, beroende på hur effektivt de lokala koltillgångarna används. |
| Ändring 3 |
| Artikel 4, punkt 2, led ca (nytt) |
| | (ca) | effektivare omvandling av den primärenergi som finns latent i kol till andra energiformer, till exempel med hjälp av konventionell teknik för omvandling av kol i gas- eller vätskeform. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 2

Artikel 4, punkt 1, stycke 1a (nytt)

Forskningsprojekten ska öka kolets konkurrenskraft på lokala energimarknader, beroende på hur effektivt de lokala koltillgångarna används.

Ändring 3

Artikel 4, punkt 2, led ca (nytt)

(ca)

Ändring 4

Artikel 4, punkt 2, led cb (nytt)

| (cb) | tekniker som är sparsammare och säkrare. |
| --- | --- |

(cb)

Ändring 5

Artikel 6, punkt 2, led d

| d) | att återställa marken efter avfallshögar och
  industriellt
  utnyttja rester från produktion och användning av kol, |
| --- | --- |

d)

att återställa marken efter avfallshögar och
  industriellt
  utnyttja rester från produktion och användning av kol,

| (d) | att återställa marken efter avfallshögar och utnyttja rester från produktion och användning av kol, |
| --- | --- |

(d)

att återställa marken efter avfallshögar och utnyttja rester från produktion och användning av kol,

Ändring 6

Artikel 7, stycke 1

Forskningsprojekt med detta mål skall avse framtidsutsikterna för långsiktig energiförsörjning och handla om att höja värdet med avseende på ekonomi, energi och miljö, av koltillgångar som inte kan utvinnas ekonomiskt med konventionell gruvdrift. Projekten kan innefatta studier, utarbetande av strategier, grundforskning och tillämpad forskning samt provning av innovativa metoder som kan tillämpas för att höja värdet på EU:s koltillgångar.

Forskningsprojekt med detta mål ska avse framtidsutsikterna för
  att garantera
  långsiktig energiförsörjning och handla om att höja värdet
  och effektiviteten vid transport
  med avseende på ekonomi, energi och miljö, av koltillgångar som inte kan utvinnas ekonomiskt med konventionell gruvdrift. Projekten kan innefatta studier, utarbetande av strategier, grundforskning och tillämpad forskning samt provning av innovativa metoder som kan tillämpas för att höja värdet på EU:s koltillgångar.

Ändring 7

Artikel 7, stycke 2

Företräde skall ges till projekt som integrerar kompletterande metoder, till exempel adsorption av metan eller koldioxid, metanutvinning från kolbädd och förgasning av kol under jord.

Företräde ska ges till projekt som integrerar kompletterande metoder, till exempel adsorption av metan eller koldioxid, metanutvinning från kolbädd och
  energiutvinning av metan, effektiv förbränning av kol för alstring av värme eller el eller okonventionella metoder för
  förgasning av kol under jord.

Ändring 8

Artikel 8, led ja (nytt)

| (ja) | gjutna och smidda produkter av stål och sintrade produkter som tillverkats på pulvermetallurgisk väg av järnpulver och ferrolegeringar som halvfabrikat för vidareförädling. |
| --- | --- |

(ja)

Ändring 9

Artikel 9, led b

| (b) | stålets mekaniska egenskaper vid låga och höga temperaturer, till exempel när det gäller hållfasthet
  och seghet
  , utmattning,
  slitage
  , plastisk formförändring,
  korrosion
  och brotthållfasthet, |
| --- | --- |

(b)

stålets mekaniska egenskaper vid låga och höga temperaturer, till exempel när det gäller hållfasthet
  och seghet
  , utmattning,
  slitage
  , plastisk formförändring,
  korrosion
  och brotthållfasthet,

| (b) | stålets mekaniska egenskaper vid låga och höga temperaturer, till exempel när det gäller hållfasthet
  mot olika grader av dragbelastning, samt dess hårdhet, stöthållfasthet
  , utmattning
  till följd av mekanisk påverkan eller värme
  ,
  hållfasthet mot
  plastisk formförändring, och brotthållfasthet
  , nötningshållfasthet och korrosionshållfasthet
  , |
| --- | --- |

(b)

stålets mekaniska egenskaper vid låga och höga temperaturer, till exempel när det gäller hållfasthet
  mot olika grader av dragbelastning, samt dess hårdhet, stöthållfasthet
  , utmattning
  till följd av mekanisk påverkan eller värme
  ,
  hållfasthet mot
  plastisk formförändring, och brotthållfasthet
  , nötningshållfasthet och korrosionshållfasthet
  ,

