# Az Európai Unió C 211/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.211.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 211 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. szeptember 4. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.211.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 211

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. szeptember 4.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 80. plenáris ülés 2009. június 17–18. |
| 2009/C 211/01 | A Régiók Bizottsága többszintű kormányzásról szóló fehér könyve | 1 |
| 2009/C 211/02 | A Régiók Bizottsága véleménye egy évvel lisszabon után: az Afrika–EU partnerség működése és az EU, Afrika és Kína: útban a háromoldalú párbeszéd és együttműködés felé | 28 |
| 2009/C 211/03 | A Régiók Bizottsága véleménye bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009: potenciális tagjelölt országok | 34 |
| 2009/C 211/04 | A Régiók Bizottsága véleménye bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009: tagjelölt országok | 37 |
| 2009/C 211/05 | A Régiók Bizottsága véleménye a migrációval kapcsolatos általános megközelítés megerősítése: az összehangolás, a koherencia és a szinergiahatások fokozása | 43 |
| 2009/C 211/06 | A Régiók Bizottsága véleménye új lendület a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása terén | 47 |
| 2009/C 211/07 | A Régiók Bizottsága véleménye az Európai Unió biohulladék-gazdálkodása | 54 |
| 2009/C 211/08 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása a gépjárműipari válságra adandó európai válaszról Elfogadva 2009. június 18-án. | 59 |
| 2009/C 211/09 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása tárgy éghajlat-változás: a koppenhágai út Elfogadva 2009. június 18-án | 61 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

80. plenáris ülés 2009. június 17–18.

2009/C 211/01

A Régiók Bizottsága többszintű kormányzásról szóló fehér könyve

1

2009/C 211/02

A Régiók Bizottsága véleménye egy évvel lisszabon után: az Afrika–EU partnerség működése és az EU, Afrika és Kína: útban a háromoldalú párbeszéd és együttműködés felé

28

2009/C 211/03

A Régiók Bizottsága véleménye bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009: potenciális tagjelölt országok

34

2009/C 211/04

A Régiók Bizottsága véleménye bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009: tagjelölt országok

37

2009/C 211/05

A Régiók Bizottsága véleménye a migrációval kapcsolatos általános megközelítés megerősítése: az összehangolás, a koherencia és a szinergiahatások fokozása

43

2009/C 211/06

A Régiók Bizottsága véleménye új lendület a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása terén

47

2009/C 211/07

A Régiók Bizottsága véleménye az Európai Unió biohulladék-gazdálkodása

54

2009/C 211/08

A Régiók Bizottsága állásfoglalása a gépjárműipari válságra adandó európai válaszról Elfogadva 2009. június 18-án.

59

2009/C 211/09

A Régiók Bizottsága állásfoglalása tárgy éghajlat-változás: a koppenhágai út Elfogadva 2009. június 18-án

61

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Régiók Bizottsága |
| | 80. plenáris ülés 2009. június 17–18. |
| 2009/C 211/10 | A Régiók Bizottsága véleménye tengerpolitikai csomag | 65 |
| 2009/C 211/11 | A Régiók Bizottsága véleménye közösségi halászati ellenőrző rendszer | 73 |
| 2009/C 211/12 | A Régiók Bizottsága véleménye megkülönböztetésmentesség és esélyegyenlőség, valamint a személyek közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazása | 90 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

80. plenáris ülés 2009. június 17–18.

2009/C 211/10

A Régiók Bizottsága véleménye tengerpolitikai csomag

65

2009/C 211/11

A Régiók Bizottsága véleménye közösségi halászati ellenőrző rendszer

73

2009/C 211/12

A Régiók Bizottsága véleménye megkülönböztetésmentesség és esélyegyenlőség, valamint a személyek közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazása

90

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

80. plenáris ülés 2009. június 17–18.

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/1

---

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA TÖBBSZINTŰ KORMÁNYZÁSRÓL SZÓLÓ FEHÉR KÖNYVE

(2009/C 211/01)

A Régiók Bizottsága az önkormányzatok, a szövetségek és az érdekelt felek szempontjainak összegyűjtése céljából általános konzultációt kezd, és felkéri őket, hogy terjesszék elé az európai többszintű kormányzás megvalósításának legjobb módjával kapcsolatos észrevételeiket. Az észrevételek 2009. november 30-áig küldhetők be a következő címre:

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

vagy e-mailben: governance@cor.europa.eu.

A Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű véleménye tárgy:

A régiók bizottsága többszintű kormányzásról szóló fehér könyve

„Európa partnerségben történő építése” érdekében a fehér könyv két nagy stratégiai célkitűzést határoz meg, melyek az európai folyamatban való részvétel elősegítése és a közösségi cselekvés hatékonyságának fokozása. A polgárok ugyanis egyre csökkenő érdeklődést mutatnak az európai választások iránt (jóllehet a globalizáció kihívásainak kezelésében az Európai Unióhoz való tartozást többnyire előnyként értékelik), ami szükségessé teszi a politikai fellépésnek a többszintű kormányzás elveire és mechanizmusaira alapozott átalakítását.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | a többszintű kormányzást az Unió, a tagállamok, valamint a regionális és helyi önkormányzatok partnerségen alapuló összehangolt cselekvéseként fogja fel, amelynek célja az Európai Unió politikáinak kidolgozása és végrehajtása. Ez a különböző érintett hatalmi szintek megosztott felelősségét vonja maga után, valamint a demokratikus legitimitás valamennyi forrására és a különböző bevont szereplők reprezentativitására támaszkodik; |
| --- | --- |

—

a többszintű kormányzást az Unió, a tagállamok, valamint a regionális és helyi önkormányzatok partnerségen alapuló összehangolt cselekvéseként fogja fel, amelynek célja az Európai Unió politikáinak kidolgozása és végrehajtása. Ez a különböző érintett hatalmi szintek megosztott felelősségét vonja maga után, valamint a demokratikus legitimitás valamennyi forrására és a különböző bevont szereplők reprezentativitására támaszkodik;

| — | azt ajánlja, hogy mindegyik jelentősebb közösségi stratégiai reformhoz az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága által egyeztetett területi cselekvési terv társuljon, amely politikai mechanizmusokat határoz meg a bevezetett politikák kiigazításának, megvalósításának és értékelésének megkönnyítése érdekében, valamint decentralizált kommunikációs tervvel rendelkezik; |
| --- | --- |

—

azt ajánlja, hogy mindegyik jelentősebb közösségi stratégiai reformhoz az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága által egyeztetett területi cselekvési terv társuljon, amely politikai mechanizmusokat határoz meg a bevezetett politikák kiigazításának, megvalósításának és értékelésének megkönnyítése érdekében, valamint decentralizált kommunikációs tervvel rendelkezik;

| — | azt ajánlja, hogy a részvételi demokráciát támogató megfelelő eszközöket vezessenek be, különösen a lisszaboni stratégia, a szociális menetrend és a göteborgi stratégia keretében, valamint hogy az „Agenda local 21”-hez hasonló jellegű – a hosszú távú stratégiai terveket lefektető részvételi és integrált – mechanizmusokat fejlesszenek ki; |
| --- | --- |

—

azt ajánlja, hogy a részvételi demokráciát támogató megfelelő eszközöket vezessenek be, különösen a lisszaboni stratégia, a szociális menetrend és a göteborgi stratégia keretében, valamint hogy az „Agenda local 21”-hez hasonló jellegű – a hosszú távú stratégiai terveket lefektető részvételi és integrált – mechanizmusokat fejlesszenek ki;

| — | javasolja, hogy mind vertikálisan, „a területi önkormányzatok, illetve a nemzeti kormány és az Európai Unió” között, mind horizontálisan, „a területi önkormányzatok, illetve a civil társadalom” között, és különösen a társadalmi párbeszéd keretében erősítsék meg a partnerség gyakorlatát; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy mind vertikálisan, „a területi önkormányzatok, illetve a nemzeti kormány és az Európai Unió” között, mind horizontálisan, „a területi önkormányzatok, illetve a civil társadalom” között, és különösen a társadalmi párbeszéd keretében erősítsék meg a partnerség gyakorlatát;

| — | arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsák át a nyitott koordinációs módszert annak érdekében, hogy részvételi kormányzási mutatóknak és területi mutatóknak a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben történő kidolgozásával azt integratívabbá tegyék; |
| --- | --- |

—

arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsák át a nyitott koordinációs módszert annak érdekében, hogy részvételi kormányzási mutatóknak és területi mutatóknak a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben történő kidolgozásával azt integratívabbá tegyék;

| — | azt ajánlja, hogy a különböző érintett szereplőknek a politikai döntéshozatal elején történő bevonásával oly módon rendszeresítsék a területi hatás elemzését, hogy érthetőek legyenek a közösségi jogalkotási és nem jogalkotási javaslatoknak a területekre gyakorolt gazdasági, társadalmi és környezeti kihatásai; |
| --- | --- |

—

azt ajánlja, hogy a különböző érintett szereplőknek a politikai döntéshozatal elején történő bevonásával oly módon rendszeresítsék a területi hatás elemzését, hogy érthetőek legyenek a közösségi jogalkotási és nem jogalkotási javaslatoknak a területekre gyakorolt gazdasági, társadalmi és környezeti kihatásai;

| — | vállalja, hogy javaslatokat terjeszt elő annak érdekében, hogy az Európai Unió fellépésének bizonyos területein, mint a növekedési és foglalkoztatási stratégia, a szociális menetrend, az integrációs politika, az innovációs politika, a kohéziós politika, a fenntartható fejlődés vagy a polgári védelem, támogassák a helyi és regionális szintű kísérletezést; |
| --- | --- |

—

vállalja, hogy javaslatokat terjeszt elő annak érdekében, hogy az Európai Unió fellépésének bizonyos területein, mint a növekedési és foglalkoztatási stratégia, a szociális menetrend, az integrációs politika, az innovációs politika, a kohéziós politika, a fenntartható fejlődés vagy a polgári védelem, támogassák a helyi és regionális szintű kísérletezést;

| — | azt ajánlja, hogy az Európai Unió kiemelt céljai és politikai prioritásai végrehajtásának a regionális és helyi önkormányzatokkal való partnerség alapján történő kiigazítása céljából kössenek olyan európai területi paktumokat, amelyek önkéntességi alapon kötik össze a különböző illetékes kormányzati szinteket, és arra kéri az érdekelt területi önkormányzatokat a fehér könyv végrehajtásáról indított konzultáció keretében, hogy az ilyen eljárás során vállalják, hogy ismertetik vele szándékukat. |
| --- | --- |

—

azt ajánlja, hogy az Európai Unió kiemelt céljai és politikai prioritásai végrehajtásának a regionális és helyi önkormányzatokkal való partnerség alapján történő kiigazítása céljából kössenek olyan európai területi paktumokat, amelyek önkéntességi alapon kötik össze a különböző illetékes kormányzati szinteket, és arra kéri az érdekelt területi önkormányzatokat a fehér könyv végrehajtásáról indított konzultáció keretében, hogy az ilyen eljárás során vállalják, hogy ismertetik vele szándékukat.

| Előadók | : | Luc VAN DEN BRANDE (BE/EPP), a flamand parlament képviselője, a Régiók Bizottsága elnöke

  Michel DELEBARRE (FR/PES), Dunkerque polgármestere, a Régiók Bizottsága első alelnöke |
| --- | --- | --- |

Előadók

:

Luc VAN DEN BRANDE (BE/EPP), a flamand parlament képviselője, a Régiók Bizottsága elnöke

Michel DELEBARRE (FR/PES), Dunkerque polgármestere, a Régiók Bizottsága első alelnöke

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | Bevezetés |
| --- | --- |

1.

| 2. | Európa partnerségben történő építése |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az európai folyamatban való részvétel elősegítése |
| --- | --- |

3.

| 4. | A közösségi fellépés hatékonyságának növelése |
| --- | --- |

4.

| 5. | A fehér könyv végrehajtása és nyomon követése |
| --- | --- |

5.

„Számos olyan cél van, amelyet külön-külön nem, csak közösen érhetünk el. A megoldandó feladatok megoszlanak az Európai Unió, a tagállamok, valamint regionális és helyi önkormányzataik között”
   (1).

1.   Bevezetés

A kormányzás az európai integrációs folyamat sikerének egyik legfontosabb kulcsa. Európa akkor lesz erős, intézményei akkor lesznek jogszerűek, politikái akkor lesznek hatékonyak, polgárai akkor érzik bevonva és érintve magukat, ha kormányzási módszere a közösségi menetrend megvalósítása és az átfogó kihívások leküzdése érdekében biztosítja a különböző hatalmi szintek együttműködését.

Ezt a megállapítást az állam-, illetve kormányfők a 2007. március 25-i Berlini Nyilatkozatban juttatták kifejezésre. A többszintű kormányzás jelentőségét elismerve megerősítették azt az Európáról alkotott nézetet és felfogást, amelyet a Régiók Bizottsága néhány nappal korábban a Római Nyilatkozatban fogalmazott meg (2).

Az Európai Unióban napjainkban közel 95 000 helyi és regionális önkormányzat rendelkezik jelentős hatáskörökkel, és segíti elő az európai demokrácia és polgárság érvényre juttatását olyan kulcsfontosságú ágazatokban, mint az oktatás, a környezetvédelem, a gazdaságfejlesztés, a területrendezés, a közlekedés, a közszolgáltatások és a szociálpolitika. (3)

Mind a polgárokhoz való közelség, mind a helyi és regionális szintű kormányzás sokfélesége valódi értéket képez az Unió számára. Azonban annak ellenére, hogy az önkormányzatok az európai folyamatban betöltött szerepük elismerése terén az elmúlt években jelentős eredményeket könyvelhettek el, mind európai szinten, mind a tagállamokban hatalmas előrelépéseket kell még tenni. A változás fokozatos lesz, de tényleges erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy eltávolodhassunk azoktól a közigazgatási kultúráktól, amelyek akadályozzák a folyamatban lévő decentralizációt.

Emellett a jelenlegi világválság rámutat a kormányzás jelentőségére, különösen közösségi szinten és a regionális és helyi önkormányzatokkal való együttműködésben. Ők felelősek ugyanis a közösségi politika és jogszabályok közel 70 %-ánakt a végrehajtásáért, így jelentős szerepet töltenek be például az európai gazdaságélénkítő terv megvalósításában. Ráadásul az államháztartás lehetőségeinek beszűkülése közepette előfordulhat, hogy a közös politikák újbóli nacionalizálására és az eszközök centralizálására irányuló törekvések jelennek meg, miközben a globalizáció épp a többszintű kormányzás helyességét erősíti.

Az Európai Uniónak az új globális helyzethez való alkalmazkodási képessége nagymértékben támaszkodik arra, hogy területei képesek reagálni, cselekedni és együttműködni. Lényeges tehát, hogy az Európai Unió kormányzati módszere egyaránt eleget tegyen az alábbiaknak:

| — | a globalizáció és az Európai Unió előtt álló kihívásokat meghatározó többpólusú világ létrejöttének elfogadása, |
| --- | --- |

—

a globalizáció és az Európai Unió előtt álló kihívásokat meghatározó többpólusú világ létrejöttének elfogadása,

| — | az európai integrációs folyamat folytatása, amely megszünteti a határokat, egyesíti a piacokat, közelebb hozza egymáshoz a polgárokat, tiszteletben tartva a nemzeti szuverenitást és az identitás megőrzését. |
| --- | --- |

—

az európai integrációs folyamat folytatása, amely megszünteti a határokat, egyesíti a piacokat, közelebb hozza egymáshoz a polgárokat, tiszteletben tartva a nemzeti szuverenitást és az identitás megőrzését.

Az európai modell biztosítása és fejlesztése érdekében ugyanis szükségszerűen el kell hárítani a globalizáció két jelentős kockázatát:

| — | a társadalmainkban mutatkozó uniformizálódás veszélyét – elő kell mozdítani a sokféleséget, |
| --- | --- |

—

a társadalmainkban mutatkozó uniformizálódás veszélyét – elő kell mozdítani a sokféleséget,

| — | a tagállamokon belül és a tagállamok közötti fokozódó egyenlőtlenségek veszélyét – a szolidaritást védeni kell. |
| --- | --- |

—

a tagállamokon belül és a tagállamok közötti fokozódó egyenlőtlenségek veszélyét – a szolidaritást védeni kell.

A Régiók Bizottságának politikai kezdeményezésére az európai integrációs folyamat átmeneti és átalakulási időszakában kerül sor. A közösségi menetrend elkövetkező évekre érvényes új kontextusát az Európai Parlament és az Európai Bizottság tisztújítása, az új intézményi keretre történő átállás, az Európai Unió költségvetésének átdolgozása, valamint a világválság közvetlen és közvetett hatásai határozzák meg.

A következő hónapokban elengedhetetlen, hogy az Európai Unió meghatározza, felülvizsgálja, és kiigazítsa a jelentős globális kihívásokkal kapcsolatos közösségi stratégiáit, és végrehajtásuk érdekében új eszközöket hozzon létre. E következő ciklusnak olyan új megközelítési módot kell eredményeznie az európai kormányzás terén, amely a javaslatok módszerében és tartalmában, és a közösségi fellépés hatásában egyaránt megjelenik majd.

A többszintű kormányzás ugyanis az Európai Unió alapvető politikai célkitűzéseit szolgálja, melyek: a polgárok Európája, a gazdasági növekedés és a társadalmi fejlődés, a fenntartható fejlődés és az Európai Unió nemzetközi szereplőként betöltött szerepe. Erősíti az Európai Unió demokratikus dimenzióját, és növeli folyamatainak hatékonyságát. A többszintű kormányzás azonban nem, vagy csak ritkán alkalmazható az Unió valamennyi politikájára szimmetrikus vagy egységes módon.

A Régiók Bizottsága kezdeményezése és az általa megfogalmazandó ajánlások a hatályos szerződésekre vonatkoznak, azonban szem előtt tartják a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől várt perspektívát is, amely elismeri a területi dimenzió szerepét az európai integrációs folyamatban, és megerősíti a többszintű kormányzás mechanizmusait.

A tényleges többszintű kormányzás európai bevezetése mindig is stratégiai prioritás volt a Régiók Bizottsága számára. E többszintű kormányzás napjainkra a jó európai kormányzás feltételévé vált (4). Ez a fehér könyv ezt a prioritást fejezi ki, az európai kormányzás javítása érdekében világos politikai választási lehetőségekre tesz javaslatot, és az európai döntéshozatali folyamat valamennyi szakaszában alkalmazandó különleges mechanizmusokat és eszközöket ajánl. Olyan cselekvési és gondolkodási irányokat határoz meg, amelyek a polgárok érdekét szem előtt tartva megkönnyíthetik a közösségi politikák kialakítását és végrehajtását (5), kötelezettséget vállal azok továbbfejlesztésére, és példákkal szolgál a megosztott kormányzásra. Ezenfelül a Régiók Bizottsága elsőként ezzel járul hozzá a Bölcsek Csoportjának munkájához, mely csoportot az Európai Tanács bízta meg azzal, hogy a 2007. március 25-i Berlini Nyilatkozatból kiindulva segítséget nyújtson az Európai Uniónak a hosszú távú (azaz 2020–2030 távlatában felmerülő) nehézségek megelőzésében és hatékonyabb leküzdésében.

„Európa partnerségben történő építése” érdekében a fehér könyv voluntarista politikai megközelítést alkalmaz, és két nagy stratégiai célkitűzést határoz meg, melyek az európai folyamatban való részvétel elősegítése és a közösségi cselekvés hatékonyságának fokozása. A polgárok ugyanis egyre csökkenő érdeklődést mutatnak az európai választások iránt (jóllehet a globalizáció kihívásainak kezelésében az Európai Unióhoz való tartozást többnyire előnyként értékelik), ami szükségessé teszi a politikai fellépésnek a többszintű kormányzás elveire és mechanizmusaira alapozott átalakítását.

2.   Európa partnerségben történő építése

Az Uniónak a feladatai elvégzésére és a közösségi célkitűzések elérésére való képessége intézményi szervezetétől – és mindenekelőtt kormányzási módszerétől függ. A közösségi működés legitimitásának hatékonyságának és ismertségének biztosításához valamennyi szereplő részvétele szükséges. E csak akkor valósul meg, ha a regionális és helyi önkormányzatok valódi „partnerekként” és nem csupán közvetítőkként lépnek fel. A partnerség ugyanis túlmutat a részvételen és a konzultáción. Előmozdítja a dinamikusabb megközelítést és a szereplők szélesebb körű felelőséggel való felruházását. Következésképpen a többszintű kormányzás előtt álló kihívás az intézményes kormányzás és a partneri kormányzás komplementaritásában és a feladataik megosztásában rejlik (6). Ezért támogatni és ösztönözni kell az Európai Unión belüli politikai és közigazgatási kultúra fejlődését. Ezt kívánják az európai polgárok.

I.   A polgárok és a megosztott kormányzás: az Eurobarométer eredményei (7)

| — | A regionális és helyi önkormányzatok Európában betöltött szerepéről és hatásáról szóló, 2009 februárjában közzétett Eurobarométer 307 különjelentés rávilágított arra, hogy az európaiak természetesnek tartják a megosztott kormányzást. Ennek a 27 tagállamban, 27 000 európai polgár körében 2008 őszén végzett felmérésnek az eredményei azt bizonyítják, hogy a polgárok a nemzeti politikai képviselőket, az európai parlamenti képviselőket, valamint a regionális és helyi politikai képviselőket egyaránt képesnek tartják érdekeik európai szinten való védelmére. (A megkérdezettek 29 %-a bízik nemzeti politikai képviselőikben, 26 %-a európai parlamenti képviselőikben és 21 %-a regionális és helyi képviselőikben). |
| --- | --- |

—

A regionális és helyi önkormányzatok Európában betöltött szerepéről és hatásáról szóló, 2009 februárjában közzétett Eurobarométer 307 különjelentés rávilágított arra, hogy az európaiak természetesnek tartják a megosztott kormányzást. Ennek a 27 tagállamban, 27 000 európai polgár körében 2008 őszén végzett felmérésnek az eredményei azt bizonyítják, hogy a polgárok a nemzeti politikai képviselőket, az európai parlamenti képviselőket, valamint a regionális és helyi politikai képviselőket egyaránt képesnek tartják érdekeik európai szinten való védelmére. (A megkérdezettek 29 %-a bízik nemzeti politikai képviselőikben, 26 %-a európai parlamenti képviselőikben és 21 %-a regionális és helyi képviselőikben).

| — | A jelentés megerősíti, hogy a polgárok várakozásaiban szereplő Európa nagyobb összhangban áll a mindennapjaik valóságával, és a regionális és helyi képviselőik fellépésére támaszkodik. A megkérdezettek 59 %-a úgy gondolja, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat nem veszik kellően figyelembe az európai folyamatban. |
| --- | --- |

—

A jelentés megerősíti, hogy a polgárok várakozásaiban szereplő Európa nagyobb összhangban áll a mindennapjaik valóságával, és a regionális és helyi képviselőik fellépésére támaszkodik. A megkérdezettek 59 %-a úgy gondolja, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat nem veszik kellően figyelembe az európai folyamatban.

| — | A jelentés kimutatja, hogy a polgárok ragaszkodnak a helyi és regionális demokráciához, amit az országuk kormányával (34 %) és az Európai Unióval (47 %) összevetve a helyi és regionális választott képviselőknek (50 %) szavazott bizalom aránya szemléltet. |
| --- | --- |

—

A jelentés kimutatja, hogy a polgárok ragaszkodnak a helyi és regionális demokráciához, amit az országuk kormányával (34 %) és az Európai Unióval (47 %) összevetve a helyi és regionális választott képviselőknek (50 %) szavazott bizalom aránya szemléltet.

| — | Végezetül ez az Eurobarométer decentralizált kommunikációs stratégiák bevezetésére bátorít: az európaiak 26 %-a véli úgy, hogy a helyi és regionális képviselők vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy elmagyarázzák, hogyan hatnak az európai politikák az életükre (ez az arány 28 % a nemzeti politikai képviselők és 21 % az európai parlamenti képviselők esetében). |
| --- | --- |

—

Végezetül ez az Eurobarométer decentralizált kommunikációs stratégiák bevezetésére bátorít: az európaiak 26 %-a véli úgy, hogy a helyi és regionális képviselők vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy elmagyarázzák, hogyan hatnak az európai politikák az életükre (ez az arány 28 % a nemzeti politikai képviselők és 21 % az európai parlamenti képviselők esetében).

A Régiók Bizottsága a többszintű kormányzást az Unió, a tagállamok, valamint a regionális és helyi önkormányzatok partnerségen alapuló összehangolt cselekvéseként fogja fel, amelynek célja az Európai Unió politikáinak kidolgozása és végrehajtása. Ez a különböző érintett hatalmi szintek megosztott felelősségét vonja maga után, valamint a demokratikus legitimitás valamennyi forrására és a különböző bevont szereplők reprezentativitására támaszkodik. Integrált megközelítéssel, különböző mechanizmusok révén (konzultáció, területi hatásvizsgálatok stb.) éri el azt, hogy az egyes kormányzási szintek együttesen vegyenek részt a közösségi politikák és jogszabályok megfogalmazásában.

A többszintű kormányzás horizontális és vertikális dimenzióval rendelkező dinamikus folyamat, amely egyáltalán nem csökkenti a politikai felelősséget, hanem éppen ellenkezőleg: a közös döntéshozatal és megvalósítás elsajátítását ösztönzi, amennyiben a mechanizmusok és eszközök helytállóak, és alkalmazásuk megfelelő. A többszintű kormányzás következésképpen inkább politikai „tevékenységek skáláját” jelenti, mint jogi eszközt, megértéséhez nem elég egyedül a hatáskörmegoszlás tükrében szemlélni.

A 2001. évi, európai kormányzásról szóló fehér könyvében (8) az Európai Bizottság meghatározta a jó kormányzás öt alapelvét: nyitottság, részvétel, felelősség, hatékonyság és összhang. A többszintű kormányzás garantálja ezen elvek érvényesítését, valamint kiterjeszti és kiegészíti azokat.

A többszintű kormányzás megvalósításának alapja a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása, amely megakadályozza, hogy a döntéseket egyetlen hatalmi szintre összpontosítsák, és biztosítja, hogy a politikák kidolgozása és alkalmazása a legmegfelelőbb szinten történjen. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása és a többszintű kormányzás egymástól elválaszthatatlan: az egyik a különböző hatalmi szintek hatásköreivel függ össze, a másik azok interakciójára helyezi a hangsúlyt.

Az Európai Unió közös értékeken és alapjogokon nyugszik, és az uniós szintű közös politikai kultúra ezek alapján alakult ki. A szubszidiaritás, az arányosság, a polgárközeliség, a partnerség, a részvétel, a szolidaritás és a kölcsönös lojalitás azok a strukturáló elvek, amelyek a közösségi tevékenységet ihletik és vezérlik. Ezek az elvek határozzák meg az alapjogok védelmének európai modelljét, amely jogok között találjuk a regionális és helyi autonómiát, továbbá a sokszínűség tiszteletben tartását. A fenti modell védelme és érvényre juttatása feltételezi a felelősség megoszlását az egyes hatalmi szintek között.

Egyébiránt annak érdekében, hogy a többszintű kormányzással kapcsolatban a demokratikus értékeken és elveken, valamint az alapjogok alkotmányos talapzatán nyugvó páneurópai konszenzus alakuljon ki, a Régiók Bizottsága részt vesz az Európai Unió és az Európa Tanács között létrejött egyetértési megállapodás végrehajtásában (9).

A többszintű kormányzás nem korlátozódik arra, hogy az európai vagy nemzeti célokat helyi vagy regionális cselekvésekre fordítsa le, hanem értelmezésébe a regionális és helyi közösségek célkitűzéseinek az Európai Unió stratégiáiba való integrálása is beletartozik. A többszintű kormányzásnak továbbá nemzeti szinten erősítenie és alakítania kellene a regionális és helyi önkormányzatoknak az európai politika koordinációjában való részvételét, megkönnyítve ezáltal a közösségi politikák kidolgozását és végrehajtását.

A jó többszintű kormányzás feltételeit ugyanis maguk a tagállamok hordozzák. Annak ellenére, hogy Európában egyértelmű tendencia tapasztalható az – egyenlőtlen, de legalább általános – decentralizációs folyamat irányába, az említett megosztott kormányzáshoz még nem adott valamennyi feltétel. A közösségi szinten ajánlott konzultációs, koordinációs, együttműködési és értékelési elveket és mechanizmusokat elsősorban a tagállamokban kell alkalmazni.

Az erőforrásokra épülő európai társadalomnak a tudásalapú társadalom felé történő eltolódása miatt a kormányzási módszerek olyan továbbfejlesztésére van szükség, amelynek során célirányosabb közösségi stratégiákat, valamint összehangolt és integrált közösségi politikák bevezetését eredményező, horizontálisabb, átfogó és integratív megközelítést kell előtérbe helyezni a jövőben. Az Európai Unió költségvetésének tükröznie kellene az integráció felé történő haladást, amelynek során kísérleti jellegű közös politikák és közösségi intézkedések kidolgozására és finanszírozására támaszkodik.

A közösségi módszernek továbbra is az európai kormányzás alapkövének kell maradnia (10). Mostanáig ugyanis e módszer biztosította az európai integrációs folyamat sikerét, azonban annak érdekében, hogy hatékony és átlátható politikai szervezeti modell maradhasson, kiigazíthatónak kell lennie.

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | egyeztetési folyamatot kezdeményez az Európai Unió többszintű kormányzásra vonatkozó chartájának kidolgozása érdekében, amely meghatározná a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó európai kormányzás közös és kölcsönös megértését célzó elveket és részletes szabályokat, amely a tagállamokban, a tagjelölt országokban és a szomszédos államokban a helyi és regionális kormányzás, valamint a decentralizációs folyamat támasza lenne, illetve amely szavatolná a regionális és helyi önkormányzatok autonómiájának és az európai döntéshozatali folyamatban való közreműködésüknek tiszteletben tartására irányuló politikai szándékot; |
| --- | --- |

—

egyeztetési folyamatot kezdeményez az Európai Unió többszintű kormányzásra vonatkozó chartájának kidolgozása érdekében, amely meghatározná a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó európai kormányzás közös és kölcsönös megértését célzó elveket és részletes szabályokat, amely a tagállamokban, a tagjelölt országokban és a szomszédos államokban a helyi és regionális kormányzás, valamint a decentralizációs folyamat támasza lenne, illetve amely szavatolná a regionális és helyi önkormányzatok autonómiájának és az európai döntéshozatali folyamatban való közreműködésüknek tiszteletben tartására irányuló politikai szándékot;

| — | elősegíti az alapjogok több szinten megvalósuló védelmét, és e célból együttműködik az Alapjogi Ügynökséggel a regionális és helyi szinten kialakított legjobb gyakorlatok előmozdítása és terjesztése érdekében (11); |
| --- | --- |

—

elősegíti az alapjogok több szinten megvalósuló védelmét, és e célból együttműködik az Alapjogi Ügynökséggel a regionális és helyi szinten kialakított legjobb gyakorlatok előmozdítása és terjesztése érdekében (11);

| — | közreműködik a közösségi vitában és a jövőbeli tárgyalásokon egy olyan ambiciózus közösségi költségvetés védelmezése érdekében, amely rendelkezik a szükséges eszközökkel a globális kihívásokra adott válaszok megelőzéséhez, valamint az integrált és összehangolt stratégiák megvalósításához, és amely a különböző állami szintek közötti szerződéses partnerségek alappontját és mozgatóerejét képezi; |
| --- | --- |

—

közreműködik a közösségi vitában és a jövőbeli tárgyalásokon egy olyan ambiciózus közösségi költségvetés védelmezése érdekében, amely rendelkezik a szükséges eszközökkel a globális kihívásokra adott válaszok megelőzéséhez, valamint az integrált és összehangolt stratégiák megvalósításához, és amely a különböző állami szintek közötti szerződéses partnerségek alappontját és mozgatóerejét képezi;

Ajánlja, hogy:

| — | mindegyik jelentősebb közösségi stratégiai reformhoz az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága által egyeztetett területi cselekvési terv társuljon, amely politikai mechanizmusokat határoz meg a bevezetett politikák kiigazításának, megvalósításának és értékelésének megkönnyítése érdekében, valamint decentralizált kommunikációs tervvel rendelkezik. Ezzel az intézkedéssel megfordítható lenne a jelenlegi folyamat, amely a regionális és helyi önkormányzatokat gyakran már a közösségi fellépés tervezési szakaszának elején korlátok közé szorítja. |
| --- | --- |

—

mindegyik jelentősebb közösségi stratégiai reformhoz az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága által egyeztetett területi cselekvési terv társuljon, amely politikai mechanizmusokat határoz meg a bevezetett politikák kiigazításának, megvalósításának és értékelésének megkönnyítése érdekében, valamint decentralizált kommunikációs tervvel rendelkezik. Ezzel az intézkedéssel megfordítható lenne a jelenlegi folyamat, amely a regionális és helyi önkormányzatokat gyakran már a közösségi fellépés tervezési szakaszának elején korlátok közé szorítja.

| — | a tagállamok által készített növekedési és stabilitási paktumokban, valamint ezeknek az Európai Bizottság általi értékelése során maradéktalanul vegyék figyelembe a regionális és helyi pénzügyek mennyiségi és minőségi dimenzióját, és jobban vonják be a regionális és helyi önkormányzatokat a közkiadások ellenőrzési folyamatába. |
| --- | --- |

—

a tagállamok által készített növekedési és stabilitási paktumokban, valamint ezeknek az Európai Bizottság általi értékelése során maradéktalanul vegyék figyelembe a regionális és helyi pénzügyek mennyiségi és minőségi dimenzióját, és jobban vonják be a regionális és helyi önkormányzatokat a közkiadások ellenőrzési folyamatába.

3.   Az európai folyamatban való részvétel elősegítése

Az európai demokrácia hitelességének záloga a polgárok európai folyamathoz való csatlakozása. Az európai polgárság a részvételre épül, amely az európai kormányzás szerveződésének is alapja egyben. Ennek két dimenziója van: az alapját képező képviseleti, és az azt kiegészítő részvételi demokrácia. A jó európai kormányzás ugyanis megkívánja, hogy a megválasztott önkormányzatok és a civil társadalom szereplői a közösség érdekében együttműködjenek. A regionális és helyi önkormányzatok a kétségbevonhatatlan demokratikus legitimitás letéteményesei. Mivel a polgárokkal szemben közvetlen felelősséggel tartoznak, túlnyomó részben ők képviselik az Európai Unión belüli demokratikus legitimitást, és jelentős részben gyakorolják a politikai hatalmat. Megfelelő intézményi és politikai mechanizmusok révén a többszintű kormányzásnak ehhez – a politikai együttműködés megszervezésével és az európai közszféra ösztönzésével – össze kell kapcsolnia az Európában létező különböző kormányzati szintek intézményi szerepét.

Az intézményi képviselet konszolidálása

A regionális és helyi önkormányzatoknak a Maastrichti Szerződés óta garantált intézményi képviseletét az egymást követő intézményi reformok során megerősítették. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése jelentős előrelépést jelentene a többszintű kormányzás Európai Unió működésében betöltött szerepének intézményi elismerése tekintetében. E tekintetben a regionális és helyi önkormányzatoknak a közösségi döntéshozatali folyamatban való képviseletének és befolyásának megerősítését a Régiók Bizottsága és az Európai Unió Tanácsának tevékenységei keretében egyaránt előtérbe kell helyezni. A Szerződések ugyanis az egyes nemzeti alkotmányos szerkezeteknek megfelelően 1994 óta lehetőséget biztosítanak a régiók számára arra, hogy részt vegyenek az Európai Unió Tanácsának tevékenységeiben. E közvetlen részvételnek köszönhetően az érintett régiók képviselői részt vehetnek a tagállamok delegációiban, felhatalmazást kaphatnak a nemzeti delegáció vezetésére, és adott esetben a Tanács elnöki tisztét is betölthetik.

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | a küldetési nyilatkozatának megfelelően megerősíti politikai közgyűlési státuszát, a döntéshozatali folyamat legelején fokozza közreműködését az európai stratégiák és a közösségi jogszabályok kialakításában, megerősíti a szubszidiaritás elvének a Lisszaboni Szerződés szellemében megvalósuló ellenőrzését, a közösségi politikák területi hatásának értékelését és az európai részvételi demokrácia elősegítőjeként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

—

a küldetési nyilatkozatának megfelelően megerősíti politikai közgyűlési státuszát, a döntéshozatali folyamat legelején fokozza közreműködését az európai stratégiák és a közösségi jogszabályok kialakításában, megerősíti a szubszidiaritás elvének a Lisszaboni Szerződés szellemében megvalósuló ellenőrzését, a közösségi politikák területi hatásának értékelését és az európai részvételi demokrácia elősegítőjeként betöltött szerepét;

| — | e célból az együttműködési megállapodása felülvizsgálata érdekében fejleszti intézményközi kapcsolatait az Európai Bizottsággal, a következő parlamenti ciklus politikai programjával összefüggésben az Európai Parlamenttel, és végül az Unió Tanácsával annak érdekében, hogy az európai döntések kialakításához és végrehajtásához közelítse egymáshoz a választott regionális és helyi képviselők politikai fellépésének kormányközi dinamikáját; |
| --- | --- |

—

e célból az együttműködési megállapodása felülvizsgálata érdekében fejleszti intézményközi kapcsolatait az Európai Bizottsággal, a következő parlamenti ciklus politikai programjával összefüggésben az Európai Parlamenttel, és végül az Unió Tanácsával annak érdekében, hogy az európai döntések kialakításához és végrehajtásához közelítse egymáshoz a választott regionális és helyi képviselők politikai fellépésének kormányközi dinamikáját;

| — | a szubszidiaritás monitoring folyamata keretében folytatja közeledését a nemzeti országgyűlésekhez és a regionális törvényhozó testületekhez. |
| --- | --- |

—

a szubszidiaritás monitoring folyamata keretében folytatja közeledését a nemzeti országgyűlésekhez és a regionális törvényhozó testületekhez.

Kéri a tagállamokat, hogy:

| — | rendszeresen résztvehessen azokon a közösségi politikákkal foglalkozó formális vagy informális tanácsüléseken, amelyek a Régiók Bizottsága kötelező konzultációs területeihez tartoznak, vagy amelyek elsősorban a regionális és helyi önkormányzatokat érintik azok hatáskörein belül; |
| --- | --- |

—

rendszeresen résztvehessen azokon a közösségi politikákkal foglalkozó formális vagy informális tanácsüléseken, amelyek a Régiók Bizottsága kötelező konzultációs területeihez tartoznak, vagy amelyek elsősorban a regionális és helyi önkormányzatokat érintik azok hatáskörein belül;

| — | a közösségi jogszabályok kidolgozásában részt vevő többi európai intézményhez hasonlóan hozzáférhessen a Tanács dokumentumaihoz; |
| --- | --- |

—

a közösségi jogszabályok kidolgozásában részt vevő többi európai intézményhez hasonlóan hozzáférhessen a Tanács dokumentumaihoz;

Felkéri a tagállamokat, hogy:

| — | amennyiben a Tanácsban vagy annak előkészítő bizottságaiban nincs lehetőség a formális képviseletre, vezessenek be a regionális és helyi önkormányzatokkal folytatott belső egyeztetési és koordinációs folyamatokat, és tegyék lehetővé számukra az előkészítés alatt álló európai uniós jogi aktusok tervezeteinek tagállami nyomonkövetési rendszeréhez való hozzáférést annak érdekében, hogy egyrészről kompetenciáikat a nemzeti állásfoglalás előkészítése során figyelembe vegyék, másrészről hogy mindegyikük lehetőséget kapjon a szubszidiaritás ellenőrzésében való részvételre. |
| --- | --- |

—

amennyiben a Tanácsban vagy annak előkészítő bizottságaiban nincs lehetőség a formális képviseletre, vezessenek be a regionális és helyi önkormányzatokkal folytatott belső egyeztetési és koordinációs folyamatokat, és tegyék lehetővé számukra az előkészítés alatt álló európai uniós jogi aktusok tervezeteinek tagállami nyomonkövetési rendszeréhez való hozzáférést annak érdekében, hogy egyrészről kompetenciáikat a nemzeti állásfoglalás előkészítése során figyelembe vegyék, másrészről hogy mindegyikük lehetőséget kapjon a szubszidiaritás ellenőrzésében való részvételre.

| — | erősítsék meg és egészítsék ki a Tanácson belül képviselendő nemzeti álláspont kialakítását és a formális képviseletet vezérlő meglévő mechanizmusokat annak érdekében, hogy azok teljes mértékben tiszteletben tartsák a hatáskörök saját alkotmányos rendjükben meghatározott elosztását. |
| --- | --- |

—

erősítsék meg és egészítsék ki a Tanácson belül képviselendő nemzeti álláspont kialakítását és a formális képviseletet vezérlő meglévő mechanizmusokat annak érdekében, hogy azok teljes mértékben tiszteletben tartsák a hatáskörök saját alkotmányos rendjükben meghatározott elosztását.

A politikai együttműködés megszervezése

A többszintű kormányzáshoz – a közös célok eléréséhez – feltétlenül szükséges a kormányzás valamennyi szintje és az intézmények közötti kölcsönös lojalitás. Az intézményi keret megléte alapvető, de nem elegendő feltétel a jó kormányzás biztosításához. Ezzel szemben a különböző politikai hatalmi szintek és az intézmények közötti jó együttműködés elengedhetetlen; olyan együttműködésről van itt szó, amely bizalmon, nem pedig a különböző legitim politikai és demokratikus szereplők közötti konfrontáción alapul.

Az európai demokráciát erősítené az integratívabb és rugalmasabb intézményközi együttműködés, és a magasabb szintű politikai együttműködés a különböző hatalmi szinteken belül. Az európai politikai pártok különösen fontos elemek az európai politikai szféra megerősítésében és így a többszintű kormányzás politikai kultúrájának kialakításában.

A Régiók Bizottsága és az Európai Parlament politikai jellegéből adódóan az európai integrációs folyamat demokratikus legitimitásának megerősítéséhez a politikai pártok szoros együttműködésére van szükség nem csupán az európai politikai családok és csoportok kontextusában, hanem a különböző döntéshozó testületeiken belül is. (12)

A parlamentközi együttműködés fokozatosan a demokratikus legitimitás és az európai jogszabályok kidolgozási folyamatának nélkülözhetetlen alkotóelemévé válik. A többszintű kormányzás olyan eljárás, amelynek segítségével a helyi és regionális önkormányzatok összességét is jobban be lehet vonni a folyamatba. A regionális parlamentek és a jogalkotói hatáskörökkel rendelkező regionális gyűlések különösképpen a Lisszaboni Szerződés által biztosított előzetes ellenőrzési mechanizmus segítségével lesznek képesek a szubszidiaritás elve alkalmazásának értékelésében való közvetlen részvételre.

A Lisszaboni Szerződés javaslata az összes tagállamra vonatkozik, a végrehajtás módja azonban eltérő lehet. Az RB ebből következően arra ösztönzi azokat a tagországokat, ahol a parlament nem rendelkezik olyan kamarával, amely a területi önkormányzatokat képviselné, hogy gondoskodjanak olyan lehetőségről, amely által azok bevonhatók a szubszidiaritást ellenőrző folyamatba.

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | fokozza a politikai és intézményi együttműködést az Európai Parlamenttel annak érdekében, hogy a közösségi cselekvés kialakításában és végrehajtásában elősegítse a polgárok aggályainak figyelembevételét. |
| --- | --- |

—

fokozza a politikai és intézményi együttműködést az Európai Parlamenttel annak érdekében, hogy a közösségi cselekvés kialakításában és végrehajtásában elősegítse a polgárok aggályainak figyelembevételét.

| — | támogatja az „Erasmus a választott helyi és regionális képviselők számára” kísérleti kezdeményezést, melynek konceptuális és operatív kialakítása érdekében együttműködik az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az Európai Bizottsággal, valamint elősegíti a választott helyi és regionális képviselőknek szóló képzési, tapasztalatcsere és jó gyakorlat programok bevezetését; |
| --- | --- |

—

támogatja az „Erasmus a választott helyi és regionális képviselők számára” kísérleti kezdeményezést, melynek konceptuális és operatív kialakítása érdekében együttműködik az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az Európai Bizottsággal, valamint elősegíti a választott helyi és regionális képviselőknek szóló képzési, tapasztalatcsere és jó gyakorlat programok bevezetését;

Felkéri:

| — | a választott területi képviselők tanácsait, hogy külön üléseken foglalkozzanak az európai integrációval és az európai politikákkal, és hogy a vitáikra kapjanak meghívást a megosztott kormányzásba bevont különböző európai intézmények képviselői. |
| --- | --- |

—

a választott területi képviselők tanácsait, hogy külön üléseken foglalkozzanak az európai integrációval és az európai politikákkal, és hogy a vitáikra kapjanak meghívást a megosztott kormányzásba bevont különböző európai intézmények képviselői.

A Polgármesterek Paktuma az európai uniós városok és régiók stratégiai célkitűzések megvalósításában való aktív szerepvállalásának példaértékű modellje, amelyet más területekre, például a foglalkoztatásra, az integrációs politikára vagy a társadalmi kirekesztésre is érdemes lenne kiterjeszteni.

II.   A Polgármesterek Paktuma: kötelezettségvállalás és együttműködés az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében

| — | A Polgármesterek Paktuma olyan politikai kezdeményezés, amelynek célja, hogy a CO2-kibocsátás 2020-ig történő csökkentésére irányuló közös célkitűzés – azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásnak 20 %-os csökkentése, az energiahatékonyság 20 %-os javítása és 20 % megújuló energia használata az energiafogyasztáson belül – mögé felsorakoztassa az európai városok polgármestereit. |
| --- | --- |

—

A Polgármesterek Paktuma olyan politikai kezdeményezés, amelynek célja, hogy a CO2-kibocsátás 2020-ig történő csökkentésére irányuló közös célkitűzés – azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásnak 20 %-os csökkentése, az energiahatékonyság 20 %-os javítása és 20 % megújuló energia használata az energiafogyasztáson belül – mögé felsorakoztassa az európai városok polgármestereit.

| — | Az emberi tevékenységekkel járó energiafogyasztással keletkező üvegházhatású gázok kibocsátásáért több mint felerészben a városok és a régiók tehetők felelőssé. Elengedhetetlenül fontos volt tehát, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem területén létrejöjjön a városok, a régiók és a tagállamok felelősségvállalásához szükséges megfelelő keret. |
| --- | --- |

—

Az emberi tevékenységekkel járó energiafogyasztással keletkező üvegházhatású gázok kibocsátásáért több mint felerészben a városok és a régiók tehetők felelőssé. Elengedhetetlenül fontos volt tehát, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem területén létrejöjjön a városok, a régiók és a tagállamok felelősségvállalásához szükséges megfelelő keret.

| — | E paktum aláírásával a polgármesterek önként kötelezettséget vállalnak arra, hogy településeiken megvalósítják a Fenntartható Energia Cselekvési Tervet. A paktum lehetővé teszi a legelső tapasztalatok hálózatba szervezését, a jó gyakorlatok cseréjének megkönnyítését, valamint a helyi polgárok és társadalmi-gazdasági szereplők figyelmének felhívását a fenntartható energiahasználatra. |
| --- | --- |

—

E paktum aláírásával a polgármesterek önként kötelezettséget vállalnak arra, hogy településeiken megvalósítják a Fenntartható Energia Cselekvési Tervet. A paktum lehetővé teszi a legelső tapasztalatok hálózatba szervezését, a jó gyakorlatok cseréjének megkönnyítését, valamint a helyi polgárok és társadalmi-gazdasági szereplők figyelmének felhívását a fenntartható energiahasználatra.

| — | Az Európai Bizottság mellett a Régiók Bizottsága is síkra száll e kezdeményezés fejlesztése mellett, és javasolja, hogy azt a regionális önkormányzatokra is terjesszék ki. Szükség van ugyanis arra, hogy a városok cselekvési tervei beágyazódjanak a regionális és nemzeti cselekvési tervek kontextusába. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság mellett a Régiók Bizottsága is síkra száll e kezdeményezés fejlesztése mellett, és javasolja, hogy azt a regionális önkormányzatokra is terjesszék ki. Szükség van ugyanis arra, hogy a városok cselekvési tervei beágyazódjanak a regionális és nemzeti cselekvési tervek kontextusába.

| — | A Polgármesterek Paktuma hatékonyságának fokozása érdekében az is alapvetően fontos, hogy a helyi politika szintjén megvalósuló aktivizálódást az európai politika és finanszírozás szempontjából is konkrét válaszok kövessék: az Európai Beruházási Bank által nyújtott kölcsönöket könnyen hozzáférhetővé kellene tenni az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrások használatának előmozdítására irányuló programokba beruházni kívánó helyi közösségek és régiók számára. |
| --- | --- |

—

A Polgármesterek Paktuma hatékonyságának fokozása érdekében az is alapvetően fontos, hogy a helyi politika szintjén megvalósuló aktivizálódást az európai politika és finanszírozás szempontjából is konkrét válaszok kövessék: az Európai Beruházási Bank által nyújtott kölcsönöket könnyen hozzáférhetővé kellene tenni az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrások használatának előmozdítására irányuló programokba beruházni kívánó helyi közösségek és régiók számára.

Ui.: 2009 márciusáig közel 470 európai város írta alá a paktumot, és sok más város fejezte ki ez irányú szándékát.

A regionális és helyi önkormányzatok fokozatosan az európai uniós külpolitika és bővítési stratégia megkerülhetetlen szereplőivé váltak. Az az empirikus megközelítés, amely anélkül, hogy a megfelelő mechanizmusokat közösségi szinten újból létrehozta volna, a regionális és helyi önkormányzatok nemzetközi kapcsolatainak fejlesztését vezérelte, most a globalizáció szereplőivé emeli őket.

A korábbi bővítések alkalmával bizonyítást nyert az a hozzáadott érték, amit a területi közösségeknek a bővítési folyamatban való részvétele jelent, és azt a helyi és regionális szinten fenntartható demokrácia irányába való elmozdulás érdekében referenciának kell tekinteni a jelenlegi stratégia végrehajtása során (13), (14).

A regionális és helyi szint hatékony együttműködése által fenntartandó európai szomszédsági politika regionális megközelítésén belül (földközi-tengeri dimenzió, keleti partnerség, fekete-tengeri szinergia, északi dimenzió), valamint az európai nagyszomszédsági politikán (a legkülső régiókkal foglalkozó dimenzión) belül is léteznek példák, amelyek igazolják a többszintű kormányzás helytállóságát. Ennek megfelelően a Mediterrán Unió kormányzásába integrált helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM), az Európai Bizottság által a keleti partnerség tekintetében javasolt Kelet-Európai és Dél-Kaukázusi Helyi és Regionális Közgyűlés, vagy akár a Régiók Bizottsága által említett Északi Dimenzió Területi Állandó Fórum operatív és integrált dinamikát hozhatnak a szomszédsági politikába.

III.   Az Unió a mediterrán térségért (UPM) regionális és helyi partnerönkormányzatai

| — | A Régiók Bizottsága a felújított euromediterrán partnerség területi dimenzióval történő felruházása, és azon belül a regionális és helyi politikai képviselet biztosítása érdekében úgy döntött, hogy létrehozza a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlését (ARLEM). |
| --- | --- |

—

A Régiók Bizottsága a felújított euromediterrán partnerség területi dimenzióval történő felruházása, és azon belül a regionális és helyi politikai képviselet biztosítása érdekében úgy döntött, hogy létrehozza a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlését (ARLEM).

| — | A 2008. július 13-án Párizsban tanácskozó euromediterrán állam- és kormányfők elfogadták a Régiók Bizottsága politikai kezdeményezését. Az ARLEM célja ugyanis az, hogy ezt a partnerséget regionális és helyi dimenzióval egészítse ki, és ezáltal biztosítsa a regionális és helyi közösségek megfelelő képviseletét, valamint az ARLEM kormányozásában való aktív részvételét. Az ARLEM lehetővé teszi a területi önkormányzatok számára, hogy konkrét eredményeket érjenek el, és hogy ezt a partnerséget a polgárok számára érzékelhető valósággá alakítsák. |
| --- | --- |

—

A 2008. július 13-án Párizsban tanácskozó euromediterrán állam- és kormányfők elfogadták a Régiók Bizottsága politikai kezdeményezését. Az ARLEM célja ugyanis az, hogy ezt a partnerséget regionális és helyi dimenzióval egészítse ki, és ezáltal biztosítsa a regionális és helyi közösségek megfelelő képviseletét, valamint az ARLEM kormányozásában való aktív részvételét. Az ARLEM lehetővé teszi a területi önkormányzatok számára, hogy konkrét eredményeket érjenek el, és hogy ezt a partnerséget a polgárok számára érzékelhető valósággá alakítsák.

| — | Az ARLEM-ben egyenlő arányban képviseltetik magukat az EU regionális és helyi képviselői, illetve az EU mediterrán partnereinek képviselői, és célja, hogy az Unió a mediterrán térségért új kormányzásának tanácsadó testületeként ismertesse el magát. Célkitűzései között szerepel az is, hogy a területi önkormányzatok több területen – így a vállalkozásfejlesztés, a környezetvédelem, az energia, a közlekedés, az oktatás, a kultúra, a migráció, az egészségügy, a decentralizált együttműködés – vállaljanak szerepet konkrét projektekben. Az ARLEM a jó gyakorlatok cseréjét elősegítve ösztönzi a területi együttműködést, és új utakat nyit meg a párbeszéd előtt. |
| --- | --- |

—

Az ARLEM-ben egyenlő arányban képviseltetik magukat az EU regionális és helyi képviselői, illetve az EU mediterrán partnereinek képviselői, és célja, hogy az Unió a mediterrán térségért új kormányzásának tanácsadó testületeként ismertesse el magát. Célkitűzései között szerepel az is, hogy a területi önkormányzatok több területen – így a vállalkozásfejlesztés, a környezetvédelem, az energia, a közlekedés, az oktatás, a kultúra, a migráció, az egészségügy, a decentralizált együttműködés – vállaljanak szerepet konkrét projektekben. Az ARLEM a jó gyakorlatok cseréjét elősegítve ösztönzi a területi együttműködést, és új utakat nyit meg a párbeszéd előtt.

A helyi és regionális önkormányzatok rendszeres együttműködése egyébiránt fejleszti és gazdagítja a nemzeti kormányok és az Egyesült Nemzetek közötti együttműködéssel jellemzett hagyományos multilateralizmust. Az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) e megállapítás alapján vezette be az „innovatív partnerségért platformot” (15).

A fejlesztési támogatásban túl sokáig érvényesülő, túlzottan központosító, ágazati és vertikális megközelítések korlátaival szemben a többszintű kormányzás a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében ugyanis már területi, nem pedig ágazati megközelítést vezet be a fejlesztési stratégiákba. (16) A városok közötti diplomácia emellett az Európai Unió külső fellépésének keretében megvalósuló politikai együttműködés másik mozgatóereje, melynek szerepe azért nem hanyagolható el, mert lehetővé teszi a nagyobb diplomáciai és politikai akadályok leküzdését.

A testvérvárosi kapcsolatok és a határ menti régiók közötti együttműködési programok a csatlakozási és előcsatlakozási folyamatokban, valamint a szomszédsági politikában is fontos eszközzé váltak. E testvérvárosi kapcsolatok a globalizáció közepette új szolidaritási formák kialakításával óvják az európai integráció értékeit (17).

A területi kormányzás és a decentralizált együttműködés előnyét felismerve a nemzetközi és az európai intézmények az elmúlt években megerősítették a regionális és helyi önkormányzatok globális kormányzásban betöltött szerepét
   (18).

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | a nyugat-balkáni országokkal, Törökországgal és Horvátországgal foglalkozó munkacsoportok tevékenységére, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal foglalkozó tanácsadó vegyes bizottság tevékenységére támaszkodva értékeli a területi közösségek által a korábbi bővítések során szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

—

a nyugat-balkáni országokkal, Törökországgal és Horvátországgal foglalkozó munkacsoportok tevékenységére, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal foglalkozó tanácsadó vegyes bizottság tevékenységére támaszkodva értékeli a területi közösségek által a korábbi bővítések során szerzett tapasztalatokat;

| — | az európai szomszédsági politika támogatása céljából fejleszti a területi közgyűlések politikai és működési potenciálját; e tekintetben külön hangsúlyt fektet az intézményközi együttműködés fontosságára és a többi meglévő mechanizmussal való összehangolásra; |
| --- | --- |

—

az európai szomszédsági politika támogatása céljából fejleszti a területi közgyűlések politikai és működési potenciálját; e tekintetben külön hangsúlyt fektet az intézményközi együttműködés fontosságára és a többi meglévő mechanizmussal való összehangolásra;

| — | az Európai Bizottsággal partnerségben internetes portál formájában moderálja a „decentralizált együttműködési börzét” annak érdekében, hogy virtuális eszközök segítségével szervezze meg a fejlesztési együttműködés területén tevékenykedő európai területi közösségek közötti információcserét, ezzel segítve elő az európai területi közösségek és a fejlődő országok projektjei közötti megfelelőséget (19); |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottsággal partnerségben internetes portál formájában moderálja a „decentralizált együttműködési börzét” annak érdekében, hogy virtuális eszközök segítségével szervezze meg a fejlesztési együttműködés területén tevékenykedő európai területi közösségek közötti információcserét, ezzel segítve elő az európai területi közösségek és a fejlődő országok projektjei közötti megfelelőséget (19);

| — | az Európában és harmadik országokban ellátott választási megfigyelői küldetések alkalmával az uniós külpolitika keretében a helyi és regionális demokrácia fejlesztésében illetékes európai uniós szervként erősíti intézményi pozícióját, és e célból szorosabbra fűzi együttműködését az Európai Bizottsággal és az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusával. |
| --- | --- |

—

az Európában és harmadik országokban ellátott választási megfigyelői küldetések alkalmával az uniós külpolitika keretében a helyi és regionális demokrácia fejlesztésében illetékes európai uniós szervként erősíti intézményi pozícióját, és e célból szorosabbra fűzi együttműködését az Európai Bizottsággal és az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusával.

Kéri az Európai Bizottságot, hogy

| — | vegye fontolóra a helyi és regionális önkormányzatoknak a bővítési folyamathoz való csatlakozásáról szóló önkéntes politikai charta elfogadását, amely közös referenciát képezne az önkormányzatok számára szükséges előcsatlakozási támogató eszköz kialakításához; valamint fokozza a határokon átnyúló együttműködést és a tagjelölt vagy a lehetséges tagjelölt országok regionális és helyi struktúráinak intézményi és közigazgatási kapacitását. (20) |
| --- | --- |

—

vegye fontolóra a helyi és regionális önkormányzatoknak a bővítési folyamathoz való csatlakozásáról szóló önkéntes politikai charta elfogadását, amely közös referenciát képezne az önkormányzatok számára szükséges előcsatlakozási támogató eszköz kialakításához; valamint fokozza a határokon átnyúló együttműködést és a tagjelölt vagy a lehetséges tagjelölt országok regionális és helyi struktúráinak intézményi és közigazgatási kapacitását. (20)

A részvételi demokrácia ösztönzése

A kormányzás egyre inkább hálózatszerűen strukturált és a horizontális együttműködési dinamikát helyezi előtérbe. Ez a változás kedvező az Európában és világszerte helyi és regionális szinten működő számos hálózat figyelembevételéhez. A Régiók Bizottságának feladata az, hogy e közvélemény-formálókat a közös politikák sikere érdekében bekapcsolja az európai folyamatba, és közelebb hozza őket a polgárokhoz.

IV.   Open Days: A régiók és városok európai hete

| — | A Régiók Bizottságának és az Európai Bizottság REGIO Igazgatóságának szervezésében évente sor kerül Brüsszelben „a régiók és városok európai napjai” elnevezésű rendezvényre. Az Unió soros elnökével és az Európai Parlamenttel kibővített intézményközi partnerség keretében ezen az eseményen több mint 7 000 résztvevő és közel 250 partner vesz részt. Az Open Days hivatalos partnerei egyrészt a régiók és Brüsszelben működő összekötőirodáik, másrészt pedig számos helyi partner, például helyi egyesületek és kutatóintézetek. E partnerek az Open Days nagyszámú szemináriumának, workshopjának és keretprogramjai tekintélyes részének fő szervezői. |
| --- | --- |

—

A Régiók Bizottságának és az Európai Bizottság REGIO Igazgatóságának szervezésében évente sor kerül Brüsszelben „a régiók és városok európai napjai” elnevezésű rendezvényre. Az Unió soros elnökével és az Európai Parlamenttel kibővített intézményközi partnerség keretében ezen az eseményen több mint 7 000 résztvevő és közel 250 partner vesz részt. Az Open Days hivatalos partnerei egyrészt a régiók és Brüsszelben működő összekötőirodáik, másrészt pedig számos helyi partner, például helyi egyesületek és kutatóintézetek. E partnerek az Open Days nagyszámú szemináriumának, workshopjának és keretprogramjai tekintélyes részének fő szervezői.

| — | A közösségi menetrenddel, illetve a regionális és helyi önkormányzatok európai prioritásaival kapcsolatos témára épülő rendezvényeken, szemináriumokon, műhelyeken, médiaeseményeken vagy kiállításokon a nemzeti, regionális és helyi európai politikusokon kívül szakértők és a társadalmi-gazdasági körök, a szakszervezetek, a pénzügyi szervezetek és a civil társadalom képviselői is részt vesznek. |
| --- | --- |

—

A közösségi menetrenddel, illetve a regionális és helyi önkormányzatok európai prioritásaival kapcsolatos témára épülő rendezvényeken, szemináriumokon, műhelyeken, médiaeseményeken vagy kiállításokon a nemzeti, regionális és helyi európai politikusokon kívül szakértők és a társadalmi-gazdasági körök, a szakszervezetek, a pénzügyi szervezetek és a civil társadalom képviselői is részt vesznek.

| — | E brüsszeli eseményhez a partnervárosokban és -régiókban szervezett rendezvények kapcsolódnak, ezáltal megkönnyítve a tapasztalatcserét, a hálózatok összekapcsolását, valamint a gondolatok és a szakértői vélemények ütköztetését. (21) |
| --- | --- |

—

E brüsszeli eseményhez a partnervárosokban és -régiókban szervezett rendezvények kapcsolódnak, ezáltal megkönnyítve a tapasztalatcserét, a hálózatok összekapcsolását, valamint a gondolatok és a szakértői vélemények ütköztetését. (21)

A területi önkormányzatok hálózatai, szervezetei és szövetségei hozzájárulnak a regionális és helyi önkormányzatoknak az európai folyamatban történő mozgósításához és a területi együttműködés működési mechanizmusaiba történő bevonásához (22). A Régiók Bizottságának felállítása óta a területi önkormányzatok főbb európai és nemzeti szövetségeivel kialakított együttműködés és egyes tematikus hálózatok lehetővé tették a Régiók Bizottságának intézményi szerepe és e szervezetek intézményi szerepe közti komplementaritás megteremtését. Tevékenysége, valamint a fehér könyvben megfogalmazott célok és intézkedések előmozdítása érdekében a Régiók Bizottsága partnerségben együttműködik a helyi és regionális önkormányzatok európai szövetségeivel.

A többszintű kormányzás emellett igen lényeges az aktív polgári szerepvállalás ösztönzése szempontjából, és biztosítja a polgárok közvetlen és konkrét elvárásainak jobban megfelelő, decentralizált kommunikációs politikát, fokozatosan elősegítve a köztük és a közösségi intézmények és politikai döntéshozók közötti szakadék áthidalását.

Az Európáról szóló decentralizált kommunikáció célja többek között az, hogy előmozdítsa az európai dimenziónak a helyi és regionális politikai vezetésbe történő integrálását, hogy megkönnyítse a helyi és regionális médiával történő interakciót és a helyi és regionális szinten az új, innovatív kommunikációs technológiáknak – mindenekelőtt a web 2.0 eszköz forrásainak – a használatát. E kommunikáció emellett ösztönzi az Európáról szóló politikai viták és nyilvános ülések helyi és regionális szintű szervezését, és ezáltal szorgalmazza az aktív polgárságot, és az európai ügyekben való részvételre szólít fel.

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | magas szintű együttműködési eljárást alakít ki a megfelelő helyi és regionális szintű hálózatokkal, amelyek az európai társadalomban elősegítik a politikai, gazdasági, egyesületi és kulturális szférák közötti összeköttetést és interakciót, valamint arra, hogy beszámol a helyi és regionális szintű legjobb részvételi gyakorlatokról; |
| --- | --- |

—

magas szintű együttműködési eljárást alakít ki a megfelelő helyi és regionális szintű hálózatokkal, amelyek az európai társadalomban elősegítik a politikai, gazdasági, egyesületi és kulturális szférák közötti összeköttetést és interakciót, valamint arra, hogy beszámol a helyi és regionális szintű legjobb részvételi gyakorlatokról;

| — | hozzájárul a ténylegesen decentralizált kommunikációs politika megvalósításához, amelynek fontosságát az Európai Parlament, az Európai Bizottság és a Tanács „Partnerségben közvetíteni Európát” (23) című közös nyilatkozatában ismertek el, amely az intézményi szereplők azon politikai kötelezettségvállalásán nyugszik, hogy az európai városokban és régiókban folyamatosan élénkítik az európai vitát és beszámolnak a közösségi szinten hozott döntésekről; |
| --- | --- |

—

hozzájárul a ténylegesen decentralizált kommunikációs politika megvalósításához, amelynek fontosságát az Európai Parlament, az Európai Bizottság és a Tanács „Partnerségben közvetíteni Európát” (23) című közös nyilatkozatában ismertek el, amely az intézményi szereplők azon politikai kötelezettségvállalásán nyugszik, hogy az európai városokban és régiókban folyamatosan élénkítik az európai vitát és beszámolnak a közösségi szinten hozott döntésekről;

| — | cselekvési tervet állít össze, amely a kommunikációs eszközöket a kitűzött célok és az érintett politikai területek szerint különbözteti meg annak érdekében, hogy a közös stratégiáról és politikákról szóló kommunikációt összehangolja azzal, ahogyan azok a polgárok számára helyi és regionális szinten megvalósulnak, valamint hogy megfelelő ajánlásokat terjeszt az Intézményközi Tájékoztatási Csoport (IGI) elé; (24) |
| --- | --- |

—

cselekvési tervet állít össze, amely a kommunikációs eszközöket a kitűzött célok és az érintett politikai területek szerint különbözteti meg annak érdekében, hogy a közös stratégiáról és politikákról szóló kommunikációt összehangolja azzal, ahogyan azok a polgárok számára helyi és regionális szinten megvalósulnak, valamint hogy megfelelő ajánlásokat terjeszt az Intézményközi Tájékoztatási Csoport (IGI) elé; (24)

| — | helyi és regionális szinten alkalmazandó módszereket és eszközöket javasol az elégtelen kommunikáció javítása, illetve annak érdekében, hogy a helyi és regionális média kiemelten foglalkozzon azzal, hogy az Európai Unió politikái hogyan hatnak a polgárok mindennapi életére, valamint hogy az új kommunikációs eszközökre, és különösen a Web 2.0 eszközre támaszkodva fokozza az Európával kapcsolatos kommunikációs, tájékoztatási és közvetítői potenciálját; |
| --- | --- |

—

helyi és regionális szinten alkalmazandó módszereket és eszközöket javasol az elégtelen kommunikáció javítása, illetve annak érdekében, hogy a helyi és regionális média kiemelten foglalkozzon azzal, hogy az Európai Unió politikái hogyan hatnak a polgárok mindennapi életére, valamint hogy az új kommunikációs eszközökre, és különösen a Web 2.0 eszközre támaszkodva fokozza az Európával kapcsolatos kommunikációs, tájékoztatási és közvetítői potenciálját;

Ajánlja, hogy:

| — | a részvételi demokráciát támogató megfelelő eszközöket vezessenek be, különösen a lisszaboni stratégia, a szociális menetrend és a göteborgi stratégia keretében, valamint hogy az „Agenda local 21”-hez hasonló jellegű – a hosszú távú stratégiai terveket lefektető részvételi és integrált – mechanizmusokat fejlesszenek ki
   (25); |
| --- | --- |

—

a részvételi demokráciát támogató megfelelő eszközöket vezessenek be, különösen a lisszaboni stratégia, a szociális menetrend és a göteborgi stratégia keretében, valamint hogy az „Agenda local 21”-hez hasonló jellegű – a hosszú távú stratégiai terveket lefektető részvételi és integrált – mechanizmusokat fejlesszenek ki
   (25);

| — | mihelyt a Lisszaboni Szerződés hatályba lép, tárják fel az együttműködés lehetséges körét saját intézményük, a helyi és regionális önkormányzatok és más uniós intézmények között az európai polgári kezdeményezés eszközének kialakítása tekintetében, hogy az eszköz valóban elősegíthesse egy valódi európai politikai vita kialakulását, és így javítsa az EU többszintű kormányzási rendszerének legitimitását; |
| --- | --- |

—

mihelyt a Lisszaboni Szerződés hatályba lép, tárják fel az együttműködés lehetséges körét saját intézményük, a helyi és regionális önkormányzatok és más uniós intézmények között az európai polgári kezdeményezés eszközének kialakítása tekintetében, hogy az eszköz valóban elősegíthesse egy valódi európai politikai vita kialakulását, és így javítsa az EU többszintű kormányzási rendszerének legitimitását;

| — | a regionális és helyi önkormányzatok kompetenciáira támaszkodva erősítsék az európai polgári ismeretek oktatását; |
| --- | --- |

—

a regionális és helyi önkormányzatok kompetenciáira támaszkodva erősítsék az európai polgári ismeretek oktatását;

Kéri az Európai Bizottságot, hogy:

| — | olyan új paramétereket vegyen figyelembe az európai polgárok véleményének értékelésében (Eurobarométer), amelyek tükrözik a regionális és helyi önkormányzatok tényleges részvételét az Európai Unió működésében, valamint a közösségi stratégiák és politikák végrehajtásában; |
| --- | --- |

—

olyan új paramétereket vegyen figyelembe az európai polgárok véleményének értékelésében (Eurobarométer), amelyek tükrözik a regionális és helyi önkormányzatok tényleges részvételét az Európai Unió működésében, valamint a közösségi stratégiák és politikák végrehajtásában;

Felkéri:

| — | a tagállamokat, hogy a régiók és a városok vonatkozásában integratívabb szemléletű elektronikus kormányzást valósítsanak meg, illetve ez utóbbiakat arra, hogy kommunikációs politikájukon és elektronikus kormányzati rendszerükön keresztül tudatosítsák az Európai Unió eredményeit és tétjeit a polgárok számára; |
| --- | --- |

—

a tagállamokat, hogy a régiók és a városok vonatkozásában integratívabb szemléletű elektronikus kormányzást valósítsanak meg, illetve ez utóbbiakat arra, hogy kommunikációs politikájukon és elektronikus kormányzati rendszerükön keresztül tudatosítsák az Európai Unió eredményeit és tétjeit a polgárok számára;

| — | a közösségi intézményeket, hogy vezessenek be a Web 2.0-hoz hasonló kommunikációs stratégiákat, és használják a You tube///EU tube új videómegosztó weboldalakat. |
| --- | --- |

—

a közösségi intézményeket, hogy vezessenek be a Web 2.0-hoz hasonló kommunikációs stratégiákat, és használják a You tube///EU tube új videómegosztó weboldalakat.

4.   A közösségi fellépés hatékonyságának növelése

A többszintű kormányzás célja az, hogy az európai polgárok érdeklődésének homlokterében álló területeken fokozza a közösségi fellépést. Ugyanis egy olyan integrált térségben, mint amilyen az Európai Unió, minden közösségi szintű fellépés közvetlen hatással jár a területekre és azok polgáraira. Igen fontos tehát az összhang a közösségi célkitűzések és azok területi hatásai között. Következésképpen e fehér könyv ajánlásainak az a célja, hogy a közösségi célt jobban hozzáigazítsa azokhoz az irányítás és a programozás terén előálló különböző konkrét helyzetekhez, amelyekkel a helyi és regionális választott képviselők a fontosabb közösségi politikák végrehajtása során szembesülnek.

A közösségi módszer hatékonyságának biztosításához és az európai kormányzásra vonatkozó előírások továbbfejlesztéséhez szükséges legfontosabb kritérium a megfelelő eszközök kiválasztása – a differenciálás és a specializálódás fontosságának hangsúlyozásával. A fenti eszközök különböző kormányzati szintek közötti összehangolása így garantálja a közösségi fellépés koherenciáját. Tovább kell fejleszteni a konzultációra, a kísérletezésre és a területi hatás elemzésére irányuló folyamatokat, a nyitott koordinációs módszert, a kapcsolatok formalizálásának olyan jogi eszközeit, mint a területi paktumok vagy az európai területi együttműködési csoportosulások, annak érdekében, hogy kiküszöbölhetők legyenek a döntéshozatal koncentrációjának, a fellépés elaprózódásának és az eredmények korlátozódásának a negatív hatásai. E mechanizmusok és eszközök új utakat jelentenek az Európai Unió stratégiai célkitűzéseinek eléréséhez.

A közös politikák partnerségben történő kialakítása és végrehajtása

Ez a rugalmas kormányzási módszer sikerrel és változó mechanizmusok szerint alkalmazható a különböző közös politikákra, azok jellemzőitől függően. A kohéziós politikát a többszintű kormányzás bevált gyakorlataként, míg a környezetvédelmi politikát egyes mechanizmusok és gyakorlatok „laboratóriumaként” tartják számon.

V.   Az európai kohéziós politika fellendítő hatása a közösségi politikák számára

| — | A kohéziós politika húsz éve szakadatlanul bizonyítja hozzáadott értékét, és a konkrét projektfejlesztéseknek köszönhetően az európai szolidaritás példáját állítja a polgár számára. E politika az idők folyamán továbbfejlődött: a kohéziós politika, melyet azért hoztak létre, hogy a leggyengébb régiók fejlődésének biztosítása érdekében végigkísérje az egységes piac bevezetését, lehetővé tette az Unió egymást követő bővítései által előidézett társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek mérséklését, és az Unió valamennyi területén a növekedési és foglalkoztatási stratégia támogatásának fontos eszközévé vált. A közelmúltban az európai gazdaságélénkítési terv támogatására vették igénybe. |
| --- | --- |

—

A kohéziós politika húsz éve szakadatlanul bizonyítja hozzáadott értékét, és a konkrét projektfejlesztéseknek köszönhetően az európai szolidaritás példáját állítja a polgár számára. E politika az idők folyamán továbbfejlődött: a kohéziós politika, melyet azért hoztak létre, hogy a leggyengébb régiók fejlődésének biztosítása érdekében végigkísérje az egységes piac bevezetését, lehetővé tette az Unió egymást követő bővítései által előidézett társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek mérséklését, és az Unió valamennyi területén a növekedési és foglalkoztatási stratégia támogatásának fontos eszközévé vált. A közelmúltban az európai gazdaságélénkítési terv támogatására vették igénybe.

| — | A jelenleg a közösségi költségvetés egyharmadát kitevő európai kohéziós politika valódi pénzügyi kiegyenlítő hatással és intézményközi partnerséggel rendelkezik, melyet állami- és magánpartnerségek, illetve az Európai Beruházási Bank pénzügyi eszközeinek igénybevétele erősítenek. Az európai kohéziós politika kiegyenlítő hatása abban is megnyilvánul, hogy képes előmozdítani a helyi, regionális és nemzeti fejlesztési stratégiai prioritások közötti európai szintű szinergiát. |
| --- | --- |

—

A jelenleg a közösségi költségvetés egyharmadát kitevő európai kohéziós politika valódi pénzügyi kiegyenlítő hatással és intézményközi partnerséggel rendelkezik, melyet állami- és magánpartnerségek, illetve az Európai Beruházási Bank pénzügyi eszközeinek igénybevétele erősítenek. Az európai kohéziós politika kiegyenlítő hatása abban is megnyilvánul, hogy képes előmozdítani a helyi, regionális és nemzeti fejlesztési stratégiai prioritások közötti európai szintű szinergiát.

A strukturális alapok felhasználásához kapcsolódó kiegyenlítő hatás egy másik jelentős aspektusa a kormányzati adminisztrációk intézményi kapacitásainak erősítésével függ össze. Igazgatási képességük és eljárásaik európai szintű összehangolása révén a kohéziós politika a közösségi politikák végrehajtását segítette elő. Végül a közintézmények és a civil társadalom szereplői közötti partnerség és együttműködés értékeinek köszönhetően a kohéziós politikának köszönhetően az Európai Unióban fennálló eltérő helyzetekre átfogó megoldások bevezetésére kerülhetett sor.

| — | Ki kell bővíteni a területi kohézió fogalommeghatározását úgy, hogy figyelembe vegye a helyi és regionális önkormányzatok előtt álló új kihívásokat (globalizáció, éghajlatváltozás, energiabiztonság, bevándorlás stb.). Ehhez az szükséges, hogy azokat a konkrét célkitűzéseket, amelyekhez európai alapokat rendeltek, rugalmasan határozzák meg az egyes területek egyedi jellegzetességeinek és saját versenyképességi és fenntarthatósági stratégiájának függvényében. |
| --- | --- |

—

Ki kell bővíteni a területi kohézió fogalommeghatározását úgy, hogy figyelembe vegye a helyi és regionális önkormányzatok előtt álló új kihívásokat (globalizáció, éghajlatváltozás, energiabiztonság, bevándorlás stb.). Ehhez az szükséges, hogy azokat a konkrét célkitűzéseket, amelyekhez európai alapokat rendeltek, rugalmasan határozzák meg az egyes területek egyedi jellegzetességeinek és saját versenyképességi és fenntarthatósági stratégiájának függvényében.

Egyébiránt a politikai cselekvés azon területein, amelyeken az Európai Unió nem rendelkezik kifejezett hatáskörrel, ám amelyeken a közösségi politikák éreztetik hatásukat – mint például a lakáspolitika, valamint az általános érdekű szolgáltatások széles köre –, a többszintű kormányzás olyan eszköz, amelynek révén megérthető e területek transzverzalitása, és amely által meghaladható a hatáskörök megoszlásának túlságosan merev felfogása, a közös célok elérése érdekében, az EU-ra jellemző alkotmányos és közigazgatási sokféleség megőrzése mellett.

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | a partnerséggel kapcsolatos bevált gyakorlatok terjesztésére irányuló, a helyi, regionális, nemzeti és nemzetek felett álló politikai prioritásoknak a tagállamokban történő meghatározásával összefüggő kezdeményezéseket tervez meg és indít el, valamint hogy a tagállamok, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által indított valamennyi kezdeményezést támogatja annak érdekében, hogy a regionális és helyi önkormányzatokkal való partnerség elvét ne csupán a politikák végrehajtásának szakaszában, hanem és legfőképpen azok kidolgozásakor is alkalmazzák; |
| --- | --- |

—

a partnerséggel kapcsolatos bevált gyakorlatok terjesztésére irányuló, a helyi, regionális, nemzeti és nemzetek felett álló politikai prioritásoknak a tagállamokban történő meghatározásával összefüggő kezdeményezéseket tervez meg és indít el, valamint hogy a tagállamok, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által indított valamennyi kezdeményezést támogatja annak érdekében, hogy a regionális és helyi önkormányzatokkal való partnerség elvét ne csupán a politikák végrehajtásának szakaszában, hanem és legfőképpen azok kidolgozásakor is alkalmazzák;

| — | a nemzeti és regionális szinten kidolgozott jelentéseknek az európai elemzési és tervezési keretben történő megerősítése révén olyan intézményközi mechanizmusokat javasol, amelyek erősítik az európai kohéziós politika értékelésének politikai és stratégiai jellegét. |
| --- | --- |

—

a nemzeti és regionális szinten kidolgozott jelentéseknek az európai elemzési és tervezési keretben történő megerősítése révén olyan intézményközi mechanizmusokat javasol, amelyek erősítik az európai kohéziós politika értékelésének politikai és stratégiai jellegét.

Azt ajánlja, hogy:

| — | mind vertikálisan, „a területi önkormányzatok, illetve a nemzeti kormány és az Európai Unió” között, mind horizontálisan, „a területi önkormányzatok, illetve a civil társadalom” között, és különösen a társadalmi párbeszéd keretében erősítsék meg a partnerség gyakorlatát., garantálva az állampolgárok részvételét az illetékes közigazgatási szinteken – különösen azokon, amelyek földrajzi közelség és a szubszidiaritás elvének alkalmazása révén a legközelebb állnak a polgárokhoz – e célból létrehozott szerveken keresztül. E részvétel révén a különféle társadalmi csoportok kifejezhetik a közösségi kezdeményezésekkel kapcsolatos értékítéletüket, véleményüket és javaslataikat. |
| --- | --- |

—

mind vertikálisan, „a területi önkormányzatok, illetve a nemzeti kormány és az Európai Unió” között, mind horizontálisan, „a területi önkormányzatok, illetve a civil társadalom” között, és különösen a társadalmi párbeszéd keretében erősítsék meg a partnerség gyakorlatát., garantálva az állampolgárok részvételét az illetékes közigazgatási szinteken – különösen azokon, amelyek földrajzi közelség és a szubszidiaritás elvének alkalmazása révén a legközelebb állnak a polgárokhoz – e célból létrehozott szerveken keresztül. E részvétel révén a különféle társadalmi csoportok kifejezhetik a közösségi kezdeményezésekkel kapcsolatos értékítéletüket, véleményüket és javaslataikat.

| — | az új tevékenységre nézve kedvező jogi, közigazgatási és pénzügyi keret megteremtése érdekében egyszerűsítsék és racionalizálják a közigazgatási eljárásokat, valamint dolgozzanak ki új eszközöket a regionális innováció elősegítése és a finanszírozási módok (kockázati tőke, magánbefektetők, mikrohitelek stb.) megerősítésére; |
| --- | --- |

—

az új tevékenységre nézve kedvező jogi, közigazgatási és pénzügyi keret megteremtése érdekében egyszerűsítsék és racionalizálják a közigazgatási eljárásokat, valamint dolgozzanak ki új eszközöket a regionális innováció elősegítése és a finanszírozási módok (kockázati tőke, magánbefektetők, mikrohitelek stb.) megerősítésére;

| — | erősítsék meg a területi önkormányzatok adminisztratív kapacitásait a projektek szakavatott igazgatásának biztosítása érdekében, és azért, hogy a területi kormányzással kapcsolatban gyarapítsák a bevált gyakorlatok cseréjét az Európai Unióban. |
| --- | --- |

—

erősítsék meg a területi önkormányzatok adminisztratív kapacitásait a projektek szakavatott igazgatásának biztosítása érdekében, és azért, hogy a területi kormányzással kapcsolatban gyarapítsák a bevált gyakorlatok cseréjét az Európai Unióban.

Kéri az Európai Bizottságot, hogy:

| — | a megerősített partnerség szempontjából eseti alapon vizsgálja meg a közösségi politikák kiigazításait; |
| --- | --- |

—

a megerősített partnerség szempontjából eseti alapon vizsgálja meg a közösségi politikák kiigazításait;

| — | segítse elő a strukturális alapok intervenciói, az ágazati programok és a vidékfejlesztési programok közötti koordinációt; |
| --- | --- |

—

segítse elő a strukturális alapok intervenciói, az ágazati programok és a vidékfejlesztési programok közötti koordinációt;

| — | a 2007-től 2013-ig terjedő időszakban értékelje a strukturális alapok kezelésének egyszerűsítése és decentralizálása terén elért eredményeket, különös figyelmet fordítva a közigazgatási ráfordításoknak az intervenció típusához és nagyságához viszonyított arányosságára, valamint e ráfordítások regionális és helyi közösségekre gyakorolt hatására. |
| --- | --- |

—

a 2007-től 2013-ig terjedő időszakban értékelje a strukturális alapok kezelésének egyszerűsítése és decentralizálása terén elért eredményeket, különös figyelmet fordítva a közigazgatási ráfordításoknak az intervenció típusához és nagyságához viszonyított arányosságára, valamint e ráfordítások regionális és helyi közösségekre gyakorolt hatására.

Az európai folyamat koordinációja

Az európai kormányzás javításához, valamint a közösségi stratégiák végrehajtásához egyrészt a különböző hatalmi szintek összehangolt fellépése, másrészt a politikák és az eszközök koordinációja szükséges. A gazdasági válság és az összehangolt uniós válasz sürgető szükségességét illető egyetértés rávilágít, hogy a koordináció alapvetően fontos, de jól szemlélteti a folytonos nehézségeket is, amelyek a koordináció és a kölcsönös bizalom hiánya miatt egy ilyen közös fellépés biztosításával járnak, ezért az európai integrációs folyamat tesztje. A tét az, hogy az Unió képes-e összehangolni a fellendülést elősegítő politikai lépéseket annak érdekében, hogy a fenntartható fejlődésre és a területi kohézióra vonatkozóan kiegyensúlyozottabb alternatívára tegyen javaslatot a különböző szereplők együttműködésének, a regionális és helyi önkormányzatok közvetlen bevonásának, valamint az állami/magánszféra közötti partnerség igénybevételének köszönhetően. (26) A közösségi módszeren, illetve az összehangolt kormányközi együttműködésen alapuló európai integrációs mechanizmusok fejlesztés koordinációjának pénzügyi, gazdasági, társadalmi és területi jellegű európai élénkítő eszközökre, valamint a válságkezelési (még nagyobb rugalmasság az európai strukturális alapok és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap keretében, az EBB támogatása stb.) és a válságból való kilábalást szolgáló politikák (innovációs politikák, iparpolitika stb.) jobb összehangolására kell támaszkodnia (26).

A közösségi módszer jobban tudja biztosítani a többszintű kormányzás megvalósítását. Mindazonáltal, és anélkül, hogy annak döntő súlyát kétségbe vonnánk, a nyitott koordinációs módszert – melynek célja, hogy az intézményi háromszögön és az Európai Bizottság kizárólagos jogalkotói kezdeményezésén alapuló közösségi módszert kiegészítse azokon a területeken, amelyeken az Európai Unió csak koordinációs és támogatói hatáskörökkel rendelkezik – több éve alkalmazzák. Eseti alapon alkalmazva, ösztönző hatást fejt ki az együttműködésre, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett lehetőséget ad a bevált gyakorlatok cseréjére, és közös célok, valamint a tagállamoknak szóló közös iránymutatások meghatározására.

A nyitott koordinációs módszer az eredeti célkitűzések tekintetében azonban még nem hozta meg a várt hozzáadott értéket, és a nem kellő mértékben bevont regionális és helyi önkormányzatok esetében nem bizonyult kielégítőnek. Ezzel szemben ez utóbbi önkormányzatok úgy vélik, hogy azt más intézkedési területekre is ki lehetne terjeszteni, feltéve, hogy integratívabbá válik.

VI.   A Régiók Bizottságának a lisszaboni stratégia nyomon követéséért felelős platformja

| — | A Régiók Bizottsága 2006-ban hozta létre a lisszaboni stratégia nyomon követéséért felelős platformot, amely mára 26 tagállam több mint száz régióját és városát foglalja magába. Ez a csere- és értékelő hálózat végzi a regionális és helyi szint lisszaboni kormányzásba való bevonásának és a kohéziós politikával való összehangolásának a nyomon követését. |
| --- | --- |

—

A Régiók Bizottsága 2006-ban hozta létre a lisszaboni stratégia nyomon követéséért felelős platformot, amely mára 26 tagállam több mint száz régióját és városát foglalja magába. Ez a csere- és értékelő hálózat végzi a regionális és helyi szint lisszaboni kormányzásba való bevonásának és a kohéziós politikával való összehangolásának a nyomon követését.

| — | „A lisszaboni célok elérése a területi politikák összehangolt és integrált kidolgozásával” című nyomonkövetési jelentésében kiemeli, hogy az érintett kormányzási szinteknek meg kell erősíteniük a politikai menetrendjeik összehangolását és koordinációját, és jogi eszközök szélesebb skáláját kell bevezetniük. |
| --- | --- |

—

„A lisszaboni célok elérése a területi politikák összehangolt és integrált kidolgozásával” című nyomonkövetési jelentésében kiemeli, hogy az érintett kormányzási szinteknek meg kell erősíteniük a politikai menetrendjeik összehangolását és koordinációját, és jogi eszközök szélesebb skáláját kell bevezetniük.

| — | A 2009. március 5-én és 6-án Prágában tartott Régiók és Városok Európai Csúcstalálkozóján a platform többek között konzultációs folyamatot indított a növekedésről és a foglalkoztatásról szóló jövőbeni stratégiáról annak érdekében, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat már rögtön a kezdetekkor bevonják annak kialakításába. (www.lisbon.cor.europa.eu). |
| --- | --- |

—

A 2009. március 5-én és 6-án Prágában tartott Régiók és Városok Európai Csúcstalálkozóján a platform többek között konzultációs folyamatot indított a növekedésről és a foglalkoztatásról szóló jövőbeni stratégiáról annak érdekében, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat már rögtön a kezdetekkor bevonják annak kialakításába. (www.lisbon.cor.europa.eu).

| — | Annak érdekében, hogy a vállalkozások – és különösen a kis- és középvállalkozások – számára javítsa a keretfeltételeket, a Régiók Bizottsága új díjat szeretne létrehozni az Európai Unió leginnovatívabb régióinak kitüntetésére. Az évente odaítélt „vállalkozó szellemű európai régió” cím ösztönzést ad a régióknak a hosszú távon fenntartható, valamint a lakosság és a helyi résztvevők széles támogatását élvező gazdasági és társadalmi reformok stratégiai tervének kidolgozásához. |
| --- | --- |

—

Annak érdekében, hogy a vállalkozások – és különösen a kis- és középvállalkozások – számára javítsa a keretfeltételeket, a Régiók Bizottsága új díjat szeretne létrehozni az Európai Unió leginnovatívabb régióinak kitüntetésére. Az évente odaítélt „vállalkozó szellemű európai régió” cím ösztönzést ad a régióknak a hosszú távon fenntartható, valamint a lakosság és a helyi résztvevők széles támogatását élvező gazdasági és társadalmi reformok stratégiai tervének kidolgozásához.

| — | A Régiók Bizottsága ekképpen szeretne további ösztönzést adni a lisszaboni stratégiát követő új növekedési és foglalkoztatási stratégia bevezetéséhez, az Európai Unió kisvállalkozási törvényében (Small business Act) foglalt tíz elv helyi és regionális szintű elterjesztésével. |
| --- | --- |

—

A Régiók Bizottsága ekképpen szeretne további ösztönzést adni a lisszaboni stratégiát követő új növekedési és foglalkoztatási stratégia bevezetéséhez, az Európai Unió kisvállalkozási törvényében (Small business Act) foglalt tíz elv helyi és regionális szintű elterjesztésével.

Tagadhatatlan, hogy a lisszaboni stratégia koordinációja egyelőre hiányzik, és pályája továbbra is kizárólag lefelé ível. A lisszaboni ellentmondás, amelyre a Régiók Bizottságának ellenőrző platformja világított rá, azt bizonyítja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok társulásának szintje elégtelen volt, és arra mutat rá, hogy sürgősen be kell vezetni egy olyan decentralizáltabb növekedési és foglalkoztatási közösségi stratégiát, amely a régiók és a városok potenciáljára épül, hiszen ezek kompetenciáik révén az innováció, a kutatás és az oktatás legfőbb előmozdítói Európában (27).

Az európai gazdaság fellendítéséhez az európai kisvállalkozási intézkedéscsomag célkitűzéseinek megvalósítására is szükség van, amelynek a területi önkormányzatokkal való partnerségben kell megtörténnie (28).

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | megvizsgálja a territorializált nyitott koordinációs módszer átgondolásának útjait, és meghatározza azokat a közösségi intézkedési területeket, amelyek vonatkozásában a nyitott koordinációs módszer lenne a legmegfelelőbb a regionális és helyi önkormányzatok számára, különösen a bevándorlási és az integrációs politika, az innováció és az oktatás vizsgálatával; |
| --- | --- |

—

megvizsgálja a territorializált nyitott koordinációs módszer átgondolásának útjait, és meghatározza azokat a közösségi intézkedési területeket, amelyek vonatkozásában a nyitott koordinációs módszer lenne a legmegfelelőbb a regionális és helyi önkormányzatok számára, különösen a bevándorlási és az integrációs politika, az innováció és az oktatás vizsgálatával;

| — | 2010 márciusában az Európai Tanács elé terjeszti a növekedési és foglalkoztatási stratégia jövőjéről a regionális és helyi önkormányzatokkal folytatott konzultáció eredményeit. |
| --- | --- |

—

2010 márciusában az Európai Tanács elé terjeszti a növekedési és foglalkoztatási stratégia jövőjéről a regionális és helyi önkormányzatokkal folytatott konzultáció eredményeit.

Kéri:

| — | a tagállamokat, hogy a nyitott koordinációs módszert regionális vagy helyi cselekvési tervekkel támogassák, és fordítva, hogy az elősegítse a regionális és helyi szintű terveknek a nemzeti tervekben történő figyelembevételét és többszintű írásos megállapodások tárgyát képezze; és ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy a nyitott koordinációs módszer nyomon követése keretében ismerje el a regionális és helyi összekötő pontokat; |
| --- | --- |

—

a tagállamokat, hogy a nyitott koordinációs módszert regionális vagy helyi cselekvési tervekkel támogassák, és fordítva, hogy az elősegítse a regionális és helyi szintű terveknek a nemzeti tervekben történő figyelembevételét és többszintű írásos megállapodások tárgyát képezze; és ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy a nyitott koordinációs módszer nyomon követése keretében ismerje el a regionális és helyi összekötő pontokat;

Felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy:

| — | alakítsák át a nyitott koordinációs módszert annak érdekében, hogy részvételi kormányzási mutatóknak és területi mutatóknak a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben történő kidolgozásával integratívabbá tegyék
   (29); |
| --- | --- |

—

alakítsák át a nyitott koordinációs módszert annak érdekében, hogy részvételi kormányzási mutatóknak és területi mutatóknak a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben történő kidolgozásával integratívabbá tegyék
   (29);

| — | a regionális és helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben határozzák meg az egységes piac megvalósításának azon akadályait, amelyekkel a régiók, a városok és a települések jelenleg küzdenek, valamint az egységes piacnak a jelenlegi gazdasági és társadalmi környezethez való igazítását szolgáló megoldásokat; |
| --- | --- |

—

a regionális és helyi önkormányzatokkal szoros együttműködésben határozzák meg az egységes piac megvalósításának azon akadályait, amelyekkel a régiók, a városok és a települések jelenleg küzdenek, valamint az egységes piacnak a jelenlegi gazdasági és társadalmi környezethez való igazítását szolgáló megoldásokat;

| — | a helyi és regionális önkormányzatokat megfelelő módon vonják be a lisszaboni stratégia felülvizsgálatába a 2010 utáni időszak tekintetében. |
| --- | --- |

—

a helyi és regionális önkormányzatokat megfelelő módon vonják be a lisszaboni stratégia felülvizsgálatába a 2010 utáni időszak tekintetében.

Integrált politikák kidolgozása

A közös politikák hatékonyságának záloga az integrált megközelítés. Ezen integrált megközelítés vertikális dimenziója a különböző kormányzási szintek közötti hatékonyabb koordinációt és együttműködést feltételezi, míg horizontális dimenziója az ágazati politikák egységes végrehajtását kívánja meg a fenntartható fejlődés elérése és az Európai Unió egyéb releváns politikáival való szinergia biztosítása érdekében.

E tekintetben a közösségi célként értelmezhető területi kohézió megvalósítása alapvető fontosságú a közösségi politikák jövője szempontjából. A területi kohézió alkalmazási területének ugyanis három dimenziót kell szem előtt tartania: az egyik a „fennálló különbözőségek csökkentésével” és az alapvető közszolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférést lakóhelyétől függetlenül minden polgár számára biztosítva megvalósuló kiigazítási dimenzió, a második a „területi kihatással bíró ágazati politikák egységessé tételével, a kedvezőtlenebb helyzetben lévő területeken a lakosság helyben tartása érdekében mindig a helyi erőforrások megerősítésére törekedve” megvalósuló megelőzés, a harmadik pedig a „területi integrációnak” az együttműködés előmozdításával történő javításán keresztül megvalósuló ösztönzési dimenzió.

A területi kohéziónak, amely a Lisszaboni Szerződéssel az Európai Unió és a tagállamok megosztott kompetenciájává válik, valamennyi ágazati politikában jelen kell lennie, és a többszintű kormányzás megtestesítőjévé kell válnia. Ezenfelül a városi kormányzás döntő fontosságú a fenntartható fejlesztési stratégiáknak a városi övezetekben való végrehajtása szempontjából, nem csupán a kormányzási szintek összehangolása, hanem a helyi szereplők bevonása érdekében is. Az integrált megközelítés szerint a városi kormányzásnak a fenntartható fejlődés három pillérét kell érintenie, melyek a környezetvédelem, a gazdaság és – a valódi társadalmi és területi kohézió biztosítása érdekében – a társadalmi kérdések. Az integrált és koherens megközelítést emellett más közös politikák is előtérbe helyezhetik. Hasonlóképpen a vidéki területeken a többszintű kormányzáson alapuló, fenntartható fejlődésük és versenyképességük javítását célzó átfogó stratégiákat kell elfogadni. Ezek a stratégiák kifejtenék, hogy mely eszközökkel lehetne leküzdeni az e területekre jellemző természeti hátrányokat, valamint a köztük és a városi övezetek közötti egyenlőtlenségeket.

VII.   Az Európai Unió integrált tengerpolitikája

| — | Az EU integrált tengerpolitikájának kidolgozása azon ritka európai példák egyike, amelyek több ágazati politika közös megközelítésére tettek kísérletet – területi tipológia alapján. A 2006-ban a zöld könyvvel, majd a kék könyvvel megkezdett folyamat is bizonyította az érintett regionális és helyi szereplők erőteljes aktivitását, melynek célja a tengeri medencék kezelésében megvalósuló integrált megközelítés megteremtése: a szállítás, a környezetvédelem, a megújuló energiák, a gazdaságfejlesztés néhány példáját adja azoknak az ágazatoknak, amelyeket a fenntartható fejlődéssel és – a végső soron az európai kontinens számára alapvető természeti és gazdasági erőforrásként elismert – tengereink biztonságával összefüggő követelmények horizontális integrálására irányuló törekvésből létrejött politika érint. |
| --- | --- |

—

Az EU integrált tengerpolitikájának kidolgozása azon ritka európai példák egyike, amelyek több ágazati politika közös megközelítésére tettek kísérletet – területi tipológia alapján. A 2006-ban a zöld könyvvel, majd a kék könyvvel megkezdett folyamat is bizonyította az érintett regionális és helyi szereplők erőteljes aktivitását, melynek célja a tengeri medencék kezelésében megvalósuló integrált megközelítés megteremtése: a szállítás, a környezetvédelem, a megújuló energiák, a gazdaságfejlesztés néhány példáját adja azoknak az ágazatoknak, amelyeket a fenntartható fejlődéssel és – a végső soron az európai kontinens számára alapvető természeti és gazdasági erőforrásként elismert – tengereink biztonságával összefüggő követelmények horizontális integrálására irányuló törekvésből létrejött politika érint.

| — | Ezt a törekvést az integrált tengerpolitikai szemlélet egyesítő hatásának fokozása érdekében megfelelő eszközöknek kell kísérniük. E tekintetben a Régiók Bizottsága szükségesnek tartja az EU finanszírozási eszközének felülvizsgálatát egy olyan egységes egyszerűsített rendszer szempontjából, amely a tengerrel kapcsolatos valamennyi kérdést – vagy azok legtöbbjét – egy parti területeket és szigeteket támogató európai alap fogná össze, valamint egy európai tengeri platform létrehozását, amely az érintett regionális és helyi közösségeket és szereplőket kötné össze annak érdekében, hogy olyan eszköz álljon rendelkezésre, amely segíthet a kompetenciák megosztásában és a bevált gyakorlatok terjesztésében. |
| --- | --- |

—

Ezt a törekvést az integrált tengerpolitikai szemlélet egyesítő hatásának fokozása érdekében megfelelő eszközöknek kell kísérniük. E tekintetben a Régiók Bizottsága szükségesnek tartja az EU finanszírozási eszközének felülvizsgálatát egy olyan egységes egyszerűsített rendszer szempontjából, amely a tengerrel kapcsolatos valamennyi kérdést – vagy azok legtöbbjét – egy parti területeket és szigeteket támogató európai alap fogná össze, valamint egy európai tengeri platform létrehozását, amely az érintett regionális és helyi közösségeket és szereplőket kötné össze annak érdekében, hogy olyan eszköz álljon rendelkezésre, amely segíthet a kompetenciák megosztásában és a bevált gyakorlatok terjesztésében.