Ändring 10

och 11Artikel 9, led c

| (c) | förlängd livstid, särskilt genom förbättrad motståndskraft mot
  värme
  och korrosion hos stål och stålstrukturer, |
| --- | --- |

(c)

förlängd livstid, särskilt genom förbättrad motståndskraft mot
  värme
  och korrosion hos stål och stålstrukturer,

| (c) | förlängd livstid, särskilt genom förbättrad motståndskraft mot
  nötning vid höga temperaturer,
  korrosion
  och andra påverkansfaktorer
  hos stål och stålstrukturer, |
| --- | --- |

(c)

förlängd livstid, särskilt genom förbättrad motståndskraft mot
  nötning vid höga temperaturer,
  korrosion
  och andra påverkansfaktorer
  hos stål och stålstrukturer,

Ändring 12

Artikel 9, led d

| (d) | kompositmaterial och
  sandwichstrukturer som innehåller stål
  , |
| --- | --- |

(d)

kompositmaterial och
  sandwichstrukturer som innehåller stål
  ,

| (d) | fibriga eller skiktade
  kompositmaterial och
  strukturer
  , |
| --- | --- |

(d)

fibriga eller skiktade
  kompositmaterial och
  strukturer
  ,

Ändring 13

Artikel 9, led e

| (e) | simuleringsmodeller som kan användas för att förutsäga mikrostrukturer och mekaniska egenskaper, |
| --- | --- |

(e)

simuleringsmodeller som kan användas för att förutsäga mikrostrukturer och mekaniska egenskaper,

| (e) | simuleringsmodeller som kan användas för att förutsäga mikrostrukturer och mekaniska
  och andra
  egenskaper, |
| --- | --- |

(e)

simuleringsmodeller som kan användas för att förutsäga mikrostrukturer och mekaniska
  och andra
  egenskaper,

Ändring 14

Artikel 10, led b

| (b) | stålkvaliteter och
  konstruktion av
  sammansatta strukturer
  för
  att underlätta en smidig
  återvinning av stålskrot och omvandling av detta till användbart stål, |
| --- | --- |

(b)

stålkvaliteter och
  konstruktion av
  sammansatta strukturer
  för
  att underlätta en smidig
  återvinning av stålskrot och omvandling av detta till användbart stål,

| (b) | konstruktion av
  stålstrukturer som lätt kan demonteras såsom uttjänta
  för återvinning av stålskrot och omvandling av detta till användbart stål, |
| --- | --- |

(b)

konstruktion av
  stålstrukturer som lätt kan demonteras såsom uttjänta
  för återvinning av stålskrot och omvandling av detta till användbart stål,

Ändring 15

Artikel 13

Alla företag, offentliga institutioner, forskningsorgan, högre och sekundära utbildningsinstitutioner eller andra juridiska personer samt fysiska personer i tredje land skall ha rätt att delta på projektbasis utan kompletterande ekonomiskt bidrag från programmet, om ett sådant deltagande ligger i EU:s intresse.

Alla företag, offentliga institutioner, forskningsorgan, högre och sekundära utbildningsinstitutioner eller andra juridiska personer samt fysiska personer i tredje land ska ha rätt att delta på projektbasis utan kompletterande ekonomiskt bidrag från programmet, om ett sådant deltagande ligger i EU:s intresse
  samt under förutsättning att deltagaren kan tillhandahålla de grundläggande resurserna som krävs för projektets förverkligande.

Ändring 16

Artikel 20

De rådgivande grupperna för kol och stål (nedan kallade ”de rådgivande grupperna”) ska vara oberoende tekniska rådgivande grupper.

De rådgivande grupperna för kol och stål (nedan kallade ”de rådgivande grupperna”) ska vara oberoende tekniska rådgivande grupper
  och bestå av lämpligt kvalificerade specialister
  .

Ändring 17

Artikel 22, stycke 3

Kommissionen skall se till att varje rådgivande grupp har en allsidig sakkunskap och bredast möjliga geografiska representation.

Kommissionen ska se till att varje rådgivande grupp har en allsidig sakkunskap och bredast möjliga geografiska och
  geoekonomiska
  representation
  , särskilt med avseende på de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen under 2004 eller senare
  .

Ändring 18

Artikel 25, punkt 3, stycke 1

| 3. | Kommissionen skall utarbeta ett informationspaket med utförliga regler för deltagande, metoder för hantering av förslag och projekt, ansökningsformulär, regler för inlämnande av förslag, standardkontrakt, bidragsberättigande kostnader, högsta bidragsbelopp, betalningssätt och de årliga prioriterade målen för forskningsprogrammet. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen skall utarbeta ett informationspaket med utförliga regler för deltagande, metoder för hantering av förslag och projekt, ansökningsformulär, regler för inlämnande av förslag, standardkontrakt, bidragsberättigande kostnader, högsta bidragsbelopp, betalningssätt och de årliga prioriterade målen för forskningsprogrammet.

| 3. | Kommissionen ska utarbeta ett informationspaket med utförliga regler för deltagande, metoder för hantering av förslag och projekt, ansökningsformulär
  (med ifyllnadsanvisningar)
  , regler för inlämnande av förslag, standardkontrakt, bidragsberättigande kostnader, högsta bidragsbelopp, betalningssätt och de årliga prioriterade målen för forskningsprogrammet. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen ska utarbeta ett informationspaket med utförliga regler för deltagande, metoder för hantering av förslag och projekt, ansökningsformulär
  (med ifyllnadsanvisningar)
  , regler för inlämnande av förslag, standardkontrakt, bidragsberättigande kostnader, högsta bidragsbelopp, betalningssätt och de årliga prioriterade målen för forskningsprogrammet.

---

(1)  EUT L 29, 5.2.2003, s. 22.

---

| 15.10.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 247/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 247/87

---

Torsdag 10 april 2008Fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten *

P6_TA(2008)0118

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 April 2008 om förslaget till rådets förordning om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten (KOM(2007)0330 – C6-0236/2007 – 2007/0114(CNS))

2009/C 247 E/21

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0330),

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0236/2007),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0072/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 1, led b |
| b) | Tillstånd för fartyg som för en medlemsstats flagg, men inte tillhör gemenskapens fiskeflotta, att bedriva verksamhet utanför gemenskapens vatten inom ramen för ett avtal. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Artikel 1, led b

b)

utgår

Ändring 2

Artikel 2, led m

| m) | allvarliga överträdelser: en allvarlig överträdelse enligt definitionen i förordning (EG) nr 1447/99 av den 24 juni 1999 om att upprätta en förteckning över sådana beteenden som utgör allvarliga överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, eller en allvarlig överträdelse enligt det berörda avtalet, |
| --- | --- |

m)

allvarliga överträdelser: en allvarlig överträdelse enligt definitionen i förordning (EG) nr 1447/99 av den 24 juni 1999 om att upprätta en förteckning över sådana beteenden som utgör allvarliga överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, eller en allvarlig överträdelse enligt det berörda avtalet,

| m) | allvarliga överträdelser: en allvarlig överträdelse enligt definitionen i förordning (EG) nr 1447/1999 av den 24 juni 1999 om att upprätta en förteckning över sådana beteenden som utgör allvarliga överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, eller en allvarlig överträdelse enligt det berörda avtalet;
  En överträdelse ska bekräftas genom en fällande dom i enlighet med relevant nationell lagstiftning
  , |
| --- | --- |

m)

allvarliga överträdelser: en allvarlig överträdelse enligt definitionen i förordning (EG) nr 1447/1999 av den 24 juni 1999 om att upprätta en förteckning över sådana beteenden som utgör allvarliga överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, eller en allvarlig överträdelse enligt det berörda avtalet;
  En överträdelse ska bekräftas genom en fällande dom i enlighet med relevant nationell lagstiftning
  ,

Ändring 3

Artikel 2, led n

| n) | IUU-förteckning: förteckning över fiskefartyg som av en regional fiskeriorganisation har befunnits ägna sig åt olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, |
| --- | --- |

n)

IUU-förteckning: förteckning över fiskefartyg som av en regional fiskeriorganisation har befunnits ägna sig åt olagligt, orapporterat och oreglerat fiske,

| n) | IUU-förteckning: förteckning över fiskefartyg som av en regional fiskeriorganisation
  eller av kommissionen enligt rådets förordning (EG) nr .../... av den ... [om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske] (1)

  har befunnits ägna sig åt olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, |
| --- | --- |

n)

IUU-förteckning: förteckning över fiskefartyg som av en regional fiskeriorganisation
  eller av kommissionen enligt rådets förordning (EG) nr .../... av den ... [om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske] (1)

  har befunnits ägna sig åt olagligt, orapporterat och oreglerat fiske,

Ändring 5

Artikel 3

Endast gemenskapens fiskefartyg som har fått fisketillstånd i enlighet med den här förordningen skall ha rätt att bedriva fiskeverksamhet
  i vatten som omfattas av ett avtal
  .