A megerősített konzultációs kultúra optimalizálása

2002 óta az európai kormányzásról szóló fehér könyv által javasolt konzultációs kultúra megerősödött. A fehér könyv kimondja, hogy a döntéshozatalt megelőzően a megfelelő konzultációra fordított idő jobb szabályozást eredményezhet, amelyet azután gyorsabban fogadnak el, és amelyet könnyebb végrehajtani és betartatni.

Az Európai Bizottság és az érdekelt felek között folyó párbeszéd a javaslatok bemutatását és a politikai kezdeményezések elfogadását megelőzően több formát ölt:

| — | a jogalkotási folyamat keretén belüli konzultáció, különösen a Régiók Bizottságával, mint a regionális és helyi önkormányzatok intézményi képviselőjével folytatott konzultáció; |
| --- | --- |

—

a jogalkotási folyamat keretén belüli konzultáció, különösen a Régiók Bizottságával, mint a regionális és helyi önkormányzatok intézményi képviselőjével folytatott konzultáció;

| — | az ágazati konzultációs mechanizmusok, amelyek figyelembe veszik a különböző cselekvési területeken való európai uniós fellépésre vonatkozó különleges feltételeket; |
| --- | --- |

—

az ágazati konzultációs mechanizmusok, amelyek figyelembe veszik a különböző cselekvési területeken való európai uniós fellépésre vonatkozó különleges feltételeket;

| — | a minimális konzultációs követelményekkel összhangban álló konzultációs keret kialakítása; |
| --- | --- |

—

a minimális konzultációs követelményekkel összhangban álló konzultációs keret kialakítása;

| — | strukturált párbeszéd a területi önkormányzatok szövetségeivel. |
| --- | --- |

—

strukturált párbeszéd a területi önkormányzatok szövetségeivel.

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | az Európai Bizottság jogalkotási munkaprogramjának előkészítő szakaszában a strukturált párbeszéd keretében fejleszti az együttműködést az Európai Bizottsággal és a területi önkormányzatok európai és nemzeti szövetségeivel; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság jogalkotási munkaprogramjának előkészítő szakaszában a strukturált párbeszéd keretében fejleszti az együttműködést az Európai Bizottsággal és a területi önkormányzatok európai és nemzeti szövetségeivel;

| — | az EU többi intézményével azon munkálkodik, hogy kifejlessze tevékenységeinek tényleges hatásvizsgálatát, és így erősíthesse a Szerződések keretében betöltött tanácsadói szerepét, és kimutathassa az EU döntéshozatali folyamata számára biztosított hozzáadott értékét. |
| --- | --- |

—

az EU többi intézményével azon munkálkodik, hogy kifejlessze tevékenységeinek tényleges hatásvizsgálatát, és így erősíthesse a Szerződések keretében betöltött tanácsadói szerepét, és kimutathassa az EU döntéshozatali folyamata számára biztosított hozzáadott értékét.

Kéri az Európai Bizottságot, hogy:

| — | számoljon be a politikai ajánlásainak szóbeli és írásbeli kérdések formájában történő figyelemmel kíséréséről. |
| --- | --- |

—

számoljon be a politikai ajánlásainak szóbeli és írásbeli kérdések formájában történő figyelemmel kíséréséről.

Jobb szabályozás

A jogalkotási folyamat koordinációja – amelyre a „Jobb szabályozás” elnevezésű cselekvési program tett javaslatot, és amelyet az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság által 2003-ban elfogadott, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás megerősített – során teljes mértékben figyelembe kell venni a regionális és helyi önkormányzatok, valamint azon jogi és politikai eszközök hozzájárulását, amelyeket az önkormányzatok a jogalkotás javításáról szóló stratégiában ajánlottak.

A meglévő belső eszközök és közösségi mechanizmusok már a hatályos szerződések mellett és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig is lehetővé teszik a szubszidiaritás elvének nyomon követésére és ellenőrzésére vonatkozó egységes és összehangolt megközelítés bevezetését. Néhány tagállamban egyébként belső reformfolyamat vette kezdetét, amely a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról és ellenőrzéséről szóló jegyzőkönyvben ajánlott mechanizmusokban megerősíti a jogalkotási hatáskörrel rendelkező regionális testületek részvételét annak érdekében, hogy azok az országuk parlamenti rendszerének vagy a nemzeti parlament házainak tagjaként járjanak el. Ezt a tendenciát a nemzeti alkotmányos szerkezetek tiszteletben tartása mellett érdemes lenne kiterjeszteni.

Másrészről az Európai Unión belüli jogbiztonság fokozása és a közösségi jogszabályok helyes átültetésének megkönnyítése érdekében javítani kell a regionális és helyi önkormányzatoknak a közösségi jog megértésére való képességét. E tekintetben a regionális és helyi önkormányzatok fokozottabb bevonásának szükségességét az indokolja, hogy egy irányelv vagy egy közösségi rendelet következményei tagállamonként – azok belső területi szerveződését, a regionális és helyi önkormányzatok önállóságának mértékét és hatásköreik kiterjedését figyelembe véve – jelentős mértékben eltérhetnek. A „hulladéklerakásról” (30) és „az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések megkötéséről” (31) szóló irányelvek átültetése során felmerült nehézségek fontos példáját adják annak, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat a közösségi jogszabályok megalkotásának teljes folyamatába helyénvaló bevonni (32).

A jogszabálytervezetek hatásvizsgálata a hatékonyabb közösségi jogalkotás egyik fontos eszköze. A hatásvizsgálatnak figyelemmel kell lennie a jogszabályok végrehajtására és alkalmazására. Ebben a kontextusban nagyon fontos, hogy az új jogszabályok területi szempontja központi szerepet kapjon az Európai Bizottság jelenlegi hatásvizsgálataiban. E területi szempont megfelelő felmérése érdekében az Európai Bizottság szolgálatainak időben fel kell térképezniük az új jogszabályok régiókra és településekre gyakorolt hatását. A Régiók Bizottsága ebben fontos szerepet tölthet be.

VIII.   A Régiók Bizottsága szubszidiaritás-ellenőrző hálózata: a demokratikus felelősségvállalás és az Európai Unió jogalkotási folyamatában való részvétel fokozásának megfelelő eszköze

| — | A szubszidiaritás elve annak biztosítására irányul, hogy azokon a területeken, amelyek nem tartoznak a Közösség kizárólagos hatáskörébe, a döntéseket a legmegfelelőbb szinten hozzák meg. Ennélfogva ezeken a területeken vizsgálatokat kell végezni annak biztosítására, hogy a nemzeti, regionális vagy helyi szinten rendelkezésre álló választási lehetőségekhez viszonyítva a közösségi fellépés indokolt legyen. |
| --- | --- |

—

A szubszidiaritás elve annak biztosítására irányul, hogy azokon a területeken, amelyek nem tartoznak a Közösség kizárólagos hatáskörébe, a döntéseket a legmegfelelőbb szinten hozzák meg. Ennélfogva ezeken a területeken vizsgálatokat kell végezni annak biztosítására, hogy a nemzeti, regionális vagy helyi szinten rendelkezésre álló választási lehetőségekhez viszonyítva a közösségi fellépés indokolt legyen.

| — | A Régiók Bizottsága által bevezetett szubszidiaritás-ellenőrző hálózat, amely jelenleg 96 tagot számlál (regionális és helyi önkormányzatok, nemzeti és regionális parlamentek, területi önkormányzatok képviseleti szövetségei) a weboldalán keresztül on-line konzultációkat folytat. Céljai a következők: |
| --- | --- |

—

A Régiók Bizottsága által bevezetett szubszidiaritás-ellenőrző hálózat, amely jelenleg 96 tagot számlál (regionális és helyi önkormányzatok, nemzeti és regionális parlamentek, területi önkormányzatok képviseleti szövetségei) a weboldalán keresztül on-line konzultációkat folytat. Céljai a következők:

| — | A hálózati partnerek konzultációinak megszervezése azokkal a dokumentumokkal és európai bizottsági javaslatokkal kapcsolatban, amelyek hozzájárulnak a szubszidiaritás és az arányosság elve alkalmazásának elemzéséhez és a javasolt intézkedések hatásának felméréséhez. Ezzel a hálózat megkönnyíti a regionális és helyi önkormányzatok és a Régiók Bizottsága között az európai jogalkotási folyamatról folytatott kommunikációt; |
| --- | --- |

—

A hálózati partnerek konzultációinak megszervezése azokkal a dokumentumokkal és európai bizottsági javaslatokkal kapcsolatban, amelyek hozzájárulnak a szubszidiaritás és az arányosság elve alkalmazásának elemzéséhez és a javasolt intézkedések hatásának felméréséhez. Ezzel a hálózat megkönnyíti a regionális és helyi önkormányzatok és a Régiók Bizottsága között az európai jogalkotási folyamatról folytatott kommunikációt;

| — | Olyan tájékoztatási pontként való működés, ahol a regionális és helyi önkormányzatok gyorsabban hozzáférhetnek az EU-val kapcsolatban őket érdeklő információkhoz, és amely további csatornát biztosít számukra ahhoz, hogy véleményüknek hangot adjanak; |
| --- | --- |

—

Olyan tájékoztatási pontként való működés, ahol a regionális és helyi önkormányzatok gyorsabban hozzáférhetnek az EU-val kapcsolatban őket érdeklő információkhoz, és amely további csatornát biztosít számukra ahhoz, hogy véleményüknek hangot adjanak;

| — | A Régiók Bizottsága segítése a konzultációs adatbázisa bővítésében azáltal, hogy hozzáférést biztosít számára az európai régiók és városok politikai és közigazgatási struktúráihoz, valamint hogy erőforrásait az előadói rendelkezésére bocsátja; |
| --- | --- |

—

A Régiók Bizottsága segítése a konzultációs adatbázisa bővítésében azáltal, hogy hozzáférést biztosít számára az európai régiók és városok politikai és közigazgatási struktúráihoz, valamint hogy erőforrásait az előadói rendelkezésére bocsátja;

| — | A szubszidiaritás-ellenőrző hálózat tagjainak bevonása a Bizottság javaslataihoz kapcsolódó eljövendő területi hatástanulmányokba, mindezt az előzetes jogalkotási folyamat korai stádiumában. |
| --- | --- |

—

A szubszidiaritás-ellenőrző hálózat tagjainak bevonása a Bizottság javaslataihoz kapcsolódó eljövendő területi hatástanulmányokba, mindezt az előzetes jogalkotási folyamat korai stádiumában.

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | fokozza közreműködését a „Jobb szabályozás” elnevezésű cselekvési terv nyomon követésének folyamatában, és hogy az interaktív platformok segítségével továbbfejleszti belső politikai folyamatát és konzultációit annak érdekében, hogy megbízható információk álljanak rendelkezésre a helyi és regionális dimenziónak a kidolgozás alatt álló jogszabályokban történő figyelembevételéről; |
| --- | --- |

—

fokozza közreműködését a „Jobb szabályozás” elnevezésű cselekvési terv nyomon követésének folyamatában, és hogy az interaktív platformok segítségével továbbfejleszti belső politikai folyamatát és konzultációit annak érdekében, hogy megbízható információk álljanak rendelkezésre a helyi és regionális dimenziónak a kidolgozás alatt álló jogszabályokban történő figyelembevételéről;

| — | a jogalkotási folyamat teljes időtartama alatt megerősíti intézményközi kapcsolatait a Tanáccsal, az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel; |
| --- | --- |

—

a jogalkotási folyamat teljes időtartama alatt megerősíti intézményközi kapcsolatait a Tanáccsal, az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel;

| — | a nemzeti parlamentekkel és a regionális törvényhozó testületekkel „modus operandi”-t dolgoz ki, hogy a regionális és helyi önkormányzatok állásfoglalása mind az ex ante szakaszban, mind a korai előrejelzési rendszer keretében érvényre jusson minden tagállamban (33); |
| --- | --- |

—

a nemzeti parlamentekkel és a regionális törvényhozó testületekkel „modus operandi”-t dolgoz ki, hogy a regionális és helyi önkormányzatok állásfoglalása mind az ex ante szakaszban, mind a korai előrejelzési rendszer keretében érvényre jusson minden tagállamban (33);

| — | hozzájárul az igazgatási ráfordítások csökkentésével foglalkozó, független tagokból álló magas szintű munkacsoport munkájához, határoz az általa előterjesztett javaslatokról, és ennek érdekében tervbe veszi egy, a területi önkormányzatokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport felállítását; |
| --- | --- |

—

hozzájárul az igazgatási ráfordítások csökkentésével foglalkozó, független tagokból álló magas szintű munkacsoport munkájához, határoz az általa előterjesztett javaslatokról, és ennek érdekében tervbe veszi egy, a területi önkormányzatokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport felállítását;

Kéri:

| — | az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság között létrejött „Jobb szabályozás” intézményközi megállapodáshoz csatoljanak egy, a Régiók Bizottságával kötött egyetértési megállapodást, amely többek között az egyes értékelési és konzultációs mechanizmusok végrehajtására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság között létrejött „Jobb szabályozás” intézményközi megállapodáshoz csatoljanak egy, a Régiók Bizottságával kötött egyetértési megállapodást, amely többek között az egyes értékelési és konzultációs mechanizmusok végrehajtására vonatkozik;

Kéri az Európai Bizottságot, hogy:

| — | folytassa a szabályozási környezet egyszerűsítésére irányuló munkáját, különösen a kohéziós politika keretében, és hogy a regionális területet emelje be a jogszabályozás egyszerűsítésére vonatkozó nemzeti cselekvési tervekbe; |
| --- | --- |

—

folytassa a szabályozási környezet egyszerűsítésére irányuló munkáját, különösen a kohéziós politika keretében, és hogy a regionális területet emelje be a jogszabályozás egyszerűsítésére vonatkozó nemzeti cselekvési tervekbe;

| — | biztosítsa a regionális és helyi önkormányzatok könnyű hozzáférését a bizottsági eljárásokhoz és a „Jobb szabályozás” cselekvési program végrehajtásával foglalkozó szakértői csoportokhoz (34), (35); |
| --- | --- |

—

biztosítsa a regionális és helyi önkormányzatok könnyű hozzáférését a bizottsági eljárásokhoz és a „Jobb szabályozás” cselekvési program végrehajtásával foglalkozó szakértői csoportokhoz (34), (35);

| — | az uniós jogszabályok átültetése és alkalmazása során garantálják a hatáskörök belső elosztásának tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

—

az uniós jogszabályok átültetése és alkalmazása során garantálják a hatáskörök belső elosztásának tiszteletben tartását;

| — | az Európa Tanács keretében továbbra is munkálkodjanak egy, a regionális demokráciáról szóló charta tervezetén. |
| --- | --- |

—

az Európa Tanács keretében továbbra is munkálkodjanak egy, a regionális demokráciáról szóló charta tervezetén.

A közösségi intézkedés területi hatásának értékelése

Az értékelési mechanizmusok lehetővé teszik annak megállapítását, hogy a döntések meghozása és alkalmazása a megfelelő szinten történik-e, illetve lehetővé teszik a megfelelő politikai eszközök meghatározását és a közösségi intézkedés körének és erejének megszabását. Ezzel alapfontosságú terület nyílik meg a területi hatás fogalmának meghatározásához, a területek sajátosságaihoz igazítható közös célok megállapításához, valamint a megfelelő mennyiségi és minőségi mutatók kidolgozásához. Ezenkívül a területi kohézió elvének konkrét tartalommal való megtöltéséhez is hozzájárulhat.

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | az együttműködési megállapodása végrehajtása keretében erősíti az együttműködést az Európai Bizottsággal, hogy a regionális és helyi önkormányzatok által az Európai Bizottság javaslatainak hatáselemzéséről alkotott indokolt véleményeit a jogalkotási folyamat korai stádiumában továbbítsa; |
| --- | --- |

—

az együttműködési megállapodása végrehajtása keretében erősíti az együttműködést az Európai Bizottsággal, hogy a regionális és helyi önkormányzatok által az Európai Bizottság javaslatainak hatáselemzéséről alkotott indokolt véleményeit a jogalkotási folyamat korai stádiumában továbbítsa;

| — | a jogszabályok javítására alkalmas intézkedések meghozatala, a közigazgatási eljárások egyszerűsítése érdekében és azért, hogy a polgárok jobban elfogadják a közösségi politikákat, a nagy közösségi politikák területi hatásának értékelésével megbízott, technikai jellegű „magas szintű munkacsoportot” állít fel az Európai Bizottság hatáselemzéssel foglalkozó bizottságának támogatásával; |
| --- | --- |

—

a jogszabályok javítására alkalmas intézkedések meghozatala, a közigazgatási eljárások egyszerűsítése érdekében és azért, hogy a polgárok jobban elfogadják a közösségi politikákat, a nagy közösségi politikák területi hatásának értékelésével megbízott, technikai jellegű „magas szintű munkacsoportot” állít fel az Európai Bizottság hatáselemzéssel foglalkozó bizottságának támogatásával;

Ajánlja, hogy:

| — | a különböző érintett szereplőknek a politikai döntéshozatal elején történő bevonásával oly módon rendszeresítsék a területi hatáselemzést, hogy érthetőek legyenek a közösségi jogalkotási és nem jogalkotási javaslatoknak a területekre gyakorolt gazdasági, társadalmi és környezeti kihatásai; |
| --- | --- |

—

a különböző érintett szereplőknek a politikai döntéshozatal elején történő bevonásával oly módon rendszeresítsék a területi hatáselemzést, hogy érthetőek legyenek a közösségi jogalkotási és nem jogalkotási javaslatoknak a területekre gyakorolt gazdasági, társadalmi és környezeti kihatásai;

| — | erősítsék meg a területi hatás értékelésének mechanizmusait, amikor a jogalkotási folyamat során az eredeti javaslatok lényeges módosítására tesznek javaslatot; |
| --- | --- |

—

erősítsék meg a területi hatás értékelésének mechanizmusait, amikor a jogalkotási folyamat során az eredeti javaslatok lényeges módosítására tesznek javaslatot;

| — | mozdítsák elő az ex post értékelés feltételeit, annak érdekében, hogy vizsgálják meg az egyes irányelvek helyi és regionális hatását, sőt az európai jogalkotási dokumentumok regionális és helyi szinten történő végrehajtását és alkalmazását, az Európai Bizottság pedig értékelő jelentésében foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel; |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő az ex post értékelés feltételeit, annak érdekében, hogy vizsgálják meg az egyes irányelvek helyi és regionális hatását, sőt az európai jogalkotási dokumentumok regionális és helyi szinten történő végrehajtását és alkalmazását, az Európai Bizottság pedig értékelő jelentésében foglalkozzon ezekkel a kérdésekkel;

| — | a politikáknak a területekre gyakorolt hatásának pontosabb megértése érdekében az európai és a nemzeti statisztikák tükrözzék a területi valóság sokszínűségét. |
| --- | --- |

—

a politikáknak a területekre gyakorolt hatásának pontosabb megértése érdekében az európai és a nemzeti statisztikák tükrözzék a területi valóság sokszínűségét.

Kéri az Európai Bizottságot, hogy:

| — | az európai integráció szempontjából kulcsfontosságú egyes politikák előhaladását mérő különböző kimutatásai a közösségi intézkedés tényleges hatásának értékelése érdekében tartalmazzák a többszintű kormányzásra vonatkozó változót, és e tekintetben kiemeli, hogy meg kell erősíteni a belső piacra vonatkozó eredménytábla regionális és helyi dimenzióját. |
| --- | --- |

—

az európai integráció szempontjából kulcsfontosságú egyes politikák előhaladását mérő különböző kimutatásai a közösségi intézkedés tényleges hatásának értékelése érdekében tartalmazzák a többszintű kormányzásra vonatkozó változót, és e tekintetben kiemeli, hogy meg kell erősíteni a belső piacra vonatkozó eredménytábla regionális és helyi dimenzióját.

A területi együttműködési potenciál fejlesztése

A gazdasági, társadalmi és területi kohézió céljainak elérése érdekében fokozni kell a területi együttműködést. A következő évek során jelentős mértékben ösztönözni kell a politikai, jogi és pénzügyi együttműködési keret által támogatott vertikális és horizontális partnerségek kialakulásának lehetőségét, amely különböző európai tagállamok több régiójának együttműködését segíti elő.

Az együttműködés ugyanis egy adott földrajzi kereten belül lehetővé teszi a politikai hatóságok és a közigazgatás különböző szintjei számára tevékenységeik összehangolását és a közös érdekek előmozdítását az érintett lakosság életfeltételeinek javítása, valamint a források és a kompetenciák megosztása révén.

Az európai területi együttműködési csoportosulás megszilárdításának perspektívája és szabályozásának felülvizsgálata a Régiók Bizottságát olyan javaslatok megfogalmazására ösztönzi, amelyek célja ezen eszköz hozzáadott értékének optimalizálása.

IX.   Az európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC)

| — | Az EGTC egy új közösségi jogi eszköz (1082/2006/EK rendelet), amelynek célja a különböző kormányzási szintek közötti és a határokon átnyúló területi együttműködés stabilizálása, és amely különösen megfelelő a területi kohéziós politika erősítése szempontjából. Európában mintegy harminc EGTC létrehozása van folyamatban, hatot pedig már megalapítottak. |
| --- | --- |

—

Az EGTC egy új közösségi jogi eszköz (1082/2006/EK rendelet), amelynek célja a különböző kormányzási szintek közötti és a határokon átnyúló területi együttműködés stabilizálása, és amely különösen megfelelő a területi kohéziós politika erősítése szempontjából. Európában mintegy harminc EGTC létrehozása van folyamatban, hatot pedig már megalapítottak.

| — | Az EGTC létrehozására, megszervezésére és igazgatására irányuló folyamat középpontjában a többszintű kormányzás dimenziója áll. Az EGTC ugyanis változó intézményi geometria szerint, a hatásköri szintjeik alapján teszi lehetővé a közhatóságok társulását és a társadalmi-gazdasági szereplőkkel való széleskörű partnerség előmozdítását. A felmerülő tapasztalatok alapján az EGTC különféle ágazatokban alkalmazható: az egészségügytől a polgári védelemig, a gazdaságfejlesztéstől a természeti erőforrások védelméig és fejlesztéséig, az oktatástól a kutatási és innovációs politikáig stb. |
| --- | --- |

—

Az EGTC létrehozására, megszervezésére és igazgatására irányuló folyamat középpontjában a többszintű kormányzás dimenziója áll. Az EGTC ugyanis változó intézményi geometria szerint, a hatásköri szintjeik alapján teszi lehetővé a közhatóságok társulását és a társadalmi-gazdasági szereplőkkel való széleskörű partnerség előmozdítását. A felmerülő tapasztalatok alapján az EGTC különféle ágazatokban alkalmazható: az egészségügytől a polgári védelemig, a gazdaságfejlesztéstől a természeti erőforrások védelméig és fejlesztéséig, az oktatástól a kutatási és innovációs politikáig stb.

| — | A Régiók Bizottsága a helyi és regionális önkormányzatokkal, az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és a tagállamokkal karöltve munkálkodik az ebben az eszközben rejlő potenciál optimalizálásán, valamint a kommunikációra, a tájékoztatásra, az elemzésre, a kutatásra és a szakvélemények hálózatba szervezésére szolgáló nyilvános tér létrehozásának elősegítésén. |
| --- | --- |

—

A Régiók Bizottsága a helyi és regionális önkormányzatokkal, az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és a tagállamokkal karöltve munkálkodik az ebben az eszközben rejlő potenciál optimalizálásán, valamint a kommunikációra, a tájékoztatásra, az elemzésre, a kutatásra és a szakvélemények hálózatba szervezésére szolgáló nyilvános tér létrehozásának elősegítésén.

Az Európai Unió belső stratégiája a makrorégiók fejlesztésére is irányul. Azonban ennek az újszerű megközelítésnek a kialakítása és az európai folyamatba történő integrálása olyan nagyfokú koherenciát követel meg, amelyet feltétlenül olyan többszintű kormányzási móddal kell támogatni, amely az Unió belső és külső politikáinak stratégiai eljárásait egymáshoz közelítő újfajta partnerséget határoz meg. A balti-tengeri stratégia bevezetése, a legkülső régiók érdekében összeállított nagyszomszédsági cselekvési tervben rejlő lehetőségek és a Duna-stratégia közelgő elindítása nyomán levont tanulságok létfontosságúak lesznek e makrorégiók létjogosultságának megállapítására az európai kormányzás, a területi együttműködés fejlesztése és a területi kohézió célkitűzése tekintetében.

X.   A balti-tengeri régióval kapcsolatos stratégia.

| — | A balti-tengeri régióval kapcsolatos stratégia célja, hogy a régió környezeti állapotának javítása, tartós gazdasági fejlődésének támogatása, elérhetőségének fokozása és biztonsági szintjének növelése érdekében felújítsa az együttműködést e tengeri medencét övező országok között. Ez a kidolgozás alatt álló integrált részvételi stratégia példaértékű a több ágazatot érintő, több szereplő által előmozdított és egy konkrét európai makrorégióra irányuló politikák végrehajtása szempontjából. Szándéka, hogy a különböző programozási és finanszírozási irányokat európai, nemzeti és nemzetek alatti szinten integrálja, a kohéziós politika mint referenciakeret programjainak esetleges fellendítésével. |
| --- | --- |

—

A balti-tengeri régióval kapcsolatos stratégia célja, hogy a régió környezeti állapotának javítása, tartós gazdasági fejlődésének támogatása, elérhetőségének fokozása és biztonsági szintjének növelése érdekében felújítsa az együttműködést e tengeri medencét övező országok között. Ez a kidolgozás alatt álló integrált részvételi stratégia példaértékű a több ágazatot érintő, több szereplő által előmozdított és egy konkrét európai makrorégióra irányuló politikák végrehajtása szempontjából. Szándéka, hogy a különböző programozási és finanszírozási irányokat európai, nemzeti és nemzetek alatti szinten integrálja, a kohéziós politika mint referenciakeret programjainak esetleges fellendítésével.

| — | A kormányzás e stratégia sikerének fokát is meghatározza. Annak kidolgozása ugyanis többszintű megközelítést igényel, az európai, nemzeti, regionális és helyi szint, valamint a határokon átnyúló szint, illetve az állami- és magánszektorok közötti fokozott együttműködéssel (36). |
| --- | --- |

—

A kormányzás e stratégia sikerének fokát is meghatározza. Annak kidolgozása ugyanis többszintű megközelítést igényel, az európai, nemzeti, regionális és helyi szint, valamint a határokon átnyúló szint, illetve az állami- és magánszektorok közötti fokozott együttműködéssel (36).

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | a makroregionális fejlesztési stratégiák helytállóságát a regionális és helyi önkormányzatoknak e stratégiák tervezési, kidolgozási, végrehajtási, a polgárok felé történő kommunikálása és értékelési szakaszába történő bevonásának fényében, valamint a saját cselekvési terveiken belül értékeli, és hogy ebben az esetben elengedő dotációt igényel a közösségi költségvetésből a megfelelő erőforrások és a finanszírozási mechanizmusok számára; |
| --- | --- |

—

a makroregionális fejlesztési stratégiák helytállóságát a regionális és helyi önkormányzatoknak e stratégiák tervezési, kidolgozási, végrehajtási, a polgárok felé történő kommunikálása és értékelési szakaszába történő bevonásának fényében, valamint a saját cselekvési terveiken belül értékeli, és hogy ebben az esetben elengedő dotációt igényel a közösségi költségvetésből a megfelelő erőforrások és a finanszírozási mechanizmusok számára;

| — | az új EGTC-k felállításával, valamint a már megalakított EGTC-k esetében a bevált gyakorlatok cseréjével kapcsolatos hathatós kommunikációs és operatív támogatási intézkedés érdekében együttműködik az Európai Bizottsággal, a tagállamokkal és az egyéb érintett intézményekkel; |
| --- | --- |

—

az új EGTC-k felállításával, valamint a már megalakított EGTC-k esetében a bevált gyakorlatok cseréjével kapcsolatos hathatós kommunikációs és operatív támogatási intézkedés érdekében együttműködik az Európai Bizottsággal, a tagállamokkal és az egyéb érintett intézményekkel;

| — | a szakértői csoportja (37) tapasztalata alapján közreműködik az EGTC-ről szóló 1082/2006/EK rendelet esetleges felülvizsgálatában, különösen a társadalmi-gazdasági partnerek nagyobb mértékű integrálása, a rendelet EU külső határain történő végrehajtásának elősegítése, a bevezetési eljárások fokozottabb rugalmassága, a határokon átnyúló dimenzióval (pl. a határokon átnyúló egészségügy) nagyban érintett főbb európai jogszabályi szövegekben történő hivatkozás, az ösztönző intézkedések, beleértve a jogi, gazdasági és pénzügyi ösztönzések akár európai szinten, akár nemzeti szinten történő tervezése, valamint ezen eszköznek az európai közösségi jogi eszközön belüli fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

—

a szakértői csoportja (37) tapasztalata alapján közreműködik az EGTC-ről szóló 1082/2006/EK rendelet esetleges felülvizsgálatában, különösen a társadalmi-gazdasági partnerek nagyobb mértékű integrálása, a rendelet EU külső határain történő végrehajtásának elősegítése, a bevezetési eljárások fokozottabb rugalmassága, a határokon átnyúló dimenzióval (pl. a határokon átnyúló egészségügy) nagyban érintett főbb európai jogszabályi szövegekben történő hivatkozás, az ösztönző intézkedések, beleértve a jogi, gazdasági és pénzügyi ösztönzések akár európai szinten, akár nemzeti szinten történő tervezése, valamint ezen eszköznek az európai közösségi jogi eszközön belüli fejlesztése érdekében;

Ajánlja, hogy:

| — | rendeljenek további pénzügyi erőforrásokat a területi együttműködés három vetületéhez, mivel annak vitathatatlanul hozadéka van az európai integráció tekintetében, |
| --- | --- |

—

rendeljenek további pénzügyi erőforrásokat a területi együttműködés három vetületéhez, mivel annak vitathatatlanul hozadéka van az európai integráció tekintetében,

Kéri:

| — | az Európai Bizottságot, hogy az EGTC-ről szóló rendelet értékeléséről/felülvizsgálatáról szóló következő jelentésében nevezze meg az e jogi eszköz teljes kiaknázása érdekében tervezett irányvonalakat; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot, hogy az EGTC-ről szóló rendelet értékeléséről/felülvizsgálatáról szóló következő jelentésében nevezze meg az e jogi eszköz teljes kiaknázása érdekében tervezett irányvonalakat;

| — | az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Főigazgatóságain és a minisztériumokon belüli belső tájékoztatás erőteljes élénkítésével és az általa biztosított értéktöbblet kiemelésével erősítsék ezen eszköz tudatosítását. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Főigazgatóságain és a minisztériumokon belüli belső tájékoztatás erőteljes élénkítésével és az általa biztosított értéktöbblet kiemelésével erősítsék ezen eszköz tudatosítását.

| — | a tagállamokat, hogy elkötelezetten működjenek együtt a helyi és regionális önkormányzatokkal az EGTC-k létrehozási folyamatában, hogy ezek az 1082/2006/EK rendelet betűjét és szellemét teljes körűen betartva fejlődjenek és működjenek. |
| --- | --- |

—

a tagállamokat, hogy elkötelezetten működjenek együtt a helyi és regionális önkormányzatokkal az EGTC-k létrehozási folyamatában, hogy ezek az 1082/2006/EK rendelet betűjét és szellemét teljes körűen betartva fejlődjenek és működjenek.

A partnerségen alapuló innovatív kormányzati módszerek ösztönzése

A gazdasági, technológiai és társadalmi változások a gondolkodásmódok és a gyakorlatok továbbfejlesztését teszik szükségessé. A közösségi módszert érdemes olyan új és kísérleti gyakorlatokkal gazdagítani, amelyek magukban foglalják a regionális és helyi választott képviselők – akiknek a leggyakrabban kell végrehajtaniuk a közös politikákat és alkalmazniuk a közösségi jogszabályokat – tapasztalatát és szakértelmét.

E tekintetben a kísérletezés a jó kormányzás olyan eszköze, amely lehetővé teszi, hogy az intézkedéseket kis léptékben hajtsák végre és teszteljék hatásaikat az általános bevezetés szemszögéből, amennyiben azok meggyőzőek, valamint hogy a politikai döntéshozók döntéseit a területi hatásuk szempontjából már ellenőrzött adatokra alapozzák.

Másrészről a kapcsolatok formalizálását – amely a közösségi regionális politika keretében azt eredményezte, hogy a nemzeti, regionális és helyi szintek magukévá tették az európai stratégiai prioritásokat, és megerősítette a bevezetett közpolitikák koordinációját, valamint azok adminisztratív kapacitásait – más európai politikákra is érdemes lenne kiterjeszteni.

A többszintű kormányzás gyakorlatban való alkalmazása érdekében a Régiók Bizottsága:

Kötelezettséget vállal arra, hogy:

| — | javaslatokat terjeszt elő annak érdekében, hogy az Európai Unió fellépésének bizonyos területein, mint a növekedési és foglalkoztatási stratégia, a szociális menetrend, az integrációs politika, az innovációs politika, a kohéziós politika, a fenntartható fejlődés vagy a polgári védelem, támogassa a helyi és regionális szintű kísérletezést; |
| --- | --- |

—

javaslatokat terjeszt elő annak érdekében, hogy az Európai Unió fellépésének bizonyos területein, mint a növekedési és foglalkoztatási stratégia, a szociális menetrend, az integrációs politika, az innovációs politika, a kohéziós politika, a fenntartható fejlődés vagy a polgári védelem, támogassa a helyi és regionális szintű kísérletezést;

| — | cselekvési irányokat dolgoz ki annak érdekében, hogy a közös politikák, nevezetesen a közös agrárpolitika nagyszabású reformjai által kiváltott hatások megértése céljából gyakrabban folyamodjanak az ellenőrzött kísérletezés módszeréhez; |
| --- | --- |

—

cselekvési irányokat dolgoz ki annak érdekében, hogy a közös politikák, nevezetesen a közös agrárpolitika nagyszabású reformjai által kiváltott hatások megértése céljából gyakrabban folyamodjanak az ellenőrzött kísérletezés módszeréhez;

| — | a végrehajtás politikai és jogi módozatainak – többek között háromoldalú rugalmas és diverzifikált eszközök révén történő – kiigazítását javasolva védelmezi a 2001-ben meghatározott célszerződések megkötésének perspektíváját; ennek során teljes mértékben tiszteletben kell tartani a tagállamoknak a közösségi jog átültetése és mindenekelőtt végrehajtása során élvezett intézményi és eljárási autonómiáját; |
| --- | --- |

—

a végrehajtás politikai és jogi módozatainak – többek között háromoldalú rugalmas és diverzifikált eszközök révén történő – kiigazítását javasolva védelmezi a 2001-ben meghatározott célszerződések megkötésének perspektíváját; ennek során teljes mértékben tiszteletben kell tartani a tagállamoknak a közösségi jog átültetése és mindenekelőtt végrehajtása során élvezett intézményi és eljárási autonómiáját;

Ajánlja, hogy:

| — | az Európai Unió kiemelt céljai és politikai prioritásai végrehajtásának a regionális és helyi önkormányzatokkal való partnerség alapján történő kiigazítása céljából kössenek olyan európai területi paktumokat, amelyek önkéntességi alapon kötik össze a különböző illetékes kormányzati szinteket (38); |
| --- | --- |

—

az Európai Unió kiemelt céljai és politikai prioritásai végrehajtásának a regionális és helyi önkormányzatokkal való partnerség alapján történő kiigazítása céljából kössenek olyan európai területi paktumokat, amelyek önkéntességi alapon kötik össze a különböző illetékes kormányzati szinteket (38);

| — | írják elő, hogy az Európai Területi Paktumok tartalmazzák az Európai Unió valamely intézetének vagy ügynökségének kötelezettségvállalását, a nemzeti hatóságok és egy vagy több helyi, illetve regionális önkormányzat kötelezettségvállalását, az elérendő európai politikai célok megnevezését, azoknak a szóban forgó területen megvalósított konkrét eredményekre történő lebontását, a nyomonkövetési rendszert és végül a különböző feleknek a végrehajtás érdekében szükséges hozzájárulásait egyesítő költségvetési szerkezet meghatározását; |
| --- | --- |

—

írják elő, hogy az Európai Területi Paktumok tartalmazzák az Európai Unió valamely intézetének vagy ügynökségének kötelezettségvállalását, a nemzeti hatóságok és egy vagy több helyi, illetve regionális önkormányzat kötelezettségvállalását, az elérendő európai politikai célok megnevezését, azoknak a szóban forgó területen megvalósított konkrét eredményekre történő lebontását, a nyomonkövetési rendszert és végül a különböző feleknek a végrehajtás érdekében szükséges hozzájárulásait egyesítő költségvetési szerkezet meghatározását;

Kéri, hogy:

| — | az európai területi paktumok finanszírozásának kérdéséről való gondolkodást egyrészről – az európai szint esetében – az érintett területekkel kapcsolatban meglévő költségvetési keretek és a strukturális alapok közötti, másrészről – a helyi, regionális és nemzeti szintek esetében – a rendelkezésre álló költségvetési keretek közötti lehetséges szinergiákra irányítsák; mindezt anélkül, hogy a közösségi regionális politika tekintetében további pénzügyi eszközt hoznának létre, vagy hogy ebből a célból további pénzügyi eszközt igényelnének. |
| --- | --- |

—

az európai területi paktumok finanszírozásának kérdéséről való gondolkodást egyrészről – az európai szint esetében – az érintett területekkel kapcsolatban meglévő költségvetési keretek és a strukturális alapok közötti, másrészről – a helyi, regionális és nemzeti szintek esetében – a rendelkezésre álló költségvetési keretek közötti lehetséges szinergiákra irányítsák; mindezt anélkül, hogy a közösségi regionális politika tekintetében további pénzügyi eszközt hoznának létre, vagy hogy ebből a célból további pénzügyi eszközt igényelnének.

| — | az érdekelt területi önkormányzatok a fehér könyv végrehajtásáról indított konzultáció keretében, az ilyen eljárás során vállalják, hogy közlik vele ez irányú érdeklődésüket. |
| --- | --- |

—

az érdekelt területi önkormányzatok a fehér könyv végrehajtásáról indított konzultáció keretében, az ilyen eljárás során vállalják, hogy közlik vele ez irányú érdeklődésüket.

5.   A fehér könyv végrehajtása és nyomon követése

E fehér könyv közzétételével a Régiók Bizottsága azt kezdeményezte, hogy előterjeszti a közösségi módszerről alkotott elképzelését, amely a közösségi politikák megfogalmazása és végrehajtása terén a területi önkormányzatokat összekötő kormányzási módszeren alapul. Ez a jövőkép az Európai Bizottság által 2001-ben az európai kormányzásról elfogadott fehér könyv által ösztönzött eredményeken fog alapulni, és be fogja mutatni a megosztott kormányzás Európában való alkalmazásának tétjét és kihívásait. A többszintű kormányzás európai kultúrájának kialakítása folyamatos kihívás, ezért az RB továbbra is rendszeresen értékelni fogja a végrehajtásában elért eredményeket, és háromévente jelentést terjeszt elő a többszintű kormányzás európai uniós helyzetéről.

A Régiók Bizottsága a fehér könyv közzétételétől egyeztetési folyamatot indít el a közösségi intézményekkel a bemutatott irányok és kötelezettségvállalások konkretizálása érdekében.

Ezenfelül az önkormányzatok, a szövetségek és az érdekelt felek szempontjainak összegyűjtése céljából általános konzultációt nyit és felkéri őket, hogy terjesszék elé az európai többszintű kormányzás megvalósításának legjobb módjával kapcsolatos észrevételeiket. Az észrevételek 2009. november 30-áig küldhetők be a következő címre:

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

vagy e-mailben: governance@cor.europa.eu (39).

A Régiók Bizottsága az általános konzultáció eredményei, valamint az intézményekkel és a résztvevőkkel folytatott egyeztetés tanulságai alapján cselekvési tervet dolgoz ki az ajánlásai végrehajtása érdekében.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 17-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Nyilatkozat a Római Szerződések aláírásának 50. évfordulója alkalmából, Berlin, 2007. március 25.

1

(2)  A Régiók Bizottságának nyilatkozata Európáért DI/CdR 55/2007 Fin.

2

(3)  A helyi és regionális közösségek teszik ki:

3

az EU-27 GDP-jének 16 %-át;

a közkiadások 1/3-át;

a közkiadások 2/3-át;

a közfoglalkoztatás 56 %-át (Dexia számadatok – http://www.dexia.be/fr/particulier/press/pressrelease20090205-localauthorities.htm) .

(4)  A nemzeti és regionális szintű kormányzásról és partnerségről, valamint a regionális politika terén projektek megalapozásáról szóló, 2008. 09. 17-i A6- 0356/2008 számú jelentésében az Európai Parlament „felkéri a Régiók Bizottságát, hogy mind mennyiségi, mind minőségi szempontból tegyen nagyobb erőfeszítéseket a kormányzás gyakorlatának fejlesztése érdekében”.

4

(5)  E fehér könyv kidolgozásában a Régiók Bizottságának Műhelyein (www.cor.europa.eu/ateliers) keresztül az egyetemi körök is részt vettek, és arról a területi közösségek főbb európai szövetségei előzetes konzultációt folytattak.

5

(6)  Az Európai Parlament „A6- 0356/2008 számú jelentése a nemzeti és regionális szintű kormányzásról és partnerségről, valamint a regionális politika terén projektek megalapozásáról”.

6

(7)  Eurobarométer: Régiók Bizottsága: http://www.cor.europa.eu / – Európai Bizottság: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm.

7

(8)  Az Európai Bizottság fehér könyve COM(2001) 428 végleges.

8

(9)  A Régiók Bizottsága és az Európa Tanács helyi és regionális hatóságainak kongresszusa e célból együttműködési megállapodás keretében működik együtt.

9

(10)  A Régiók Bizottsága és az Európa Tanács helyi és regionális hatóságainak kongresszusa e célból együttműködési megállapodás keretében működik együtt. Az európai kormányzásról szóló fehér könyvében az Európai Bizottság jövőbeni módszerként egy felújított közösségi módszert javasolt, amely azt jelenti, hogy „úgy kellett eljárni, hogy a Bizottság javasolja és hajtsa végre a politikákat; hogy a Tanács és a Parlament határozzon, és hogy a nemzeti és regionális szereplők részt vegyenek az Unió politikai folyamatában”. COM(2001) 428 végleges.

10

hogy a Tanács és a Parlament határozzon, és hogy a nemzeti és regionális szereplők részt vegyenek az Unió politikai folyamatában”.

(11)  A Régiók Bizottsága által a Birminghami Egyetemtől megrendelt „Az Alapjogi Charta valóra váltása” című jelentés amellett, hogy megfogalmazza meg az első javaslatokat arra vonatkozóan, hogy hogyan segítsék elő a polgároknak a jogaikkal kapcsolatos tudatosságát, példákat sorakoztat fel a területi közösségek által alkalmazott jó gyakorlatokra. CdR 776/2008.

11

(12)  „Az Európai Parlamentnek a Lisszaboni Szerződés értelmében betöltött új szerepéről és új felelősségi köreiről” szóló véleményében az Európai Parlament Regionális Fejlesztési Bizottsága kiemeli a Régiók Bizottságával fennálló kapcsolatainak fontosságát. PE 404.556 v02-00 (30/05/2008).

12

(13)  A Régiók Bizottságának véleménye: „A helyi és regionális önkormányzatok bővítési folyamatban való részvételének többletértéke”. CdR 93/2008 fin.

13

(14)  Az Egyesült Városok és Helyi Önkormányzatok Világszervezete (UCLG) rendszeresen tesz közzé jelentéseket a decentralizáció és a helyi demokrácia helyzetéről a világban.

14

(15)  Az ART GOLD egy nemzetközi együttműködési kezdeményezés, amely az új multilateralizmusra való tekintettel az Egyesült Nemzetek különböző ügynökségeinek (UNDP, UNESCO, UNIFEM, UNCDF, WHO, UNORS és egyéb) programjait és tevékenységeit tömöríti magába.

15

(16)  A Régiók Szövetségének Globális Fóruma (FOGAR) és a FAO egyetértési megállapodást írt alá.

16

(17)  A testvérkapcsolatok elősegítése érdekében az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) internetes portált hozott létre. www.twinning.org.

17

(18)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Helyi hatóságok: a fejlesztés tevékeny szereplői, SEC(2008)2570.

18

(19)  A Régiók Bizottsága véleménytervezete:„Helyi hatóságok: a fejlesztés tevékeny szereplői” CdR 312/2008 rev. 1.

19

(20)  A Régiók Bizottságának véleménye: „A helyi és regionális önkormányzatok bővítési folyamatban való részvételének többletértéke”. CdR 93/2008 fin.

20

(21)  http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/od2009/index.cfm.

21

(22)

22

| — | Az Európai Régiók Közgyűlése (AER) régiók közötti együttműködési programot vezetett be, amelynek célja az európai tudatosság fejlesztése „a Régiók Európájának előmozdítása és a regionális vállalkozásoknak a gyakornokok fogadására való mozgósítása” érdekében. |
| --- | --- |

—

Az Európai Régiók Közgyűlése (AER) régiók közötti együttműködési programot vezetett be, amelynek célja az európai tudatosság fejlesztése „a Régiók Európájának előmozdítása és a regionális vállalkozásoknak a gyakornokok fogadására való mozgósítása” érdekében.

| — | A Hegyvidéki Területek Választott Képviselőinek Szövetsége (AEM) az INTERREG program keretében régióközi együttműködési projektet dolgoz ki a hegyvidéki régiók számára. |
| --- | --- |

—

A Hegyvidéki Területek Választott Képviselőinek Szövetsége (AEM) az INTERREG program keretében régióközi együttműködési projektet dolgoz ki a hegyvidéki régiók számára.

| — | Az Európai Határmenti Régiók Szövetsége (AEBR) a közösségi programok keretében megvalósítható konkrét javaslatok kidolgozása érdekében létrehozta a határmenti régiók hálózatát, amely a bevált gyakorlatok cseréjével foglalkozik. |
| --- | --- |

—

Az Európai Határmenti Régiók Szövetsége (AEBR) a közösségi programok keretében megvalósítható konkrét javaslatok kidolgozása érdekében létrehozta a határmenti régiók hálózatát, amely a bevált gyakorlatok cseréjével foglalkozik.

(23)  Partnerség az Európáról szóló kommunikációért:: az Európai Parlament 2008. október 9-i határozata, valamint az Európai Parlament, az Európai Bizottság és a Tanács közös nyilatkozata (P6_TA(2008)0463).

23

(24)  Az Európai Unió politikáinak a polgárok részére történő elmagyarázása céljából a Régiók Bizottsága ezentúl kommunikációs eszköztárt javasol a Régiók Bizottsága tagjai, valamint a regionális és helyi közösségek számára. CdR 234/2008 fin.

24

(25)  A fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2002-es Johannesburgi csúcstalálkozón útjára indított kezdeményezés nyomán az Európa Tengeri Peremterületei Konferenciája (CPMR) és a FOGAR (Régiók Szövetségének Globális Fóruma) a regionális kormányzatok fenntartható fejlődés érdekében létrejött hálózatának aktív tagjaivá váltak (nrg 4SD).

25

(26)  A Régiók és Városok Európai Csúcstalálkozója következtetései, Prága, 2009. március 5–6. CdR 86/2009 fin.

26

(27)  Az EUROCITIES az Európai Bizottság támogatásával olyan projektet valósít meg a 6. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon keresztül, amely a fenntartható városfejlesztés területén megkönnyíti a bevált gyakorlatok cseréjét, a szakvéleményezést és a végrehajtást. A Régiók Bizottsága véleménye a „Gondolkozz előbb kicsiben” témakörben.

27

(28)  A Régiók Bizottsága véleménye a „Gondolkozz előbb kicsiben” témakörben. Prioritás a kis- és középvállalkozásoknak – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small business Act”, 2009. február 12–13. CdR 246/2008 fin.

28

(29)  A Régiók Bizottsága a területi kohézió megvalósításának szükségleteitől függően új eszközök, és különösen új mutatók létrehozását ajánlja, amelybe az infraregionális elemzések is beleértendők” A Régiók Bizottsága véleménye: Negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról (CdR 274/2008 fin.)

29

„Megfelelő regionális stratégiák és politikai válaszok kifejlesztése érdekében olyan megfelelő eszközökkel kell felszerelkezni, amelyek lehetővé teszik a területi különbségek számításba vételét a közpolitikákban (mint például az egy főre jutó rendelkezésre álló jövedelem, amellyel figyelembe lehet venni a transzfereket az egy főre jutó GDP mutatója mellett; az adóbevételek; a különböző szolgáltatásokhoz való hozzáférés (közlekedés, energiaszolgáltatás, egészségügyi ellátás, oktatás), a demográfiai szerkezet és a településszerkezet (a népsűrűséggel, a demográfiai öregedéssel és az idősek arányával kapcsolatos adatok); vagy akár szintetikus humán fejlettségi mutatók létrehozása.” A Régiók Bizottsága véleménye: Zöld könyv a területi kohézióról (CdR 274/2008 fin).

(30)  A Tanács 1999. április 26-i 1999/31/EK irányelve a hulladéklerakókról – HL L 182., 1999.7.16., 1–19. o.; Az Európai Parlament és a Tanács 2006. április 5-i 2006/12/EK irányelve a hulladékokról – HL L 114., 2006.4.27., 9–21. o.

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelve az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (2004.4 30.). HL L 134., 2004.4.30., 114–240. o.

31

(32)  Az Európai Közigazgatási Intézet (EIPA) „a közösségi jog helyi hatásáról” szóló tanulmány elkészítésére kapott megbízást, amely többek között ezt a két gyakorlati esetet vizsgálja majd, és amelynek eredményeit a svéd elnökség alatt, 2009 októberében mutatják be a kormányzással és az Európai Unióval foglalkozó magas szintű munkacsoportnak.

32

(33)  Az Európai Régiók Törvényhozó Gyűléseinek Konferenciája (CALRE) a szubszidiaritás elve alkalmazásának nyomon követésével foglalkozó technikai és politikai szintű hálózatot hozott létre. CALRE

33

(34)  A helyi kormányzásról szóló magas szintű szeminárium jelentése (Biarritz, 2008. szeptember 14–16.).

34

(35)  A Törvényhozói Hatalommal Rendelkező Régiók Elnökeinek Európai Szövetsége (REGLEG) a komitológiai eljárás keretében és a Bizottság szakértői csoportjain, valamint a Tanács munkacsoportjain belül jó gyakorlat-cseréket szervez a törvényhozói hatalommal rendelkező régiókat képviselő szakértők részvételéről.

35

(36)  A Régiók Bizottsága véleménye „a területi önkormányzatoknak a balti-tengeri stratégiában betöltött szerepéről”. CdR 381/2008 fin.