Endast gemenskapens fiskefartyg som har fått fisketillstånd i enlighet med den här förordningen ska ha rätt att bedriva fiskeverksamhet
  utanför gemenskapens vatten
  .

Ändring 6

Artikel 4, punkt 1

| 1. | När ett avtal har ingåtts skall kommissionen underrätta medlemsstaterna om detta. |
| --- | --- |

1.

När ett avtal har ingåtts skall kommissionen underrätta medlemsstaterna om detta.

| 1. | Kommissionen får begära in intresseanmälningar från medlemsstaterna innan förhandlingar om ett avtal inleds, vilka ska bekräftas när förhandlingarna har slutförts och tilldelningar har gjorts.
  När ett avtal har ingåtts
  av tredjelandet och godkänts av rådet

  ska kommissionen underrätta medlemsstaterna om detta. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen får begära in intresseanmälningar från medlemsstaterna innan förhandlingar om ett avtal inleds, vilka ska bekräftas när förhandlingarna har slutförts och tilldelningar har gjorts.
  När ett avtal har ingåtts
  av tredjelandet och godkänts av rådet

  ska kommissionen underrätta medlemsstaterna om detta.

Ändring 7

Artikel 7, punkt 1, led a

| a) | fiskefartyget inte uppfyller villkoren för ett fisketillstånd enligt avtalet i fråga
  eller inte finns med på förteckningen över fartyg som anmälts enligt artikel 4
  , |
| --- | --- |

a)

fiskefartyget inte uppfyller villkoren för ett fisketillstånd enligt avtalet i fråga
  eller inte finns med på förteckningen över fartyg som anmälts enligt artikel 4
  ,

| a) | fiskefartyget inte uppfyller villkoren för ett fisketillstånd enligt avtalet i fråga, |
| --- | --- |

a)

fiskefartyget inte uppfyller villkoren för ett fisketillstånd enligt avtalet i fråga,

Ändring 8

Artikel 7, punkt 1, led b

| b) | fartyget under de föregående tolv månadernas fiskeverksamhet enligt avtalet i fråga, eller enligt föregående avtal (om det är fråga om ett nytt avtal), har begått en allvarlig överträdelse eller ännu inte har uppfyllt villkoren enligt det avtalet för den perioden, |
| --- | --- |

b)

fartyget under de föregående tolv månadernas fiskeverksamhet enligt avtalet i fråga, eller enligt föregående avtal (om det är fråga om ett nytt avtal), har begått en allvarlig överträdelse eller ännu inte har uppfyllt villkoren enligt det avtalet för den perioden,

| b) | fartyget under de föregående tolv månadernas fiskeverksamhet enligt avtalet i fråga, eller enligt föregående avtal (om det är fråga om ett nytt avtal), har begått en allvarlig överträdelse eller ännu inte har uppfyllt villkoren enligt det avtalet för den perioden,
  utom i de fall överträdelsen inte har befunnits vara allvarlig och det redan fastställts en påföljd för fartyget i fråga och/eller om fartyget bytt ägare och den nye ägaren garanterar att villkoren uppfylls
  , |
| --- | --- |

b)

fartyget under de föregående tolv månadernas fiskeverksamhet enligt avtalet i fråga, eller enligt föregående avtal (om det är fråga om ett nytt avtal), har begått en allvarlig överträdelse eller ännu inte har uppfyllt villkoren enligt det avtalet för den perioden,
  utom i de fall överträdelsen inte har befunnits vara allvarlig och det redan fastställts en påföljd för fartyget i fråga och/eller om fartyget bytt ägare och den nye ägaren garanterar att villkoren uppfylls
  ,