36

(37)






  —

37

| — | a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása; |
| --- | --- |

a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása;

| — | az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása; |
| --- | --- |

—

az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása;

| — | a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása; |
| --- | --- |

—

a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása;

| — | az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása; |
| --- | --- |

—

az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása;

| — | az EGTC területi fejlesztési eszközként történő lehetséges használatának meghatározása; |
| --- | --- |

—

az EGTC területi fejlesztési eszközként történő lehetséges használatának meghatározása;

37

| — | a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása; |
| --- | --- |

—

a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása;

| — | az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása; |
| --- | --- |

—

az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása;

| — | az EGTC területi fejlesztési eszközként történő lehetséges használatának meghatározása; |
| --- | --- |

—

az EGTC területi fejlesztési eszközként történő lehetséges használatának meghatározása;

| — | a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása; |
| --- | --- |

—

a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása;

| — | az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása; |
| --- | --- |

—

az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása;

| — | az EGTC területi fejlesztési eszközként történő lehetséges használatának meghatározása; |
| --- | --- |

—

az EGTC területi fejlesztési eszközként történő lehetséges használatának meghatározása;

| — | az EGTC-vel kapcsolatos lehetőségekre és kihívásokra vonatkozó kommunikáció javítása területi szinten. www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

az EGTC-vel kapcsolatos lehetőségekre és kihívásokra vonatkozó kommunikáció javítása területi szinten. www.cor.europa.eu/egtc.htm.

37

| — | a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása; |
| --- | --- |

—

a rendelet rendelkezéseinek tagállami szintű nyomon követése és végrehajtása;

| — | az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása; |
| --- | --- |

—

az EGTC-k létrehozásával kapcsolatos tapasztalatcsere elősegítése területi szinten, és az ezzel kapcsolatos legjobban bevált gyakorlatok megosztása;

| — | az EGTC területi fejlesztési eszközként történő lehetséges használatának meghatározása; |
| --- | --- |

—

az EGTC területi fejlesztési eszközként történő lehetséges használatának meghatározása;

| — | az EGTC-vel kapcsolatos lehetőségekre és kihívásokra vonatkozó kommunikáció javítása területi szinten. www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

az EGTC-vel kapcsolatos lehetőségekre és kihívásokra vonatkozó kommunikáció javítása területi szinten. www.cor.europa.eu/egtc.htm.

(38)  A Régiók Bizottsága véleménye: „Az Európai Területi Paktumok létrehozása: Javaslat a háromoldalú szerződések és egyezmények felülvizsgálatára” CdR 135/2006 fin. CdR 135/2006 fin.

38

(39)  A fehér könyv nyomon követési folyamatát a Régiók Bizottsága Műhelyeinek tevékenységei kísérik www.cor.europa.eu/ateliers.

39

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/28

---

A Régiók Bizottsága véleménye egy évvel lisszabon után: az Afrika–EU partnerség működése és az EU, Afrika és Kína: útban a háromoldalú párbeszéd és együttműködés felé

(2009/C 211/02)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | üdvözli az európai és afrikai szereplőknek a közös stratégia elindítása óta kifejtett erőfeszítéseit és hangsúlyozza, hogy szükség van a nyolc partnerség keretein belül már megkezdett kezdeményezések folytatására, felgyorsítására, erősítésére és bővítésére, |
| --- | --- |

—

üdvözli az európai és afrikai szereplőknek a közös stratégia elindítása óta kifejtett erőfeszítéseit és hangsúlyozza, hogy szükség van a nyolc partnerség keretein belül már megkezdett kezdeményezések folytatására, felgyorsítására, erősítésére és bővítésére,

| — | javasolja, hogy a Régiók Bizottságát vonják be a tematikus partnerségek megvalósításával megbízott csoportok munkájába, főként a millenniumi fejlesztési célokról szóló partnerségbe, az éghajlatváltozásról szóló partnerségbe, valamint a migrációról, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló partnerségbe; hangsúlyozza, hogy szükség van az európai helyi és regionális önkormányzatok által vállalt decentralizált együttműködési tevékenységek statisztikai felmérésére és az értékelésükre szolgáló uniós eszközök létrehozására; emlékeztet arra, hogy a decentralizált együttműködés kongresszusa a decentralizált együttműködési tevékenységekről az Európai Bizottság és az RB között folytatott párbeszéd jeles fóruma kell hogy legyen, ennek keretében pedig kiemelt helyet kell biztosítani az EU–Afrika kapcsolatoknak, |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy a Régiók Bizottságát vonják be a tematikus partnerségek megvalósításával megbízott csoportok munkájába, főként a millenniumi fejlesztési célokról szóló partnerségbe, az éghajlatváltozásról szóló partnerségbe, valamint a migrációról, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló partnerségbe; hangsúlyozza, hogy szükség van az európai helyi és regionális önkormányzatok által vállalt decentralizált együttműködési tevékenységek statisztikai felmérésére és az értékelésükre szolgáló uniós eszközök létrehozására; emlékeztet arra, hogy a decentralizált együttműködés kongresszusa a decentralizált együttműködési tevékenységekről az Európai Bizottság és az RB között folytatott párbeszéd jeles fóruma kell hogy legyen, ennek keretében pedig kiemelt helyet kell biztosítani az EU–Afrika kapcsolatoknak,

| — | üdvözli az Európai Bizottság „Az EU, Afrika és Kína: Útban a háromoldalú párbeszéd és együttműködés felé” című közleményét, és felhívja a figyelmet azokra a cél- és eszközbeli eltérésekre, amelyek az EU és Kína fejlesztéstámogatási politikája között jelenleg fennállnak az afrikai kontinensen; ezek az eltérések még inkább szükségessé teszik a megerősített együttműködést, a jó kormányzásra és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó szigorú feltételek fenntartása mellett, |
| --- | --- |

—

üdvözli az Európai Bizottság „Az EU, Afrika és Kína: Útban a háromoldalú párbeszéd és együttműködés felé” című közleményét, és felhívja a figyelmet azokra a cél- és eszközbeli eltérésekre, amelyek az EU és Kína fejlesztéstámogatási politikája között jelenleg fennállnak az afrikai kontinensen; ezek az eltérések még inkább szükségessé teszik a megerősített együttműködést, a jó kormányzásra és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó szigorú feltételek fenntartása mellett,

| — | úgy véli, hogy mostantól kezdve gondoskodni kell az afrikai, európai és kínai helyi és regionális önkormányzatok EU–Afrika–Kína háromoldalú egyezménybe történő integrációjának módozatairól, főként az együttműködés területeinek meghatározása tekintetében, |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy mostantól kezdve gondoskodni kell az afrikai, európai és kínai helyi és regionális önkormányzatok EU–Afrika–Kína háromoldalú egyezménybe történő integrációjának módozatairól, főként az együttműködés területeinek meghatározása tekintetében,

| — | ehhez kapcsolódóan hangsúlyozza a gazdasági és pénzügyi válság összefüggésében annak szükségességét, hogy fenntartsuk és megerősítsük az Afrika fejlesztési támogatására előirányzott kereteket. |
| --- | --- |

—

ehhez kapcsolódóan hangsúlyozza a gazdasági és pénzügyi válság összefüggésében annak szükségességét, hogy fenntartsuk és megerősítsük az Afrika fejlesztési támogatására előirányzott kereteket.

| Előadó | : | Jean-Louis DESTANS (FR/PES)
  Eure megye tanácsának elnöke |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Jean-Louis DESTANS (FR/PES)

Eure megye tanácsának elnöke

Referenciaszövegek:

Egy évvel Lisszabon után: az Afrika–EU partnerség működése

COM(2008) 617 végleges

Az EU, Afrika és Kína: Útban a háromoldalú párbeszéd és együttműködés felé

COM(2008) 654 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

A.   Általános megjegyzések

Az EU–Afrika partnerségről

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság „Egy évvel Lisszabon után: az Afrika–EU partnerség működése” című közleményét, amely a 2008–2010 közötti időszakra vonatkozó cselekvési terv és nyolc tematikus partnerség végrehajtása első évének értékelése, melyek célja az EU–Afrika közös stratégia gyakorlati megvalósítása; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság „Egy évvel Lisszabon után: az Afrika–EU partnerség működése” című közleményét, amely a 2008–2010 közötti időszakra vonatkozó cselekvési terv és nyolc tematikus partnerség végrehajtása első évének értékelése, melyek célja az EU–Afrika közös stratégia gyakorlati megvalósítása;

| 2. | üdvözli az európai és afrikai szereplőknek a közös stratégia 2007. decemberi elindítása óta kifejtett erőfeszítéseit, melyek lehetővé tették egy partnerség és együttműködés alapjainak lerakását „a fejlesztésen túl”, „Afrikán túl” és „az intézményeken túl”. |
| --- | --- |

2.

üdvözli az európai és afrikai szereplőknek a közös stratégia 2007. decemberi elindítása óta kifejtett erőfeszítéseit, melyek lehetővé tették egy partnerség és együttműködés alapjainak lerakását „a fejlesztésen túl”, „Afrikán túl” és „az intézményeken túl”.

| 3. | hangsúlyozza azt, hogy ezek az első eredmények nem teszik szükségtelenné a nyolc partnerség keretein belül már megkezdett kezdeményezések folytatását, felgyorsítását és erősítését. Az Unió és Afrika közötti fejlesztési és együttműködési stratégia csak a két partner folyamatos és megerősített elkötelezettségével érheti el a várt hatást. A végrehajtás első évének eredményei ösztönzést kell, hogy jelentsenek az európai és afrikai szereplők számára erőfeszítéseik fokozására és a stratégia hosszú távú sikeréhez való hozzájárulásra; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza azt, hogy ezek az első eredmények nem teszik szükségtelenné a nyolc partnerség keretein belül már megkezdett kezdeményezések folytatását, felgyorsítását és erősítését. Az Unió és Afrika közötti fejlesztési és együttműködési stratégia csak a két partner folyamatos és megerősített elkötelezettségével érheti el a várt hatást. A végrehajtás első évének eredményei ösztönzést kell, hogy jelentsenek az európai és afrikai szereplők számára erőfeszítéseik fokozására és a stratégia hosszú távú sikeréhez való hozzájárulásra;

| 4. | örömmel fogadja az EU és az Afrikai Unió tavaly november 21-én kiadott közös jelentését, amely megismétli az Európai Bizottság következtetéseit; |
| --- | --- |

4.

örömmel fogadja az EU és az Afrikai Unió tavaly november 21-én kiadott közös jelentését, amely megismétli az Európai Bizottság következtetéseit;

| 5. | érdeklődéssel fogadja az Európai Bizottság lépését, amely azon túl, hogy mérleget von, ajánlásokat fogalmaz meg a jövőre nézve, a következő célokkal:






  — | a cselekvési terv végrehajtása során tapasztalt nehézségek leküzdése, |
| --- | --- | --- |

5.

érdeklődéssel fogadja az Európai Bizottság lépését, amely azon túl, hogy mérleget von, ajánlásokat fogalmaz meg a jövőre nézve, a következő célokkal:

—

a cselekvési terv végrehajtása során tapasztalt nehézségek leküzdése,

| — | az összes szereplő általi kollektív elfogadás elősegítése, |
| --- | --- |

—

az összes szereplő általi kollektív elfogadás elősegítése,

| — | az afrikai kontinens globális és átfogó megközelítésének kialakítása, |
| --- | --- |

—

az afrikai kontinens globális és átfogó megközelítésének kialakítása,

| — | az EU és Afrika együttműködésének és koordinációjának ösztönzése a nemzetközi szervezeteken belül, |
| --- | --- |

—

az EU és Afrika együttműködésének és koordinációjának ösztönzése a nemzetközi szervezeteken belül,

| — | a partnerség céljaival és eredményeivel kapcsolatos kommunikációs intézkedések erősítése a nagyobb átláthatóság és az afrikai és európai népek szorosabb elkötelezettsége érdekében; |
| --- | --- |

—

a partnerség céljaival és eredményeivel kapcsolatos kommunikációs intézkedések erősítése a nagyobb átláthatóság és az afrikai és európai népek szorosabb elkötelezettsége érdekében;

| 6. | kiemeli, hogy egyértelmű és elismert az a többletérték, melyet a Régiók Bizottsága, valamint a helyi és regionális önkormányzatok biztosíthatnak ezen ajánlásoknak és a partnerség három pillérének, azon belül is elsősorban „a fejlesztésen túl” és „az intézményeken” túl pillérnek, következésképp az Európai Bizottság közleményében ennek erőteljes tengelyként kellett volna megjelennie; |
| --- | --- |

6.

kiemeli, hogy egyértelmű és elismert az a többletérték, melyet a Régiók Bizottsága, valamint a helyi és regionális önkormányzatok biztosíthatnak ezen ajánlásoknak és a partnerség három pillérének, azon belül is elsősorban „a fejlesztésen túl” és „az intézményeken” túl pillérnek, következésképp az Európai Bizottság közleményében ennek erőteljes tengelyként kellett volna megjelennie;

Az EU, Afrika és Kína közötti háromoldalú párbeszédről és együttműködésről

| 7. | üdvözli az Európai Bizottság „Az EU, Afrika és Kína: Útban a háromoldalú párbeszéd és együttműködés felé” című közleményét, és hangsúlyozza az elindult dinamika fontosságát, amely az első lépés az Afrika érdekében kialakítandó szinergiák irányába; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Európai Bizottság „Az EU, Afrika és Kína: Útban a háromoldalú párbeszéd és együttműködés felé” című közleményét, és hangsúlyozza az elindult dinamika fontosságát, amely az első lépés az Afrika érdekében kialakítandó szinergiák irányába;

| 8. | úgy véli, hogy az afrikai kontinens jövője szempontjából alapvető fontosságú az Unió és Kína együttműködésének elindulása. Utóbbiak hatékonyan fejlesztették kétoldalú partnerségüket Afrikával, és a kontinens első, illetve harmadik számú kereskedelmi partnerei, valamint a legnagyobb, illetve második legnagyobb közvetlen beruházók Afrikában; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az afrikai kontinens jövője szempontjából alapvető fontosságú az Unió és Kína együttműködésének elindulása. Utóbbiak hatékonyan fejlesztették kétoldalú partnerségüket Afrikával, és a kontinens első, illetve harmadik számú kereskedelmi partnerei, valamint a legnagyobb, illetve második legnagyobb közvetlen beruházók Afrikában;

| 9. | úgy gondolja, hogy helyre kell állítani e háromoldalú megközelítést, figyelembe véve a világ többi részét is, köztük a nagy felemelkedő országokat; |
| --- | --- |

9.

úgy gondolja, hogy helyre kell állítani e háromoldalú megközelítést, figyelembe véve a világ többi részét is, köztük a nagy felemelkedő országokat;

| 10. | felhívja a figyelmet azokra a cél- és eszközbeli eltérésekre, amelyek az EU és Kína fejlesztéstámogatási politikája között jelenleg fennállnak az afrikai kontinensen; ezek az eltérések még inkább szükségessé teszik a megerősített együttműködést; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet azokra a cél- és eszközbeli eltérésekre, amelyek az EU és Kína fejlesztéstámogatási politikája között jelenleg fennállnak az afrikai kontinensen; ezek az eltérések még inkább szükségessé teszik a megerősített együttműködést;

| 11. | kéri az Afrikai Uniót, az afrikai államokat, továbbá Afrika helyi és regionális önkormányzatait, hogy teljes mértékben vegyék ki részüket az együttműködés témáinak meghatározásában és e háromoldalú párbeszéd megkezdésében. Utóbbi nem szorítkozhat az európai és kínai politikák összehangolására; |
| --- | --- |

11.

kéri az Afrikai Uniót, az afrikai államokat, továbbá Afrika helyi és regionális önkormányzatait, hogy teljes mértékben vegyék ki részüket az együttműködés témáinak meghatározásában és e háromoldalú párbeszéd megkezdésében. Utóbbi nem szorítkozhat az európai és kínai politikák összehangolására;

| 12. | arra buzdítja Afrika kontinensszintű, nemzeti, regionális és helyi vezetőit, hogy tegyenek javaslatokat azokra az együttműködési területekre, amelyek a véleményük szerint leginkább alkalmasak az afrikai kontinens fejlődésével kapcsolatos kihívások megválaszolására; |
| --- | --- |

12.

arra buzdítja Afrika kontinensszintű, nemzeti, regionális és helyi vezetőit, hogy tegyenek javaslatokat azokra az együttműködési területekre, amelyek a véleményük szerint leginkább alkalmasak az afrikai kontinens fejlődésével kapcsolatos kihívások megválaszolására;

| 13. | emlékeztet arra, hogy rugalmas és pragmatikus megközelítést kell elfogadni az összes lehetséges együttműködési téma összegyűjtéséhez anélkül, hogy bizonyos területeket előzetesen kizárnánk; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy rugalmas és pragmatikus megközelítést kell elfogadni az összes lehetséges együttműködési téma összegyűjtéséhez anélkül, hogy bizonyos területeket előzetesen kizárnánk;

| 14. | hangsúlyozza „a környezet és a természeti erőforrások fenntartható kezelése” együttműködési téma jelentőségét, tekintettel az energiaforrásokkal kapcsolatban Afrikában tapasztalható intenzív felhasználási politikára; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza „a környezet és a természeti erőforrások fenntartható kezelése” együttműködési téma jelentőségét, tekintettel az energiaforrásokkal kapcsolatban Afrikában tapasztalható intenzív felhasználási politikára;

| 15. | meglepve tapasztalja, hogy az Európai Bizottság az általa javasolt együttműködési témák között nem kezeli prioritásként az egészségügyet, az oktatást és a kutatást, jóllehet Afrika hosszú távú fejlődése szempontjából alapvető fontosságú területekről, valamint az Egyesült Nemzetek és az EU–Afrika partnerség keretében kiemelt jelentőségű intézkedésekként definiált témákról van szó; ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy fejlessze tovább az e területeken megfogalmazott javaslatait; |
| --- | --- |

15.

meglepve tapasztalja, hogy az Európai Bizottság az általa javasolt együttműködési témák között nem kezeli prioritásként az egészségügyet, az oktatást és a kutatást, jóllehet Afrika hosszú távú fejlődése szempontjából alapvető fontosságú területekről, valamint az Egyesült Nemzetek és az EU–Afrika partnerség keretében kiemelt jelentőségű intézkedésekként definiált témákról van szó; ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy fejlessze tovább az e területeken megfogalmazott javaslatait;

| 16. | azt ajánlja, hogy az Afrikai Unió kapja meg e háromoldalú kapcsolatban a kiemelt partner szerepét, hogy a nemzeti törésvonalakon túllépve elősegíthető legyen a globális és koherens megközelítés; |
| --- | --- |

16.

azt ajánlja, hogy az Afrikai Unió kapja meg e háromoldalú kapcsolatban a kiemelt partner szerepét, hogy a nemzeti törésvonalakon túllépve elősegíthető legyen a globális és koherens megközelítés;

| 17. | üdvözli az EU–Kína csúcstalálkozó 2009. májusi, prágai megtartását, és felkéri a Tanácsot, hogy






  — | tegyen említést az EU–Afrika–Kína háromoldalú együttműködésről az Európai Bizottság javaslatainak konkretizálása céljából, |
| --- | --- | --- |

17.

üdvözli az EU–Kína csúcstalálkozó 2009. májusi, prágai megtartását, és felkéri a Tanácsot, hogy

—

tegyen említést az EU–Afrika–Kína háromoldalú együttműködésről az Európai Bizottság javaslatainak konkretizálása céljából,

| — | erősítse az együttműködés kilátásait az egészségügy, az oktatás és a kutatás ágazataiban, |
| --- | --- |

—

erősítse az együttműködés kilátásait az egészségügy, az oktatás és a kutatás ágazataiban,

| — | vegye figyelembe az afrikai szereplők által megfogalmazott javaslatokat; |
| --- | --- |

—

vegye figyelembe az afrikai szereplők által megfogalmazott javaslatokat;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak afrikai fejlesztéstámogatási politikája végrehajtásának során fenn kell tartania a jó kormányzásra és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó szigorú feltételeit, függetlenül attól, hogy az a kétoldalú EU–Afrika együttműködés, vagy a háromoldalú EU–Afrika–Kína együttműködés keretében valósul-e meg; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak afrikai fejlesztéstámogatási politikája végrehajtásának során fenn kell tartania a jó kormányzásra és az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó szigorú feltételeit, függetlenül attól, hogy az a kétoldalú EU–Afrika együttműködés, vagy a háromoldalú EU–Afrika–Kína együttműködés keretében valósul-e meg;

| 19. | úgy véli, hogy ezt a feltételt dinamikus és progresszív módon kell értelmezni, hogy figyelembe lehessen venni az afrikai államok által a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása terén eddig elért eredményeket és politikai kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy ezt a feltételt dinamikus és progresszív módon kell értelmezni, hogy figyelembe lehessen venni az afrikai államok által a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása terén eddig elért eredményeket és politikai kötelezettségvállalásokat;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az EU–Afrika–Kína együttműködés nem jelentheti a Kína módszereihez és célkitűzéseihez való igazodást, mivel egy effajta közeledés nem feltétlenül egyeztethető össze az EU értékeivel és elveivel, valamint Afrika hosszú távú érdekeivel; ugyanakkor nem szabad kizárni közös érdekek keresését; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az EU–Afrika–Kína együttműködés nem jelentheti a Kína módszereihez és célkitűzéseihez való igazodást, mivel egy effajta közeledés nem feltétlenül egyeztethető össze az EU értékeivel és elveivel, valamint Afrika hosszú távú érdekeivel; ugyanakkor nem szabad kizárni közös érdekek keresését;

| 21. | megerősíti a Régiók Bizottsága, valamint az európai, afrikai és kínai helyi és regionális önkormányzatok hosszú távú szerepét az EU–Afrika–Kína háromoldalú párbeszéd konkrét megvalósításában, melynek annál is inkább létre kell jönnie, mivel az EU–Afrika, Afrika–Kína és EU–Kína kétoldalú kapcsolatok fejlődésnek indultak. |
| --- | --- |

21.

megerősíti a Régiók Bizottsága, valamint az európai, afrikai és kínai helyi és regionális önkormányzatok hosszú távú szerepét az EU–Afrika–Kína háromoldalú párbeszéd konkrét megvalósításában, melynek annál is inkább létre kell jönnie, mivel az EU–Afrika, Afrika–Kína és EU–Kína kétoldalú kapcsolatok fejlődésnek indultak.

| 22. | úgy gondolja, hogy a háromoldalú együttműködés és párbeszéd megvalósítása szabályainak figyelembe kell venniük az egyes régiók és területek gazdasági és társadalmi feltételeit, és igazodniuk kell ezekhez, valamint hogy ezeknek a szabályoknak a meghatározásába be kell vonni az EU, Afrika és Kína helyi és regionális önkormányzatait; |
| --- | --- |

22.

úgy gondolja, hogy a háromoldalú együttműködés és párbeszéd megvalósítása szabályainak figyelembe kell venniük az egyes régiók és területek gazdasági és társadalmi feltételeit, és igazodniuk kell ezekhez, valamint hogy ezeknek a szabályoknak a meghatározásába be kell vonni az EU, Afrika és Kína helyi és regionális önkormányzatait;

| 23. | kiemeli, hogy ki kell dolgozni a háromoldalú együttműködés és párbeszéd megvalósítása nyomon követésének és ellenőrzésének eszközeit a különböző felek által vállaltak betartásának garantálása érdekében; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy ki kell dolgozni a háromoldalú együttműködés és párbeszéd megvalósítása nyomon követésének és ellenőrzésének eszközeit a különböző felek által vállaltak betartásának garantálása érdekében;

A gazdasági és pénzügyi válság hatása

| 24. | aggodalmát fejezi ki a nemzetközi gazdasági és pénzügyi válság Afrikára gyakorolt hatásai miatt, jóllehet a figyelem elsősorban a fejlett országok helyzetére irányul; |
| --- | --- |

24.

aggodalmát fejezi ki a nemzetközi gazdasági és pénzügyi válság Afrikára gyakorolt hatásai miatt, jóllehet a figyelem elsősorban a fejlett országok helyzetére irányul;

| 25. | aggodalmát fejezi ki azért is, mert a fejlődő országok továbbra is a háttérbe szorulnak. Afrika például rendkívüli módon alulreprezentált a G20-akban, és emiatt nem tud befolyást gyakorolni a gazdasági válság megfékezésére irányuló nemzetközi döntésekre, holott a válság ezen a kontinensen közvetlen vagy közvetett módon még erőteljesebben érezteti hatását; |
| --- | --- |

25.

aggodalmát fejezi ki azért is, mert a fejlődő országok továbbra is a háttérbe szorulnak. Afrika például rendkívüli módon alulreprezentált a G20-akban, és emiatt nem tud befolyást gyakorolni a gazdasági válság megfékezésére irányuló nemzetközi döntésekre, holott a válság ezen a kontinensen közvetlen vagy közvetett módon még erőteljesebben érezteti hatását;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a gazdasági válság közvetlen vagy közvetett hatása azért erőteljesebb az afrikai kontinensen, mert itt a szociális és gazdasági modellek törékenyebbek. A közvetlen hatás elsősorban az afrikai országok nyersanyagexportjának csökkenésében nyilvánul meg, ami a világgazdaság lassulásának, a külföldi beruházások összeomlásának, az élelmiszerválság hitelmegszorításokból eredő súlyosbodásának, valamint annak a jövedelemkiesésnek tudható be, melyet a fejlett országokban munkanélküliség sújtotta afrikai emigránsok által átutalt pénzösszegek csökkenése okoz. A közvetett hatás pedig mindenekelőtt a fejlesztési támogatások csökkenésében fejeződik ki, valamint abban, hogy a fejlett országok hiteleiket inkább saját nemzeti gazdaságuk támogatására fordítják; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a gazdasági válság közvetlen vagy közvetett hatása azért erőteljesebb az afrikai kontinensen, mert itt a szociális és gazdasági modellek törékenyebbek. A közvetlen hatás elsősorban az afrikai országok nyersanyagexportjának csökkenésében nyilvánul meg, ami a világgazdaság lassulásának, a külföldi beruházások összeomlásának, az élelmiszerválság hitelmegszorításokból eredő súlyosbodásának, valamint annak a jövedelemkiesésnek tudható be, melyet a fejlett országokban munkanélküliség sújtotta afrikai emigránsok által átutalt pénzösszegek csökkenése okoz. A közvetett hatás pedig mindenekelőtt a fejlesztési támogatások csökkenésében fejeződik ki, valamint abban, hogy a fejlett országok hiteleiket inkább saját nemzeti gazdaságuk támogatására fordítják;

| 27. | emlékeztet arra, hogy az IMF becslései szerint az afrikai kontinensen a gazdasági válság hatása vélhetőleg a gazdasági növekedés lassulásában fog jelentkezni, amely 2009-ben legfeljebb 3 %-os lehet, véget vetve ezzel az utóbbi öt évben tapasztalható 6 %-os átlagos növekedésnek, valamint az afrikai kontinens gazdasági, politikai és társadalmi helyzete folyamatos javulásának; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy az IMF becslései szerint az afrikai kontinensen a gazdasági válság hatása vélhetőleg a gazdasági növekedés lassulásában fog jelentkezni, amely 2009-ben legfeljebb 3 %-os lehet, véget vetve ezzel az utóbbi öt évben tapasztalható 6 %-os átlagos növekedésnek, valamint az afrikai kontinens gazdasági, politikai és társadalmi helyzete folyamatos javulásának;

| 28. | úgy ítéli meg, hogy a válság az erőtlen szociálpolitikák miatt még súlyosabban érinti majd Afrikát, valamint hogy humanitárius, politikai és társadalmi válságot válthat ki, amely a régióban a bizonytalanság forrását jelentené, továbbá újabb konfliktusok kialakulásának táptalaját adná; |
| --- | --- |

28.

úgy ítéli meg, hogy a válság az erőtlen szociálpolitikák miatt még súlyosabban érinti majd Afrikát, valamint hogy humanitárius, politikai és társadalmi válságot válthat ki, amely a régióban a bizonytalanság forrását jelentené, továbbá újabb konfliktusok kialakulásának táptalaját adná;

| 29. | ehhez kapcsolódóan hangsúlyozza az EU–Afrika partnerség és az EU–Afrika–Kína együttműködés jelentőségét, valamint annak szükségességét, hogy fenntartsuk és megerősítsük az Afrika fejlesztési támogatására előirányzott kereteket; |
| --- | --- |

29.

ehhez kapcsolódóan hangsúlyozza az EU–Afrika partnerség és az EU–Afrika–Kína együttműködés jelentőségét, valamint annak szükségességét, hogy fenntartsuk és megerősítsük az Afrika fejlesztési támogatására előirányzott kereteket;

| 30. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bizonyos tagállamok már jelezték az általuk nyújtott fejlesztési támogatás csökkentését, ami továbbá súlyosbítja Afrika válságos helyzetét; |
| --- | --- |

30.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bizonyos tagállamok már jelezték az általuk nyújtott fejlesztési támogatás csökkentését, ami továbbá súlyosbítja Afrika válságos helyzetét;

| 31. | e nehéz pénzügyi helyzet kontextusában megerősíti, hogy az európai helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet töltenek be: tevékenységük nem csupán jelentős pénzügyi segítséget jelent, hanem a tudás és a tapasztalatok átadása, valamint az önkormányzatoknak a konkrét projektekben való együttműködése révén túlmutat azon; |
| --- | --- |

31.

e nehéz pénzügyi helyzet kontextusában megerősíti, hogy az európai helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet töltenek be: tevékenységük nem csupán jelentős pénzügyi segítséget jelent, hanem a tudás és a tapasztalatok átadása, valamint az önkormányzatoknak a konkrét projektekben való együttműködése révén túlmutat azon;

B.   A helyi és regionális önkormányzatok szerepe az EU–Afrika partnerségben

A helyi és regionális önkormányzatok sajátossága

| 32. | üdvözli, hogy a civil társadalmat és a nem hagyományos szereplőket figyelembe veszik az EU–Afrika partnerség keretén belül, valamint az Európai Bizottság azon javaslatát, amelynek célja konzultációs tárgyalások szervezése a főbb nem intézményi szereplőkkel – ideértve a civil társadalmat, az egyetemi és kutatási szféra képviselőit, valamint a magánszférát –, hogy lehetővé tegyék számukra a közös stratégia végrehajtásában és ellenőrzésében való aktív szerepvállalást; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy a civil társadalmat és a nem hagyományos szereplőket figyelembe veszik az EU–Afrika partnerség keretén belül, valamint az Európai Bizottság azon javaslatát, amelynek célja konzultációs tárgyalások szervezése a főbb nem intézményi szereplőkkel – ideértve a civil társadalmat, az egyetemi és kutatási szféra képviselőit, valamint a magánszférát –, hogy lehetővé tegyék számukra a közös stratégia végrehajtásában és ellenőrzésében való aktív szerepvállalást;

| 33. | emlékezteti az Európai Bizottságot arra, hogy különbséget kell tenni egyrészt a helyi és regionális önkormányzatok, másrészt pedig a civil társadalom között, és szükségesnek tartja, hogy az európai helyi és regionális önkormányzatok aktív kapcsolatokat ápoljanak afrikai kollégáikkal, hogy együttműködjenek olyan területeken, mint az oktatás, a városi szolgáltatások (víz és hulladék), infrastruktúrák, közlekedés, kommunikáció, területi gazdasági fejlesztés és a helyi kormányzás támogatása; továbbá arra is emlékezteti, hogy e projektek révén a helyi és regionális önkormányzatok szert tettek az afrikai kontinens gazdasági, szociális és politikai fejlődése szempontjából különösen fontos ágazatokon belüli kompetenciákra, szaktudásra és tapasztalatra; |
| --- | --- |

33.

emlékezteti az Európai Bizottságot arra, hogy különbséget kell tenni egyrészt a helyi és regionális önkormányzatok, másrészt pedig a civil társadalom között, és szükségesnek tartja, hogy az európai helyi és regionális önkormányzatok aktív kapcsolatokat ápoljanak afrikai kollégáikkal, hogy együttműködjenek olyan területeken, mint az oktatás, a városi szolgáltatások (víz és hulladék), infrastruktúrák, közlekedés, kommunikáció, területi gazdasági fejlesztés és a helyi kormányzás támogatása; továbbá arra is emlékezteti, hogy e projektek révén a helyi és regionális önkormányzatok szert tettek az afrikai kontinens gazdasági, szociális és politikai fejlődése szempontjából különösen fontos ágazatokon belüli kompetenciákra, szaktudásra és tapasztalatra;

| 34. | megerősíti, hogy ezért tehát nagyobb szerephez kell juttatni az európai helyi és regionális önkormányzatokat az EU–Afrika partnerség keretén belül, és tapasztalataikat maximálisan ki kell használni; |
| --- | --- |

34.

megerősíti, hogy ezért tehát nagyobb szerephez kell juttatni az európai helyi és regionális önkormányzatokat az EU–Afrika partnerség keretén belül, és tapasztalataikat maximálisan ki kell használni;

| 35. | úgy ítéli meg, hogy az Európai Bizottság, korábbi közleményein – különösen a „Helyi hatóságok: a fejlesztés tevékeny szereplői” című közleményén – keresztül nyíltan elismeri a helyi és regionális önkormányzatoknak a fejlődő országokkal folytatott nemzetközi együttműködésben betöltött szerepét; hogy a 2008. november 15–17-én lezajlott „Európai Fejlesztési Napok” című rendezvény révén a helyi és regionális önkormányzatok a Régiók Bizottságával egyetemben bebizonyíthatták a fejlesztési együttműködéshez való hozzájárulásuk jelentőségét, és annak szükségességét, hogy lehetőséget kapjanak arra, hogy fellépjenek a felelősségi körükbe tartozó területeken európai és nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

35.

úgy ítéli meg, hogy az Európai Bizottság, korábbi közleményein – különösen a „Helyi hatóságok: a fejlesztés tevékeny szereplői” című közleményén – keresztül nyíltan elismeri a helyi és regionális önkormányzatoknak a fejlődő országokkal folytatott nemzetközi együttműködésben betöltött szerepét; hogy a 2008. november 15–17-én lezajlott „Európai Fejlesztési Napok” című rendezvény révén a helyi és regionális önkormányzatok a Régiók Bizottságával egyetemben bebizonyíthatták a fejlesztési együttműködéshez való hozzájárulásuk jelentőségét, és annak szükségességét, hogy lehetőséget kapjanak arra, hogy fellépjenek a felelősségi körükbe tartozó területeken európai és nemzetközi szinten;

| 36. | úgy látja, hogy mihelyt ezt az Európai Bizottság elismerte, ezt a szerepet meg kell jeleníteni az EU valamennyi együttműködési stratégiájában, különösen az Afrikával folytatott együttműködésben és az EU–Afrika–Kína háromoldalú együttműködés keretében; |
| --- | --- |

36.

úgy látja, hogy mihelyt ezt az Európai Bizottság elismerte, ezt a szerepet meg kell jeleníteni az EU valamennyi együttműködési stratégiájában, különösen az Afrikával folytatott együttműködésben és az EU–Afrika–Kína háromoldalú együttműködés keretében;

| 37. | kéri az Európai Bizottságot, hogy terjessze ki és tegye rendszeresebbé a civil társadalommal és a nem hagyományos szereplőkkel folytatott konzultációt a helyi és regionális önkormányzatokra – akik a párbeszéd megkerülhetetlen szereplői –, valamint a nemzetközi egyesületekre, annak érdekében, hogy garantálja az európai és afrikai helyi és regionális önkormányzatok számára a fejlesztési politika kidolgozásában való részvételt; |
| --- | --- |

37.

kéri az Európai Bizottságot, hogy terjessze ki és tegye rendszeresebbé a civil társadalommal és a nem hagyományos szereplőkkel folytatott konzultációt a helyi és regionális önkormányzatokra – akik a párbeszéd megkerülhetetlen szereplői –, valamint a nemzetközi egyesületekre, annak érdekében, hogy garantálja az európai és afrikai helyi és regionális önkormányzatok számára a fejlesztési politika kidolgozásában való részvételt;

| 38. | vállalja, hogy ösztönzi és támogatja az afrikai helyi és területi önkormányzatok koordinációs erőfeszítéseit nemzeti és szubnacionális szinten, aminek célja az RB, valamint az Unió és Afrika helyi és regionális önkormányzatai közötti strukturált párbeszéd megerősítése; |
| --- | --- |

38.

vállalja, hogy ösztönzi és támogatja az afrikai helyi és területi önkormányzatok koordinációs erőfeszítéseit nemzeti és szubnacionális szinten, aminek célja az RB, valamint az Unió és Afrika helyi és regionális önkormányzatai közötti strukturált párbeszéd megerősítése;

A helyi és regionális önkormányzatok bevonása a partnerségbe

| 39. | úgy véli, hogy az EU–Afrika partnerség keretében a helyi és regionális önkormányzatok együttműködésének három szinten kell megvalósulnia:






  — | a Régiók Bizottságával közös együttműködési politikák kidolgozásának szintjén, amelynek keretében az RB-t bevonják a partnerség végrehajtási menetrendjének kidolgozásába, |
| --- | --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az EU–Afrika partnerség keretében a helyi és regionális önkormányzatok együttműködésének három szinten kell megvalósulnia:

—

a Régiók Bizottságával közös együttműködési politikák kidolgozásának szintjén, amelynek keretében az RB-t bevonják a partnerség végrehajtási menetrendjének kidolgozásába,

| — | az együttműködési projektek megvalósításának szintjén, az Európai Unió, az Afrikai Unió, valamint a helyi és regionális önkormányzatok kezdeményezéseinek koordinálásához való hozzájárulás érdekében, |
| --- | --- |

—

az együttműködési projektek megvalósításának szintjén, az Európai Unió, az Afrikai Unió, valamint a helyi és regionális önkormányzatok kezdeményezéseinek koordinálásához való hozzájárulás érdekében,

| — | a partnerség megvalósítása nyomon követésének és értékelésének a szintjén, amelynek célja a közös kötelezettségvállalás és a lakosság bevonása; |
| --- | --- |

—

a partnerség megvalósítása nyomon követésének és értékelésének a szintjén, amelynek célja a közös kötelezettségvállalás és a lakosság bevonása;

| 40. | ebből a célból azt javasolja, hogy a Régiók Bizottságát vonják be a tematikus partnerségek megvalósításával megbízott csoportok munkájába, amelyek a leginkább elkötelezett tagállamokat, az Európai Bizottságot és a Tanács Főtitkárságát tömörítik. A Régiók Bizottsága emlékeztet arra, hogy részt vesz a demokratikus kormányzással és az emberi jogokkal foglalkozó csoport munkájában, és hogy részvételét többek között olyan más partnerségekre is ki kell terjeszteni, amelyekben a helyi és regionális önkormányzatokra fontos szerep hárul, azaz: a millenniumi fejlesztési célokról szóló partnerségre, az éghajlatváltozásról szóló partnerségre, valamint a migrációról, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló partnerségre; |
| --- | --- |

40.

ebből a célból azt javasolja, hogy a Régiók Bizottságát vonják be a tematikus partnerségek megvalósításával megbízott csoportok munkájába, amelyek a leginkább elkötelezett tagállamokat, az Európai Bizottságot és a Tanács Főtitkárságát tömörítik. A Régiók Bizottsága emlékeztet arra, hogy részt vesz a demokratikus kormányzással és az emberi jogokkal foglalkozó csoport munkájában, és hogy részvételét többek között olyan más partnerségekre is ki kell terjeszteni, amelyekben a helyi és regionális önkormányzatokra fontos szerep hárul, azaz: a millenniumi fejlesztési célokról szóló partnerségre, az éghajlatváltozásról szóló partnerségre, valamint a migrációról, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló partnerségre;

| 41. | rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a fejlesztési együttműködésre fordított pénzügyi és emberi erőforrásairól jelenleg nem állnak rendelkezésre pontos, részletes és kimerítő statisztikák, mindamellett lényeges információról van szó, amely hozzájárul az EU–Afrika partnerség célkitűzéseit szem előtt tartó kezdeményezések koherenciájához és szinergiájához; |
| --- | --- |

41.

rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a fejlesztési együttműködésre fordított pénzügyi és emberi erőforrásairól jelenleg nem állnak rendelkezésre pontos, részletes és kimerítő statisztikák, mindamellett lényeges információról van szó, amely hozzájárul az EU–Afrika partnerség célkitűzéseit szem előtt tartó kezdeményezések koherenciájához és szinergiájához;

| 42. | következésképpen hangsúlyozza, hogy szükség van az európai helyi és regionális önkormányzatok által vállalt decentralizált együttműködési tevékenységek statisztikai felmérésére és az értékelésükre szolgáló uniós eszközök létrehozására, különösen Afrikában, figyelembe véve azt a tényt, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tevékenységeit nem lehet kizárólag pénzügyi szempontok alapján értékelni, mivel jelentős az általuk nyújtott nem anyagi segítség is; |
| --- | --- |

42.

következésképpen hangsúlyozza, hogy szükség van az európai helyi és regionális önkormányzatok által vállalt decentralizált együttműködési tevékenységek statisztikai felmérésére és az értékelésükre szolgáló uniós eszközök létrehozására, különösen Afrikában, figyelembe véve azt a tényt, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tevékenységeit nem lehet kizárólag pénzügyi szempontok alapján értékelni, mivel jelentős az általuk nyújtott nem anyagi segítség is;

| 43. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság immár egyetért azzal, hogy decentralizált együttműködési „börzét” kell létrehozni az információcsere támogatása érdekében, valamint hogy új helyi, decentralizált együttműködési partnerségek jöjjenek létre, amelyek a már létező tevékenységekkel összhangban vannak; |
| --- | --- |

43.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság immár egyetért azzal, hogy decentralizált együttműködési „börzét” kell létrehozni az információcsere támogatása érdekében, valamint hogy új helyi, decentralizált együttműködési partnerségek jöjjenek létre, amelyek a már létező tevékenységekkel összhangban vannak;

| 44. | emlékeztet arra, hogy kész az Európai Bizottsággal együttműködésben létrehozni és működtetni ezt az úgynevezett „börzét”, mégpedig egy internetes portál formájában, amely a decentralizált együttműködésről tartott éves „konferenciák” egyfajta virtuális folytatása lenne; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy kész az Európai Bizottsággal együttműködésben létrehozni és működtetni ezt az úgynevezett „börzét”, mégpedig egy internetes portál formájában, amely a decentralizált együttműködésről tartott éves „konferenciák” egyfajta virtuális folytatása lenne;

| 45. | emlékeztet arra, hogy a decentralizált együttműködés kongresszusa a decentralizált együttműködési tevékenységekről folytatott párbeszéd, valamint a stratégiai és politikai gondolkodás jeles fóruma kell hogy legyen; ennek keretében pedig kiemelt helyet kell az EU–Afrika kapcsolatoknak biztosítani az európai és afrikai helyi és regionális önkormányzatok közös munkakultúrájához való hozzájárulás és annak megerősítése érdekében, valamint hogy pontosabb ismeretekkel rendelkezzünk a fejlesztéshez kötődő problematikákról és az EU–Afrika partnerségekkel kapcsolatos stratégiai iránymutatások létrejöttéről; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy a decentralizált együttműködés kongresszusa a decentralizált együttműködési tevékenységekről folytatott párbeszéd, valamint a stratégiai és politikai gondolkodás jeles fóruma kell hogy legyen; ennek keretében pedig kiemelt helyet kell az EU–Afrika kapcsolatoknak biztosítani az európai és afrikai helyi és regionális önkormányzatok közös munkakultúrájához való hozzájárulás és annak megerősítése érdekében, valamint hogy pontosabb ismeretekkel rendelkezzünk a fejlesztéshez kötődő problematikákról és az EU–Afrika partnerségekkel kapcsolatos stratégiai iránymutatások létrejöttéről;

Az afrikai helyi és regionális önkormányzatok bevonása a partnerségbe

| 46. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak az EU–Afrika partnerségbe történő bevonását nem kell az európai hatóságokra korlátozni; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak az EU–Afrika partnerségbe történő bevonását nem kell az európai hatóságokra korlátozni;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő decentralizációs folyamat és az Afrikában végbe menő intenzív urbanizáció a helyi és regionális önkormányzatokat a fejlesztéspolitikai törekvések középpontjába állítják, ugyanúgy, mint a gazdasági és pénzügyi válság Afrikára gyakorolt hatása, amely elsőként helyi szinten érezhető; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő decentralizációs folyamat és az Afrikában végbe menő intenzív urbanizáció a helyi és regionális önkormányzatokat a fejlesztéspolitikai törekvések középpontjába állítják, ugyanúgy, mint a gazdasági és pénzügyi válság Afrikára gyakorolt hatása, amely elsőként helyi szinten érezhető;

| 48. | úgy véli, hogy az afrikai helyi és regionális önkormányzatok részvételét figyelembe kell venni a fejlesztéspolitika hatékonyabbá és koherensebbé tételére irányuló erőfeszítések során; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az afrikai helyi és regionális önkormányzatok részvételét figyelembe kell venni a fejlesztéspolitika hatékonyabbá és koherensebbé tételére irányuló erőfeszítések során;

| 49. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy kérje ki a civil társadalom véleménye mellett nem hagyományos szereplők és az európai helyi és regionális önkormányzatok, az afrikai helyi és regionális önkormányzatok, valamint az őket képviselő nemzetközi szövetségek véleményét is; |
| --- | --- |

49.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy kérje ki a civil társadalom véleménye mellett nem hagyományos szereplők és az európai helyi és regionális önkormányzatok, az afrikai helyi és regionális önkormányzatok, valamint az őket képviselő nemzetközi szövetségek véleményét is;

| 50. | ösztönzi az afrikai helyi önkormányzatok nemzetközi szövetségeit, hogy mélyítsék el az Afrikai Unióval és az afrikai államokkal folytatott koordinációs tevékenységeiket, és erősítsék meg ezáltal az afrikai nemzeti és szubnacionális szinten folytatott tevékenységek közötti szinergiát; |
| --- | --- |

50.

ösztönzi az afrikai helyi önkormányzatok nemzetközi szövetségeit, hogy mélyítsék el az Afrikai Unióval és az afrikai államokkal folytatott koordinációs tevékenységeiket, és erősítsék meg ezáltal az afrikai nemzeti és szubnacionális szinten folytatott tevékenységek közötti szinergiát;

| 51. | hangsúlyozza mind az európai, mind az afrikai helyi és regionális önkormányzatok abbéli szerepét, hogy a lakosságot a fejlődés problematikájára ráébresszék, konkrét együttműködési projektek köré gyűjtve helyi szövetségeket és a fejlődés kérdései által mobilizált polgárokat; ezáltal hozzájárulnak a partnerség sikeréhez, amely nagymértékben függ attól, hogy az északi és déli félteke lakossága mennyiben tud azonosulni az együttműködési és fejlesztési célkitűzésekkel; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza mind az európai, mind az afrikai helyi és regionális önkormányzatok abbéli szerepét, hogy a lakosságot a fejlődés problematikájára ráébresszék, konkrét együttműködési projektek köré gyűjtve helyi szövetségeket és a fejlődés kérdései által mobilizált polgárokat; ezáltal hozzájárulnak a partnerség sikeréhez, amely nagymértékben függ attól, hogy az északi és déli félteke lakossága mennyiben tud azonosulni az együttműködési és fejlesztési célkitűzésekkel;

Partnerség a demokratikus kormányzás és az emberi jogok területén

| 52. | emlékeztet arra, hogy valóban demokratikus kormányzás egyedül abban az esetben működhet, ha a helyi és regionális önkormányzatok a döntéshozatali folyamatokban ténylegesen részt vesznek; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy valóban demokratikus kormányzás egyedül abban az esetben működhet, ha a helyi és regionális önkormányzatok a döntéshozatali folyamatokban ténylegesen részt vesznek;

| 53. | megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az általuk kezdeményezett projekteken keresztül támogatják a demokrácia megerősítését és a jó kormányzási politikák kialakítását, mint ahogy azt a helyi kormányzást támogató európai chartában szereplő elvek és beavatkozási irányok is jelzik; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az általuk kezdeményezett projekteken keresztül támogatják a demokrácia megerősítését és a jó kormányzási politikák kialakítását, mint ahogy azt a helyi kormányzást támogató európai chartában szereplő elvek és beavatkozási irányok is jelzik;

| 54. | hangsúlyozza, hogy mivel a helyi önkormányzatok együttműködnek hétköznapi problémák megoldását célzó projektekben, hozzájárulnak a helyi demokráciába vetett bizalom megerősítéséhez; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy mivel a helyi önkormányzatok együttműködnek hétköznapi problémák megoldását célzó projektekben, hozzájárulnak a helyi demokráciába vetett bizalom megerősítéséhez;

| 55. | hangsúlyozza a decentralizált együttműködésnek a fejlesztési politika reformjában betöltött szerepére vonatkozó elvet, amely szerint a sikeres fejlesztési politikának a helyesebb kormányzás a kulcsa, e jó kormányzás kulcseleme pedig annak a felismerése, hogy a legjobb döntéseket a polgárokhoz legközelebb eső szinten hozzák; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza a decentralizált együttműködésnek a fejlesztési politika reformjában betöltött szerepére vonatkozó elvet, amely szerint a sikeres fejlesztési politikának a helyesebb kormányzás a kulcsa, e jó kormányzás kulcseleme pedig annak a felismerése, hogy a legjobb döntéseket a polgárokhoz legközelebb eső szinten hozzák;

A millenniumi fejlesztési célokról szóló partnerség

| 56. | felhívja a figyelmet arra, hogy az EU számos helyi és regionális önkormányzata megalapozott kapcsolatokkal rendelkezik a fejlesztés tekintetében az afrikai országok megfelelő struktúráival. Ez utóbbiak így szakértelemre tettek szert, főként olyan területeken, mint az oktatás, az egészség, a kutatás, a közműszolgáltatások (a víz és a hulladékok kezelése), a mesterséges halászat és az akvakultúra, az infrastruktúrák, a közlekedés, a kommunikáció, a környezetvédelem, a vidékfejlesztés, a regionális gazdasági fejlesztés, valamint a helyi önkormányzatok és a politikai decentralizáció támogatását célzó tevékenységek; |
| --- | --- |

56.

felhívja a figyelmet arra, hogy az EU számos helyi és regionális önkormányzata megalapozott kapcsolatokkal rendelkezik a fejlesztés tekintetében az afrikai országok megfelelő struktúráival. Ez utóbbiak így szakértelemre tettek szert, főként olyan területeken, mint az oktatás, az egészség, a kutatás, a közműszolgáltatások (a víz és a hulladékok kezelése), a mesterséges halászat és az akvakultúra, az infrastruktúrák, a közlekedés, a kommunikáció, a környezetvédelem, a vidékfejlesztés, a regionális gazdasági fejlesztés, valamint a helyi önkormányzatok és a politikai decentralizáció támogatását célzó tevékenységek;

| 57. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az afrikai partnereikkel és más fejlődő államokkal közös projektjeikre fordított alapok és immateriális segítség révén hozzájárulnak a – millenniumi fejlesztési célok elérését lehetővé tévő – pénzügyi és stratégiai alapok megerősítéséhez; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az afrikai partnereikkel és más fejlődő államokkal közös projektjeikre fordított alapok és immateriális segítség révén hozzájárulnak a – millenniumi fejlesztési célok elérését lehetővé tévő – pénzügyi és stratégiai alapok megerősítéséhez;

| 58. | arra kéri fel az Európai Bizottságot, hogy nyújtson jobb tájékoztatást a helyi és regionális önkormányzatok fejlesztési együttműködési intézkedéseiről és támogassa azokat nagyobb mértékben, mivel az általuk konkrét projektek támogatására mozgósított alapok közvetlenül a helyi közösségeknek kedveznek, így pedig közvetlen módon és kevesebb bürokráciával járulnak hozzá az adott területen uralkodó helyzet javításához; |
| --- | --- |

58.

arra kéri fel az Európai Bizottságot, hogy nyújtson jobb tájékoztatást a helyi és regionális önkormányzatok fejlesztési együttműködési intézkedéseiről és támogassa azokat nagyobb mértékben, mivel az általuk konkrét projektek támogatására mozgósított alapok közvetlenül a helyi közösségeknek kedveznek, így pedig közvetlen módon és kevesebb bürokráciával járulnak hozzá az adott területen uralkodó helyzet javításához;

| 59. | arra vállalkozik, hogy megismerteti a helyi és regionális önkormányzatokkal „A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok” elnevezésű fejlesztési programot, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az abban rejlő valamennyi lehetőséget kihasználják, valamint arra, hogy adott esetben, az Európai Bizottsággal közösen a könnyebb alkalmazás érdekében a szabályozás kiigazítására tesz javaslatot. |
| --- | --- |

59.

arra vállalkozik, hogy megismerteti a helyi és regionális önkormányzatokkal „A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok” elnevezésű fejlesztési programot, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az abban rejlő valamennyi lehetőséget kihasználják, valamint arra, hogy adott esetben, az Európai Bizottsággal közösen a könnyebb alkalmazás érdekében a szabályozás kiigazítására tesz javaslatot.

Az éghajlatváltozásról szóló partnerség

| 60. | üdvözli, hogy az éghajlatváltozásról szóló partnerség figyelembe veszi a helyi szintet, különösen a „Zöld fal a Szaharában” kezdeményezés vonatkozásában, és hangsúlyozza, hogy a meghozott intézkedéseket a helyi sajátos helyzetekhez és szükségletekhez kellene igazítani, mivel azok országról országra – de még országon belül is – jelentősen eltérőek lehetnek; |
| --- | --- |

60.

üdvözli, hogy az éghajlatváltozásról szóló partnerség figyelembe veszi a helyi szintet, különösen a „Zöld fal a Szaharában” kezdeményezés vonatkozásában, és hangsúlyozza, hogy a meghozott intézkedéseket a helyi sajátos helyzetekhez és szükségletekhez kellene igazítani, mivel azok országról országra – de még országon belül is – jelentősen eltérőek lehetnek;

| 61. | hangsúlyozza, hogy a decentralizált fejlesztési együttműködés, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok folytatnak, a helyi és regionális fejlesztés hatékony tényezője, a számos beavatkozási területnek, illetve a sokféle köz- és magánszereplőnek köszönhetően, akiket bevon a folyamatba; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a decentralizált fejlesztési együttműködés, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok folytatnak, a helyi és regionális fejlesztés hatékony tényezője, a számos beavatkozási területnek, illetve a sokféle köz- és magánszereplőnek köszönhetően, akiket bevon a folyamatba;

| 62. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok ennélfogva képesek ösztönözni a termelés szerveződését, az értékesítési csatornákat, valamint a lakosságot és a környezetet tiszteletben tartó gazdasági tevékenységeket. |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok ennélfogva képesek ösztönözni a termelés szerveződését, az értékesítési csatornákat, valamint a lakosságot és a környezetet tiszteletben tartó gazdasági tevékenységeket.

A migrációról, mobilitásról és foglalkoztatásról szóló partnerség

| 63. | hangsúlyozni kívánja a helyi és regionális önkormányzatoknak a bevándorláshoz kapcsolódóan játszott elsődleges szerepét, mind az illegális bevándorlás okozta problémák (az érkezők fogadása és kezelése, illegális foglalkoztatás, bűnözés és városi közbiztonság), mind a lakosaiknak nyújtandó szolgáltatások (egészségügy, oktatás stb.) és az integrációs politika tekintetében; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozni kívánja a helyi és regionális önkormányzatoknak a bevándorláshoz kapcsolódóan játszott elsődleges szerepét, mind az illegális bevándorlás okozta problémák (az érkezők fogadása és kezelése, illegális foglalkoztatás, bűnözés és városi közbiztonság), mind a lakosaiknak nyújtandó szolgáltatások (egészségügy, oktatás stb.) és az integrációs politika tekintetében;

| 64. | emlékeztet arra, hogy közülük néhányan tapasztalattal rendelkeznek a határokon átnyúló és nemzetközi együttműködés területén – főként azok, amelyek nagyobb mértékben érintettek a migráció problémái és következményei által –, amely tapasztalat rendkívül hasznosnak bizonyulhat a migrációhoz és a mobilitáshoz kapcsolódó kérdésekre adandó válaszok megtalálásában. |
| --- | --- |

64.

emlékeztet arra, hogy közülük néhányan tapasztalattal rendelkeznek a határokon átnyúló és nemzetközi együttműködés területén – főként azok, amelyek nagyobb mértékben érintettek a migráció problémái és következményei által –, amely tapasztalat rendkívül hasznosnak bizonyulhat a migrációhoz és a mobilitáshoz kapcsolódó kérdésekre adandó válaszok megtalálásában.

Az egyéb partnerségek

| 65. | úgy véli, hogy nem szabad elhanyagolni a helyi és regionális önkormányzatok hozzáadott értékét a többi partnerség keretein belül, valamint azt, hogy ezek az érintett lakossághoz való közelségük miatt fontos szerepet játszhatnak; ezzel kapcsolatban a következőket hangsúlyozza:






  — | a békéért és biztonságért létrehozott partnerség tekintetében lényeges minden, a lakosság egyes kontinenseken jelen lévő konfliktusokkal kapcsolatos tudatosságáért végzett tevékenység ösztönzése, valamint fel kell hívni figyelmüket a menekültek sajátos problémáira, |
| --- | --- | --- |

65.

úgy véli, hogy nem szabad elhanyagolni a helyi és regionális önkormányzatok hozzáadott értékét a többi partnerség keretein belül, valamint azt, hogy ezek az érintett lakossághoz való közelségük miatt fontos szerepet játszhatnak; ezzel kapcsolatban a következőket hangsúlyozza:

—

a békéért és biztonságért létrehozott partnerség tekintetében lényeges minden, a lakosság egyes kontinenseken jelen lévő konfliktusokkal kapcsolatos tudatosságáért végzett tevékenység ösztönzése, valamint fel kell hívni figyelmüket a menekültek sajátos problémáira,

| — | az energiával kapcsolatos partnerséget illetően szükséges a decentralizált együttműködést célzó tevékenységek ösztönzése, kiemelve a megújuló energiákat és a hulladékok csökkentését mikroszintű megvalósítások, illetve minden résztvevőt érintő figyelemfelkeltő tevékenységek segítségével, a főleg a háztartási hulladék keletkezése során tapasztalható anarchikus viselkedésformák elleni küzdelemben, |
| --- | --- |

—

az energiával kapcsolatos partnerséget illetően szükséges a decentralizált együttműködést célzó tevékenységek ösztönzése, kiemelve a megújuló energiákat és a hulladékok csökkentését mikroszintű megvalósítások, illetve minden résztvevőt érintő figyelemfelkeltő tevékenységek segítségével, a főleg a háztartási hulladék keletkezése során tapasztalható anarchikus viselkedésformák elleni küzdelemben,

| — | a tudománnyal, az információs társadalommal, és a világűrrel kapcsolatos partnerség tekintetében lényeges, hogy különösen odafigyeljünk a helyi kezdeményezésű projektek kibontakozásának támogatására, amelyek célja a digitális szakadék elleni küzdelem; |
| --- | --- |

—

a tudománnyal, az információs társadalommal, és a világűrrel kapcsolatos partnerség tekintetében lényeges, hogy különösen odafigyeljünk a helyi kezdeményezésű projektek kibontakozásának támogatására, amelyek célja a digitális szakadék elleni küzdelem;

| 66. | úgy véli, hogy az előbbiekben említett megjegyzések fényében az Európai Bizottságnak elsődleges pénzügyi támogatást kell nyújtania azoknak a decentralizált együttműködéssel kapcsolatos tevékenységeknek, amelyek megfelelnek az EU–Afrika partnerség célkitűzéseinek. |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy az előbbiekben említett megjegyzések fényében az Európai Bizottságnak elsődleges pénzügyi támogatást kell nyújtania azoknak a decentralizált együttműködéssel kapcsolatos tevékenységeknek, amelyek megfelelnek az EU–Afrika partnerség célkitűzéseinek.

C.   A helyi és regionális önkormányzatok szerepe az EU, Afrika és Kína közötti párbeszédben és háromoldalú együttműködésekben

| 67. | úgy véli, hogy mostantól kezdve gondoskodni kell az afrikai, európai és kínai helyi és regionális önkormányzatok EU–Afrika–Kína háromoldalú egyezménybe történő integrációjának módozatairól, főként az együttműködés területeinek meghatározása tekintetében; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy mostantól kezdve gondoskodni kell az afrikai, európai és kínai helyi és regionális önkormányzatok EU–Afrika–Kína háromoldalú egyezménybe történő integrációjának módozatairól, főként az együttműködés területeinek meghatározása tekintetében;

| 68. | úgy véli, hogy ki kell bővíteni a háromoldalú együttműködés témáit, figyelembe véve a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait és szakértelmét, főként azokban a témákban, melyekben általában az ő szakértelmükre van szükség, mint az oktatás, a vízügy, a városi közlekedés, a hulladékok kezelése, az energia és a fenntartható fejlődés, amelyek Afrika hosszú távú fejlesztésének és a millenniumi fejlesztési célok teljesítésének a leglényegesebb ágazatai; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy ki kell bővíteni a háromoldalú együttműködés témáit, figyelembe véve a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait és szakértelmét, főként azokban a témákban, melyekben általában az ő szakértelmükre van szükség, mint az oktatás, a vízügy, a városi közlekedés, a hulladékok kezelése, az energia és a fenntartható fejlődés, amelyek Afrika hosszú távú fejlesztésének és a millenniumi fejlesztési célok teljesítésének a leglényegesebb ágazatai;

| 69. | emlékeztet az európai, afrikai és kínai helyi és regionális önkormányzatok közötti strukturális különbségekre, legyen szó akár kompetenciákról, méretről, vagy pénzügyi eszközökről, ami még inkább szükségessé teszi a helyi és regionális önkormányzatok gyors integrációját a partnerségbe egy közös munkakultúra kialakulásának előmozdítására; |
| --- | --- |

69.

emlékeztet az európai, afrikai és kínai helyi és regionális önkormányzatok közötti strukturális különbségekre, legyen szó akár kompetenciákról, méretről, vagy pénzügyi eszközökről, ami még inkább szükségessé teszi a helyi és regionális önkormányzatok gyors integrációját a partnerségbe egy közös munkakultúra kialakulásának előmozdítására;

| 70. | úgy véli, hogy a párbeszédet európai, regionális és tagállami szinten hatékonyan kell megszervezni, de a nemzeti szint alatt is fejleszteni kell; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy a párbeszédet európai, regionális és tagállami szinten hatékonyan kell megszervezni, de a nemzeti szint alatt is fejleszteni kell;

| 71. | szándékában áll ösztönözni az uniós, afrikai és kínai helyi és regionális önkormányzatok közötti háromoldalú együttműködési projekteket, meglévő kapcsolataira építve, valamint új partnerek és új decentralizációs együttműködési tevékenységek meghatározását támogatva. |
| --- | --- |

71.

szándékában áll ösztönözni az uniós, afrikai és kínai helyi és regionális önkormányzatok közötti háromoldalú együttműködési projekteket, meglévő kapcsolataira építve, valamint új partnerek és új decentralizációs együttműködési tevékenységek meghatározását támogatva.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 17-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/34

---

A Régiók Bizottsága véleménye bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009: potenciális tagjelölt országok

(2009/C 211/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy több információt bocsásson rendelkezésre a reformokról, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak a bővítési folyamatba való bevonásáról. Az országjelentésekben érdemes volna bővebben foglalkozni a közösségi jogszabályoknak megfelelő decentralizációval és a helyi önkormányzatok által elért eredményekkel; |
| --- | --- |

—

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy több információt bocsásson rendelkezésre a reformokról, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak a bővítési folyamatba való bevonásáról. Az országjelentésekben érdemes volna bővebben foglalkozni a közösségi jogszabályoknak megfelelő decentralizációval és a helyi önkormányzatok által elért eredményekkel;

| — | olyan programok támogatására kéri az Európai Bizottságot, amelyek tájékoztatják a polgárokat arról, hogy a jövőbeli uniós tagság milyen kihívásokat és előnyöket jelent számukra, és hogyan befolyásolja életüket; |
| --- | --- |

—

olyan programok támogatására kéri az Európai Bizottságot, amelyek tájékoztatják a polgárokat arról, hogy a jövőbeli uniós tagság milyen kihívásokat és előnyöket jelent számukra, és hogyan befolyásolja életüket;

| — | kéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a vízumrendszer eltörlése érdekében végzett tevékenységét olyan országok esetében, amelyek a közelmúltban haladást értek el a rájuk vonatkozó ütemtervben meghatározott követelmények teljesítésében; |
| --- | --- |

—

kéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a vízumrendszer eltörlése érdekében végzett tevékenységét olyan országok esetében, amelyek a közelmúltban haladást értek el a rájuk vonatkozó ütemtervben meghatározott követelmények teljesítésében;

| — | arra kéri az uniós tagállamokat, hogy továbbra is támogassák a potenciális tagjelölt országok helyi önkormányzatait a pártatlan és elszámoltatható közszolgálat további kapacitásépítésében; |
| --- | --- |

—

arra kéri az uniós tagállamokat, hogy továbbra is támogassák a potenciális tagjelölt országok helyi önkormányzatait a pártatlan és elszámoltatható közszolgálat további kapacitásépítésében;

| — | minden érintett országot további erőfeszítések megtételére kér azért, hogy az emberek elfogadják az európai értékeket, a reformokat és a párbeszédet mint a megbékélés eszközét; |
| --- | --- |

—

minden érintett országot további erőfeszítések megtételére kér azért, hogy az emberek elfogadják az európai értékeket, a reformokat és a párbeszédet mint a megbékélés eszközét;

| — | emlékeztet arra, hogy a potenciális tagjelölt országok számára a tagjelölt státuszt csak akkor kellene megadni, ha bizonyították, hogy a megállapított kritériumokkal összhangban haladást értek el. |
| --- | --- |

—

emlékeztet arra, hogy a potenciális tagjelölt országok számára a tagjelölt státuszt csak akkor kellene megadni, ha bizonyították, hogy a megállapított kritériumokkal összhangban haladást értek el.

| Előadó | : | Gordon Keymer (UK/EPP)
  Tandridge önkormányzatának képviselője |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Gordon Keymer (UK/EPP)

Tandridge önkormányzatának képviselője

Referenciaszöveg

Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009

COM(2008) 674 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

A.   Általános ajánlások

Általános előrehaladás és ütemterv

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009” című, a potenciális tagjelölt országokról szóló jelentését; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009” című, a potenciális tagjelölt országokról szóló jelentését;

| 2. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy több információt bocsásson rendelkezésre a reformokról, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak a bővítési folyamatba való bevonásáról. Az országjelentésekben érdemes volna bővebben foglalkozni a közösségi jogszabályoknak megfelelő decentralizációval és a helyi önkormányzatok által elért eredményekkel; |
| --- | --- |

2.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy több információt bocsásson rendelkezésre a reformokról, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak a bővítési folyamatba való bevonásáról. Az országjelentésekben érdemes volna bővebben foglalkozni a közösségi jogszabályoknak megfelelő decentralizációval és a helyi önkormányzatok által elért eredményekkel;

| 3. | megjegyzi, hogy a potenciális tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatai továbbra is bizonyos mértékig ki vannak rekesztve a bővítési folyamatból, és nem tudnak belőle megfelelően profitálni, ami elkerülhetetlenül hatást gyakorol a polgárokra. Olyan programok támogatására kéri az Európai Bizottságot, amelyek tájékoztatják a polgárokat arról, hogy a jövőbeli uniós tagság milyen kihívásokat és előnyöket jelent számukra, és hogyan befolyásolja életüket; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a potenciális tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatai továbbra is bizonyos mértékig ki vannak rekesztve a bővítési folyamatból, és nem tudnak belőle megfelelően profitálni, ami elkerülhetetlenül hatást gyakorol a polgárokra. Olyan programok támogatására kéri az Európai Bizottságot, amelyek tájékoztatják a polgárokat arról, hogy a jövőbeli uniós tagság milyen kihívásokat és előnyöket jelent számukra, és hogyan befolyásolja életüket;

| 4. | ellentmondást talál az emberek közötti kapcsolatok ösztönzése és a szigorú vízumrendszerek alkalmazása között. Kéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a vízumrendszer eltörlése érdekében végzett tevékenységét olyan országok esetében, amelyek a közelmúltban haladást értek el a rájuk vonatkozó ütemtervben meghatározott követelmények teljesítésében; |
| --- | --- |

4.

ellentmondást talál az emberek közötti kapcsolatok ösztönzése és a szigorú vízumrendszerek alkalmazása között. Kéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a vízumrendszer eltörlése érdekében végzett tevékenységét olyan országok esetében, amelyek a közelmúltban haladást értek el a rájuk vonatkozó ütemtervben meghatározott követelmények teljesítésében;

| 5. | arra kéri az uniós tagállamokat, hogy továbbra is támogassák a potenciális tagjelölt országok helyi önkormányzatait a pártatlan és elszámoltatható közszolgálat további kapacitásépítésében; |
| --- | --- |

5.

arra kéri az uniós tagállamokat, hogy továbbra is támogassák a potenciális tagjelölt országok helyi önkormányzatait a pártatlan és elszámoltatható közszolgálat további kapacitásépítésében;

| 6. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy segítse az érintett országok kormányait a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság kezelésében, mivel ez mindenképpen közvetlen hatást gyakorol majd a helyi önkormányzatokra és polgáraikra; |
| --- | --- |

6.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy segítse az érintett országok kormányait a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság kezelésében, mivel ez mindenképpen közvetlen hatást gyakorol majd a helyi önkormányzatokra és polgáraikra;

| 7. | arra kéri a tagállamokat, hogy továbbra is támogassák a bővítési folyamatot, mivel az „az EU stratégiai érdekeit szolgálja a stabilitás, a biztonság és a konfliktusmegelőzés terén” (1); |
| --- | --- |

7.

arra kéri a tagállamokat, hogy továbbra is támogassák a bővítési folyamatot, mivel az „az EU stratégiai érdekeit szolgálja a stabilitás, a biztonság és a konfliktusmegelőzés terén” (1);

| 8. | minden érintett országot további erőfeszítések megtételére kér azért, hogy az emberek elfogadják az európai értékeket, a reformokat és a párbeszédet mint a megbékélés eszközét; Különösen azt sürgeti, hogy a potenciális tagjelölt országok további erőfeszítéseket tegyenek a kétoldalú kérdések, köztük a határokkal kapcsolatos viták megoldása, valamint a menekültek és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérésének lehetővé tétele érdekében. A helyi és regionális önkormányzatok az ilyen változtatások végrehajtására legalkalmasabb közigazgatási szintet jelentik; |
| --- | --- |

8.

minden érintett országot további erőfeszítések megtételére kér azért, hogy az emberek elfogadják az európai értékeket, a reformokat és a párbeszédet mint a megbékélés eszközét; Különösen azt sürgeti, hogy a potenciális tagjelölt országok további erőfeszítéseket tegyenek a kétoldalú kérdések, köztük a határokkal kapcsolatos viták megoldása, valamint a menekültek és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérésének lehetővé tétele érdekében. A helyi és regionális önkormányzatok az ilyen változtatások végrehajtására legalkalmasabb közigazgatási szintet jelentik;

| 9. | támogatja a közúti közlekedési hálózatok fejlesztését és a regionális repülőterek újraélesztését, tekintettel a foglalkoztatás, az elérhetőség, az idegenforgalom, valamint a regionális gazdaság kiegyensúlyozottabb fejlődése és megújulása terén jelentkező lehetséges előnyökre; |
| --- | --- |

9.

támogatja a közúti közlekedési hálózatok fejlesztését és a regionális repülőterek újraélesztését, tekintettel a foglalkoztatás, az elérhetőség, az idegenforgalom, valamint a regionális gazdaság kiegyensúlyozottabb fejlődése és megújulása terén jelentkező lehetséges előnyökre;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a potenciális tagjelölt országok számára a tagjelölt státuszt csak akkor kellene megadni, ha bizonyították, hogy a megállapított kritériumokkal összhangban haladást értek el; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a potenciális tagjelölt országok számára a tagjelölt státuszt csak akkor kellene megadni, ha bizonyították, hogy a megállapított kritériumokkal összhangban haladást értek el;

B.   Országspecifikus megjegyzések

Albánia

| 11. | üdvözli az uniós tagállamok és Albánia közötti stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációs folyamatának befejezését; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az uniós tagállamok és Albánia közötti stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációs folyamatának befejezését;

| 12. | üdvözli a hozzáadottérték-adóval, a helyi adózással, a vízellátással és a közegészségüggyel, valamint a szociális védelemmel és a társadalmi befogadással kapcsolatos felelősségi köröknek a központi kormányzatokról a településekre való átruházását. Aggodalmának ad azonban hangot afelett, hogy a települések képesek-e megbirkózni ezekkel az új feladatokkal; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a hozzáadottérték-adóval, a helyi adózással, a vízellátással és a közegészségüggyel, valamint a szociális védelemmel és a társadalmi befogadással kapcsolatos felelősségi köröknek a központi kormányzatokról a településekre való átruházását. Aggodalmának ad azonban hangot afelett, hogy a települések képesek-e megbirkózni ezekkel az új feladatokkal;

| 13. | úgy véli, sürgősen szükség van további kapacitások kiépítésére a helyi önkormányzatoknál, helyi önkormányzati szövetségeknél és főként a központi kormányzat közigazgatási részlegében, amely a helyi kormányzatok adminisztratív reformjairól szóló stratégiák kidolgozásáért felelős; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, sürgősen szükség van további kapacitások kiépítésére a helyi önkormányzatoknál, helyi önkormányzati szövetségeknél és főként a központi kormányzat közigazgatási részlegében, amely a helyi kormányzatok adminisztratív reformjairól szóló stratégiák kidolgozásáért felelős;

| 14. | különösen nagy szükségét látja további kapacitások kiépítésének a helyi pénzügyi szolgáltatásokat illetően, mivel a helyi adók és bevételek beszedése igen korlátozott, valamint reméli, hogy az elkövetkező költségvetési decentralizáció során figyelmet kapnak ezek a kérdések; |
| --- | --- |

14.

különösen nagy szükségét látja további kapacitások kiépítésének a helyi pénzügyi szolgáltatásokat illetően, mivel a helyi adók és bevételek beszedése igen korlátozott, valamint reméli, hogy az elkövetkező költségvetési decentralizáció során figyelmet kapnak ezek a kérdések;

Bosznia-Hercegovina

| 15. | üdvözli az EU és Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás aláírását, és sürgeti a bosznia-hercegovinai önkormányzatokat, hogy továbbra is dolgozzanak a megállapodásból adódó kötelezettségeik teljesítésén a végrehajtásra vonatkozó előzetes cselekvési terv keretében; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az EU és Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodás aláírását, és sürgeti a bosznia-hercegovinai önkormányzatokat, hogy továbbra is dolgozzanak a megállapodásból adódó kötelezettségeik teljesítésén a végrehajtásra vonatkozó előzetes cselekvési terv keretében;

| 16. | üdvözli, hogy a Bosznia-Hercegovinában nemrég tartott helyhatósági választások összhangban álltak a jó gyakorlat nemzetközi normáival. Ugyanakkor mély etnikai alapú megosztottságot észlel; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a Bosznia-Hercegovinában nemrég tartott helyhatósági választások összhangban álltak a jó gyakorlat nemzetközi normáival. Ugyanakkor mély etnikai alapú megosztottságot észlel;

| 17. | üdvözli a két entitás helyi önkormányzatainak közelmúltbeli reformjait, amelyek összehangolták a helyi jogalkotást a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájával és a Velencei Bizottság ajánlásaival; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a két entitás helyi önkormányzatainak közelmúltbeli reformjait, amelyek összehangolták a helyi jogalkotást a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájával és a Velencei Bizottság ajánlásaival;

| 18. | sajnálja, hogy az entitások kormányzatai között nincs kommunikáció az EU-csatlakozás aspektusairól, ami kedvezőtlenül hat a reformok tempójára, és akadályozza a megfelelő információáramlást a helyi önkormányzatok felé; |
| --- | --- |

18.

sajnálja, hogy az entitások kormányzatai között nincs kommunikáció az EU-csatlakozás aspektusairól, ami kedvezőtlenül hat a reformok tempójára, és akadályozza a megfelelő információáramlást a helyi önkormányzatok felé;

| 19. | megjegyzi, hogy a bosznia-hercegovinai települések entitások közötti kommunikációja jól működik, és kéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a közös projekteket, különösen a helyi önkormányzatok és helyi önkormányzati szövetségek kapacitásainak kiépítése terén; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a bosznia-hercegovinai települések entitások közötti kommunikációja jól működik, és kéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a közös projekteket, különösen a helyi önkormányzatok és helyi önkormányzati szövetségek kapacitásainak kiépítése terén;

Montenegró

| 20. | üdvözli, hogy Montenegró benyújtotta a tagjelölt státusz iránti kérelmét, és kéri az EU tagállamait, hogy engedélyezzék, hogy az Európai Bizottság megkezdje az értékelési folyamatot; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy Montenegró benyújtotta a tagjelölt státusz iránti kérelmét, és kéri az EU tagállamait, hogy engedélyezzék, hogy az Európai Bizottság megkezdje az értékelési folyamatot;

| 21. | kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa az észak–déli autópálya megépítésére irányuló nagyszabású infrastrukturális projektet, mivel az szintén rendkívüli mértékben elősegíti a montenegrói települések fejlődését; |
| --- | --- |

21.

kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa az észak–déli autópálya megépítésére irányuló nagyszabású infrastrukturális projektet, mivel az szintén rendkívüli mértékben elősegíti a montenegrói települések fejlődését;

| 22. | megjegyzi, hogy a helyi önkormányzatok kapacitásai korlátozottak, és úgy véli, hogy további kapacitásokra van szükség mind a helyi önkormányzatok, mind a Települések Szövetsége (Montenegró helyi önkormányzatainak szövetsége) esetében, továbbá kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a know-how projektekkel kapcsolatos tapasztalatcserét; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a helyi önkormányzatok kapacitásai korlátozottak, és úgy véli, hogy további kapacitásokra van szükség mind a helyi önkormányzatok, mind a Települések Szövetsége (Montenegró helyi önkormányzatainak szövetsége) esetében, továbbá kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a know-how projektekkel kapcsolatos tapasztalatcserét;

Szerbia

| 23. | üdvözli, hogy a központi kormányzat egyre gyakrabban kéri ki a Települések és Városok Állandó Konferenciája (Szerbia helyi önkormányzatainak szövetsége) véleményét, valamint hogy az állandó konferencia keretében létrejött egy európai integrációs osztály, amely cselekvési tervet fog kidolgozni a helyi önkormányzatoknak a csatlakozási folyamatba való bevonásáról; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a központi kormányzat egyre gyakrabban kéri ki a Települések és Városok Állandó Konferenciája (Szerbia helyi önkormányzatainak szövetsége) véleményét, valamint hogy az állandó konferencia keretében létrejött egy európai integrációs osztály, amely cselekvési tervet fog kidolgozni a helyi önkormányzatoknak a csatlakozási folyamatba való bevonásáról;

| 24. | kéri a szerb kormányt, hogy folytassa a decentralizáció terén végzett tevékenységét. A megfelelő irányba történő elmozdulás megoldást jelenthetne a települési tulajdonjogok kérdésében. Szerbiában jelenleg a helyi önkormányzatok nem rendelkeznek saját ingatlannal; |
| --- | --- |

24.

kéri a szerb kormányt, hogy folytassa a decentralizáció terén végzett tevékenységét. A megfelelő irányba történő elmozdulás megoldást jelenthetne a települési tulajdonjogok kérdésében. Szerbiában jelenleg a helyi önkormányzatok nem rendelkeznek saját ingatlannal;

| 25. | kéri az Európai Bizottságot és a szerb kormányt, hogy továbbra is támogassák a helyi önkormányzatok kapacitásainak kiépítését kiegészítő finanszírozással, valamint képzéssel, amelynek segítségével eleget tehetnek megnövekedett feladataiknak és felelősségi körüknek; |
| --- | --- |

25.

kéri az Európai Bizottságot és a szerb kormányt, hogy továbbra is támogassák a helyi önkormányzatok kapacitásainak kiépítését kiegészítő finanszírozással, valamint képzéssel, amelynek segítségével eleget tehetnek megnövekedett feladataiknak és felelősségi körüknek;

| 26. | kéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a helyi önkormányzatok kapacitásainak kiépítésére irányuló programokat, mint például a szerbiai Települések és Városok Állandó Konferenciájának csereprogramját; |
| --- | --- |

26.

kéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a helyi önkormányzatok kapacitásainak kiépítésére irányuló programokat, mint például a szerbiai Települések és Városok Állandó Konferenciájának csereprogramját;

Koszovó (az 1244. sz. ENSZ BT-határozat értelmében)

| 27. | üdvözli a számos nemzetközi és helyi szervezet által Koszovó jobb jövőjének támogatása céljából végzett tevékenységeket, és úgy véli, hogy a decentralizáció előrehaladásának hiányosságai továbbra is az egyik legfőbb akadályt jelentik a demokratikus kormányzás előtt Koszovóban; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a számos nemzetközi és helyi szervezet által Koszovó jobb jövőjének támogatása céljából végzett tevékenységeket, és úgy véli, hogy a decentralizáció előrehaladásának hiányosságai továbbra is az egyik legfőbb akadályt jelentik a demokratikus kormányzás előtt Koszovóban;

| 28. | úgy véli, hogy a Koszovóban élők számára konkrét előrelépések szükségesek. Továbbra is fejleszteni kell a tömegközlekedést és a közlekedési hálózatokat, főként azokon a területeken, ahová a menekültek és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek visszatérése várható; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a Koszovóban élők számára konkrét előrelépések szükségesek. Továbbra is fejleszteni kell a tömegközlekedést és a közlekedési hálózatokat, főként azokon a területeken, ahová a menekültek és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek visszatérése várható;

| 29. | szívesen látna további bizalomerősítő tevékenységeket a különböző koszovói etnikai csoportok között, valamint a helyi döntéshozatali folyamatokban való részvétel ösztönzését. Különösen aggasztó a helyhatósági választásokon való alacsony részvétel. |
| --- | --- |

29.

szívesen látna további bizalomerősítő tevékenységeket a különböző koszovói etnikai csoportok között, valamint a helyi döntéshozatali folyamatokban való részvétel ösztönzését. Különösen aggasztó a helyhatósági választásokon való alacsony részvétel.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 17-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  COM(2008) 674 végleges.

1

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/37

---

A Régiók Bizottsága véleménye Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009: tagjelölt országok

(2009/C 211/04)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja a tagjelölt országok által a csatlakozási kritériumok teljesítése érdekében hozott intézkedéseket és reformokat, |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja a tagjelölt országok által a csatlakozási kritériumok teljesítése érdekében hozott intézkedéseket és reformokat,

| — | kiemeli a bővítési folyamatok fontosságát a tagjelölt országok stabil és demokratikus fejlődése szempontjából, valamint tisztában van az EU számára nyújtott többletértékkel is, |
| --- | --- |

—

kiemeli a bővítési folyamatok fontosságát a tagjelölt országok stabil és demokratikus fejlődése szempontjából, valamint tisztában van az EU számára nyújtott többletértékkel is,

| — | felhívja a figyelmet a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés alapvető fontosságára a stabilizációs és csatlakozási folyamatban. Arra kéri a tagjelölt országokat, hogy mindenekelőtt fokozzák a szomszédos államokkal fennálló lezáratlan ügyeik békés megoldására irányuló erőfeszítéseiket, hogy az összes fél számára elfogadható megoldásokat lehessen találni, |
| --- | --- |

—

felhívja a figyelmet a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés alapvető fontosságára a stabilizációs és csatlakozási folyamatban. Arra kéri a tagjelölt országokat, hogy mindenekelőtt fokozzák a szomszédos államokkal fennálló lezáratlan ügyeik békés megoldására irányuló erőfeszítéseiket, hogy az összes fél számára elfogadható megoldásokat lehessen találni,

| — | felhívja a figyelmet arra, hogy már korai szakaszban be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat és szövetségeiket a csatlakozási folyamatba, mivel tudásuk és tapasztalataik új és hozzáadott értéket képviselnek a bővítési folyamatban, |
| --- | --- |

—

felhívja a figyelmet arra, hogy már korai szakaszban be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat és szövetségeiket a csatlakozási folyamatba, mivel tudásuk és tapasztalataik új és hozzáadott értéket képviselnek a bővítési folyamatban,

| — | a tagállamok és a tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatai között az együttműködés elmélyítését szorgalmazza, és úgy véli, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a csatlakozási folyamat állami támogatásának elősegítésére mind a tagállamokban, mind pedig a tagjelölt országokban. |
| --- | --- |

—

a tagállamok és a tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatai között az együttműködés elmélyítését szorgalmazza, és úgy véli, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a csatlakozási folyamat állami támogatásának elősegítésére mind a tagállamokban, mind pedig a tagjelölt országokban.

| Előadó | : | Jasmina VIDMAR (SI/ALDE)
  Maribor város tanácsának tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Jasmina VIDMAR (SI/ALDE)

Maribor város tanácsának tagja

Referenciaszöveg:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008–2009

COM(2008) 674 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja a tagjelölt országok által a csatlakozási kritériumok teljesítése érdekében hozott intézkedéseket és reformokat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja a tagjelölt országok által a csatlakozási kritériumok teljesítése érdekében hozott intézkedéseket és reformokat;

| 2. | kiemeli a bővítési folyamatok fontosságát a tagjelölt országok stabil és demokratikus fejlődése szempontjából, valamint tisztában van az EU számára nyújtott többletértékkel is; |
| --- | --- |

2.

kiemeli a bővítési folyamatok fontosságát a tagjelölt országok stabil és demokratikus fejlődése szempontjából, valamint tisztában van az EU számára nyújtott többletértékkel is;

| 3. | örömmel fogadja a tagjelölt országokban zajló számos, a jogállamiság erősítésére és a gazdasági és társadalmi struktúrák korszerűsítésére irányuló reformnak köszönhetően elért haladást; |
| --- | --- |

3.

örömmel fogadja a tagjelölt országokban zajló számos, a jogállamiság erősítésére és a gazdasági és társadalmi struktúrák korszerűsítésére irányuló reformnak köszönhetően elért haladást;

| 4. | úgy véli, hogy a tagjelölt országokat további erőfeszítésekre és a lehetőségeik maximális kihasználására kellene sarkallni a reformok végrehajtása terén, hogy a csatlakozási folyamat zökkenőmentesen és gyorsabban haladhasson előre; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a tagjelölt országokat további erőfeszítésekre és a lehetőségeik maximális kihasználására kellene sarkallni a reformok végrehajtása terén, hogy a csatlakozási folyamat zökkenőmentesen és gyorsabban haladhasson előre;

| 5. | örömmel fogadja a bővítési folyamat minőségének és átláthatóságának javítására irányuló erőfeszítéseket, többek között a tárgyalási fejezetek megnyitására és lezárására meghatározott alapkövetelményeket; |
| --- | --- |

5.

örömmel fogadja a bővítési folyamat minőségének és átláthatóságának javítására irányuló erőfeszítéseket, többek között a tárgyalási fejezetek megnyitására és lezárására meghatározott alapkövetelményeket;

| 6. | felhívja a figyelmet a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés alapvető fontosságára a stabilizációs és csatlakozási folyamatban. Arra kéri a tagjelölt országokat, hogy mindenekelőtt fokozzák a szomszédos államokkal fennálló lezáratlan ügyeik békés megoldására irányuló erőfeszítéseiket, hogy az összes fél számára elfogadható megoldásokat lehessen találni; |
| --- | --- |

6.

felhívja a figyelmet a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés alapvető fontosságára a stabilizációs és csatlakozási folyamatban. Arra kéri a tagjelölt országokat, hogy mindenekelőtt fokozzák a szomszédos államokkal fennálló lezáratlan ügyeik békés megoldására irányuló erőfeszítéseiket, hogy az összes fél számára elfogadható megoldásokat lehessen találni;

| 7. | örömmel fogadja a Horvátországban az uniós tagsághoz szükséges reformintézkedések elfogadása és végrehajtása terén tapasztalható általános előrehaladást, és úgy véli, hogy van esély arra, hogy a tárgyalások utolsó szakaszára a javasolt ütemterv szerint, azaz 2009 végéig sor kerülhessen, feltéve, hogy Horvátország teljesíti az összes szükséges feltételt; |
| --- | --- |

7.

örömmel fogadja a Horvátországban az uniós tagsághoz szükséges reformintézkedések elfogadása és végrehajtása terén tapasztalható általános előrehaladást, és úgy véli, hogy van esély arra, hogy a tárgyalások utolsó szakaszára a javasolt ütemterv szerint, azaz 2009 végéig sor kerülhessen, feltéve, hogy Horvátország teljesíti az összes szükséges feltételt;

| 8. | kiemeli, hogy Horvátországnak fokoznia kell az igazságügy átalakítására, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, a kisebbségek jogainak védelmére, a menekültek visszatérésének támogatására, valamint a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel való együttműködésre irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

8.

kiemeli, hogy Horvátországnak fokoznia kell az igazságügy átalakítására, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, a kisebbségek jogainak védelmére, a menekültek visszatérésének támogatására, valamint a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel való együttműködésre irányuló erőfeszítéseit;

| 9. | nyugtázza, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság jól halad a bel- és igazságügy reformja, a stabilitási és társulási megállapodásban kitűzött követelmények teljesítése, valamint a többnemzetiségű társadalom kiépítése terén; |
| --- | --- |

9.

nyugtázza, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság jól halad a bel- és igazságügy reformja, a stabilitási és társulási megállapodásban kitűzött követelmények teljesítése, valamint a többnemzetiségű társadalom kiépítése terén;

| 10. | megállapítja, hogy amint az az Európai Bizottságnak az ország haladásáról készített 2008. évi jelentésében is olvasható, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a politikai kritériumok teljesítése terén még hiányosságai mutatkoznak; üdvözli a 2009 elején a legtöbb nemzetközi normának megfelelően lezajlott elnöki és helyi választások megrendezése révén elért előrehaladást; ezért úgy véli, hogy a szükséges feltételek teljesülése esetén ki kellene tűzni a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és az EU közötti csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontját; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy amint az az Európai Bizottságnak az ország haladásáról készített 2008. évi jelentésében is olvasható, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a politikai kritériumok teljesítése terén még hiányosságai mutatkoznak; üdvözli a 2009 elején a legtöbb nemzetközi normának megfelelően lezajlott elnöki és helyi választások megrendezése révén elért előrehaladást; ezért úgy véli, hogy a szükséges feltételek teljesülése esetén ki kellene tűzni a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és az EU közötti csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontját;

| 11. | nyugtázza a Törökországban az alapvető szabadságjogok és a jogállamiság terén folyó reformok érdekében tett erőfeszítéseket, és felszólítja Törökországot, hogy konstruktív hozzáállásával támogassa a Ciprus újraegyesítéséről szóló megállapodás érdekében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

11.

nyugtázza a Törökországban az alapvető szabadságjogok és a jogállamiság terén folyó reformok érdekében tett erőfeszítéseket, és felszólítja Törökországot, hogy konstruktív hozzáállásával támogassa a Ciprus újraegyesítéséről szóló megállapodás érdekében tett erőfeszítéseket;

| 12. | felhívja a figyelmet arra, hogy már korai szakaszban be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat és szövetségeiket a csatlakozási folyamatba, mivel tudásuk és tapasztalataik új és hozzáadott értéket képviselnek a bővítési folyamatban; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet arra, hogy már korai szakaszban be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat és szövetségeiket a csatlakozási folyamatba, mivel tudásuk és tapasztalataik új és hozzáadott értéket képviselnek a bővítési folyamatban;

| 13. | örömmel fogadja a helyi és regionális önkormányzatok között eddig folytatott pozitív, határokon átnyúló együttműködést, és arra kéri ezeket az önkormányzatokat, hogy fokozzák ezt az együttműködést, mivel az nemcsak a jólét növelésére szolgál, de a közvetlen kapcsolatok létrejöttét és a kölcsönös megértést is elősegíti a tagállamok és az EU-n kívüli országok polgárai között. Hangsúlyozza az Európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) által e tekintetben nyújtott lehetőségeket, és felkéri ezért az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy tegyék meg a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a tagjelölt országokbeli partnerek részt vehessenek a jövőbeli EGTC-kben, amint azt az 1082/2006/EK rendelet lehetővé teszi; |
| --- | --- |

13.

örömmel fogadja a helyi és regionális önkormányzatok között eddig folytatott pozitív, határokon átnyúló együttműködést, és arra kéri ezeket az önkormányzatokat, hogy fokozzák ezt az együttműködést, mivel az nemcsak a jólét növelésére szolgál, de a közvetlen kapcsolatok létrejöttét és a kölcsönös megértést is elősegíti a tagállamok és az EU-n kívüli országok polgárai között. Hangsúlyozza az Európai területi együttműködési csoportosulás (EGTC) által e tekintetben nyújtott lehetőségeket, és felkéri ezért az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy tegyék meg a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a tagjelölt országokbeli partnerek részt vehessenek a jövőbeli EGTC-kben, amint azt az 1082/2006/EK rendelet lehetővé teszi;

| 14. | örömmel fogadja az IPA, valamint más nemzetközi pénzügyi intézmények és finanszírozók támogatási eszközei közötti nagyobb fokú koordinációt, és meggyőződése, hogy a különféle támogatási mechanizmusok további harmonizációja segít növelni a hatékonyságukat; |
| --- | --- |

14.

örömmel fogadja az IPA, valamint más nemzetközi pénzügyi intézmények és finanszírozók támogatási eszközei közötti nagyobb fokú koordinációt, és meggyőződése, hogy a különféle támogatási mechanizmusok további harmonizációja segít növelni a hatékonyságukat;

| 15. | a tagállamok és a tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatai között az együttműködés elmélyítését szorgalmazza, és úgy véli, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a csatlakozási folyamat állami támogatásának elősegítésére mind a tagállamokban, mind pedig a tagjelölt országokban; |
| --- | --- |

15.

a tagállamok és a tagjelölt országok helyi és regionális önkormányzatai között az együttműködés elmélyítését szorgalmazza, és úgy véli, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a csatlakozási folyamat állami támogatásának elősegítésére mind a tagállamokban, mind pedig a tagjelölt országokban;

| 16. | fontosnak tartja, hogy a helyi önkormányzatok meglévő hálózatait, mint például a NALAS-t (a délkelet-európai helyi önkormányzatok szövetségének hálózata) bevonja a tagjelölt országokkal folytatott munkájába. A NALAS részvételével erősíteni lehetne a régiót lefedő RB-s munkacsoportok és a konzultatív vegyes bizottság között a tapasztalatok koordinációját és megosztását, a régióbeli integrációs folyamatok és decentralizációs erőfeszítések összehasonlításának céljával; |
| --- | --- |

16.

fontosnak tartja, hogy a helyi önkormányzatok meglévő hálózatait, mint például a NALAS-t (a délkelet-európai helyi önkormányzatok szövetségének hálózata) bevonja a tagjelölt országokkal folytatott munkájába. A NALAS részvételével erősíteni lehetne a régiót lefedő RB-s munkacsoportok és a konzultatív vegyes bizottság között a tapasztalatok koordinációját és megosztását, a régióbeli integrációs folyamatok és decentralizációs erőfeszítések összehasonlításának céljával;

HORVÁTORSZÁG

A Horvátország által a csatlakozási folyamatban elért haladás

| 17. | örömmel fogadja, hogy Horvátország nemsokára a tárgyalások végső szakaszába lép, amint teljesíteni tudja a tagság feltételeit; és arra ösztönzi Horvátországot, hogy számos kulcsfontosságú területen gyorsítsa fel a reformokat; |
| --- | --- |

17.

örömmel fogadja, hogy Horvátország nemsokára a tárgyalások végső szakaszába lép, amint teljesíteni tudja a tagság feltételeit; és arra ösztönzi Horvátországot, hogy számos kulcsfontosságú területen gyorsítsa fel a reformokat;

| 18. | úgy véli, hogy a jogi keret javításának, illetve a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem hivatala által végzett tevékenységeknek köszönhetően előrelépés történt a korrupció elleni küzdelemben. Megjegyzi ugyanakkor, hogy a korrupció továbbra is komoly probléma, ezért azt javasolja, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a koordináció és a független ellenőrzés fokozása érdekében, továbbá növeljék a korrupció ellen küzdő szervek adminisztratív kapacitását; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a jogi keret javításának, illetve a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem hivatala által végzett tevékenységeknek köszönhetően előrelépés történt a korrupció elleni küzdelemben. Megjegyzi ugyanakkor, hogy a korrupció továbbra is komoly probléma, ezért azt javasolja, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a koordináció és a független ellenőrzés fokozása érdekében, továbbá növeljék a korrupció ellen küzdő szervek adminisztratív kapacitását;

| 19. | örömmel fogadja a sajtószabadság és a pluralizmus jogi garanciáit és általános elismerését. Aggódva követi nyomon az olyan eseteket, amikor újságírókat bántalmaznak, megfenyegetnek vagy politikai nyomás alá helyeznek. Megjegyzi, hogy sor került már néhány további megfelelő intézkedésre, és arra kéri a hatóságokat, hogy további lépéseket tegyenek annak biztosítására, hogy az újságírók biztonságos környezetben végezhessék munkájukat, valamint a szabad és független tudósítás elősegítésére; |
| --- | --- |

19.

örömmel fogadja a sajtószabadság és a pluralizmus jogi garanciáit és általános elismerését. Aggódva követi nyomon az olyan eseteket, amikor újságírókat bántalmaznak, megfenyegetnek vagy politikai nyomás alá helyeznek. Megjegyzi, hogy sor került már néhány további megfelelő intézkedésre, és arra kéri a hatóságokat, hogy további lépéseket tegyenek annak biztosítására, hogy az újságírók biztonságos környezetben végezhessék munkájukat, valamint a szabad és független tudósítás elősegítésére;

| 20. | megjegyzi, hogy Horvátország együttműködést folytat a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel, és felszólítja a horvát hatóságokat, hogy biztosítsanak hozzáférést a törvényszék által igényelt további dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy Horvátország együttműködést folytat a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel, és felszólítja a horvát hatóságokat, hogy biztosítsanak hozzáférést a törvényszék által igényelt további dokumentumokhoz;

| 21. | arra biztatja Horvátországot, hogy oldja meg Szlovéniával, Szerbiával, Montenegróval és Bosznia-Hercegovinával fennálló határvitáit. Üdvözli, hogy Horvátország és Szlovénia kész a köztük fennálló határprobléma megoldására az Európai Bizottság segítségével és összhangban az ENSZ-chartában lefektetett, a viták békés úton való rendezésére vonatkozó elvvel; |
| --- | --- |

21.

arra biztatja Horvátországot, hogy oldja meg Szlovéniával, Szerbiával, Montenegróval és Bosznia-Hercegovinával fennálló határvitáit. Üdvözli, hogy Horvátország és Szlovénia kész a köztük fennálló határprobléma megoldására az Európai Bizottság segítségével és összhangban az ENSZ-chartában lefektetett, a viták békés úton való rendezésére vonatkozó elvvel;

| 22. | a kisebbségekről szóló alkotmányos törvény végrehajtását, illetve az erre vonatkozó cselekvési terv elfogadását fontos lépésnek tartja a kisebbségi csoportoknak a társadalomba való beilleszkedését elősegítő jogi keretek bevezetése terén. Hangsúlyozza, hogy a megfelelő információ, pénzügyi források és adminisztratív támogatás biztosítása fontos ahhoz, hogy a törvényeket helyi és regionális szinten sikeresen végre lehessen hajtani; |
| --- | --- |

22.

a kisebbségekről szóló alkotmányos törvény végrehajtását, illetve az erre vonatkozó cselekvési terv elfogadását fontos lépésnek tartja a kisebbségi csoportoknak a társadalomba való beilleszkedését elősegítő jogi keretek bevezetése terén. Hangsúlyozza, hogy a megfelelő információ, pénzügyi források és adminisztratív támogatás biztosítása fontos ahhoz, hogy a törvényeket helyi és regionális szinten sikeresen végre lehessen hajtani;

| 23. | úgy véli, hogy a menekültek és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérésével előrehaladás történt, és kiemeli, hogy a menekültek és hazájukat elhagyni kényszerültek gyorsabb visszatéréséhez és integrációjához a megfelelő életkörülmények biztosítása mellett további intézkedésekre is szükség van a munkaerőpiac hozzáférhetőségének javítása, valamint egyes helyeken az ellenséges hozzáállás csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a menekültek és a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérésével előrehaladás történt, és kiemeli, hogy a menekültek és hazájukat elhagyni kényszerültek gyorsabb visszatéréséhez és integrációjához a megfelelő életkörülmények biztosítása mellett további intézkedésekre is szükség van a munkaerőpiac hozzáférhetőségének javítása, valamint egyes helyeken az ellenséges hozzáállás csökkentése érdekében;

A helyi és regionális önkormányzatok kapacitásának növelése

| 24. | örömmel fogadja a helyi önkormányzatról szóló európai chartát, ám meggyőződése, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a chartában foglaltak teljes körű megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

örömmel fogadja a helyi önkormányzatról szóló európai chartát, ám meggyőződése, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a chartában foglaltak teljes körű megvalósítása érdekében;

| 25. | örömmel fogadja a közigazgatás jogi keretein végzett javításokat, és a közalkalmazottakról szóló törvény elfogadását előrelépésnek tartja a közszolgálat politikamentessé tételére, a jobb közigazgatás bevezetésére, valamint a közalkalmazottak jogainak és kötelességeinek körülhatárolására irányuló erőfeszítésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

25.