Ändring 9

Artikel 7, punkt 1, led d

| d) | uppgifterna rörande fartyget i gemenskapens flottregister och gemenskapens informationssystem för fisketillstånd enligt artikel 16 är ofullständiga eller felaktiga, |
| --- | --- |

d)

uppgifterna rörande fartyget i gemenskapens flottregister och gemenskapens informationssystem för fisketillstånd enligt artikel 16 är ofullständiga eller felaktiga,

| d) | uppgifterna rörande fartyget i gemenskapens flottregister och gemenskapens informationssystem för fisketillstånd enligt artikel 16 är ofullständiga eller felaktiga,
  så länge dessa inte har korrigerats
  , |
| --- | --- |

d)

uppgifterna rörande fartyget i gemenskapens flottregister och gemenskapens informationssystem för fisketillstånd enligt artikel 16 är ofullständiga eller felaktiga,
  så länge dessa inte har korrigerats
  ,

Ändring 10

Artikel 9, punkt 1, inledningen

| 1. | Kommissionen skall inte överföra ansökningar till tillståndsmyndigheten om |
| --- | --- |

1.

Kommissionen skall inte överföra ansökningar till tillståndsmyndigheten om

| 1. | Kommissionen ska,
  efter att ha gett medlemsstaterna möjlighet att yttra sig,
  inte överföra ansökningar till tillståndsmyndigheten om |
| --- | --- |

1.

Kommissionen ska,
  efter att ha gett medlemsstaterna möjlighet att yttra sig,
  inte överföra ansökningar till tillståndsmyndigheten om

Ändring 11

Artikel 9, punkt 1, led a

| a) | uppgifterna från medlemsstaten är ofullständiga, |
| --- | --- |

a)

uppgifterna från medlemsstaten är ofullständiga,

| a) | uppgifterna från medlemsstaten är ofullständiga
  med hänsyn till de uppgifter som krävs med stöd av det berörda avtalet
  , |
| --- | --- |

a)

uppgifterna från medlemsstaten är ofullständiga
  med hänsyn till de uppgifter som krävs med stöd av det berörda avtalet
  ,

Ändring 12

Artikel 10

I de fall kommissionen
  har anledning att tro
  att en medlemsstat inte uppfyller kraven i bilaga I i fråga om ett visst avtal skall man upplysa medlemsstaten om detta och ge den tillfälle att yttra sig. Om
  kommissionen
  mot bakgrund av medlemsstatens yttranden skulle
  komma att besluta
  att kraven faktiskt inte är uppfyllda
  skall man
  , med vederbörlig hänsyn till vad som rimligen kan förväntas av medlemsstaten och till proportionalitetsprincipen, besluta att den medlemsstatens fartyg inte längre får omfattas av avtalet.

I de fall
  det mot bakgrund av välgrundade fakta kommer till kommissionens kännedom
  att en medlemsstat inte uppfyller kraven i bilaga I i fråga om ett visst avtal ska man upplysa medlemsstaten om detta och ge den tillfälle att yttra sig. Om
  det
  mot bakgrund av medlemsstatens yttranden skulle
  påvisas
  att kraven faktiskt inte är uppfyllda
  får kommissionen
  , med vederbörlig hänsyn till vad som rimligen kan förväntas av medlemsstaten och till proportionalitetsprincipen, besluta att den medlemsstatens fartyg inte längre får omfattas av avtalet.

Ändring 13

Artikel 17, punkt 1

| 1. | De av gemenskapens fiskefartyg som har fisketillstånd som utfärdats enligt avsnitt II eller III skall

  dagligen
  överföra uppgifter om fångst och fiskeansträngning till sin behöriga nationella myndighet; detta skall dock inte påverka avdelning II och IIa i förordning (EG) nr 2847/93. |
| --- | --- |

1.

De av gemenskapens fiskefartyg som har fisketillstånd som utfärdats enligt avsnitt II eller III skall

  dagligen
  överföra uppgifter om fångst och fiskeansträngning till sin behöriga nationella myndighet; detta skall dock inte påverka avdelning II och IIa i förordning (EG) nr 2847/93.

| 1. | De av gemenskapens fiskefartyg som har fisketillstånd som utfärdats enligt avsnitt II eller III ska överföra uppgifter om fångst och fiskeansträngning till sin behöriga nationella myndighet; detta ska dock inte påverka avdelning II och IIa i förordning (EEG) nr 2847/93.
  De ska överföra dessa uppgifter med den regelbundenhet som är lämplig för avtalet och fisket i fråga. Kraven på en sådan överföring ska vara förenliga med de krav som uppställs i rådets förordning (EG) nr 1966/2006 av den 21 december 2006 om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter och om metoder för fjärranalys (2)

  . |
| --- | --- |

1.