örömmel fogadja a közigazgatás jogi keretein végzett javításokat, és a közalkalmazottakról szóló törvény elfogadását előrelépésnek tartja a közszolgálat politikamentessé tételére, a jobb közigazgatás bevezetésére, valamint a közalkalmazottak jogainak és kötelességeinek körülhatárolására irányuló erőfeszítésekkel kapcsolatban;

| 26. | megjegyzi, hogy sem a helyi és regionális önkormányzatokat, sem szövetségeiket nem vonják be eléggé a helyi és regionális önkormányzatok munkamódszereit, finanszírozását és szerveződését szabályozó rendelkezések kidolgozásával és végrehajtásával kapcsolatos döntésekbe. Arra kéri a nemzeti hatóságokat, hogy alakítsanak ki olyan eljárásokat, amelyek lehetővé teszik, hogy az említett testületek kellőképpen képviseltethessék magukat a jogalkotási folyamatban; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy sem a helyi és regionális önkormányzatokat, sem szövetségeiket nem vonják be eléggé a helyi és regionális önkormányzatok munkamódszereit, finanszírozását és szerveződését szabályozó rendelkezések kidolgozásával és végrehajtásával kapcsolatos döntésekbe. Arra kéri a nemzeti hatóságokat, hogy alakítsanak ki olyan eljárásokat, amelyek lehetővé teszik, hogy az említett testületek kellőképpen képviseltethessék magukat a jogalkotási folyamatban;

| 27. | meg van róla győződve, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat és szövetségeiket be kell vonni a közösségi jog végrehajtásának folyamatába, és rendszeresen tájékoztatni kell őket a tagság felé vezető úton tett előrehaladásról. Hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak megfelelően fel kell készülniük arra, hogy vállalni tudják a jövőbeli uniós tagsággal kapcsolatos kötelezettségeket, illetve hogy ki tudják használni a tagság kínálta előnyöket; |
| --- | --- |

27.

meg van róla győződve, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat és szövetségeiket be kell vonni a közösségi jog végrehajtásának folyamatába, és rendszeresen tájékoztatni kell őket a tagság felé vezető úton tett előrehaladásról. Hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak megfelelően fel kell készülniük arra, hogy vállalni tudják a jövőbeli uniós tagsággal kapcsolatos kötelezettségeket, illetve hogy ki tudják használni a tagság kínálta előnyöket;

| 28. | felhívja a figyelmet a decentralizáció során tapasztalható késedelemre, és hangsúlyozza, hogy a helyi közigazgatás kapacitásának növelése kulcsfontosságú a hatáskörök helyi és regionális szintre való sikeres áthelyezéséhez; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet a decentralizáció során tapasztalható késedelemre, és hangsúlyozza, hogy a helyi közigazgatás kapacitásának növelése kulcsfontosságú a hatáskörök helyi és regionális szintre való sikeres áthelyezéséhez;

| 29. | megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére álló pénzügyi erőforrások nem elegendőek a decentralizáció sürgős szükségletéből eredő számos és emberpróbáló feladat teljesítéséhez. Ezért azt ajánlja, hogy fogadjanak el megfelelő intézkedéseket a helyi és regionális önkormányzatok anyagi helyzetének javítására; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezésére álló pénzügyi erőforrások nem elegendőek a decentralizáció sürgős szükségletéből eredő számos és emberpróbáló feladat teljesítéséhez. Ezért azt ajánlja, hogy fogadjanak el megfelelő intézkedéseket a helyi és regionális önkormányzatok anyagi helyzetének javítására;

| 30. | meggyőződése, hogy a települési közigazgatási szervek közötti együttműködés jogi kerete javításra szorul annak érdekében, hogy az önkormányzatok a decentralizációt követően együtt tudjanak működni egymással; |
| --- | --- |

30.

meggyőződése, hogy a települési közigazgatási szervek közötti együttműködés jogi kerete javításra szorul annak érdekében, hogy az önkormányzatok a decentralizációt követően együtt tudjanak működni egymással;

| 31. | támogatja a települési és regionális szövetségeknek azt a kezdeményezését, hogy a munkacsoportot alakítsák konzultatív vegyes bizottsággá, hogy ezzel javítsák a Horvátország és a tagállamok helyi és regionális önkormányzatai közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

31.

támogatja a települési és regionális szövetségeknek azt a kezdeményezését, hogy a munkacsoportot alakítsák konzultatív vegyes bizottsággá, hogy ezzel javítsák a Horvátország és a tagállamok helyi és regionális önkormányzatai közötti párbeszédet;

MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG

A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által a csatlakozási folyamatban elért haladás

| 32. | örömmel fogadja a bizonyos területeken, különösen a stabilizációs és társulási megállapodás követelményeinek teljesítésében elért haladást, és arra ösztönzi Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, hogy tegyen eleget a politikai kritériumoknak, és maradéktalanul teljesítse a csatlakozási partnerség kulcsfontosságú prioritásait. Azt ajánlja, hogy a szükséges kritériumok – ideértve a jószomszédi viszonyt is – teljesülése esetén tűzzék ki a csatlakozási tárgyalások megkezdésének dátumát; |
| --- | --- |

32.

örömmel fogadja a bizonyos területeken, különösen a stabilizációs és társulási megállapodás követelményeinek teljesítésében elért haladást, és arra ösztönzi Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, hogy tegyen eleget a politikai kritériumoknak, és maradéktalanul teljesítse a csatlakozási partnerség kulcsfontosságú prioritásait. Azt ajánlja, hogy a szükséges kritériumok – ideértve a jószomszédi viszonyt is – teljesülése esetén tűzzék ki a csatlakozási tárgyalások megkezdésének dátumát;

| 33. | úgy véli, hogy az új korrupcióellenes program és cselekvési terv elfogadása valószínűleg haladást eredményez majd a korrupció elleni küzdelem terén. Rámutat azonban, hogy a korrupció továbbra is széles körben elterjedt jelenség, emiatt a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatban további erőfeszítéseket tart szükségesnek; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy az új korrupcióellenes program és cselekvési terv elfogadása valószínűleg haladást eredményez majd a korrupció elleni küzdelem terén. Rámutat azonban, hogy a korrupció továbbra is széles körben elterjedt jelenség, emiatt a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatban további erőfeszítéseket tart szükségesnek;

| 34. | úgy véli, hogy az ohridi keretmegállapodás garanciát jelent arra, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tiszteletben tartja az etnikai kisebbségek jogait, és méltányolja a kisebbségi nyelvek használatát szabályozó és szélesebb körben engedélyező nyelvtörvény elfogadásával elért haladást. sajnálatát fejezi ki azonban a roma közösség jogaival kapcsolatos további haladás elmaradása miatt, és felhívja a figyelmet a romák diszkriminációjának ismétlődő eseteire. Azt kéri, hogy tegyenek további lépéseket a romák társadalmi beilleszkedésének javítására és a megkülönböztetés csökkentésére; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy az ohridi keretmegállapodás garanciát jelent arra, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tiszteletben tartja az etnikai kisebbségek jogait, és méltányolja a kisebbségi nyelvek használatát szabályozó és szélesebb körben engedélyező nyelvtörvény elfogadásával elért haladást. sajnálatát fejezi ki azonban a roma közösség jogaival kapcsolatos további haladás elmaradása miatt, és felhívja a figyelmet a romák diszkriminációjának ismétlődő eseteire. Azt kéri, hogy tegyenek további lépéseket a romák társadalmi beilleszkedésének javítására és a megkülönböztetés csökkentésére;

| 35. | örömmel fogadja a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött, vízumkönnyítésről és visszafogadásról szóló megállapodásokat, és reméli, hogy a meghatározott alapkövetelményeknek való megfeleléssel kapcsolatos haladás elegendő lesz a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság állampolgáraira vonatkozó vízumkötelezettség eltörléséről szóló javaslat beterjesztéséhez; |
| --- | --- |

35.

örömmel fogadja a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött, vízumkönnyítésről és visszafogadásról szóló megállapodásokat, és reméli, hogy a meghatározott alapkövetelményeknek való megfeleléssel kapcsolatos haladás elegendő lesz a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság állampolgáraira vonatkozó vízumkötelezettség eltörléséről szóló javaslat beterjesztéséhez;

| 36. | szorgalmazza a jószomszédi kapcsolatokat, és ismételten kijelenti, hogy támogatja az ENSZ különleges megbízottjának, Matthew Nimetznek az ország nevének ügyével kapcsolatos erőfeszítéseit. A választásokat követően sürgeti az ország új elnökét, hogy törekedjen kompromisszumos megállapodásra Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Görögország között az ország elnevezésével kapcsolatban. Arra szólítja fel Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság nemzeti hatóságait, hogy kerüljék az olyan intézkedéseket, amelyek alááshatják a név ügyével kapcsolatos, mindkét fél számára elfogadható megoldásra irányuló erőfeszítéseket. Ennek az ügynek azonban nem szabad befolyásolnia a csatlakozási tárgyalások megkezdésével kapcsolatos döntést, viszont jelentős mértékben hozzájárul majd a csatlakozási folyamathoz; |
| --- | --- |

36.

szorgalmazza a jószomszédi kapcsolatokat, és ismételten kijelenti, hogy támogatja az ENSZ különleges megbízottjának, Matthew Nimetznek az ország nevének ügyével kapcsolatos erőfeszítéseit. A választásokat követően sürgeti az ország új elnökét, hogy törekedjen kompromisszumos megállapodásra Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Görögország között az ország elnevezésével kapcsolatban. Arra szólítja fel Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság nemzeti hatóságait, hogy kerüljék az olyan intézkedéseket, amelyek alááshatják a név ügyével kapcsolatos, mindkét fél számára elfogadható megoldásra irányuló erőfeszítéseket. Ennek az ügynek azonban nem szabad befolyásolnia a csatlakozási tárgyalások megkezdésével kapcsolatos döntést, viszont jelentős mértékben hozzájárul majd a csatlakozási folyamathoz;

| 37. | némi haladást vél felfedezni a nemek közötti egyenlőség terén, és örömmel fogadja, hogy számos helyi önkormányzat esélyegyenlőségi bizottságot állított fel. További erőfeszítéseket tart szükségesnek a családon belüli és a szexuális erőszak megfékezése, a megkülönböztetés csökkentése, illetve a választásokon való egyenlő részvétel garantálása érdekében; |
| --- | --- |

37.

némi haladást vél felfedezni a nemek közötti egyenlőség terén, és örömmel fogadja, hogy számos helyi önkormányzat esélyegyenlőségi bizottságot állított fel. További erőfeszítéseket tart szükségesnek a családon belüli és a szexuális erőszak megfékezése, a megkülönböztetés csökkentése, illetve a választásokon való egyenlő részvétel garantálása érdekében;

| 38. | tudomásul veszi az etnikai közösségek közötti kapcsolatokkal foglalkozó helyi testületek létrehozását, de tisztában van az egyértelmű megbízatás és a pénzügyi erőforrások hiánya okozta nehézségekkel. Arra kéri a hatóságokat, hogy távolítsák el az ezeknek a bizottságoknak a munkáját megnehezítő akadályokat; |
| --- | --- |

38.

tudomásul veszi az etnikai közösségek közötti kapcsolatokkal foglalkozó helyi testületek létrehozását, de tisztában van az egyértelmű megbízatás és a pénzügyi erőforrások hiánya okozta nehézségekkel. Arra kéri a hatóságokat, hogy távolítsák el az ezeknek a bizottságoknak a munkáját megnehezítő akadályokat;

A helyi önkormányzatok kapacitásának növelése

| 39. | örömmel fogadja, hogy folytatódik a költségvetési decentralizáció, hogy a helyi önkormányzatok adósságállománya tovább csökken, és hogy javul az adóbevételi arány. Felhívja azonban a figyelmet arra, hogy a rendelkezésre álló pénzügyi erőforrások továbbra sem elegendőek a helyi szintű feladatok magas színvonalon történő elvégzésének biztosításához; |
| --- | --- |

39.

örömmel fogadja, hogy folytatódik a költségvetési decentralizáció, hogy a helyi önkormányzatok adósságállománya tovább csökken, és hogy javul az adóbevételi arány. Felhívja azonban a figyelmet arra, hogy a rendelkezésre álló pénzügyi erőforrások továbbra sem elegendőek a helyi szintű feladatok magas színvonalon történő elvégzésének biztosításához;

| 40. | örömmel fogadja a regionális fejlesztésről szóló törvény elfogadását, és azt kéri, hogy bocsássanak rendelkezésre elegendő pénzügyi erőforrást a kiegyensúlyozott regionális fejlődés érdekében, valamint a regionális fejlesztési tanácsok kialakítása számára. hangsúlyozza, hogy fontos a különböző közigazgatási struktúrák közötti szorosabb koordináció lehetőségének javítása; |
| --- | --- |

40.

örömmel fogadja a regionális fejlesztésről szóló törvény elfogadását, és azt kéri, hogy bocsássanak rendelkezésre elegendő pénzügyi erőforrást a kiegyensúlyozott regionális fejlődés érdekében, valamint a regionális fejlesztési tanácsok kialakítása számára. hangsúlyozza, hogy fontos a különböző közigazgatási struktúrák közötti szorosabb koordináció lehetőségének javítása;

| 41. | felhívja a figyelmet a nemzeti és helyi kormányzati szervek közötti hatékonyabb és következetesebb párbeszéd szükségességére például az oktatás, az állami tulajdon terén és a helyi önkormányzatok fejlesztésével és munkájával kapcsolatos további területeken, és ennek a párbeszédnek a fokozását ajánlja; |
| --- | --- |

41.

felhívja a figyelmet a nemzeti és helyi kormányzati szervek közötti hatékonyabb és következetesebb párbeszéd szükségességére például az oktatás, az állami tulajdon terén és a helyi önkormányzatok fejlesztésével és munkájával kapcsolatos további területeken, és ennek a párbeszédnek a fokozását ajánlja;

| 42. | kiemeli, hogy fontos megfelelő eszközöket kialakítani a helyi önkormányzatok adminisztratív kapacitásainak és a helyi közigazgatás átláthatóságának növelésére; |
| --- | --- |

42.

kiemeli, hogy fontos megfelelő eszközöket kialakítani a helyi önkormányzatok adminisztratív kapacitásainak és a helyi közigazgatás átláthatóságának növelésére;

| 43. | nyugtázza, hogy a decentralizáció folytatódik, és meggyőződése, hogy a folyamatot fel kell gyorsítani. Rámutat, hogy fennáll annak a kockázata, hogy a feladatok és szolgáltatások elvégzésének színvonala csökken, ha a felelősségi körök és feladatok decentralizációjához nem társulnak megfelelő pénzügyi eszközök. Elvárja tehát, hogy a decentralizált feladatok elvégzéséhez szükséges pénzügyi erőforrások biztosítva legyenek; |
| --- | --- |

43.

nyugtázza, hogy a decentralizáció folytatódik, és meggyőződése, hogy a folyamatot fel kell gyorsítani. Rámutat, hogy fennáll annak a kockázata, hogy a feladatok és szolgáltatások elvégzésének színvonala csökken, ha a felelősségi körök és feladatok decentralizációjához nem társulnak megfelelő pénzügyi eszközök. Elvárja tehát, hogy a decentralizált feladatok elvégzéséhez szükséges pénzügyi erőforrások biztosítva legyenek;

| 44. | tudomásul veszi a települési közigazgatási szervek közötti együttműködésről szóló törvénytervezetet, és azt ajánlja, hogy azt a lehető leghamarabb fogadják el; |
| --- | --- |

44.

tudomásul veszi a települési közigazgatási szervek közötti együttműködésről szóló törvénytervezetet, és azt ajánlja, hogy azt a lehető leghamarabb fogadják el;

| 45. | úgy véli, hogy volt némi előrelépés a közigazgatás reformját tekintve, és kiemeli, hogy fontos megfelelő eszközöket kialakítani a helyi önkormányzatok kapacitásainak kiépítésére és a helyi közigazgatási tevékenységek átláthatóságának növelésére; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy volt némi előrelépés a közigazgatás reformját tekintve, és kiemeli, hogy fontos megfelelő eszközöket kialakítani a helyi önkormányzatok kapacitásainak kiépítésére és a helyi közigazgatási tevékenységek átláthatóságának növelésére;

| 46. | megemlíti a képzéskoordináció nemzeti rendszerének változásait, valamint a helyi és regionális közalkalmazottak képzési stratégiájának elfogadását; Meggyőződése, hogy fontos a ZELS (helyi önkormányzati szövetség) bevonása a képzési rendszerbe, hogy sikeres és minőségi képzést lehessen garantálni a közalkalmazottak részére; |
| --- | --- |

46.

megemlíti a képzéskoordináció nemzeti rendszerének változásait, valamint a helyi és regionális közalkalmazottak képzési stratégiájának elfogadását; Meggyőződése, hogy fontos a ZELS (helyi önkormányzati szövetség) bevonása a képzési rendszerbe, hogy sikeres és minőségi képzést lehessen garantálni a közalkalmazottak részére;

| 47. | örömmel fogadja, hogy már több mint 70 helyi önkormányzat fogadott el a helyi közalkalmazottak magas színvonalú munkavégzés iránti elkötelezettségéről szóló, helyi szintű magatartási kódexet, és arra kéri a többi helyi önkormányzatot, hogy ebben a sürgős kérdésben ők is kövessék ezt a példát; |
| --- | --- |

47.

örömmel fogadja, hogy már több mint 70 helyi önkormányzat fogadott el a helyi közalkalmazottak magas színvonalú munkavégzés iránti elkötelezettségéről szóló, helyi szintű magatartási kódexet, és arra kéri a többi helyi önkormányzatot, hogy ebben a sürgős kérdésben ők is kövessék ezt a példát;

TÖRÖKORSZÁG

A Törökország által a csatlakozási folyamatban elért haladás

| 48. | örömmel fogadja, hogy a kormány elkötelezetten folytatni kívánja a csatlakozási folyamatot, és olyan hatékony politikai és alkotmányos reformok kidolgozását várja el, amelyek révén Törökország még közelebb kerül majd a nemzetközi és európai normákhoz. Meggyőződése, hogy további erőfeszítésekre van szükség a sokféleség tiszteletben tartásának biztosítására és a problémák párbeszéd és kompromisszum útján történő megoldására; |
| --- | --- |

48.

örömmel fogadja, hogy a kormány elkötelezetten folytatni kívánja a csatlakozási folyamatot, és olyan hatékony politikai és alkotmányos reformok kidolgozását várja el, amelyek révén Törökország még közelebb kerül majd a nemzetközi és európai normákhoz. Meggyőződése, hogy további erőfeszítésekre van szükség a sokféleség tiszteletben tartásának biztosítására és a problémák párbeszéd és kompromisszum útján történő megoldására;

| 49. | megjegyzi, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén csak korlátozott mértékű haladás történt, és hangsúlyozza, hogy az alapdokumentumok elfogadását és a megfelelő intézményi keretek kialakítását teljes politikai támogatásnak kell kísérnie ahhoz, hogy javulást lehessen elérni; |
| --- | --- |

49.

megjegyzi, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén csak korlátozott mértékű haladás történt, és hangsúlyozza, hogy az alapdokumentumok elfogadását és a megfelelő intézményi keretek kialakítását teljes politikai támogatásnak kell kísérnie ahhoz, hogy javulást lehessen elérni;

| 50. | kiemeli, hogy tekintettel a Törökországnak nyújtott jelentős uniós pénzügyi támogatásra, amelynek célja az ország felkészítése a területén az EU irányába átvonuló illegális bevándorlási hullám hatalmas növekedésének a kezelésére, az EU–Törökország visszafogadási megállapodásról szóló tárgyalások továbbra is kiemelt feladatnak tekintendők. Mielőbb újra kell indítani ezeket, hogy a lehető leghamarabb létrejöjjön a megállapodás. Ezzel összefüggésben azt is megjegyzi, hogy kiemelkedő jelentőséggel bír a tagállamokkal kötött, meglévő kétoldalú megállapodások megfelelő és hatékony végrehajtása; |
| --- | --- |

50.

kiemeli, hogy tekintettel a Törökországnak nyújtott jelentős uniós pénzügyi támogatásra, amelynek célja az ország felkészítése a területén az EU irányába átvonuló illegális bevándorlási hullám hatalmas növekedésének a kezelésére, az EU–Törökország visszafogadási megállapodásról szóló tárgyalások továbbra is kiemelt feladatnak tekintendők. Mielőbb újra kell indítani ezeket, hogy a lehető leghamarabb létrejöjjön a megállapodás. Ezzel összefüggésben azt is megjegyzi, hogy kiemelkedő jelentőséggel bír a tagállamokkal kötött, meglévő kétoldalú megállapodások megfelelő és hatékony végrehajtása;

| 51. | hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani az emberi jogok és szabadságok védelmét szolgáló nemzetközi eszközök ratifikációját, és azt várja az alkotmánybíróságtól, hogy a lehető leghamarabb hozzon döntést. Ezenkívül ombudsmani hivatal felállítását tartja szükségesnek; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani az emberi jogok és szabadságok védelmét szolgáló nemzetközi eszközök ratifikációját, és azt várja az alkotmánybíróságtól, hogy a lehető leghamarabb hozzon döntést. Ezenkívül ombudsmani hivatal felállítását tartja szükségesnek;

| 52. | üdvözli a véleménynyilvánítási szabadság jobb védelme érdekében tett erőfeszítéseket, kiemeli azonban, hogy ezeknek a jogszabály-módosításoknak az átültetését fel kell gyorsítani, továbbá a sajtószabadság és a gyülekezési szabadság valamennyi korlátozását és akadályát meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a véleménynyilvánítási szabadság jobb védelme érdekében tett erőfeszítéseket, kiemeli azonban, hogy ezeknek a jogszabály-módosításoknak az átültetését fel kell gyorsítani, továbbá a sajtószabadság és a gyülekezési szabadság valamennyi korlátozását és akadályát meg kell szüntetni;

| 53. | üdvözli a kurd nyelvű televíziós program elindítását, valamint az örmény nyelvű műsorsugárzás tervét; felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális és vallási sokféleséggel, valamint a kisebbségek jogainak tiszteletben tartásával és védelmével kapcsolatos uniós normákat az országban nem teljesen tartják be. Ezért a kisebbségi jogok teljes körű elismerését szolgáló jogi és gyakorlati lépések megtételét várja el; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a kurd nyelvű televíziós program elindítását, valamint az örmény nyelvű műsorsugárzás tervét; felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális és vallási sokféleséggel, valamint a kisebbségek jogainak tiszteletben tartásával és védelmével kapcsolatos uniós normákat az országban nem teljesen tartják be. Ezért a kisebbségi jogok teljes körű elismerését szolgáló jogi és gyakorlati lépések megtételét várja el;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a nők egyenlőségének gyakorlati valósággá kell válnia a politikai életben, az oktatásban, valamint a munkaerőpiachoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésben. Ezért az önkormányzati törvényben olyan rendelkezések végrehajtását tartja szükségesnek, amelyek bizonyos számú menhely kialakítását irányozzák elő, hogy védelmet biztosítsanak a nők számára a családon belüli erőszakkal, valamint a becsületgyilkosságokkal szemben; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a nők egyenlőségének gyakorlati valósággá kell válnia a politikai életben, az oktatásban, valamint a munkaerőpiachoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésben. Ezért az önkormányzati törvényben olyan rendelkezések végrehajtását tartja szükségesnek, amelyek bizonyos számú menhely kialakítását irányozzák elő, hogy védelmet biztosítsanak a nők számára a családon belüli erőszakkal, valamint a becsületgyilkosságokkal szemben;

| 55. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a közbiztonság és a közrend védelme érdekében kizárólag jogállami struktúrákat és intézkedéseket használjanak fel; kiemeli, hogy a hatalom alkalmazásának kizárólagos joga az államé kell, hogy legyen, az állami szervek feladatát jelentő alkalmazást pedig nem szabad átruházni a civil lakosság csoportjaira; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a közbiztonság és a közrend védelme érdekében kizárólag jogállami struktúrákat és intézkedéseket használjanak fel; kiemeli, hogy a hatalom alkalmazásának kizárólagos joga az államé kell, hogy legyen, az állami szervek feladatát jelentő alkalmazást pedig nem szabad átruházni a civil lakosság csoportjaira;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a ciprusi kérdés átfogó rendezésére van szükség az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatait és az Európai Unió alapelveit alapul véve. Örömmel fogadja, hogy a két közösség vezetői újult igyekezettel keresik a közös megegyezésen alapuló megoldást, és támogatja a két ciprusi közösség vezetői között folyó közvetlen tárgyalásokat; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a ciprusi kérdés átfogó rendezésére van szükség az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatait és az Európai Unió alapelveit alapul véve. Örömmel fogadja, hogy a két közösség vezetői újult igyekezettel keresik a közös megegyezésen alapuló megoldást, és támogatja a két ciprusi közösség vezetői között folyó közvetlen tárgyalásokat;

| 57. | a Görögország és Törökország közötti kapcsolatokat illetően kiemeli, hogy utóbbi elkötelezte magát a jószomszédi kapcsolatok mellett, ezért felszólítja a török kormányt, hogy tegyen erőfeszítéseket a még le nem zárt vitás kérdések békés megoldására, az ENSZ Chartával és a többi vonatkozó nemzetközi egyezménnyel, kétoldalú megállapodással és kötelezettséggel összhangban; |
| --- | --- |

57.

a Görögország és Törökország közötti kapcsolatokat illetően kiemeli, hogy utóbbi elkötelezte magát a jószomszédi kapcsolatok mellett, ezért felszólítja a török kormányt, hogy tegyen erőfeszítéseket a még le nem zárt vitás kérdések békés megoldására, az ENSZ Chartával és a többi vonatkozó nemzetközi egyezménnyel, kétoldalú megállapodással és kötelezettséggel összhangban;

A helyi önkormányzatok kapacitásának növelése

| 58. | hangsúlyozza, hogy a helyi önkormányzatokat a lehető legkorábban be kell vonni a csatlakozási folyamatba és a szükséges reformok és jogi kiigazítások tervezésébe és megvalósításába, és a helyi és a nemzeti szint között megfelelő szintű tájékoztatást és koordinációt ajánl; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a helyi önkormányzatokat a lehető legkorábban be kell vonni a csatlakozási folyamatba és a szükséges reformok és jogi kiigazítások tervezésébe és megvalósításába, és a helyi és a nemzeti szint között megfelelő szintű tájékoztatást és koordinációt ajánl;

| 59. | örömmel fogadja az önkormányzatokról szóló törvény módosításainak elfogadását, és reméli, hogy ez lehetővé teszi, hogy az önkormányzatok hatékonyabban működhessenek és szerveződhessenek; |
| --- | --- |

59.

örömmel fogadja az önkormányzatokról szóló törvény módosításainak elfogadását, és reméli, hogy ez lehetővé teszi, hogy az önkormányzatok hatékonyabban működhessenek és szerveződhessenek;

| 60. | örömmel fogadja, hogy az önkormányzatok pénzügyi kapacitásai az önkormányzatok bevételeinek növeléséről szóló törvény elfogadásának, illetve a helyi közigazgatásról szóló törvények hatályba lépésének köszönhetően megnövekedtek, és további kezdeményezéseket vár a helyi közösségek pénzforrásainak növelésére, ezáltal ugyanis hatékonyabban tudnák elvégezni feladataikat; |
| --- | --- |

60.

örömmel fogadja, hogy az önkormányzatok pénzügyi kapacitásai az önkormányzatok bevételeinek növeléséről szóló törvény elfogadásának, illetve a helyi közigazgatásról szóló törvények hatályba lépésének köszönhetően megnövekedtek, és további kezdeményezéseket vár a helyi közösségek pénzforrásainak növelésére, ezáltal ugyanis hatékonyabban tudnák elvégezni feladataikat;

| 61. | sajnálattal állapítja meg, hogy a közigazgatási kerettörvény elfogadásával kapcsolatban nem történt előrelépés, és felhívja a figyelmet a decentralizáció fontosságára a lakosság érdekeit szem előtt tartó kormányzásban; |
| --- | --- |

61.

sajnálattal állapítja meg, hogy a közigazgatási kerettörvény elfogadásával kapcsolatban nem történt előrelépés, és felhívja a figyelmet a decentralizáció fontosságára a lakosság érdekeit szem előtt tartó kormányzásban;

| 62. | úgy véli, hogy további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a városi tanácsok hatékonyabban működhessenek a lakosság helyi kormányzati döntéshozatalba való bevonásának platformjaként; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a városi tanácsok hatékonyabban működhessenek a lakosság helyi kormányzati döntéshozatalba való bevonásának platformjaként;

| 63. | hangsúlyozza, hogy fontos a decentralizáció, a helyi önkormányzatok megerősítése abban, hogy elvégezhessék a decentralizáció következtében rájuk háruló feladatokat, valamint az elszámoltathatóság és az átláthatóság fokozása; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy fontos a decentralizáció, a helyi önkormányzatok megerősítése abban, hogy elvégezhessék a decentralizáció következtében rájuk háruló feladatokat, valamint az elszámoltathatóság és az átláthatóság fokozása;

| 64. | sajnálatosnak tartja, hogy a legutóbbi helyhatósági választások során elsősorban a kurd régiókban ismét erőszakos összetűzésekre került sor, amelyek halálos áldozatokkal is jártak, és felszólítja az illetékes szerveket, hogy ezentúl mindent tegyenek meg a választások szabad, demokratikus, átlátható és békés lebonyolítása érdekében; |
| --- | --- |

64.

sajnálatosnak tartja, hogy a legutóbbi helyhatósági választások során elsősorban a kurd régiókban ismét erőszakos összetűzésekre került sor, amelyek halálos áldozatokkal is jártak, és felszólítja az illetékes szerveket, hogy ezentúl mindent tegyenek meg a választások szabad, demokratikus, átlátható és békés lebonyolítása érdekében;

| 65. | ismételten hangsúlyozza, hogy konzultatív vegyes bizottságot kell felállítani az RB és Törökország között, amely a helyi és regionális önkormányzatok csatlakozási folyamatba való bevonásával kapcsolatos tapasztalat, tudás és információ megosztásának kulcsfontosságú eszköze lenne. |
| --- | --- |

65.

ismételten hangsúlyozza, hogy konzultatív vegyes bizottságot kell felállítani az RB és Törökország között, amely a helyi és regionális önkormányzatok csatlakozási folyamatba való bevonásával kapcsolatos tapasztalat, tudás és információ megosztásának kulcsfontosságú eszköze lenne.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 17-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/43

---

A Régiók Bizottsága véleménye a migrációval kapcsolatos általános megközelítés megerősítése: az összehangolás, a koherencia és a szinergiahatások fokozása

(2009/C 211/05)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a migrációs politika kidolgozásának, végrehajtásának, értékelésének és nyomon követésének frontvonalában működnek, így kulcspartnernek kell tekinteni őket e politika fejlesztésében; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a migrációs politika kidolgozásának, végrehajtásának, értékelésének és nyomon követésének frontvonalában működnek, így kulcspartnernek kell tekinteni őket e politika fejlesztésében;

| — | kiemeli, hogy a tagállamok és a Közösség intézményei részéről egyaránt ösztönözni kell az erősebb intézményközi partnerséget; |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy a tagállamok és a Közösség intézményei részéről egyaránt ösztönözni kell az erősebb intézményközi partnerséget;

| — | úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a helyi és regionális önkormányzatok kapacitásépítésére, mivel az önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a migrációs politika kialakításában és irányításában, és különösen a harmadik országok foglalkoztatással és bevándorlással foglalkozó közigazgatási szerveivel történő együttműködés előmozdításában; az RB korábbi véleményeiben is hangoztatta ezt a megközelítést; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a helyi és regionális önkormányzatok kapacitásépítésére, mivel az önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a migrációs politika kialakításában és irányításában, és különösen a harmadik országok foglalkoztatással és bevándorlással foglalkozó közigazgatási szerveivel történő együttműködés előmozdításában; az RB korábbi véleményeiben is hangoztatta ezt a megközelítést;

| — | rámutat arra, hogy a már létező eszközöket és intézményi struktúrákat, így például a Régiók Bizottsága által kezdeményezett „helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlését” (ARLEM), az Európa Tanácsot és a kérdéssel foglalkozó egyéb hálózatokat be kell vonni a migrációval kapcsolatos kérdések kezelésébe; |
| --- | --- |

—

rámutat arra, hogy a már létező eszközöket és intézményi struktúrákat, így például a Régiók Bizottsága által kezdeményezett „helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlését” (ARLEM), az Európa Tanácsot és a kérdéssel foglalkozó egyéb hálózatokat be kell vonni a migrációval kapcsolatos kérdések kezelésébe;

| — | kiemeli, hogy több erőfeszítést kell tenni a migránsoknak a fogadó társadalomba történő integrálására, hiszen kulcsszerepet játszanak mind származási, mind célországuk fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy több erőfeszítést kell tenni a migránsoknak a fogadó társadalomba történő integrálására, hiszen kulcsszerepet játszanak mind származási, mind célországuk fejlődése szempontjából;

| — | ezenkívül hangsúlyozza, hogy közös erőfeszítéseket kell tenni a külső határoknak – különösen a déli tengeri határoknak és az összes, a migránsok tömeges érkezése által leterhelt, és így kritikus humanitárius körülmények által sújtott régió határainak – a jobb igazgatása érdekében; |
| --- | --- |

—

ezenkívül hangsúlyozza, hogy közös erőfeszítéseket kell tenni a külső határoknak – különösen a déli tengeri határoknak és az összes, a migránsok tömeges érkezése által leterhelt, és így kritikus humanitárius körülmények által sújtott régió határainak – a jobb igazgatása érdekében;

| — | hangsúlyozza a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának szerepét a közlemény által kitűzött célok elérésében; ezzel párhuzamosan felszólítja az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az illetékes helyi és regionális önkormányzatok hozzáférését a hálózat által összegyűjtött információkhoz és legjobb gyakorlatokhoz, illetve azt, hogy hasznosíthassák őket; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának szerepét a közlemény által kitűzött célok elérésében; ezzel párhuzamosan felszólítja az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az illetékes helyi és regionális önkormányzatok hozzáférését a hálózat által összegyűjtött információkhoz és legjobb gyakorlatokhoz, illetve azt, hogy hasznosíthassák őket;

| — | végezetül üdvözli az általános megközelítés más országokra és régiókra, például Ázsiára, Latin-Amerikára és a Karib-térségre történő kiterjesztését, és – hangsúlyozva, hogy meg kell határozni az említett régiókkal folytatott párbeszéd konkrét módját – arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy haladjon tovább ebbe az irányba, és nyissa meg az utat az Afrikával, valamint az EU-t délről és délkeletről határoló régiókkal folytatandó szorosabb együttműködés és koordináció előtt.HU |
| --- | --- |

—

végezetül üdvözli az általános megközelítés más országokra és régiókra, például Ázsiára, Latin-Amerikára és a Karib-térségre történő kiterjesztését, és – hangsúlyozva, hogy meg kell határozni az említett régiókkal folytatott párbeszéd konkrét módját – arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy haladjon tovább ebbe az irányba, és nyissa meg az utat az Afrikával, valamint az EU-t délről és délkeletről határoló régiókkal folytatandó szorosabb együttműködés és koordináció előtt.HU

| Előadó: | : | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), Zarasai körzet önkormányzatának polgármestere |
| --- | --- | --- |

Előadó:

:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), Zarasai körzet önkormányzatának polgármestere

Referenciaszöveg

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A migrációval kapcsolatos általános megközelítés megerősítése: az összehangolás, a koherencia és a szinergiahatások fokozása

COM(2008) 611 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

A helyi és regionális önkormányzatok szerepe

| 1. | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a migrációs politika kidolgozásának, végrehajtásának, értékelésének és nyomon követésének frontvonalában működnek, így kulcspartnernek kell tekinteni őket e politika fejlesztésében; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a migrációs politika kidolgozásának, végrehajtásának, értékelésének és nyomon követésének frontvonalában működnek, így kulcspartnernek kell tekinteni őket e politika fejlesztésében;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megosztott és/vagy kizárólagos hatáskörrel bírnak ezen a téren, így a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak kötelezően ki kell kérnie a véleményüket, mind a jogalkotást megelőző folyamatban, mind pedig a Régiók Bizottságának bevonásával zajló konzultációs eljárás során; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megosztott és/vagy kizárólagos hatáskörrel bírnak ezen a téren, így a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak kötelezően ki kell kérnie a véleményüket, mind a jogalkotást megelőző folyamatban, mind pedig a Régiók Bizottságának bevonásával zajló konzultációs eljárás során;

| 3. | kiemeli, hogy a tagállamok és a Közösség intézményei részéről egyaránt ösztönözni kell az erősebb intézményközi partnerséget; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy a tagállamok és a Közösség intézményei részéről egyaránt ösztönözni kell az erősebb intézményközi partnerséget;

| 4. | úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a helyi és regionális önkormányzatok kapacitásépítésére, mivel az önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a migrációs politika kialakításában és irányításában, és különösen a harmadik országok foglalkoztatással és bevándorlással foglalkozó közigazgatási szerveivel történő együttműködés előmozdításában; az RB korábbi véleményeiben is hangoztatta ezt a megközelítést (1); |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a helyi és regionális önkormányzatok kapacitásépítésére, mivel az önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a migrációs politika kialakításában és irányításában, és különösen a harmadik országok foglalkoztatással és bevándorlással foglalkozó közigazgatási szerveivel történő együttműködés előmozdításában; az RB korábbi véleményeiben is hangoztatta ezt a megközelítést (1);

| 5. | sajnálja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a migrációval kapcsolatos, határokon átnyúló területi együttműködésben játszott kulcsfontosságú szerepét nem ismerik el kellőképpen; |
| --- | --- |

5.

sajnálja, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a migrációval kapcsolatos, határokon átnyúló területi együttműködésben játszott kulcsfontosságú szerepét nem ismerik el kellőképpen;

| 6. | rámutat arra, hogy részletesebb értékelést kellene készíteni az olyan kezdeményezésekről, amelyek a migrációs útvonalakra vonatkozó információk, valamint az integrációs politikákra és a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt hatásukra (pénzügyi és adminisztrációs teher) vonatkozó információk összegyűjtésére és cseréjére irányuló új tudományos módszerek feltárását célozzák; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy részletesebb értékelést kellene készíteni az olyan kezdeményezésekről, amelyek a migrációs útvonalakra vonatkozó információk, valamint az integrációs politikákra és a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt hatásukra (pénzügyi és adminisztrációs teher) vonatkozó információk összegyűjtésére és cseréjére irányuló új tudományos módszerek feltárását célozzák;

| 7. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy javítsa a megbízható és naprakész mennyiségi és minőségi információk előállítását és terjesztését, amelyek elsődleges forrásként szolgálnak az egyes tagállamok bevándorlási profiljainak elkészítéséhez; |
| --- | --- |

7.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy javítsa a megbízható és naprakész mennyiségi és minőségi információk előállítását és terjesztését, amelyek elsődleges forrásként szolgálnak az egyes tagállamok bevándorlási profiljainak elkészítéséhez;

| 8. | üdvözli az elgondolást, hogy határozottan utalni kell arra, hogy növelni kell a meglévő jogszabályok végrehajtásának nyomon követéséhez felhasznált emberi és pénzügyi erőforrásokat, mivel ez a jobb szabályozási környezet megvalósításának központi elemét jelenti; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az elgondolást, hogy határozottan utalni kell arra, hogy növelni kell a meglévő jogszabályok végrehajtásának nyomon követéséhez felhasznált emberi és pénzügyi erőforrásokat, mivel ez a jobb szabályozási környezet megvalósításának központi elemét jelenti;

| 9. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy támogassa a migránsokkal a származási országukban dolgozó helyi szervezeteket, közvetlenül a helyi és regionális háttérre kellene irányítani annak érdekében, hogy jobban megismertessék az adott országon belüli lehetőségeket; azt ajánlja ezért, hogy vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat és országos szövetségeiket – mindenekelőtt a partnerországokban és más harmadik országokban működőket – a migrációs politika közös végrehajtásának kialakításába; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy támogassa a migránsokkal a származási országukban dolgozó helyi szervezeteket, közvetlenül a helyi és regionális háttérre kellene irányítani annak érdekében, hogy jobban megismertessék az adott országon belüli lehetőségeket; azt ajánlja ezért, hogy vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat és országos szövetségeiket – mindenekelőtt a partnerországokban és más harmadik országokban működőket – a migrációs politika közös végrehajtásának kialakításába;

| 10. | rámutat arra, hogy a már létező eszközöket és intézményi struktúrákat, így például a Régiók Bizottsága által kezdeményezett „helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlését” (ARLEM), az Európa Tanácsot és a kérdéssel foglalkozó egyéb hálózatokat be kell vonni a migrációval kapcsolatos kérdések kezelésébe; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy a már létező eszközöket és intézményi struktúrákat, így például a Régiók Bizottsága által kezdeményezett „helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlését” (ARLEM), az Európa Tanácsot és a kérdéssel foglalkozó egyéb hálózatokat be kell vonni a migrációval kapcsolatos kérdések kezelésébe;

| 11. | a migrációs politikák meghatározását illetően integratív megközelítést ajánl, vagyis azt, hogy az Európai Bizottság közleménye konkrétan említse meg az összes olyan helyi, regionális és központi szinten működő szereplőt, amely hozzájárult a politikák megfogalmazásához, illetve a végrehajtási stádiumban eredményességük biztosításához; |
| --- | --- |

11.

a migrációs politikák meghatározását illetően integratív megközelítést ajánl, vagyis azt, hogy az Európai Bizottság közleménye konkrétan említse meg az összes olyan helyi, regionális és központi szinten működő szereplőt, amely hozzájárult a politikák megfogalmazásához, illetve a végrehajtási stádiumban eredményességük biztosításához;

| 12. | rámutat, hogy a városok és régiók 2009-es prágai csúcstalálkozójának következtetései integrált és átfogó megközelítést sürgettek a migráció és az integráció terén, a helyi és regionális önkormányzatok által végzett munkára építve; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy a városok és régiók 2009-es prágai csúcstalálkozójának következtetései integrált és átfogó megközelítést sürgettek a migráció és az integráció terén, a helyi és regionális önkormányzatok által végzett munkára építve;

| 13. | úgy véli, hogy azokon a területeken, ahol a tagállamok ezt indokoltnak tartják, a közösen kialakított európai migrációs politikának nem szabad gátolnia a nagyvonalúbb tagállami szabályozásokat; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy azokon a területeken, ahol a tagállamok ezt indokoltnak tartják, a közösen kialakított európai migrációs politikának nem szabad gátolnia a nagyvonalúbb tagállami szabályozásokat;

Lépések a migráció általános megközelítésének megerősítése felé

Általános ajánlások

| 14. | úgy véli, hogy az EU migrációs politikája természeténél fogva több területet átfogó, sokoldalú politika, így az Európai Unió, valamint az egyes tagállamok és harmadik országok különböző kormányzati szintjeinek közös felelősségi körébe tartozik; e szereplőknek a demokrácia, a szubszidiaritás, a szolidaritás és a kölcsönös bizalom elvei alapján kell együttműködniük, a különféle helyi és regionális hátterek sajátosságainak megfelelően, az emberi jogok és az EU alapértékeinek tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az EU migrációs politikája természeténél fogva több területet átfogó, sokoldalú politika, így az Európai Unió, valamint az egyes tagállamok és harmadik országok különböző kormányzati szintjeinek közös felelősségi körébe tartozik; e szereplőknek a demokrácia, a szubszidiaritás, a szolidaritás és a kölcsönös bizalom elvei alapján kell együttműködniük, a különféle helyi és regionális hátterek sajátosságainak megfelelően, az emberi jogok és az EU alapértékeinek tiszteletben tartásával;

| 15. | üdvözli azt a célt, hogy elő kell segíteni a migráció egy olyan koherens, általános megközelítésének kialakítását, ahol lényeges kérdés az EU tagállamai, a harmadik országok és a régiók közötti politikai párbeszéd és gyakorlati együttműködés megerősítése, de biztosítani kell az összhangot az EU szociális, gazdasági és külügyi fejlesztési politikájának alapelveivel és átfogó célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

15.

üdvözli azt a célt, hogy elő kell segíteni a migráció egy olyan koherens, általános megközelítésének kialakítását, ahol lényeges kérdés az EU tagállamai, a harmadik országok és a régiók közötti politikai párbeszéd és gyakorlati együttműködés megerősítése, de biztosítani kell az összhangot az EU szociális, gazdasági és külügyi fejlesztési politikájának alapelveivel és átfogó célkitűzéseivel;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a korábbi uniós dokumentumokban (2) meghatározott irányvonalak továbbra is érvényesek maradnak, különösen a három komponenst (a legális migráció helyes kezelését, a szabálytalan bevándorlás elleni küzdelmet, illetve a migráció és a fejlesztés közötti kapcsolatot) illetően, és hogy ezek kiegyensúlyozott végrehajtására van szükség; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a korábbi uniós dokumentumokban (2) meghatározott irányvonalak továbbra is érvényesek maradnak, különösen a három komponenst (a legális migráció helyes kezelését, a szabálytalan bevándorlás elleni küzdelmet, illetve a migráció és a fejlesztés közötti kapcsolatot) illetően, és hogy ezek kiegyensúlyozott végrehajtására van szükség;

| 17. | rámutat, hogy az Európai Bizottság közleménytervezete csak az európai és az országos szintet emeli ki; hangsúlyozza, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a helyi és regionális önkormányzatokra és az általános migrációs politika végrehajtásában játszott szerepükre; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy az Európai Bizottság közleménytervezete csak az európai és az országos szintet emeli ki; hangsúlyozza, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni a helyi és regionális önkormányzatokra és az általános migrációs politika végrehajtásában játszott szerepükre;

| 18. | arra szólít fel, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a bevándorló nők különösen sebezhető helyzetére, amellyel a Régiók Bizottsága egy 2007-es véleményében (CdR 296/2007) is foglalkozott; |
| --- | --- |

18.

arra szólít fel, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a bevándorló nők különösen sebezhető helyzetére, amellyel a Régiók Bizottsága egy 2007-es véleményében (CdR 296/2007) is foglalkozott;

| 19. | támogatja az Európai Unió Tanácsának 2008. decemberi következtetéseit (3), melyek emlékeztetnek arra, hogy biztosítani kell a támogatások nagyobb koherenciáját a tervezett intézkedések zökkenőmentes végrehajtása érdekében; azt ajánlja, hogy használják ki jobban a létező közösségi forrásokat az EU, valamint a származási országok helyi és regionális önkormányzatai közötti együttműködés javítására; |
| --- | --- |

19.

támogatja az Európai Unió Tanácsának 2008. decemberi következtetéseit (3), melyek emlékeztetnek arra, hogy biztosítani kell a támogatások nagyobb koherenciáját a tervezett intézkedések zökkenőmentes végrehajtása érdekében; azt ajánlja, hogy használják ki jobban a létező közösségi forrásokat az EU, valamint a származási országok helyi és regionális önkormányzatai közötti együttműködés javítására;

A jogszerű gazdasági migrációval és mobilitással kapcsolatban

| 20. | egyetért azzal, hogy a mobilitás a jogszerű migráció egyik alapvető eleme kell, hogy maradjon, és hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak erőteljesebben kell azt támogatniuk, ideértve a mobilitási partnerségeket létrehozó kísérleti projektek kiterjesztését például a Moldovai Köztársasággal és a Zöld-foki Köztársasággal aláírt projektek mintájára; |
| --- | --- |

20.

egyetért azzal, hogy a mobilitás a jogszerű migráció egyik alapvető eleme kell, hogy maradjon, és hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak erőteljesebben kell azt támogatniuk, ideértve a mobilitási partnerségeket létrehozó kísérleti projektek kiterjesztését például a Moldovai Köztársasággal és a Zöld-foki Köztársasággal aláírt projektek mintájára;

| 21. | kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vegyenek részt a jogszerű migrációs áramlásokról szóló információk összegyűjtésében, melyek interaktív portálokon – például az EU jövőbeli Bevándorlási Portálján, az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálon, az EURES-hálózaton, valamint az Európai Kutatói Mobilitás Portálon – keresztül terjeszthetők, amivel hozzájárulnának ahhoz, hogy a helyi és regionális sajátosságok megfelelő helyet kapjanak a migrációs politikák kialakításában; |
| --- | --- |

21.

kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vegyenek részt a jogszerű migrációs áramlásokról szóló információk összegyűjtésében, melyek interaktív portálokon – például az EU jövőbeli Bevándorlási Portálján, az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálon, az EURES-hálózaton, valamint az Európai Kutatói Mobilitás Portálon – keresztül terjeszthetők, amivel hozzájárulnának ahhoz, hogy a helyi és regionális sajátosságok megfelelő helyet kapjanak a migrációs politikák kialakításában;

| 22. | támogatja az Európai Bizottság javaslatát, mely rugalmasabb és hatékonyabb munkaerő-piaci megoldásokat igyekszik kidolgozni a migránsok számára többek között olyan új kezdeményezésekkel, melyek a nyugdíjjogosultságok átvihetőségére, a külföldi képesítések elismerésére, valamint a migránsok társadalmi befogadására irányulnak; |
| --- | --- |

22.

támogatja az Európai Bizottság javaslatát, mely rugalmasabb és hatékonyabb munkaerő-piaci megoldásokat igyekszik kidolgozni a migránsok számára többek között olyan új kezdeményezésekkel, melyek a nyugdíjjogosultságok átvihetőségére, a külföldi képesítések elismerésére, valamint a migránsok társadalmi befogadására irányulnak;

| 23. | kiemeli, hogy több erőfeszítést kell tenni a migránsoknak a fogadó társadalomba történő integrálására, hiszen kulcsszerepet játszanak mind származási, mind célországuk fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy több erőfeszítést kell tenni a migránsoknak a fogadó társadalomba történő integrálására, hiszen kulcsszerepet játszanak mind származási, mind célországuk fejlődése szempontjából;

| 24. | üdvözli a migrációs megfigyelőközpontok hálózatának létrehozását, amit az Általános Ügyek Tanácsának 2008. december 8-i következtetései helyeznek kilátásba, hiszen az tovább növeli a migrációs profilok – a közös uniós bevándorlási politika egyik kulcsfontosságú eszköze – súlyát; a helyi és regionális önkormányzatokat ezért közvetlenül be kellene vonni e megfigyelőközpontok munkájába, és kulcsszerepet kellene biztosítani számukra a kialakításukban és tevékenységük végrehajtásában; |
| --- | --- |

24.

üdvözli a migrációs megfigyelőközpontok hálózatának létrehozását, amit az Általános Ügyek Tanácsának 2008. december 8-i következtetései helyeznek kilátásba, hiszen az tovább növeli a migrációs profilok – a közös uniós bevándorlási politika egyik kulcsfontosságú eszköze – súlyát; a helyi és regionális önkormányzatokat ezért közvetlenül be kellene vonni e megfigyelőközpontok munkájába, és kulcsszerepet kellene biztosítani számukra a kialakításukban és tevékenységük végrehajtásában;

A szabálytalan migráció elleni küzdelemmel kapcsolatban

| 25. | üdvözli a FRONTEX mandátumának kiterjesztését a határigazgatás terén harmadik országoknak nyújtott támogatás tekintetében, ahogyan az egy korábbi RB-véleményben (CdR 210/2008) szerepel; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a FRONTEX mandátumának kiterjesztését a határigazgatás terén harmadik országoknak nyújtott támogatás tekintetében, ahogyan az egy korábbi RB-véleményben (CdR 210/2008) szerepel;

| 26. | támogatja azt az Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban vázolt felvetést, hogy vizsgálják meg egy európai határőrizeti rendszer felállításának lehetőségét; |
| --- | --- |

26.

támogatja azt az Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban vázolt felvetést, hogy vizsgálják meg egy európai határőrizeti rendszer felállításának lehetőségét;

| 27. | rámutat arra, hogy az Európai Bizottságnak közleményében utalnia kellene a helyi és regionális közigazgatásnak – főként a migráns áramlások által leginkább érintett önkormányzatoknak – a gyors reagálású határvédelmi csapatok létrehozásába történő bevonására; |
| --- | --- |

27.

rámutat arra, hogy az Európai Bizottságnak közleményében utalnia kellene a helyi és regionális közigazgatásnak – főként a migráns áramlások által leginkább érintett önkormányzatoknak – a gyors reagálású határvédelmi csapatok létrehozásába történő bevonására;

| 28. | hangsúlyozza, hogy közös erőfeszítéseket kell tenni a külső határoknak – különösen a déli tengeri határoknak és az összes, a migránsok tömeges érkezése által leterhelt, és így kritikus humanitárius körülmények által sújtott régió határainak – a jobb igazgatása érdekében; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy közös erőfeszítéseket kell tenni a külső határoknak – különösen a déli tengeri határoknak és az összes, a migránsok tömeges érkezése által leterhelt, és így kritikus humanitárius körülmények által sújtott régió határainak – a jobb igazgatása érdekében;

| 29. | hangsúlyozza a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának szerepét a közlemény által kitűzött célok elérésében; ezzel párhuzamosan felszólítja az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az illetékes helyi és regionális önkormányzatok hozzáférését a hálózat által összegyűjtött információkhoz és legjobb gyakorlatokhoz, illetve azt, hogy hasznosíthassák őket; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának szerepét a közlemény által kitűzött célok elérésében; ezzel párhuzamosan felszólítja az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az illetékes helyi és regionális önkormányzatok hozzáférését a hálózat által összegyűjtött információkhoz és legjobb gyakorlatokhoz, illetve azt, hogy hasznosíthassák őket;

| 30. | egyetért az Európai Bizottság javaslatával, mely szerint prioritást kell biztosítani az emberkereskedelem – különösen a nők és gyermekek kereskedelme – elleni ouagadougou-i cselekvési terv végrehajtása számára, melynek során a helyi és regionális szövetségek alapvető szerepet töltenek be az emberkereskedelem elleni stratégiák és cselekvési tervek kialakításában; |
| --- | --- |

30.

egyetért az Európai Bizottság javaslatával, mely szerint prioritást kell biztosítani az emberkereskedelem – különösen a nők és gyermekek kereskedelme – elleni ouagadougou-i cselekvési terv végrehajtása számára, melynek során a helyi és regionális szövetségek alapvető szerepet töltenek be az emberkereskedelem elleni stratégiák és cselekvési tervek kialakításában;

A migrációval és a fejlesztéssel kapcsolatban

| 31. | támogatja mind az állami szektor, mind pedig a privátszféra munkáltatói, illetve az EU-tagállamok és a származási országok intézményei közötti ikerintézményi programokat, melyek célja a körkörös migráció támogatása és az „agyelszívás” elleni küzdelem; azt ajánlja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tegyék elérhetővé értékes szaktudásukat, hogy segítsék a migránsok újbóli beilleszkedését a származási országuk munkaerőpiacán; |
| --- | --- |

31.

támogatja mind az állami szektor, mind pedig a privátszféra munkáltatói, illetve az EU-tagállamok és a származási országok intézményei közötti ikerintézményi programokat, melyek célja a körkörös migráció támogatása és az „agyelszívás” elleni küzdelem; azt ajánlja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok tegyék elérhetővé értékes szaktudásukat, hogy segítsék a migránsok újbóli beilleszkedését a származási országuk munkaerőpiacán;

| 32. | egyetért az Európai Bizottság javaslatával, mely szerint jobban meg kell érteni az „agyelszívás” mértékét és hatását, hiszen ez a javaslat összhangban van a helyi és regionális önkormányzatok által egy korábbi RB-véleményben (CdR 296/2007) megfogalmazott specifikus kérésekkel; |
| --- | --- |

32.

egyetért az Európai Bizottság javaslatával, mely szerint jobban meg kell érteni az „agyelszívás” mértékét és hatását, hiszen ez a javaslat összhangban van a helyi és regionális önkormányzatok által egy korábbi RB-véleményben (CdR 296/2007) megfogalmazott specifikus kérésekkel;

| 33. | hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tenni az éghajlatváltozás és a migráció közötti kapcsolat feltárására; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy további erőfeszítéseket kell tenni az éghajlatváltozás és a migráció közötti kapcsolat feltárására;

| 34. | kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok jelentőségét a területi gazdasági fejlődés, a demokrácia építése és a jó kormányzás előmozdításában; aláhúzza, hogy be kell őket vonni a migrációs terület együttműködési programjainak kidolgozásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

34.

kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok jelentőségét a területi gazdasági fejlődés, a demokrácia építése és a jó kormányzás előmozdításában; aláhúzza, hogy be kell őket vonni a migrációs terület együttműködési programjainak kidolgozásába és végrehajtásába;

| 35. | üdvözli az Európai Bizottság és az ENSZ közös migrációs és fejlesztési kezdeményezését, támogatva azokat a civil társadalmi szervezeteket és helyi önkormányzatokat, amelyek igyekeznek hozzájárulni a migráció és a fejlesztés összekapcsolásához a helyi és regionális szereplők közötti pozitív szinergiák maximalizálása céljából; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az Európai Bizottság és az ENSZ közös migrációs és fejlesztési kezdeményezését, támogatva azokat a civil társadalmi szervezeteket és helyi önkormányzatokat, amelyek igyekeznek hozzájárulni a migráció és a fejlesztés összekapcsolásához a helyi és regionális szereplők közötti pozitív szinergiák maximalizálása céljából;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a nemzeti és regionális szövetségeiken keresztül megvalósuló részvétele az együttműködési hálózatokban és fórumokon, valamint a harmadik országok helyi és regionális önkormányzatainak és szövetségeiknek bevonása jelentős mértékben hozzájárulna egy hatékonyabb együttműködés eléréséhez a bűnüldöző szervek állományának képzése, a csereprogramok, az adatgyűjtés és az adatok terjesztése, a migrációs áramlások megfigyelése és hasonló projektek terén; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak a nemzeti és regionális szövetségeiken keresztül megvalósuló részvétele az együttműködési hálózatokban és fórumokon, valamint a harmadik országok helyi és regionális önkormányzatainak és szövetségeiknek bevonása jelentős mértékben hozzájárulna egy hatékonyabb együttműködés eléréséhez a bűnüldöző szervek állományának képzése, a csereprogramok, az adatgyűjtés és az adatok terjesztése, a migrációs áramlások megfigyelése és hasonló projektek terén;

| 37. | hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok és szövetségeik közötti állandó együttműködési, párbeszéd- és cserefórumok létrehozásának jelentőségét, különösen a Földközi-tenger északi, déli és keleti partján; véleménye szerint a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlésének létrehozása a további fejlődés példája lehet; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok és szövetségeik közötti állandó együttműködési, párbeszéd- és cserefórumok létrehozásának jelentőségét, különösen a Földközi-tenger északi, déli és keleti partján; véleménye szerint a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlésének létrehozása a további fejlődés példája lehet;

| 38. | kiemeli a diaszpóráknak a származási ország fejlődésében játszott szerepét, illetve ahhoz való hozzájárulását, ami többek között pénzösszegek átutalásában, szövetségek létrehozásában, illetve hálózataik kiépítésében testesül meg, és amit szisztematikusabban figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

38.

kiemeli a diaszpóráknak a származási ország fejlődésében játszott szerepét, illetve ahhoz való hozzájárulását, ami többek között pénzösszegek átutalásában, szövetségek létrehozásában, illetve hálózataik kiépítésében testesül meg, és amit szisztematikusabban figyelembe kell venni;

A földrajzi megközelítéssel kapcsolatban

| 39. | támogatja az Európai Unió Tanácsának álláspontját (4) a különböző földrajzi területek származási országai, célországai és tranzitállomásai közötti háromoldalú párbeszéd létrehozásáról, melynek lehetőségeit fel kell tárni olyan létező eszközök alkalmazásával és kiterjesztésével, mint a mobilitási partnerségek, a kétoldalú csatornák, az együttműködési keretek, mint például az ECOWAS, a rabati folyamat, a mobilitási partnerségeket létrehozó kísérleti projektek stb., a konkrét eszközöket eltérően alakítva az egyes régiók és harmadik országok gyakorlati szükségletei és lehetőségei szerint; |
| --- | --- |

39.

támogatja az Európai Unió Tanácsának álláspontját (4) a különböző földrajzi területek származási országai, célországai és tranzitállomásai közötti háromoldalú párbeszéd létrehozásáról, melynek lehetőségeit fel kell tárni olyan létező eszközök alkalmazásával és kiterjesztésével, mint a mobilitási partnerségek, a kétoldalú csatornák, az együttműködési keretek, mint például az ECOWAS, a rabati folyamat, a mobilitási partnerségeket létrehozó kísérleti projektek stb., a konkrét eszközöket eltérően alakítva az egyes régiók és harmadik országok gyakorlati szükségletei és lehetőségei szerint;

| 40. | üdvözli az általános megközelítés más országokra és régiókra, például Ázsiára, Latin-Amerikára és a Karib-térségre történő kiterjesztését, és – hangsúlyozva, hogy meg kell határozni az említett régiókkal folytatott párbeszéd konkrét módját – arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy haladjon tovább ebbe az irányba, és nyissa meg az utat az Afrikával, valamint az EU-t délről és délkeletről határoló régiókkal folytatandó szorosabb együttműködés és koordináció előtt. |
| --- | --- |

40.

üdvözli az általános megközelítés más országokra és régiókra, például Ázsiára, Latin-Amerikára és a Karib-térségre történő kiterjesztését, és – hangsúlyozva, hogy meg kell határozni az említett régiókkal folytatott párbeszéd konkrét módját – arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy haladjon tovább ebbe az irányba, és nyissa meg az utat az Afrikával, valamint az EU-t délről és délkeletről határoló régiókkal folytatandó szorosabb együttműködés és koordináció előtt.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 17-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Az RB „Közös bevándorláspolitika Európa számára” című véleménye (210/2008 fin).

1

(2)  COM(2007) 248 végleges; COM(2007) 780 végleges; COM(2008) 359 végleges; az Európai Unió Tanácsa, „Európai bevándorlási és menekültügyi paktum”, 13440/08, ASIM 72, Brüsszel, 2008. 09. 24., Limai Nyilatkozat, 2008. május 18.

2

(3)  Az Általános Ügyek Tanácsának 2914. ülése, Brüsszel, 2008. december 8.

3

(4)  Az Általános Ügyek Tanácsának 2914. ülése, Brüsszel, 2008. december 8., 22. bek.

4

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/47

---

A Régiók Bizottsága véleménye „új lendület a biológiai sokféleség csökkenésének megállítása terén”

(2009/C 211/06)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | megállapítja, hogy kudarcot vallottak azok a szakpolitikák, amelyek arra irányultak, hogy 2010-re megfékezzék a biológiai sokféleség erózióját Európában. Ehhez ugyanis proaktív stratégiára van szükség, amely „rendszerszemléletű” gondolkodásban nyilvánul meg, és amelyhez hosszú távon, jóval 2010 után is támogatást kell nyújtani. Ebbe a stratégiába teljes mértékben be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat, és a tagállamoknak biztosítaniuk kell számukra a szükséges jogi és pénzügyi eszközöket; |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy kudarcot vallottak azok a szakpolitikák, amelyek arra irányultak, hogy 2010-re megfékezzék a biológiai sokféleség erózióját Európában. Ehhez ugyanis proaktív stratégiára van szükség, amely „rendszerszemléletű” gondolkodásban nyilvánul meg, és amelyhez hosszú távon, jóval 2010 után is támogatást kell nyújtani. Ebbe a stratégiába teljes mértékben be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat, és a tagállamoknak biztosítaniuk kell számukra a szükséges jogi és pénzügyi eszközöket;

| — | felkéri az Európai Uniót, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vezessenek be egy, a szubvenciók és támogatások környezetvédelmi feltételességére vonatkozó következetes rendszert. Az Európai Bizottságnak ösztönöznie kellene a tagállamokat, hogy vizsgálják felül adórendszerüket, és úgy alakítsák a nemzeti támogatási alapokat, hogy azok jobban kedvezzenek a biodiverzitásnak; |
| --- | --- |

—

felkéri az Európai Uniót, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vezessenek be egy, a szubvenciók és támogatások környezetvédelmi feltételességére vonatkozó következetes rendszert. Az Európai Bizottságnak ösztönöznie kellene a tagállamokat, hogy vizsgálják felül adórendszerüket, és úgy alakítsák a nemzeti támogatási alapokat, hogy azok jobban kedvezzenek a biodiverzitásnak;

| — | úgy véli, hogy a Natura 2000 területek hálózata a legtöbb tagállamban megerősítésre szorul, és felkéri a tagállamokat, hogy ezzel kapcsolatban vállaljanak felelősséget tengeri területeikért és talajvízkészleteikért. A Natura 2000 hálózathoz tartozó területekkel kapcsolatos olyan vagyongazdálkodási terveket kell kidolgozni és megvalósítani, amelyekben részt vesznek a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a magán földterületek és erőforrások tulajdonosai; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a Natura 2000 területek hálózata a legtöbb tagállamban megerősítésre szorul, és felkéri a tagállamokat, hogy ezzel kapcsolatban vállaljanak felelősséget tengeri területeikért és talajvízkészleteikért. A Natura 2000 hálózathoz tartozó területekkel kapcsolatos olyan vagyongazdálkodási terveket kell kidolgozni és megvalósítani, amelyekben részt vesznek a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a magán földterületek és erőforrások tulajdonosai;

| — | egy „ökológiai keret” – egy valóságos természeti infrastruktúra – sürgős létrehozását szorgalmazza, és azt kéri, hogy mindent kövessenek el annak érdekében, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása ellen folytatott küzdelmet szolgáló intézkedések ne legyenek káros hatással a biológiai sokféleségre. Ezenkívül úgy véli, hogy az invazív fajok ellen folytatott küzdelem stratégiája kizárólag európai szinten lehet hatékony; |
| --- | --- |

—

egy „ökológiai keret” – egy valóságos természeti infrastruktúra – sürgős létrehozását szorgalmazza, és azt kéri, hogy mindent kövessenek el annak érdekében, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása ellen folytatott küzdelmet szolgáló intézkedések ne legyenek káros hatással a biológiai sokféleségre. Ezenkívül úgy véli, hogy az invazív fajok ellen folytatott küzdelem stratégiája kizárólag európai szinten lehet hatékony;

| — | úgy véli, hogy a biológiai sokféleség megőrzését célzó stratégia sikerének egyik záloga az, ha azt minden ember átérzi, ezért arra ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vegyenek részt minőségi tájékoztatási és képzési programok létrehozásában, illetve igényeljenek támogatást ehhez. |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a biológiai sokféleség megőrzését célzó stratégia sikerének egyik záloga az, ha azt minden ember átérzi, ezért arra ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vegyenek részt minőségi tájékoztatási és képzési programok létrehozásában, illetve igényeljenek támogatást ehhez.

| Előadó | René SOUCHON (FR/PSE) Auvergne Régió Önkormányzatának elnöke |
| --- | --- |

Előadó

René SOUCHON (FR/PSE) Auvergne Régió Önkormányzatának elnöke

Referenciaszövegek

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai gazdasági és szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Félidős értékelés az Európai Közösség biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési terve végrehajtásáról

COM(2008) 864 végleges

és

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai gazdasági és szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az invazív fajokra vonatkozó európai uniós stratégia felé

COM(2008) 789 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | megállapítja – a tudósok és a kutatók véleményére támaszkodva –, hogy a növény- és az állatfajok sokkal gyorsabban pusztulnak, mint korábban bármikor a földi élet kialakulása óta, |
| --- | --- |

1.

megállapítja – a tudósok és a kutatók véleményére támaszkodva –, hogy a növény- és az állatfajok sokkal gyorsabban pusztulnak, mint korábban bármikor a földi élet kialakulása óta,

| 2. | megállapítja, hogy a biológiai sokféleség szerepe az emberiség fennmaradása szempontjából – különösen az ökoszisztéma-szolgáltatások révén – a jövő és a jelen kor nemzedékei szempontjából egyaránt rendkívül fontos; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a biológiai sokféleség szerepe az emberiség fennmaradása szempontjából – különösen az ökoszisztéma-szolgáltatások révén – a jövő és a jelen kor nemzedékei szempontjából egyaránt rendkívül fontos;

| 3. | rámutat, hogy az éghajlat máris hatással van az élő fajok dinamizmusára és megoszlására; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az éghajlat máris hatással van az élő fajok dinamizmusára és megoszlására;

| 4. | megállapítja, hogy az ember képtelen kizárólag ásványi környezetben élni, és ebből azt a következtetést vonja le, hogy a biológiai sokféleség módosulása vagy eróziója drámai következményekkel jár majd az emberiségre nézve; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az ember képtelen kizárólag ásványi környezetben élni, és ebből azt a következtetést vonja le, hogy a biológiai sokféleség módosulása vagy eróziója drámai következményekkel jár majd az emberiségre nézve;

| 5. | megállapítja, hogy a biológiai sokféleség pusztulását és az ökoszisztéma-szolgáltatások háttérbe szorulását máris negatív társadalmi és gazdasági hatások kísérik; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a biológiai sokféleség pusztulását és az ökoszisztéma-szolgáltatások háttérbe szorulását máris negatív társadalmi és gazdasági hatások kísérik;

| 6. | megállapítja, hogy a biológiai sokféleség erózióját elsősorban a talaj nem természetes célokra történő igénybevétele, a természetes élőhelyek szétszórtsága, az egzotikus növényi, illetve állati fajok populációinak terjedése, az intenzív mezőgazdasági művelés, az éghajlatváltozás, valamint a különböző típusú szennyezések okozzák; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a biológiai sokféleség erózióját elsősorban a talaj nem természetes célokra történő igénybevétele, a természetes élőhelyek szétszórtsága, az egzotikus növényi, illetve állati fajok populációinak terjedése, az intenzív mezőgazdasági művelés, az éghajlatváltozás, valamint a különböző típusú szennyezések okozzák;

| 7. | megállapítja, hogy a biológiai sokféleséget – annak globális megőrzéséhez – helyi és regionális szinten kell kezelni és megóvni, és elismeri, hogy ennek érdekében össze kell fogni a biodiverzitás megóvásában érintett helyi szereplőket: mindenekelőtt a vállalatokat, egyesületeket, a vidéki területek tulajdonosait és kezelőit, a tudósokat, a politikai döntéshozókat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a biológiai sokféleséget – annak globális megőrzéséhez – helyi és regionális szinten kell kezelni és megóvni, és elismeri, hogy ennek érdekében össze kell fogni a biodiverzitás megóvásában érintett helyi szereplőket: mindenekelőtt a vállalatokat, egyesületeket, a vidéki területek tulajdonosait és kezelőit, a tudósokat, a politikai döntéshozókat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat;

Általános megállapítások és a helyi és regionális önkormányzatok szerepe

| 8. | úgy véli, hogy az emberiségre nézve a biológiai sokféleség pusztulása az éghajlatváltozáshoz hasonlóan rendkívül súlyos következményekkel járhat, |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az emberiségre nézve a biológiai sokféleség pusztulása az éghajlatváltozáshoz hasonlóan rendkívül súlyos következményekkel járhat,

| 9. | megállapítja, hogy a hangoztatott célkitűzések, illetve a megvalósított intézkedések és az azokhoz felhasznált eszközök között tátongó szakadéknak betudhatóan kudarcot vallottak azok a szakpolitikák, amelyek arra irányultak, hogy már 2010-re fékezzék meg a biológiai sokféleség erózióját Európában; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a hangoztatott célkitűzések, illetve a megvalósított intézkedések és az azokhoz felhasznált eszközök között tátongó szakadéknak betudhatóan kudarcot vallottak azok a szakpolitikák, amelyek arra irányultak, hogy már 2010-re fékezzék meg a biológiai sokféleség erózióját Európában;

| 10. | ugyanakkor leszögezi, hogy egyes egyedi intézkedések – mint például egyes növény-, illetve állatfajra (dögkeselyű, vidra, örvös lúd (Branta bernicla) stb.), illetve élőhelyre (Rajna-menti ártéri erdők, Temze stb.) vonatkozó megóvási tervek, valamint egyes minősített területeken alkalmazott gazdálkodási tervek sikerrel jártak; |
| --- | --- |

10.

ugyanakkor leszögezi, hogy egyes egyedi intézkedések – mint például egyes növény-, illetve állatfajra (dögkeselyű, vidra, örvös lúd (Branta bernicla) stb.), illetve élőhelyre (Rajna-menti ártéri erdők, Temze stb.) vonatkozó megóvási tervek, valamint egyes minősített területeken alkalmazott gazdálkodási tervek sikerrel jártak;

| 11. | sürgetőnek véli, hogy a biológiai sokféleségnek és az ökoszisztéma-rendszerek szolgáltatásainak tartós megőrzését célzó, illetve az azt eredményező stratégiák és programok – például az Európai Tájvédelmi Egyezmény valamennyi tagállamban történő végrehajtásának keretében – újabb lendületet kapjanak annak érdekében, hogy az alkalmazott eszközök kézzelfogható eredményeket hozzanak; |
| --- | --- |

11.

sürgetőnek véli, hogy a biológiai sokféleségnek és az ökoszisztéma-rendszerek szolgáltatásainak tartós megőrzését célzó, illetve az azt eredményező stratégiák és programok – például az Európai Tájvédelmi Egyezmény valamennyi tagállamban történő végrehajtásának keretében – újabb lendületet kapjanak annak érdekében, hogy az alkalmazott eszközök kézzelfogható eredményeket hozzanak;

| 12. | ebből a célból szükségesnek tartja a regionális és helyi önkormányzatok intenzív bevonását a programok kidolgozásába éppúgy, mint végrehajtásába, illetve olyan jogi és pénzügyi eszközökkel való felruházásukat, amelyek a fenntarthatóság keretében megfelelnek az ezzel járó felelősségi köröknek; |
| --- | --- |

12.

ebből a célból szükségesnek tartja a regionális és helyi önkormányzatok intenzív bevonását a programok kidolgozásába éppúgy, mint végrehajtásába, illetve olyan jogi és pénzügyi eszközökkel való felruházásukat, amelyek a fenntarthatóság keretében megfelelnek az ezzel járó felelősségi köröknek;

| 13. | megállapítja, hogy a társadalmak természeti erőforrásokkal és környezetekkel szemben tanúsított magatartását (az erőforrások felhasználása, illetve kiaknázása, területfelhasználás, területhasznosítás stb.) mindenekelőtt a természet kulturális hagyományaikban betöltött szerepe határozza meg; felkéri az EU-t, hogy működjék közre a biológiai sokféleség olyan új kulturális megközelítésének kialakításában, amelyben globális összefüggésként kapcsolódnak össze egymással az etikai szempontok (azaz a természet önmagáért való értéke és az emberiség öröksége), illetve az ökoszisztéma-szolgáltatásokból fakadó hasznossági szempontok; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy a társadalmak természeti erőforrásokkal és környezetekkel szemben tanúsított magatartását (az erőforrások felhasználása, illetve kiaknázása, területfelhasználás, területhasznosítás stb.) mindenekelőtt a természet kulturális hagyományaikban betöltött szerepe határozza meg; felkéri az EU-t, hogy működjék közre a biológiai sokféleség olyan új kulturális megközelítésének kialakításában, amelyben globális összefüggésként kapcsolódnak össze egymással az etikai szempontok (azaz a természet önmagáért való értéke és az emberiség öröksége), illetve az ökoszisztéma-szolgáltatásokból fakadó hasznossági szempontok;

| 14. | megjegyzi, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzéséhez (a talajerózió elleni védekezés, víztisztítás stb.) olyan tudatos stratégiára van szükség, amely „rendszerszemléletű” gondolkodásban (azaz különböző, egymással dinamikus kapcsolatban levő elemek logikus és koherens egységben való kezelésében) nyilvánul meg, és amelyhez kifejezetten hosszú távon – azaz jóval 2010 után – is támogatást kell nyújtani. E stratégiában a helyi és regionális önkormányzatoknak kiemelt szerepet kell juttatni; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzéséhez (a talajerózió elleni védekezés, víztisztítás stb.) olyan tudatos stratégiára van szükség, amely „rendszerszemléletű” gondolkodásban (azaz különböző, egymással dinamikus kapcsolatban levő elemek logikus és koherens egységben való kezelésében) nyilvánul meg, és amelyhez kifejezetten hosszú távon – azaz jóval 2010 után – is támogatást kell nyújtani. E stratégiában a helyi és regionális önkormányzatoknak kiemelt szerepet kell juttatni;

| 15. | hangot ad abbéli óhajának, hogy a biodiverzitás megőrzése jóval 2010 után is az összekötő kapocs szerepét töltse be a területgazdálkodásban és a területfejlesztésben mind vidéki, mind városi vonatkozásban; |
| --- | --- |

15.

hangot ad abbéli óhajának, hogy a biodiverzitás megőrzése jóval 2010 után is az összekötő kapocs szerepét töltse be a területgazdálkodásban és a területfejlesztésben mind vidéki, mind városi vonatkozásban;

| 16. | kifejezésre juttatja abbéli óhaját, hogy a biológiai sokféleség megőrzése jóval 2010 után is az európai szakpolitikák, stratégiák és programok kulcsfontosságú elemeként szerepeljen. Ennek az átfogó jellegű, a többi témakörrel szerves egységet alkotó kérdésnek olyan vezérfonalként kell szolgálnia, amely biztosítja a különböző területfejlesztési és -felhasználási szakpolitikák közötti kézzelfogható és nélkülözhetetlen koherenciát; ehhez azonban az Európai Bizottság különböző igazgatóságai közötti szoros együttműködésre, valamint a helyi és regionális önkormányzatok fokozott mozgósítására is szükség van; |
| --- | --- |

16.

kifejezésre juttatja abbéli óhaját, hogy a biológiai sokféleség megőrzése jóval 2010 után is az európai szakpolitikák, stratégiák és programok kulcsfontosságú elemeként szerepeljen. Ennek az átfogó jellegű, a többi témakörrel szerves egységet alkotó kérdésnek olyan vezérfonalként kell szolgálnia, amely biztosítja a különböző területfejlesztési és -felhasználási szakpolitikák közötti kézzelfogható és nélkülözhetetlen koherenciát; ehhez azonban az Európai Bizottság különböző igazgatóságai közötti szoros együttműködésre, valamint a helyi és regionális önkormányzatok fokozott mozgósítására is szükség van;

| 17. | üdvözli a tagállamok és az Európai Bizottság által kidolgozott módszer határozottságát, amelynek következtében elkészülhetett a biológiai sokféleség, illetve a cselekvési programok megvalósításának helyzetét összefoglaló félidős mérleg; e módszer alapja a tagállamok által a projektek megvalósításával kapcsolatban elvégzett önértékelés, amelyet az Európai Bizottság egységes elemzés formájában összegez; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a tagállamok és az Európai Bizottság által kidolgozott módszer határozottságát, amelynek következtében elkészülhetett a biológiai sokféleség, illetve a cselekvési programok megvalósításának helyzetét összefoglaló félidős mérleg; e módszer alapja a tagállamok által a projektek megvalósításával kapcsolatban elvégzett önértékelés, amelyet az Európai Bizottság egységes elemzés formájában összegez;

| 18. | üdvözli az 2008/2210(INI) érintetlen természeti – avagy „wilderness” – területek, azaz emberi tevékenység nyomán csak kevéssé módosult európai természeti területek hálózata szükségességének elismeréséről szóló, 2009. február 3-án egyhangúlag elfogadott európai parlamenti állásfoglalást (2008/2210{INI}) és azt, hogy a cseh elnökség „Conference on Wilderness and Large Natural Habitat Areas in Europe” címmel 2009. május 27–28-án konferenciát tartott a témában; |
| --- | --- |

18.

üdvözli az 2008/2210(INI) érintetlen természeti – avagy „wilderness” – területek, azaz emberi tevékenység nyomán csak kevéssé módosult európai természeti területek hálózata szükségességének elismeréséről szóló, 2009. február 3-án egyhangúlag elfogadott európai parlamenti állásfoglalást (2008/2210{INI}) és azt, hogy a cseh elnökség „Conference on Wilderness and Large Natural Habitat Areas in Europe” címmel 2009. május 27–28-án konferenciát tartott a témában;

| 19. | észrevételezi, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható megőrzéséhez egyszerre van szükség helyi szintű intézkedésekre és globális megfontolásokra, amelyeket a közigazgatási határokat átlépő ökoszisztémák működése tesz szükségessé. Ettől függenek többek között a lakosságnak nyújtott szolgáltatások is; |
| --- | --- |

19.

észrevételezi, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható megőrzéséhez egyszerre van szükség helyi szintű intézkedésekre és globális megfontolásokra, amelyeket a közigazgatási határokat átlépő ökoszisztémák működése tesz szükségessé. Ettől függenek többek között a lakosságnak nyújtott szolgáltatások is;

| 20. | felkéri a tagállamokat, hogy a természeti környezetre és a biológiai sokféleségre nehezedő nyomás minimalizálása érdekében alkalmazzák szigorúan a 2001/42/EK irányelv (stratégiai környezeti vizsgálatok (EES/SEA)), a 85/337/EK irányelv (környezeti hatásvizsgálatok (EIS/EIA)) rendelkezéseit, valamint a Natura 2000 eljárást; |
| --- | --- |

20.

felkéri a tagállamokat, hogy a természeti környezetre és a biológiai sokféleségre nehezedő nyomás minimalizálása érdekében alkalmazzák szigorúan a 2001/42/EK irányelv (stratégiai környezeti vizsgálatok (EES/SEA)), a 85/337/EK irányelv (környezeti hatásvizsgálatok (EIS/EIA)) rendelkezéseit, valamint a Natura 2000 eljárást;

| 21. | úgy véli, hogy a biodiverzitás pusztulásának megfékezésére vonatkozó célkitűzés eléréséhez a biológiai sokféleség megőrzésének stratégiája nem nélkülözheti az erős céltudatosságot. Ennélfogva e stratégiának gazdasági, illetve pénzügyi szempontokat is tartalmaznia kell, valamint ösztönzőleg kell hatnia a helyi és regionális önkormányzatokra, valamint a földtulajdonosokra. A stratégiákat a természeti rendszerek különböző szintjein kell megtervezni és megvalósítani, hogy biztosítható legyen koherenciájuk, és hogy mindenki tartsa magát hozzájuk; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a biodiverzitás pusztulásának megfékezésére vonatkozó célkitűzés eléréséhez a biológiai sokféleség megőrzésének stratégiája nem nélkülözheti az erős céltudatosságot. Ennélfogva e stratégiának gazdasági, illetve pénzügyi szempontokat is tartalmaznia kell, valamint ösztönzőleg kell hatnia a helyi és regionális önkormányzatokra, valamint a földtulajdonosokra. A stratégiákat a természeti rendszerek különböző szintjein kell megtervezni és megvalósítani, hogy biztosítható legyen koherenciájuk, és hogy mindenki tartsa magát hozzájuk;

| 22. | felkéri az Európai Uniót, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vezessenek be egy, a szubvenciók és támogatások környezetvédelmi feltételességére vonatkozó következetes rendszert, amelynek alapjául olyan világos mutatók szolgálnak, mint a biodiverzitást és annak összefüggéseit integráló SEBI-2010 projekt keretében tökéletesítés alatt álló mutatók; |
| --- | --- |

22.

felkéri az Európai Uniót, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vezessenek be egy, a szubvenciók és támogatások környezetvédelmi feltételességére vonatkozó következetes rendszert, amelynek alapjául olyan világos mutatók szolgálnak, mint a biodiverzitást és annak összefüggéseit integráló SEBI-2010 projekt keretében tökéletesítés alatt álló mutatók;

| 23. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy saját hatáskörében ösztönözze egyrészt a tagállamok adórendszerének olyan felülvizsgálatát, amely kedvezőbb a biodiverzitás számára, másrészt pedig a vállalkozások és önkormányzatok támogatására szolgáló nemzeti eszközök ilyen célú kiigazítását például olyan intézkedések útján, mint a biogazdálkodásból származó vagy a Natura 2000-hez tartozó területeken termelt termények után fizetendő HÉA csökkentése. Kívánatosnak tartja ugyanis az alábbiakat: |
| --- | --- |

23.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy saját hatáskörében ösztönözze egyrészt a tagállamok adórendszerének olyan felülvizsgálatát, amely kedvezőbb a biodiverzitás számára, másrészt pedig a vállalkozások és önkormányzatok támogatására szolgáló nemzeti eszközök ilyen célú kiigazítását például olyan intézkedések útján, mint a biogazdálkodásból származó vagy a Natura 2000-hez tartozó területeken termelt termények után fizetendő HÉA csökkentése. Kívánatosnak tartja ugyanis az alábbiakat:

| 23.1 | egyfelől csökkenteni, sőt törölni kell az illetékeket és adókat, valamint azokat a támogatásokat, amelyek a biológiai sokféleségre nézve káros magatartásra sarkallnak, hogy belső koherencia jöjjön létre a biodiverzitás védelmében hozott nemzeti törvények és szabályok között; |
| --- | --- |

23.1

egyfelől csökkenteni, sőt törölni kell az illetékeket és adókat, valamint azokat a támogatásokat, amelyek a biológiai sokféleségre nézve káros magatartásra sarkallnak, hogy belső koherencia jöjjön létre a biodiverzitás védelmében hozott nemzeti törvények és szabályok között;

| 23.2 | másfelől növelni kell a támogatásokat, és ki kell szélesíteni a biodiverzitás szemszögéből kedvező magatartásformákat ösztönző adómentességek alkalmazási körét; |
| --- | --- |

23.2

másfelől növelni kell a támogatásokat, és ki kell szélesíteni a biodiverzitás szemszögéből kedvező magatartásformákat ösztönző adómentességek alkalmazási körét;

| 24. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a populációk egészségével és jóllétével kapcsolatos kritériumokon felül a biológiai sokféleség és a hozzá kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzésének legfontosabb követelményeit is építse bele azokba az európai szintű eszmecserékbe, amelyeknek témája a GDP kiszámítása során alkalmazott kritériumok felülvizsgálata (a jelenlegi számítási mód ugyanis kizárólag a pénzáramlást méri, a felhalmozott tőke nagyságát nem); például a véletlenszerű vagy szándékos szennyezések miatt szükségessé váló munkák költségét le kellene vonni, nem pedig hozzáadni, amint azt a jelenlegi gyakorlat diktálja; |
| --- | --- |

24.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a populációk egészségével és jóllétével kapcsolatos kritériumokon felül a biológiai sokféleség és a hozzá kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzésének legfontosabb követelményeit is építse bele azokba az európai szintű eszmecserékbe, amelyeknek témája a GDP kiszámítása során alkalmazott kritériumok felülvizsgálata (a jelenlegi számítási mód ugyanis kizárólag a pénzáramlást méri, a felhalmozott tőke nagyságát nem); például a véletlenszerű vagy szándékos szennyezések miatt szükségessé váló munkák költségét le kellene vonni, nem pedig hozzáadni, amint azt a jelenlegi gyakorlat diktálja;

| 25. | hangsúlyozottan felszólít rá, hogy a biológiai sokféleség pusztulásának megfékezését célzó intézkedéseknek 2010 után is legyen folytatásuk; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozottan felszólít rá, hogy a biológiai sokféleség pusztulásának megfékezését célzó intézkedéseknek 2010 után is legyen folytatásuk;

| 26. | úgy ítéli meg, hogy a gazdasági válságra adandó válasznak, melynek során átfogó szerkezeti átalakításokat kell végrehajtani, teljes mértékben magában kell foglalnia a biológiai sokféleség paramétereit. E környezetvédelmi téma jelentőségét minden területi szinten, és főként minden gazdasági tevékenység során jobban tekintetbe kell venni; |
| --- | --- |

26.

úgy ítéli meg, hogy a gazdasági válságra adandó válasznak, melynek során átfogó szerkezeti átalakításokat kell végrehajtani, teljes mértékben magában kell foglalnia a biológiai sokféleség paramétereit. E környezetvédelmi téma jelentőségét minden területi szinten, és főként minden gazdasági tevékenység során jobban tekintetbe kell venni;

Biológiai sokféleség az Európai Unióban

| 27. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy minél jobban meg lehessen szólítani az embereket, európai szinten kiemelten szükség van olyan tudatosan tervezett és koherens tevékenységekre, amelyek valamennyi helyi és regionális szinten – konkrétan a régiók szintjén – megjelennek; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy minél jobban meg lehessen szólítani az embereket, európai szinten kiemelten szükség van olyan tudatosan tervezett és koherens tevékenységekre, amelyek valamennyi helyi és regionális szinten – konkrétan a régiók szintjén – megjelennek;

| 28. | kiemeli a tudósokat és a politikusokat szorosan összefogó, a természeti források fenntartható felhasználását célzó Natura 2000 folyamat eredetiségét és hatékonyságát. Üdvözli az európai területek körülbelül 20 %-át lefedő övezetek kijelölését; |
| --- | --- |

28.

kiemeli a tudósokat és a politikusokat szorosan összefogó, a természeti források fenntartható felhasználását célzó Natura 2000 folyamat eredetiségét és hatékonyságát. Üdvözli az európai területek körülbelül 20 %-át lefedő övezetek kijelölését;

| 29. | ugyanakkor úgy véli, hogy a különleges természetmegőrzési területek (az élőhelyekről szóló 92/42/EK irányelv) és a különleges védelmi területek (a madárvédelemről szóló 79/409/EGK irányelv) hálózatát a legtöbb országban meg kell erősíteni: Ezenfelül felkéri a tagállamokat, hogy vállaljanak felelősséget tengeri területeikért és talajvízkészleteikért, |
| --- | --- |

29.

ugyanakkor úgy véli, hogy a különleges természetmegőrzési területek (az élőhelyekről szóló 92/42/EK irányelv) és a különleges védelmi területek (a madárvédelemről szóló 79/409/EGK irányelv) hálózatát a legtöbb országban meg kell erősíteni: Ezenfelül felkéri a tagállamokat, hogy vállaljanak felelősséget tengeri területeikért és talajvízkészleteikért,

| 30. | hangsúlyozza a tengeri és az édesvízi ökoszisztémák biológiai sokfélesége szempontjából egyaránt kulcsfontosságú élőhelynek számító, torkolatoknál található ökoszisztémák különös fontosságát, és egy, legalább a Natura 2000 hálózathoz tartozó területeken kötelező, integrált gazdálkodási terv révén a lehető legnagyobb figyelmet kéri számukra; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza a tengeri és az édesvízi ökoszisztémák biológiai sokfélesége szempontjából egyaránt kulcsfontosságú élőhelynek számító, torkolatoknál található ökoszisztémák különös fontosságát, és egy, legalább a Natura 2000 hálózathoz tartozó területeken kötelező, integrált gazdálkodási terv révén a lehető legnagyobb figyelmet kéri számukra;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a talaj minőségére és biológiai sokféleségére kiemelt figyelmet kell fordítani, hiszen a talaj bolygónk egyetlen olyan ökológiai eleme, amelyen minden olyan anyag és energia áthalad, amely az ökoszisztémák, azaz a fajok dinamizmusát hordozza. Számottevően meg kell erősíteni az immár kidolgozás alatt álló idevágó irányelv biológiai sokféleséget érintő vetületét; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a talaj minőségére és biológiai sokféleségére kiemelt figyelmet kell fordítani, hiszen a talaj bolygónk egyetlen olyan ökológiai eleme, amelyen minden olyan anyag és energia áthalad, amely az ökoszisztémák, azaz a fajok dinamizmusát hordozza. Számottevően meg kell erősíteni az immár kidolgozás alatt álló idevágó irányelv biológiai sokféleséget érintő vetületét;

| 32. | azt kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a talajvízrétegek szintjének és minőségének megőrzésére, ezeknek ugyanis rendkívül nagy a jelentőségük mind a talajok minősége és sokfélesége (különösen a mezőgazdaság esetében), mind a lakosság ivóvíz-ellátása szempontjából; |
| --- | --- |

32.

azt kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a talajvízrétegek szintjének és minőségének megőrzésére, ezeknek ugyanis rendkívül nagy a jelentőségük mind a talajok minősége és sokfélesége (különösen a mezőgazdaság esetében), mind a lakosság ivóvíz-ellátása szempontjából;

| 33. | hangot ad abbéli óhajának, hogy erősítsék meg a tudományos szervezetek és természetbúvár egyesületek szakértői és a politikai döntéshozók közötti operatív kapcsolatokat: a biodiverzitás tartós megőrzésével kapcsolatos célkitűzés eredményes megvalósítása tekintetében ugyanis a döntések és a programok végrehajtása egyaránt függ a tudományos szakemberek és a területek kezeléséért felelős személyek szakértelmétől; |
| --- | --- |

33.

hangot ad abbéli óhajának, hogy erősítsék meg a tudományos szervezetek és természetbúvár egyesületek szakértői és a politikai döntéshozók közötti operatív kapcsolatokat: a biodiverzitás tartós megőrzésével kapcsolatos célkitűzés eredményes megvalósítása tekintetében ugyanis a döntések és a programok végrehajtása egyaránt függ a tudományos szakemberek és a területek kezeléséért felelős személyek szakértelmétől;

| 34. | úgy ítéli meg, hogy a Natura 2000 hálózathoz tartozó területek kizárólag egy olyan vagyongazdálkodási rendszer megvalósulása esetén segítik elő maximálisan a biodiverzitás tartós megőrzését, amelyben a helyi és regionális önkormányzatoknak, valamint a magán földtulajdonosoknak aktív szerep jut; az a megállapítás, hogy vélhetően az európai érdekű fajok felének, illetve az élőhelyek háromnegyedének védettségi helyzete kedvezőtlen, jól mutatja, hogy mennyire sürgető e területek ad hoc kezelésének megszervezése; |
| --- | --- |

34.

úgy ítéli meg, hogy a Natura 2000 hálózathoz tartozó területek kizárólag egy olyan vagyongazdálkodási rendszer megvalósulása esetén segítik elő maximálisan a biodiverzitás tartós megőrzését, amelyben a helyi és regionális önkormányzatoknak, valamint a magán földtulajdonosoknak aktív szerep jut; az a megállapítás, hogy vélhetően az európai érdekű fajok felének, illetve az élőhelyek háromnegyedének védettségi helyzete kedvezőtlen, jól mutatja, hogy mennyire sürgető e területek ad hoc kezelésének megszervezése;

| 35. | úgy ítéli meg, hogy a Natura 2000 hálózatot és az érintetlen természeti területeket maradéktalanul be kell emelni a biodiverzitás területi megőrzésével kapcsolatos, a tagállamok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok által végrehajtott stratégiákba; |
| --- | --- |

35.

úgy ítéli meg, hogy a Natura 2000 hálózatot és az érintetlen természeti területeket maradéktalanul be kell emelni a biodiverzitás területi megőrzésével kapcsolatos, a tagállamok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok által végrehajtott stratégiákba;

| 36. | felszólít egy olyan ökológiai keret – egy valóságos természeti infrastruktúra – sürgős létrehozására, amely a helyi és regionális önkormányzatok, így a régiók mozgósításával biztosítja a Natura 2000 területek és elsősorban az érintetlen természeti területek, de ugyanígy a városi és városkörnyéki mezőgazdasági területek között is a funkcionális kapcsolatot. Ezt az ökológiai infrastruktúrát a meglévő és a majdan építendő közlekedési utak (autópályák és vasútvonalak stb.) nyomvonalának tervezésekor is szem előtt kell tartani annak érdekében, hogy e területek ne sérüljenek, és be kell építeni az új közös agrárpolitikába; |
| --- | --- |

36.

felszólít egy olyan ökológiai keret – egy valóságos természeti infrastruktúra – sürgős létrehozására, amely a helyi és regionális önkormányzatok, így a régiók mozgósításával biztosítja a Natura 2000 területek és elsősorban az érintetlen természeti területek, de ugyanígy a városi és városkörnyéki mezőgazdasági területek között is a funkcionális kapcsolatot. Ezt az ökológiai infrastruktúrát a meglévő és a majdan építendő közlekedési utak (autópályák és vasútvonalak stb.) nyomvonalának tervezésekor is szem előtt kell tartani annak érdekében, hogy e területek ne sérüljenek, és be kell építeni az új közös agrárpolitikába;

| 37. | megállapítja, hogy a Natura 2000 hálózathoz tartozó területek biológiai sokfélesége az utóbbi funkcionális jellemzőinél fogva ki van téve a környező területek rendkívül erős nyomásának, és úgy ítéli meg, hogy a Natura 2000 területekkel szomszédos övezetekben folytatott gazdálkodási módoknak tartósan hozzá kellene járulniuk az említett területeken található biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzéséhez; |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy a Natura 2000 hálózathoz tartozó területek biológiai sokfélesége az utóbbi funkcionális jellemzőinél fogva ki van téve a környező területek rendkívül erős nyomásának, és úgy ítéli meg, hogy a Natura 2000 területekkel szomszédos övezetekben folytatott gazdálkodási módoknak tartósan hozzá kellene járulniuk az említett területeken található biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzéséhez;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a halászati (KHP) és a mezőgazdasági (KAP) politikák megerősítése mellett azok mélyreható felülvizsgálatára is szükség van, valamint azt, hogy erdészeti szakpolitikára is szükség lenne, amely hiánytalanul magába építené a biológiai sokféleség követelményeit és a támogatások ökológiai feltételességének elveit is; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a halászati (KHP) és a mezőgazdasági (KAP) politikák megerősítése mellett azok mélyreható felülvizsgálatára is szükség van, valamint azt, hogy erdészeti szakpolitikára is szükség lenne, amely hiánytalanul magába építené a biológiai sokféleség követelményeit és a támogatások ökológiai feltételességének elveit is;

| 39. | felszólít rá, hogy a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló 2008/1/EK irányelv I. mellékletét egészítsék ki a felszíni vizekben és a tengeri területeken folytatott akvakultúra-gyakorlatokkal – különösen, ha azok intenzív jellegűek; |
| --- | --- |

39.

felszólít rá, hogy a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló 2008/1/EK irányelv I. mellékletét egészítsék ki a felszíni vizekben és a tengeri területeken folytatott akvakultúra-gyakorlatokkal – különösen, ha azok intenzív jellegűek;

| 40. | javasolja a földrajzi eredetmegjelöléseket meghatározó kritériumok felülvizsgálatát oly módon, hogy az érintett gazdálkodási gyakorlatok tartalmazzák a biológiai sokféleség és a kölcsönhatások dinamizmusának követelményeit is; |
| --- | --- |

40.

javasolja a földrajzi eredetmegjelöléseket meghatározó kritériumok felülvizsgálatát oly módon, hogy az érintett gazdálkodási gyakorlatok tartalmazzák a biológiai sokféleség és a kölcsönhatások dinamizmusának követelményeit is;

| 41. | üdvözli a Miniszterek Tanácsának 2009. március 2-i, a géntechnológiával módosított növényekkel kapcsolatban az elővigyázatosság elvének alkalmazásáról szóló határozatát (a 2005. február 4-én aláírt Firenzei Charta), amelynek – az 1998. június 25-i Aarhusi Egyezménynek megfelelően – a lehető legnagyobb átláthatóság közepette megvalósuló legszigorúbb alkalmazását tartaná kívánatosnak; |
| --- | --- |

41.