De av gemenskapens fiskefartyg som har fisketillstånd som utfärdats enligt avsnitt II eller III ska överföra uppgifter om fångst och fiskeansträngning till sin behöriga nationella myndighet; detta ska dock inte påverka avdelning II och IIa i förordning (EEG) nr 2847/93.
  De ska överföra dessa uppgifter med den regelbundenhet som är lämplig för avtalet och fisket i fråga. Kraven på en sådan överföring ska vara förenliga med de krav som uppställs i rådets förordning (EG) nr 1966/2006 av den 21 december 2006 om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter och om metoder för fjärranalys (2)

  .

Ändring 14

Artikel 19, punkt 1

| 1. | Utan att det påverkar artikel 26.4 i förordning (EG) nr 2371/2002 och artikel 21.3 i förordning (EG) nr 2847/93, skall en medlemsstat, när den anser att dess fiskemöjligheter har uttömts, omedelbart förbjuda fiskeverksamhet för området, beståndet eller gruppen av bestånd i fråga. |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar artikel 26.4 i förordning (EG) nr 2371/2002 och artikel 21.3 i förordning (EG) nr 2847/93, skall en medlemsstat, när den anser att dess fiskemöjligheter har uttömts, omedelbart förbjuda fiskeverksamhet för området, beståndet eller gruppen av bestånd i fråga.

| 1. | Utan att det påverkar artikel 26.4 i förordning (EG) nr 2371/2002 och artikel 21.3 i förordning (EEG) nr 2847/93, ska en medlemsstat, när den anser att dess fiskemöjligheter har uttömts, omedelbart förbjuda fiskeverksamhet för området, beståndet eller gruppen av bestånd i fråga
  och dra in sådana tillstånd som redan utfärdats
  . |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar artikel 26.4 i förordning (EG) nr 2371/2002 och artikel 21.3 i förordning (EEG) nr 2847/93, ska en medlemsstat, när den anser att dess fiskemöjligheter har uttömts, omedelbart förbjuda fiskeverksamhet för området, beståndet eller gruppen av bestånd i fråga
  och dra in sådana tillstånd som redan utfärdats
  .

Ändring 15

Artikel 19, punkt 3

| 3. | När fisketillstånd har utfärdats för blandade fisken och ett av bestånden anses uttömt eller en grupp av bestånd anses uttömd skall medlemsstaten förbjuda
  all fiskeverksamhet som är en del av det blandade fisket
  . |
| --- | --- |

3.

När fisketillstånd har utfärdats för blandade fisken och ett av bestånden anses uttömt eller en grupp av bestånd anses uttömd skall medlemsstaten förbjuda
  all fiskeverksamhet som är en del av det blandade fisket
  .

| 3. | När fisketillstånd har utfärdats för blandade fisken och ett av bestånden anses uttömt eller en grupp av bestånd anses uttömd ska medlemsstaten förbjuda
  den specifika verksamhet som utgör en fara för de hotade bestånden
  . |
| --- | --- |

3.

När fisketillstånd har utfärdats för blandade fisken och ett av bestånden anses uttömt eller en grupp av bestånd anses uttömd ska medlemsstaten förbjuda
  den specifika verksamhet som utgör en fara för de hotade bestånden
  .

Ändring 16

Artikel 20, punkt 1

| 1. | Om ett av gemenskapens fiskefartyg har begått en allvarlig överträdelse skall medlemsstaten se till att fartyget inte längre tillåts använda det fisketillstånd som utfärdats inom ramen för avtalet i fråga för återstoden av giltighetstiden och man skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta genom elektronisk överföring. |
| --- | --- |

1.

Om ett av gemenskapens fiskefartyg har begått en allvarlig överträdelse skall medlemsstaten se till att fartyget inte längre tillåts använda det fisketillstånd som utfärdats inom ramen för avtalet i fråga för återstoden av giltighetstiden och man skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta genom elektronisk överföring.

| 1. | Om ett av gemenskapens fiskefartyg har begått en allvarlig överträdelse
  när det fiskar inom ramen för ett avtal

  ska medlemsstaten se till att fartyget inte längre tillåts använda det fisketillstånd som utfärdats inom ramen för avtalet i fråga för återstoden av giltighetstiden och man ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta genom elektronisk överföring. |
| --- | --- |

1.

Om ett av gemenskapens fiskefartyg har begått en allvarlig överträdelse
  när det fiskar inom ramen för ett avtal

  ska medlemsstaten se till att fartyget inte längre tillåts använda det fisketillstånd som utfärdats inom ramen för avtalet i fråga för återstoden av giltighetstiden och man ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta genom elektronisk överföring.

Ändring 17

Artikel 20, punkt 3

| 3. | Samtliga medlemsstater skall godkänna de inspektions- och övervakningsrapporter som kommissionens, gemenskapens, medlemsstaternas och tredjelands (som är part i avtalet) inspektörer utarbetar som laga bevis i administrativa och rättsliga förfaranden. För fastställande av fakta skall de behandlas på samma sätt som medlemsstaternas egna inspektions- och övervakningsrapporter. |
| --- | --- |

3.

Samtliga medlemsstater skall godkänna de inspektions- och övervakningsrapporter som kommissionens, gemenskapens, medlemsstaternas och tredjelands (som är part i avtalet) inspektörer utarbetar som laga bevis i administrativa och rättsliga förfaranden. För fastställande av fakta skall de behandlas på samma sätt som medlemsstaternas egna inspektions- och övervakningsrapporter.

| 3. | Samtliga medlemsstater ska godkänna de inspektions- och övervakningsrapporter som kommissionens, gemenskapens, medlemsstaternas och tredjelands (som är part i avtalet) inspektörer utarbetar som laga bevis i administrativa och rättsliga förfaranden. För fastställande av fakta ska de behandlas på samma sätt som medlemsstaternas egna inspektions- och övervakningsrapporter,
  i enlighet med relevant nationell lagstiftning
  . |
| --- | --- |

3.

Samtliga medlemsstater ska godkänna de inspektions- och övervakningsrapporter som kommissionens, gemenskapens, medlemsstaternas och tredjelands (som är part i avtalet) inspektörer utarbetar som laga bevis i administrativa och rättsliga förfaranden. För fastställande av fakta ska de behandlas på samma sätt som medlemsstaternas egna inspektions- och övervakningsrapporter,
  i enlighet med relevant nationell lagstiftning
  .

Ändring 18

Artikel 21, punkt 1, led a

| a) | Alla berörda användare i medlemsstaterna och
  de berörda tillståndsmyndigheterna via den webbplats som är kopplad till gemenskapens informationssystem för fisketillstånd. För dessa personer skall endast de uppgifter vara tillgängliga som de behöver i fisketillståndsförfarandet. |
| --- | --- |

a)

Alla berörda användare i medlemsstaterna och
  de berörda tillståndsmyndigheterna via den webbplats som är kopplad till gemenskapens informationssystem för fisketillstånd. För dessa personer skall endast de uppgifter vara tillgängliga som de behöver i fisketillståndsförfarandet.

| a) | De berörda tillståndsmyndigheterna via den webbplats som är kopplad till gemenskapens informationssystem för fisketillstånd. För dessa personer ska endast de uppgifter vara tillgängliga som de behöver i fisketillståndsförfarandet. |
| --- | --- |

a)

De berörda tillståndsmyndigheterna via den webbplats som är kopplad till gemenskapens informationssystem för fisketillstånd. För dessa personer ska endast de uppgifter vara tillgängliga som de behöver i fisketillståndsförfarandet.

Ändring 19

Artikel 21, punkt 1, led b

| b) | Alla berörda användare på
  behöriga tillsynsmyndigheter via den webbplats som är kopplad till gemenskapens informationssystem för fisketillstånd. För dessa personer skall endast de uppgifter vara tillgängliga som de behöver i sin inspektionsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Alla berörda användare på
  behöriga tillsynsmyndigheter via den webbplats som är kopplad till gemenskapens informationssystem för fisketillstånd. För dessa personer skall endast de uppgifter vara tillgängliga som de behöver i sin inspektionsverksamhet.

| b) | Behöriga tillsynsmyndigheter via den webbplats som är kopplad till gemenskapens informationssystem för fisketillstånd. För dessa personer ska endast de uppgifter vara tillgängliga som de behöver i sin inspektionsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Behöriga tillsynsmyndigheter via den webbplats som är kopplad till gemenskapens informationssystem för fisketillstånd. För dessa personer ska endast de uppgifter vara tillgängliga som de behöver i sin inspektionsverksamhet.

---

(1)  
  KOM(2007)0602.

(2)  

  EUT L 409, 30.12.2006, s. 1.

---