üdvözli a Miniszterek Tanácsának 2009. március 2-i, a géntechnológiával módosított növényekkel kapcsolatban az elővigyázatosság elvének alkalmazásáról szóló határozatát (a 2005. február 4-én aláírt Firenzei Charta), amelynek – az 1998. június 25-i Aarhusi Egyezménynek megfelelően – a lehető legnagyobb átláthatóság közepette megvalósuló legszigorúbb alkalmazását tartaná kívánatosnak;

| 42. | aggodalmát fejezi ki az energianövények termesztésével járó esetleges következmények (agroüzemanyagok) miatt, hiszen ez a tevékenység rendkívül területigényes, ami – például a kötelező területpihentetés 2008 őszétől életbe lépő eltörlésével – hatványozottan ösztönözné mindenekelőtt az ugarok és az érintetlen természeti területek beépítését, és hozzájárul a déli országok elsivatagosodásához. Az RB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy értékelje az agroüzemanyagok biodiverzitásra, környezetre és az ökoszisztémákra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

42.

aggodalmát fejezi ki az energianövények termesztésével járó esetleges következmények (agroüzemanyagok) miatt, hiszen ez a tevékenység rendkívül területigényes, ami – például a kötelező területpihentetés 2008 őszétől életbe lépő eltörlésével – hatványozottan ösztönözné mindenekelőtt az ugarok és az érintetlen természeti területek beépítését, és hozzájárul a déli országok elsivatagosodásához. Az RB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy értékelje az agroüzemanyagok biodiverzitásra, környezetre és az ökoszisztémákra gyakorolt hatását;

| 43. | megállapítja, hogy a fajok, az ökoszisztémák és az ezekhez kapcsolódó anyagáramlások gyakran átlépik a közigazgatási, így az országhatárokat, és ebből következően leszögezi, hogy a Natura 2000 hálózathoz tartozó területeket gyakran országhatárok szelik át; ezért javaslatot tesz egy európai szintű, határokon átívelő területi státusz, illetve minősítő címke létrehozására (Natura 2000, vagy akár természetvédelmi terület, illetve határokon átívelő regionális park) annak érdekében, hogy a biológiai sokféleség és az érintett ökoszisztémák koherens módon kezelhetők legyenek; |
| --- | --- |

43.

megállapítja, hogy a fajok, az ökoszisztémák és az ezekhez kapcsolódó anyagáramlások gyakran átlépik a közigazgatási, így az országhatárokat, és ebből következően leszögezi, hogy a Natura 2000 hálózathoz tartozó területeket gyakran országhatárok szelik át; ezért javaslatot tesz egy európai szintű, határokon átívelő területi státusz, illetve minősítő címke létrehozására (Natura 2000, vagy akár természetvédelmi terület, illetve határokon átívelő regionális park) annak érdekében, hogy a biológiai sokféleség és az érintett ökoszisztémák koherens módon kezelhetők legyenek;

| 44. | úgy véli, hogy a biológiai sokféleség megőrzését célzó stratégia sikerének egyik záloga, ha azt minden ember – az egyszerű polgároktól a gazdasági vezetőkig és a területek kezeléséért felelős személyekig –magáénak érzi. Ehhez nemcsak minőségi tájékoztatási és képzési programra van szükség a legkorszerűbb kommunikációs technológiák (internet) felhasználásával, hanem iskolai programokra is; ebben a lakossághoz közelebb működő helyi és regionális önkormányzatoknak – köztük a régióknak – is szerepet és támogatást kell kapni; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a biológiai sokféleség megőrzését célzó stratégia sikerének egyik záloga, ha azt minden ember – az egyszerű polgároktól a gazdasági vezetőkig és a területek kezeléséért felelős személyekig –magáénak érzi. Ehhez nemcsak minőségi tájékoztatási és képzési programra van szükség a legkorszerűbb kommunikációs technológiák (internet) felhasználásával, hanem iskolai programokra is; ebben a lakossághoz közelebb működő helyi és regionális önkormányzatoknak – köztük a régióknak – is szerepet és támogatást kell kapni;

| 45. | javaslatot tesz a biológiai sokféleségre és annak dinamikus kölcsönhatásaira kedvezően ható fellépések példáinak megjutalmazására azok nyilvánosságra hozatala útján; |
| --- | --- |

45.

javaslatot tesz a biológiai sokféleségre és annak dinamikus kölcsönhatásaira kedvezően ható fellépések példáinak megjutalmazására azok nyilvánosságra hozatala útján;

Közelebbről: az invazív fajok

| 46. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság kiemelt figyelmet fordít a helyi biodiverzitásra komoly veszélyt jelentő, invazívvá vált egzotikus fajok problémájára; |
| --- | --- |

46.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság kiemelt figyelmet fordít a helyi biodiverzitásra komoly veszélyt jelentő, invazívvá vált egzotikus fajok problémájára;

| 47. | megismétli ajánlását, amely az invazív fajok témakörének sürgős megvitatását tartalmazta (CdR 159/2006) egy olyan tudatosan vállalt és világos stratégia keretében, amelyben a helyi és regionális önkormányzatok is részt vesznek; elengedhetetlennek véli egy ad hoc irányelv meghozatalát; |
| --- | --- |

47.

megismétli ajánlását, amely az invazív fajok témakörének sürgős megvitatását tartalmazta (CdR 159/2006) egy olyan tudatosan vállalt és világos stratégia keretében, amelyben a helyi és regionális önkormányzatok is részt vesznek; elengedhetetlennek véli egy ad hoc irányelv meghozatalát;

| 48. | úgy véli, hogy az invazív fajok ellen folytatott küzdelem stratégiája kizárólag európai szinten lehet hatékony; ez a szabályozási előírások tekintetében az egyes tagállamok, míg a küzdelemmel kapcsolatos intézkedések tekintetében a tagállamok helyi és regionális önkormányzatainak koherens és hathatós részvételét feltételezi; úgy ítéli meg, hogy az invazív fajok felügyeletével, megelőzésével és felszámolásával kapcsolatos fellépések hatékonysága regionális szinten lenne a legmagasabb szintű; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az invazív fajok ellen folytatott küzdelem stratégiája kizárólag európai szinten lehet hatékony; ez a szabályozási előírások tekintetében az egyes tagállamok, míg a küzdelemmel kapcsolatos intézkedések tekintetében a tagállamok helyi és regionális önkormányzatainak koherens és hathatós részvételét feltételezi; úgy ítéli meg, hogy az invazív fajok felügyeletével, megelőzésével és felszámolásával kapcsolatos fellépések hatékonysága regionális szinten lenne a legmagasabb szintű;

| 49. | megállapítja, hogy – noha más területeken léteznek jogszabályok – európai szinten hiányoznak a megfelelő szabályozási előírások, holott az egzotikus növény- és állatfajok betelepítésének ellenőrzése ezt megkívánja; |
| --- | --- |

49.

megállapítja, hogy – noha más területeken léteznek jogszabályok – európai szinten hiányoznak a megfelelő szabályozási előírások, holott az egzotikus növény- és állatfajok betelepítésének ellenőrzése ezt megkívánja;

| 50. | sajnálatát fejezi ki a nemzeti előírások és intézkedések sokfélesége miatt, mert az jelentős akadály az invazív egzotikus fajok ellen folytatott küzdelem stratégiájának hatékonysága szempontjából, és felkéri a tagállamokat rá, hogy hozzanak egységes szabályozási rendelkezéseket; |
| --- | --- |

50.

sajnálatát fejezi ki a nemzeti előírások és intézkedések sokfélesége miatt, mert az jelentős akadály az invazív egzotikus fajok ellen folytatott küzdelem stratégiájának hatékonysága szempontjából, és felkéri a tagállamokat rá, hogy hozzanak egységes szabályozási rendelkezéseket;

| 51. | sürgetőnek tartja az Európában nem őshonos fajok – legalább is szándékos – behozatalának szigorú ellenőrzését célzó intézkedések bevezetését, azonban felhívja a figyelmet az idevágó határozatok mögött nyíltan vagy burkoltan meghúzódó indokokra és a legnagyobb etikai éberséget ajánlja; |
| --- | --- |

51.

sürgetőnek tartja az Európában nem őshonos fajok – legalább is szándékos – behozatalának szigorú ellenőrzését célzó intézkedések bevezetését, azonban felhívja a figyelmet az idevágó határozatok mögött nyíltan vagy burkoltan meghúzódó indokokra és a legnagyobb etikai éberséget ajánlja;

A biológiai sokféleség a világban és az EU

| 52. | elismeri, hogy az Európai Unió – történelme, illetve gazdasági kapcsolatai okán is – különösen nagy felelősséggel tartozik a világ biológiai sokféleségéért, ezért példaértékű szerepet kell betöltenie; |
| --- | --- |

52.

elismeri, hogy az Európai Unió – történelme, illetve gazdasági kapcsolatai okán is – különösen nagy felelősséggel tartozik a világ biológiai sokféleségéért, ezért példaértékű szerepet kell betöltenie;

| 53. | hangsúlyozottan felhívja a figyelmet rá, hogy a természetes, a géntechnológiával módosított, illetve a potenciálisan invazív fajok elterjedése szempontjából a piacok megnyitása jelentős kockázatokat rejt magában; ezért nyomatékosan felszólít rá, hogy a biodiverzitás követelményei valamennyi nemzetközi kereskedelmi megállapodásban szerepeljenek; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozottan felhívja a figyelmet rá, hogy a természetes, a géntechnológiával módosított, illetve a potenciálisan invazív fajok elterjedése szempontjából a piacok megnyitása jelentős kockázatokat rejt magában; ezért nyomatékosan felszólít rá, hogy a biodiverzitás követelményei valamennyi nemzetközi kereskedelmi megállapodásban szerepeljenek;

| 54. | felkéri a tagállamokat a szárazföldi és tengeri fajokkal szembeni maradéktalan felelősségvállalásra az európai határokon túl is, azaz az élő fajokban kimondottan gazdag, illetve eredeti ökoszisztémákkal rendelkező térségekben, még ha azok távol helyezkednek is el; |
| --- | --- |

54.

felkéri a tagállamokat a szárazföldi és tengeri fajokkal szembeni maradéktalan felelősségvállalásra az európai határokon túl is, azaz az élő fajokban kimondottan gazdag, illetve eredeti ökoszisztémákkal rendelkező térségekben, még ha azok távol helyezkednek is el;

| 55. | felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a régiók közötti nemzetközi együttműködés megvalósulását, mely együttműködés célja a biodiverzitás tartós megőrzését célzó gazdasági és pedagógiai fellépések támogatása olyan szinten, ahol a régiók egyszerre tölthetik be a végrehajtás előmozdítójának és támogatójának szerepét; |
| --- | --- |

55.

felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a régiók közötti nemzetközi együttműködés megvalósulását, mely együttműködés célja a biodiverzitás tartós megőrzését célzó gazdasági és pedagógiai fellépések támogatása olyan szinten, ahol a régiók egyszerre tölthetik be a végrehajtás előmozdítójának és támogatójának szerepét;

| 56. | hangsúlyozza egy biodiverzitással foglalkozó nemzetközi szakértői bizottság létrehozásának fontosságát, melynek során erőteljesen támaszkodni kell a létező szervezetekre, amilyen a biológiai sokféleséggel foglalkozó Európai Tematikus Központ, az IUCN vagy az IPBES (felállítása most van folyamatban); |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza egy biodiverzitással foglalkozó nemzetközi szakértői bizottság létrehozásának fontosságát, melynek során erőteljesen támaszkodni kell a létező szervezetekre, amilyen a biológiai sokféleséggel foglalkozó Európai Tematikus Központ, az IUCN vagy az IPBES (felállítása most van folyamatban);

A biológiai sokféleség és az éghajlatváltozás

| 57. | megállapítja, hogy az éghajlati viszonyok döntő befolyást gyakorolnak a fajokra és az ökoszisztémákra, azaz a biológiai sokféleségre, és emiatt – például az ökológiailag instabil rendszereknél – a rendszerből kiinduló megközelítést kell előnyben részesíteni a fajokból kiinduló megközelítéssel szemben. Egy természeti környezet létrehozásába való beruházás esetleg például új ökológiai rendszerek kialakulásához vezethet; |
| --- | --- |

57.

megállapítja, hogy az éghajlati viszonyok döntő befolyást gyakorolnak a fajokra és az ökoszisztémákra, azaz a biológiai sokféleségre, és emiatt – például az ökológiailag instabil rendszereknél – a rendszerből kiinduló megközelítést kell előnyben részesíteni a fajokból kiinduló megközelítéssel szemben. Egy természeti környezet létrehozásába való beruházás esetleg például új ökológiai rendszerek kialakulásához vezethet;

| 58. | kéri, hogy mindent kövessenek el annak érdekében, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása ellen folytatott küzdelmet szolgáló intézkedések ne járjanak károkozással a biológiai sokféleség szempontjából; |
| --- | --- |

58.

kéri, hogy mindent kövessenek el annak érdekében, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása ellen folytatott küzdelmet szolgáló intézkedések ne járjanak károkozással a biológiai sokféleség szempontjából;

| 59. | szükségesnek véli, hogy különösen az élelmiszer-előállítás és -fogyasztás helyszínei közelebb kerüljenek egymáshoz, hogy egyfelől így korlátozni lehessen a távolsági szállításból fakadó energiaköltségeket, másfelől nőjön az egyes országok függetlensége és önellátó élelmezése; |
| --- | --- |

59.

szükségesnek véli, hogy különösen az élelmiszer-előállítás és -fogyasztás helyszínei közelebb kerüljenek egymáshoz, hogy egyfelől így korlátozni lehessen a távolsági szállításból fakadó energiaköltségeket, másfelől nőjön az egyes országok függetlensége és önellátó élelmezése;

| 60. | ebből fakadóan megállapítja, hogy a fajok hozzájárulnak az üvegházhatást okozó gázok – így a szén-dioxid – mennyiségének világméretű bővüléséhez, és felszólít rá, hogy a biodiverzitás megőrzését szolgáló programokban tartsák szem előtt az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása csökkenésének célkitűzését, például az olyan szén-dioxid-csökkentő és oxigénnövelő életterek megtartásával, mint az erdei és vizes élőhelyek (mocsarak, tőzeglápok stb.); |
| --- | --- |

60.

ebből fakadóan megállapítja, hogy a fajok hozzájárulnak az üvegházhatást okozó gázok – így a szén-dioxid – mennyiségének világméretű bővüléséhez, és felszólít rá, hogy a biodiverzitás megőrzését szolgáló programokban tartsák szem előtt az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása csökkenésének célkitűzését, például az olyan szén-dioxid-csökkentő és oxigénnövelő életterek megtartásával, mint az erdei és vizes élőhelyek (mocsarak, tőzeglápok stb.);

| 61. | megállapítja, hogy a napjainkban ismét megújuló energiaforrásnak tekintett erdők újfent az érdeklődés középpontjában állnak, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ez nem vezethet egy monospecifikus, lerövidített működési ciklusokkal jellemezhető, a biológiai sokféleségre nézve ártalmas új gazdálkodás meghonosodásához; |
| --- | --- |

61.

megállapítja, hogy a napjainkban ismét megújuló energiaforrásnak tekintett erdők újfent az érdeklődés középpontjában állnak, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ez nem vezethet egy monospecifikus, lerövidített működési ciklusokkal jellemezhető, a biológiai sokféleségre nézve ártalmas új gazdálkodás meghonosodásához;

| 62. | nagy hangsúlyt fektet rá, hogy a megújuló energiák termelésével kapcsolatos jelenlegi beruházások és tevékenységek, amelyek az élőhely megváltozásával járnak, vagy károsan hatnak a biológiai sokféleségre (különösen a mini erőművek és a vízi erőművek), a természeti erőforrások használata során tartsanak tiszteletben bizonyos alapvető feltételeket, amelyek garantálják a folyami környezet potenciális biológiai sokféleségének fennmaradását és folyamatosságát. Ha a biológiai sokféleség tiszteletben tartása nyomán csökken egy bizonyos tevékenység hozama, ez semmiképpen nem jogosít fel kárpótlásképpen állami támogatásra, ugyanis egy kötelezettség teljesítéséről van szó. Feltétlenül garantálni kell a vízfolyás és a folyami síkság által alkotott ökológiai folyosót is, hogy az egyes közösségek ne szigetelődjenek el; |
| --- | --- |

62.

nagy hangsúlyt fektet rá, hogy a megújuló energiák termelésével kapcsolatos jelenlegi beruházások és tevékenységek, amelyek az élőhely megváltozásával járnak, vagy károsan hatnak a biológiai sokféleségre (különösen a mini erőművek és a vízi erőművek), a természeti erőforrások használata során tartsanak tiszteletben bizonyos alapvető feltételeket, amelyek garantálják a folyami környezet potenciális biológiai sokféleségének fennmaradását és folyamatosságát. Ha a biológiai sokféleség tiszteletben tartása nyomán csökken egy bizonyos tevékenység hozama, ez semmiképpen nem jogosít fel kárpótlásképpen állami támogatásra, ugyanis egy kötelezettség teljesítéséről van szó. Feltétlenül garantálni kell a vízfolyás és a folyami síkság által alkotott ökológiai folyosót is, hogy az egyes közösségek ne szigetelődjenek el;

A tudásalap

| 63. | külön kiemeli, hogy fontos megbízható ismeretekre szert tenni a biológiai sokféleségről, annak állapotáról és az ökoszisztémák funkcióiról, és e tudást a lehető legszélesebb körben hozzáférhetővé kell tenni; |
| --- | --- |

63.

külön kiemeli, hogy fontos megbízható ismeretekre szert tenni a biológiai sokféleségről, annak állapotáról és az ökoszisztémák funkcióiról, és e tudást a lehető legszélesebb körben hozzáférhetővé kell tenni;

| 64. | hangsúlyozza a természettudományok és az ökológia terén folytatott kutatások fontosságát. Ebben a tekintetben szükség van egy olyan tökéletesen védett és/vagy „wilderness” területekből álló hálózat létrehozására, ahol megfigyelhető, hogy az éghajlatváltozás miképpen hat a természetes dinamizmusokra; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza a természettudományok és az ökológia terén folytatott kutatások fontosságát. Ebben a tekintetben szükség van egy olyan tökéletesen védett és/vagy „wilderness” területekből álló hálózat létrehozására, ahol megfigyelhető, hogy az éghajlatváltozás miképpen hat a természetes dinamizmusokra;

| 65. | javaslatot tesz olyan kutatások támogatására, amelyek révén pontosabban mérhető és elemezhető a biológiai sokféleség és a belőle fakadó ökoszisztéma-szolgáltatások valós (mind kulturális, mind gazdasági) értéke; e kutatások rendszeresen egy asztalhoz ültetnék több érintett tudományterület szakembereit annak érdekében, hogy a természeti és kulturális elemeket egyaránt szem előtt tartó átfogó elképzelést alakítsanak ki; |
| --- | --- |

65.

javaslatot tesz olyan kutatások támogatására, amelyek révén pontosabban mérhető és elemezhető a biológiai sokféleség és a belőle fakadó ökoszisztéma-szolgáltatások valós (mind kulturális, mind gazdasági) értéke; e kutatások rendszeresen egy asztalhoz ültetnék több érintett tudományterület szakembereit annak érdekében, hogy a természeti és kulturális elemeket egyaránt szem előtt tartó átfogó elképzelést alakítsanak ki;

| 66. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy nemzeti és regionális szinten fel kell tárni és pontosan meg kell határozni a biológiai sokféleség pusztulásának és a hozzá kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatások visszaszorulásának elsődleges okait annak érdekében, hogy ki lehessen dolgozni és meg lehessen valósítani az ezek megőrzését célzó hatékony stratégiákat; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy nemzeti és regionális szinten fel kell tárni és pontosan meg kell határozni a biológiai sokféleség pusztulásának és a hozzá kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatások visszaszorulásának elsődleges okait annak érdekében, hogy ki lehessen dolgozni és meg lehessen valósítani az ezek megőrzését célzó hatékony stratégiákat;

| 67. | hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van európai szinten egységes és hatékony (például a SEBI-2010 mutatóihoz hasonló) mutatószámok kidolgozására és tökéletesítésére – mely mutatószámokkal operatív módon figyelemmel kísérhető a biológiai sokféleség alakulása, állapota, valamint az ökoszisztémák funkcionalitása; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van európai szinten egységes és hatékony (például a SEBI-2010 mutatóihoz hasonló) mutatószámok kidolgozására és tökéletesítésére – mely mutatószámokkal operatív módon figyelemmel kísérhető a biológiai sokféleség alakulása, állapota, valamint az ökoszisztémák funkcionalitása;

| 68. | felkéri a tagállamokat, hogy állítsák helyre és újítsák meg a természetes körülmények között (in situ) zajló természettudományos, valamint a fajok és az ökoszisztémák meghatározásával kapcsolatos felsőoktatást; |
| --- | --- |

68.

felkéri a tagállamokat, hogy állítsák helyre és újítsák meg a természetes körülmények között (in situ) zajló természettudományos, valamint a fajok és az ökoszisztémák meghatározásával kapcsolatos felsőoktatást;

| 69. | felkéri a tagállamokat, hogy a biodiverzitás oktatását építsék be a felsőfokú műszaki tanulmányok és a szakképzés (területrendezés, mezőgazdaság, infrastruktúraépítés, gazdaság, várostervezés stb.) tantervébe. |
| --- | --- |

69.

felkéri a tagállamokat, hogy a biodiverzitás oktatását építsék be a felsőfokú műszaki tanulmányok és a szakképzés (területrendezés, mezőgazdaság, infrastruktúraépítés, gazdaság, várostervezés stb.) tantervébe.

A főbb támogató intézkedések

| 70. | hangsúlyozza annak sürgető fontosságát, hogy a nemzeti, helyi és regionális önkormányzatokat lássák el a szükséges emberi, technikai és pénzügyi eszközökkel ahhoz, hogy támogatni tudják a tartós, azaz a 2010 után is folytatódó programokat, ezáltal biztosítva a biodiverzitás hosszú távú megőrzését; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza annak sürgető fontosságát, hogy a nemzeti, helyi és regionális önkormányzatokat lássák el a szükséges emberi, technikai és pénzügyi eszközökkel ahhoz, hogy támogatni tudják a tartós, azaz a 2010 után is folytatódó programokat, ezáltal biztosítva a biodiverzitás hosszú távú megőrzését;

| 71. | kéri a megfelelő költségvetési keretösszegek megemelését és az engedélyezési eljárások olyan egyszerűsítését – mindenekelőtt a LIFE+-szal kapcsolatban –, amely nem csökkenti a biológiai sokféleség előnyeit, valamint az ERFA, az EMVA és az EHA alapjainak a biodiverzitás érdekében történő eredményesebb felhasználását; |
| --- | --- |

71.

kéri a megfelelő költségvetési keretösszegek megemelését és az engedélyezési eljárások olyan egyszerűsítését – mindenekelőtt a LIFE+-szal kapcsolatban –, amely nem csökkenti a biológiai sokféleség előnyeit, valamint az ERFA, az EMVA és az EHA alapjainak a biodiverzitás érdekében történő eredményesebb felhasználását;

| 72. | kifejezésre juttatja abbéli óhaját, hogy a vonatkozó pénzügyi támogatások megítélése során alkalmazzák következetesen – a SEBI-2010 mutatóihoz hasonlóan világos és megbízható mutatókat tartalmazó kritériumok alapján – a szigorú környezetvédelmi feltételességet; |
| --- | --- |

72.

kifejezésre juttatja abbéli óhaját, hogy a vonatkozó pénzügyi támogatások megítélése során alkalmazzák következetesen – a SEBI-2010 mutatóihoz hasonlóan világos és megbízható mutatókat tartalmazó kritériumok alapján – a szigorú környezetvédelmi feltételességet;

| 73. | nyomatékosan hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az adminisztratív és a logisztikai egységek – függetlenül attól, hogy az Európai Bizottságot, a tagállamokat vagy a regionális és helyi önkormányzatokat képviselik – már egy adott projekt megtervezésétől kezdve szoros együttműködésben dolgozzanak egymással a „rendszerszemléletű” megközelítés (azaz a különböző, egymással dinamikus kapcsolatban levő elemek egységét szem előtt tartó koherens logika érvényesülésének) biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

73.

nyomatékosan hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az adminisztratív és a logisztikai egységek – függetlenül attól, hogy az Európai Bizottságot, a tagállamokat vagy a regionális és helyi önkormányzatokat képviselik – már egy adott projekt megtervezésétől kezdve szoros együttműködésben dolgozzanak egymással a „rendszerszemléletű” megközelítés (azaz a különböző, egymással dinamikus kapcsolatban levő elemek egységét szem előtt tartó koherens logika érvényesülésének) biztosítása érdekében;

| 74. | nyomatékosan hangsúlyozza a tudományos – mindenekelőtt a természettudományok és az ökológia területén folytatott – kutatási programok fontosságát, melyek révén megszerezhető az a tudás, amely nélkülözhetetlen a biológiai sokféleség pusztulásának megfékezésével kapcsolatos célkitűzés eléréséhez, és hangsúlyozza, mennyire fontos az ismeretek fejlesztését és a tudományos pályafutások fejlesztését (például európai ösztöndíjak révén) célzó programoknak a biodiverzitáshoz kapcsolódó témákra való irányítása mind a természettudományok, mind a társadalomtudományok terén; |
| --- | --- |

74.

nyomatékosan hangsúlyozza a tudományos – mindenekelőtt a természettudományok és az ökológia területén folytatott – kutatási programok fontosságát, melyek révén megszerezhető az a tudás, amely nélkülözhetetlen a biológiai sokféleség pusztulásának megfékezésével kapcsolatos célkitűzés eléréséhez, és hangsúlyozza, mennyire fontos az ismeretek fejlesztését és a tudományos pályafutások fejlesztését (például európai ösztöndíjak révén) célzó programoknak a biodiverzitáshoz kapcsolódó témákra való irányítása mind a természettudományok, mind a társadalomtudományok terén;

| 75. | kiemeli azon – különösképpen az iskolásokhoz, diákokhoz és általában véve a fiatalokhoz szóló – pedagógiai fellépések fontosságát, amelyek következtében a lakosság – azaz valamennyi társadalmi réteg – átérezheti a biodiverzitás kérdésével járó problémakört és napirenden tartásának fontosságát. Ezeknek az intézkedéseknek a helyi és a regionális önkormányzatok és a lakosság közötti közeli kapcsolatra kell támaszkodniuk; |
| --- | --- |

75.

kiemeli azon – különösképpen az iskolásokhoz, diákokhoz és általában véve a fiatalokhoz szóló – pedagógiai fellépések fontosságát, amelyek következtében a lakosság – azaz valamennyi társadalmi réteg – átérezheti a biodiverzitás kérdésével járó problémakört és napirenden tartásának fontosságát. Ezeknek az intézkedéseknek a helyi és a regionális önkormányzatok és a lakosság közötti közeli kapcsolatra kell támaszkodniuk;

Felügyelet

| 76. | emlékeztet rá, hogy a biológiai sokféleség megőrzésével kapcsolatos politika kézzelfogható eredményei hosszú távon, jóval 2010 vagy akár 2020 után jelentkeznek; ezért a két év alatt megvalósított célok értékelésekor csupán az vizsgálható, hogy a fellépések ténylegesen megvalósultak-e; |
| --- | --- |

76.

emlékeztet rá, hogy a biológiai sokféleség megőrzésével kapcsolatos politika kézzelfogható eredményei hosszú távon, jóval 2010 vagy akár 2020 után jelentkeznek; ezért a két év alatt megvalósított célok értékelésekor csupán az vizsgálható, hogy a fellépések ténylegesen megvalósultak-e;

| 77. | nyomatékosan emlékeztet rá, hogy a biológiai sokféleség értékelése nem alapulhat kizárólag az élő fajok számán, hanem az értékelés során figyelemmel kell lenni e fajok egymás közötti viszonyrendszerére, valamint az ökoszisztémák összetett voltára és funkcionalitására; |
| --- | --- |

77.

nyomatékosan emlékeztet rá, hogy a biológiai sokféleség értékelése nem alapulhat kizárólag az élő fajok számán, hanem az értékelés során figyelemmel kell lenni e fajok egymás közötti viszonyrendszerére, valamint az ökoszisztémák összetett voltára és funkcionalitására;

| 78. | arra ösztönzi a környezettel foglalkozó egyesületeket, hogy kiemelten kezeljék a biodiverzitás változásának nyomon követése és az ezzel kapcsolatos figyelemfelhívás során szerzett ismereteiket, és tájékoztassák ezekről a helyi és regionális önkormányzatokat; |
| --- | --- |

78.

arra ösztönzi a környezettel foglalkozó egyesületeket, hogy kiemelten kezeljék a biodiverzitás változásának nyomon követése és az ezzel kapcsolatos figyelemfelhívás során szerzett ismereteiket, és tájékoztassák ezekről a helyi és regionális önkormányzatokat;

| 79. | a félidős értékelés elkészítése érdekében indított folyamat meghosszabbításaként javaslatot tesz egy jelentős – adott esetben egy megerősített Európai Tematikus Központ részeként működő – „Biodiverzitást Megfigyelő Központ” felállítására. Kívánatos, hogy e Központ együttműködjék nemzeti, regionális és egyéb infranacionális szinteken működő megfigyelőközpontokkal. |
| --- | --- |

79.

a félidős értékelés elkészítése érdekében indított folyamat meghosszabbításaként javaslatot tesz egy jelentős – adott esetben egy megerősített Európai Tematikus Központ részeként működő – „Biodiverzitást Megfigyelő Központ” felállítására. Kívánatos, hogy e Központ együttműködjék nemzeti, regionális és egyéb infranacionális szinteken működő megfigyelőközpontokkal.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 18-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/54

---

A régiók Bizottsága véleménye az Európai Unió biohulladék-gazdálkodása

(2009/C 211/07)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | javasolja, hogy tagállami szinten vegyenek fontolóra intézkedéseket és korlátozásokat a biohulladék-gazdálkodással kapcsolatban. Az illetékes szerveknek – számos tagállamban a helyi és regionális önkormányzatoknak – a helyi adottságokhoz igazodó, környezetkímélő és hatékony biohulladék-kezelési módszereket kell kiválasztaniuk; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy tagállami szinten vegyenek fontolóra intézkedéseket és korlátozásokat a biohulladék-gazdálkodással kapcsolatban. Az illetékes szerveknek – számos tagállamban a helyi és regionális önkormányzatoknak – a helyi adottságokhoz igazodó, környezetkímélő és hatékony biohulladék-kezelési módszereket kell kiválasztaniuk;

| — | hangsúlyozza, hogy az átfogó cél a biohulladék keletkezésének elkerülése. Lépéseket javasol annak érdekében, hogy növekedjen a fogyasztók tudatossága, hogy kevesebb élelmiszert dobjanak ki, hogy támogatást kapjon az előretekintő várostervezés, az „okos kertészkedés” és a házi komposztálás, valamint hogy a közbeszerzést fontos eszköznek tekintsék ebből a szempontból; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy az átfogó cél a biohulladék keletkezésének elkerülése. Lépéseket javasol annak érdekében, hogy növekedjen a fogyasztók tudatossága, hogy kevesebb élelmiszert dobjanak ki, hogy támogatást kapjon az előretekintő várostervezés, az „okos kertészkedés” és a házi komposztálás, valamint hogy a közbeszerzést fontos eszköznek tekintsék ebből a szempontból;

| — | úgy véli, hogy az EU által meghatározott mennyiséget meghaladó, a tárolókba helyezhető biohulladék mennyiségének korlátozására irányuló tagállami intézkedések az infrastrukturális beruházások uniós támogatásával kombinálva felgyorsítják a hulladéklerakástól a biohulladék kezelésének más, fenntarthatóbb formái felé való átmenetet; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az EU által meghatározott mennyiséget meghaladó, a tárolókba helyezhető biohulladék mennyiségének korlátozására irányuló tagállami intézkedések az infrastrukturális beruházások uniós támogatásával kombinálva felgyorsítják a hulladéklerakástól a biohulladék kezelésének más, fenntarthatóbb formái felé való átmenetet;

| — | a biohulladékok szelektív gyűjtését kéri, hogy többek között a biohulladék minőségét is biztosítani lehessen. A biohulladék-gyűjtés formáit a helyi adottságoknak kellene meghatározniuk, és a biohulladék-gazdálkodás fejlesztésére szolgáló számos eszköz egyikeként a tagállamokban be kell vezetni; |
| --- | --- |

—

a biohulladékok szelektív gyűjtését kéri, hogy többek között a biohulladék minőségét is biztosítani lehessen. A biohulladék-gyűjtés formáit a helyi adottságoknak kellene meghatározniuk, és a biohulladék-gazdálkodás fejlesztésére szolgáló számos eszköz egyikeként a tagállamokban be kell vezetni;

| — | úgy véli, hogy a célok pontos meghatározásáról és keretbe ágyazásáról uniós szinten kell dönteni. Ehhez minden tagállamnak lehetőséget kell kapnia arra, hogy adottságaiból és igényeiből kiindulva meghatározhassa saját céljait. Uniós szinten progresszíven kell kitűzni a nem kötelező érvényű célokat, mivel a műtrágya előállítása garantált minőséget feltételez a biohulladék kezelése során. A potenciálisan környezet- és egészségkárosító anyagok esetében a biohulladékból készült komposztra és komposztszerű termékekre vonatkozó minőségi szabványokat Unió-szerte egységesen kell szabályozni. |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a célok pontos meghatározásáról és keretbe ágyazásáról uniós szinten kell dönteni. Ehhez minden tagállamnak lehetőséget kell kapnia arra, hogy adottságaiból és igényeiből kiindulva meghatározhassa saját céljait. Uniós szinten progresszíven kell kitűzni a nem kötelező érvényű célokat, mivel a műtrágya előállítása garantált minőséget feltételez a biohulladék kezelése során. A potenciálisan környezet- és egészségkárosító anyagok esetében a biohulladékból készült komposztra és komposztszerű termékekre vonatkozó minőségi szabványokat Unió-szerte egységesen kell szabályozni.

| Előadó | Mona-Lisa Norrman (SE/PES), a jämtlandi tartományi tanács tagja |
| --- | --- |

Előadó

Mona-Lisa Norrman (SE/PES), a jämtlandi tartományi tanács tagja

Referenciaszöveg

Zöld könyv az Európai Unió biohulladék-gazdálkodásáról

COM(2008) 811 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli a zöld könyvet és annak átfogó célját: azt, hogy a gazdasági növekedés ne járjon együtt növekvő mennyiségű hulladékkal az Európai Unióban. Ez a fenntartható fejlődésre irányuló uniós stratégia egyik fontos célja is, amelynek célja a magas szintű környezetvédelmi szabványok és a társadalmi kohézió összekapcsolása a fenntartható és dinamikus gazdasággal; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a zöld könyvet és annak átfogó célját: azt, hogy a gazdasági növekedés ne járjon együtt növekvő mennyiségű hulladékkal az Európai Unióban. Ez a fenntartható fejlődésre irányuló uniós stratégia egyik fontos célja is, amelynek célja a magas szintű környezetvédelmi szabványok és a társadalmi kohézió összekapcsolása a fenntartható és dinamikus gazdasággal;

| 2. | megállapítja, hogy a hulladék keletkezése és a hulladékgazdálkodás olyan környezeti és egészségügyi problémát jelent az Európai Unióban és a világban, amely általában közvetlenül érinti a helyi és regionális önkormányzatokat mint felelősöket és szervezőket. Megállapítja továbbá, hogy a hulladékgazdálkodás valamennyi szereplője felelősséggel tartozik a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításáért. A hulladékgazdálkodás ennek megfelelően általános gazdasági érdekű szolgáltatás az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a hulladék keletkezése és a hulladékgazdálkodás olyan környezeti és egészségügyi problémát jelent az Európai Unióban és a világban, amely általában közvetlenül érinti a helyi és regionális önkormányzatokat mint felelősöket és szervezőket. Megállapítja továbbá, hogy a hulladékgazdálkodás valamennyi szereplője felelősséggel tartozik a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításáért. A hulladékgazdálkodás ennek megfelelően általános gazdasági érdekű szolgáltatás az EK-Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | megállapítja, hogy az átfogó cél a biohulladék keletkezésének nagymértékű elkerülése. Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy ez az általános érdekű cél az EK-Szerződés 16. cikkével összhangban teljesüljön; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy az átfogó cél a biohulladék keletkezésének nagymértékű elkerülése. Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy ez az általános érdekű cél az EK-Szerződés 16. cikkével összhangban teljesüljön;

| 4. | megállapítja, hogy a szemétszállítás az EU-ban a közlekedés jelentős részét teszi ki, ez éghajlati problémákat okoz, amelyekkel foglalkozni kell. A biohulladék kezelésének ezért az EK-Szerződés 174. cikkének (2) bekezdésében foglalt elvvel összhangban kellene történnie, amely szerint a környezeti károkat elsődlegesen a forrásuknál kell elhárítani. Így tehát a közlekedési és az infrastruktúrával kapcsolatos szempontokat is figyelembe kell venni a biohulladék-gazdálkodás során. Fontos eszközt jelentenek ebben a munkában a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv értelmében kidolgozandó hulladékgazdálkodási tervek; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a szemétszállítás az EU-ban a közlekedés jelentős részét teszi ki, ez éghajlati problémákat okoz, amelyekkel foglalkozni kell. A biohulladék kezelésének ezért az EK-Szerződés 174. cikkének (2) bekezdésében foglalt elvvel összhangban kellene történnie, amely szerint a környezeti károkat elsődlegesen a forrásuknál kell elhárítani. Így tehát a közlekedési és az infrastruktúrával kapcsolatos szempontokat is figyelembe kell venni a biohulladék-gazdálkodás során. Fontos eszközt jelentenek ebben a munkában a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv értelmében kidolgozandó hulladékgazdálkodási tervek;

| 5. | megállapítja, hogy a zöld könyv számos politikaterületet érint: a hulladéktól, az éghajlattól, az energiától, a közlekedéstől kezdve a mezőgazdaságon, a fogyasztáson és az élelmiszer-termelésen keresztül a versenyig és a szabad mozgásig. Az RB abból indul ki, hogy az Európai Bizottság a hulladékgazdálkodás továbbfejlesztése során az EK-Szerződés 6. cikkét tartja szem előtt, és azokon a politikaterületeken, amelyek a biohulladék-gazdálkodás számára relevánsak, figyelembe veszi a környezetvédelmi szempontokat; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a zöld könyv számos politikaterületet érint: a hulladéktól, az éghajlattól, az energiától, a közlekedéstől kezdve a mezőgazdaságon, a fogyasztáson és az élelmiszer-termelésen keresztül a versenyig és a szabad mozgásig. Az RB abból indul ki, hogy az Európai Bizottság a hulladékgazdálkodás továbbfejlesztése során az EK-Szerződés 6. cikkét tartja szem előtt, és azokon a politikaterületeken, amelyek a biohulladék-gazdálkodás számára relevánsak, figyelembe veszi a környezetvédelmi szempontokat;

| 6. | fontosnak tartja a főként helyi biohulladék-piac kialakításának támogatását. A biohulladékot értékes természeti erőforrásnak kellene elismerni, mely komposztot termelhet, ami alapvetően fontos a talaj termékenységének megőrzéséhez, a magas energiaigényű műtrágyák használatának csökkentéséhez és a talaj vízmegtartó képességének növeléséhez (és ezért az áradások és a villámgyors árvizek csökkentéséhez). A biohulladék-piacnak az RB szerint a szerződésben foglalt alapelveket kell követnie, mégpedig az elővigyázatosság, a megelőzés és a „szennyező fizet” elvét. Ez lényeges előfeltétel ahhoz, hogy a biohulladék-gazdálkodásról szóló jövőbeli bizottsági javaslatok eleget tegyenek a polgárok elvárásainak és a hiteles cselekvéssel szemben támasztott igényeinek a hulladék kérdéskörének terén. A biohulladék-piacot tovább kell fejleszteni és elemzésnek kell alávetni, hogy nemzeti és uniós nézőpontból ne legyen se alá-, se túlértékelve. Ennek során fontos eszközt jelentenek a nemzeti hulladékgazdálkodási tervek; |
| --- | --- |

6.

fontosnak tartja a főként helyi biohulladék-piac kialakításának támogatását. A biohulladékot értékes természeti erőforrásnak kellene elismerni, mely komposztot termelhet, ami alapvetően fontos a talaj termékenységének megőrzéséhez, a magas energiaigényű műtrágyák használatának csökkentéséhez és a talaj vízmegtartó képességének növeléséhez (és ezért az áradások és a villámgyors árvizek csökkentéséhez). A biohulladék-piacnak az RB szerint a szerződésben foglalt alapelveket kell követnie, mégpedig az elővigyázatosság, a megelőzés és a „szennyező fizet” elvét. Ez lényeges előfeltétel ahhoz, hogy a biohulladék-gazdálkodásról szóló jövőbeli bizottsági javaslatok eleget tegyenek a polgárok elvárásainak és a hiteles cselekvéssel szemben támasztott igényeinek a hulladék kérdéskörének terén. A biohulladék-piacot tovább kell fejleszteni és elemzésnek kell alávetni, hogy nemzeti és uniós nézőpontból ne legyen se alá-, se túlértékelve. Ennek során fontos eszközt jelentenek a nemzeti hulladékgazdálkodási tervek;

| 7. | osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint a hulladékkezelési mód kiválasztását a helyi és regionális adottságok alapján a tagállami illetékes hatóságokra kell hagyni. Ez lényeges feltétele annak, hogy a helyi adottságokhoz igazodó, környezetkímélő és hatékony biohulladék-kezelési módszereket alakítsanak ki. Többek között a következő fontos tényezőket kell figyelembe venni: éghajlat, geológia, talajviszonyok, a komposzt iránti kereslet, energia, népsűrűség, hulladékmennyiség, a fizikai feltételek, mint pl. az infrastruktúra stb., a helyi szerepvállalás, valamint az illetékes hatóságok működő párbeszéde a többi szereplővel és nem utolsósorban a polgárokkal. Ezen a területen egyértelműen megmutatkozik, hogy a szubszidiaritás elve, a helyi önkormányzatiság elve, valamint a polgárközeliség elve fontos szerepet játszik az EU céljainak elérése szempontjából; |
| --- | --- |

7.

osztja az Európai Bizottság nézetét, amely szerint a hulladékkezelési mód kiválasztását a helyi és regionális adottságok alapján a tagállami illetékes hatóságokra kell hagyni. Ez lényeges feltétele annak, hogy a helyi adottságokhoz igazodó, környezetkímélő és hatékony biohulladék-kezelési módszereket alakítsanak ki. Többek között a következő fontos tényezőket kell figyelembe venni: éghajlat, geológia, talajviszonyok, a komposzt iránti kereslet, energia, népsűrűség, hulladékmennyiség, a fizikai feltételek, mint pl. az infrastruktúra stb., a helyi szerepvállalás, valamint az illetékes hatóságok működő párbeszéde a többi szereplővel és nem utolsósorban a polgárokkal. Ezen a területen egyértelműen megmutatkozik, hogy a szubszidiaritás elve, a helyi önkormányzatiság elve, valamint a polgárközeliség elve fontos szerepet játszik az EU céljainak elérése szempontjából;

| 8. | utal arra, hogy a zöld könyv az EU hulladékokról szóló irányelve 3. cikkének (4) bekezdésével megegyezően határozza meg a biohulladék fogalmát. Az RB osztja az Európai Bizottság aggodalmát a biohulladék túl széles körű meghatározását illetően, amely megnehezítheti a hulladékképződés elkerülését és a hatékonyabb biohulladék-gazdálkodást. Az RB kéri az Európai Bizottságot, hogy végezzen hatástanulmányt a zöld könyvben javasolt meghatározásról; |
| --- | --- |

8.

utal arra, hogy a zöld könyv az EU hulladékokról szóló irányelve 3. cikkének (4) bekezdésével megegyezően határozza meg a biohulladék fogalmát. Az RB osztja az Európai Bizottság aggodalmát a biohulladék túl széles körű meghatározását illetően, amely megnehezítheti a hulladékképződés elkerülését és a hatékonyabb biohulladék-gazdálkodást. Az RB kéri az Európai Bizottságot, hogy végezzen hatástanulmányt a zöld könyvben javasolt meghatározásról;

| 9. | emlékezteti az Európai Bizottságot arra, hogy a többek között a biohulladék kezelésére szolgáló társadalmi infrastruktúra kiépítése kihívást jelent mind a közszféra, mind a magánszféra szereplői számára. A jól kidolgozott hulladékgazdálkodási tervek, amelyekről a nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok hoznak döntést, eszközt jelentenek a működő hulladékgazdálkodási infrastruktúra létrehozásához. Fontos, hogy a hulladékgazdálkodási tervek egyeztetve legyenek a társadalmi fejlesztést szolgáló más tervekkel. A hulladékgazdálkodási tervek felhasználhatók többek között a tagállami hulladékgazdálkodás nyomon követésére, valamint a tapasztalatcsere eszközeként; |
| --- | --- |

9.

emlékezteti az Európai Bizottságot arra, hogy a többek között a biohulladék kezelésére szolgáló társadalmi infrastruktúra kiépítése kihívást jelent mind a közszféra, mind a magánszféra szereplői számára. A jól kidolgozott hulladékgazdálkodási tervek, amelyekről a nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok hoznak döntést, eszközt jelentenek a működő hulladékgazdálkodási infrastruktúra létrehozásához. Fontos, hogy a hulladékgazdálkodási tervek egyeztetve legyenek a társadalmi fejlesztést szolgáló más tervekkel. A hulladékgazdálkodási tervek felhasználhatók többek között a tagállami hulladékgazdálkodás nyomon követésére, valamint a tapasztalatcsere eszközeként;

| 10. | úgy véli, hogy a helyi viszonyokra szabott, környezetbarát és hatékony biohulladék-gazdálkodási módszerek kifejlesztéséhez gazdasági támogatás és nagyobb kutatási-fejlesztési beruházások szükségesek. Az RB amellett foglal állást, hogy uniós finanszírozás szükséges a helyi viszonyokra szabott infrastruktúrák és a fenntartható biohulladék-gazdálkodási piacok kiépítéséhez. Az ezen a téren nyújtott uniós finanszírozásnak teljesítményértékelést kell tartalmaznia, releváns kutatással kell összekapcsolódnia, és összgazdasági elveket kell követnie; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a helyi viszonyokra szabott, környezetbarát és hatékony biohulladék-gazdálkodási módszerek kifejlesztéséhez gazdasági támogatás és nagyobb kutatási-fejlesztési beruházások szükségesek. Az RB amellett foglal állást, hogy uniós finanszírozás szükséges a helyi viszonyokra szabott infrastruktúrák és a fenntartható biohulladék-gazdálkodási piacok kiépítéséhez. Az ezen a téren nyújtott uniós finanszírozásnak teljesítményértékelést kell tartalmaznia, releváns kutatással kell összekapcsolódnia, és összgazdasági elveket kell követnie;

A kezdeményezéssel kapcsolatos észrevételek

1. kérdés: A hulladék keletkezésének megelőzése

| 11. | megállapítja, hogy a zöld könyv meghatározása alá eső biohulladék nagy mennyisége az élelmiszerek termelése és a társadalom általi fogyasztása során keletkezik. Nagy-Britanniában a megvásárolt élelmiszerek 35 %-át kidobják. A bevásárlást egyre erősebben befolyásolják a trendek, gyorsételeket, előre elkészített és félkész ételeket fejlesztenek ki, a fogyasztók pedig idő és pénz megtakarítása érdekében nagy mennyiségben vásárolják ezeket. Az RB tájékoztató kampányok mellett érvel, melyek célja, hogy mind a termelőkben, mind a fogyasztókban tudatosuljanak a fogyasztás, a termelés, a költségek, a hulladék, a környezet és az egészség közötti összefüggések. Arra kellene törekedni, hogy az élelmiszeriparban, a kereskedelemben, a vendéglátóiparban, az egészségügyben, az iskolákban stb. kevesebb élelmiszert dobjanak ki. Az RB az előállítás és fogyasztás fenntarthatósága területén nagyobb K+F-erőfeszítések mellett foglal állást; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy a zöld könyv meghatározása alá eső biohulladék nagy mennyisége az élelmiszerek termelése és a társadalom általi fogyasztása során keletkezik. Nagy-Britanniában a megvásárolt élelmiszerek 35 %-át kidobják. A bevásárlást egyre erősebben befolyásolják a trendek, gyorsételeket, előre elkészített és félkész ételeket fejlesztenek ki, a fogyasztók pedig idő és pénz megtakarítása érdekében nagy mennyiségben vásárolják ezeket. Az RB tájékoztató kampányok mellett érvel, melyek célja, hogy mind a termelőkben, mind a fogyasztókban tudatosuljanak a fogyasztás, a termelés, a költségek, a hulladék, a környezet és az egészség közötti összefüggések. Arra kellene törekedni, hogy az élelmiszeriparban, a kereskedelemben, a vendéglátóiparban, az egészségügyben, az iskolákban stb. kevesebb élelmiszert dobjanak ki. Az RB az előállítás és fogyasztás fenntarthatósága területén nagyobb K+F-erőfeszítések mellett foglal állást;

| 12. | olyan kezdeményezést indítványoz, melynek célja az uniós jogalkotás és a gazdasági ösztönzés, illetve a mezőgazdaság, élelmiszeripar és biohulladék-termelés terén megvalósuló eljárásmódok közötti összefüggések megvilágítása és láthatóvá tétele; |
| --- | --- |

12.

olyan kezdeményezést indítványoz, melynek célja az uniós jogalkotás és a gazdasági ösztönzés, illetve a mezőgazdaság, élelmiszeripar és biohulladék-termelés terén megvalósuló eljárásmódok közötti összefüggések megvilágítása és láthatóvá tétele;

| 13. | a „fenntartható városok” kialakítása során fontos dimenziónak tartja az előretekintő várostervezést, amely megteremti a fenntartható fogyasztás és a fenntartható termelés előfeltételeit. Erre példát jelentene, ha több élelmiszerbolt nyílna a lakónegyedekben, ahelyett, hogy a városokon kívül telepednének le az ilyen üzletek. A leginkább a kisléptékűséget szem előtt tartó várostervezés kedvez a fenntarthatóbb bevásárlási szokásoknak, így hozzájárulást jelentene a biohulladék keletkezésének elkerüléséhez is; |
| --- | --- |

13.

a „fenntartható városok” kialakítása során fontos dimenziónak tartja az előretekintő várostervezést, amely megteremti a fenntartható fogyasztás és a fenntartható termelés előfeltételeit. Erre példát jelentene, ha több élelmiszerbolt nyílna a lakónegyedekben, ahelyett, hogy a városokon kívül telepednének le az ilyen üzletek. A leginkább a kisléptékűséget szem előtt tartó várostervezés kedvez a fenntarthatóbb bevásárlási szokásoknak, így hozzájárulást jelentene a biohulladék keletkezésének elkerüléséhez is;

| 14. | úgy véli, hogy fejleszteni kell az „okos kertészkedés” („smart gardening”) koncepcióját, és támogatni kell az e téren végzett K+F-tevékenységet. A kertekből, parkokból és zöldterületekből származó komposzt helyi előállítása kevesebb hulladékszállítást igényel, jobb minőségű terméket eredményez és biztonságosabbá teszi a biohulladék kezelését. A magánháztartások által végzett komposztálást lehetőleg elő kell segíteni, hogy ezáltal helyi biohulladék-körforgás jöjjön létre, de a polgárok kötelezettségvállalásának támogatása és felhasználása céljából is; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy fejleszteni kell az „okos kertészkedés” („smart gardening”) koncepcióját, és támogatni kell az e téren végzett K+F-tevékenységet. A kertekből, parkokból és zöldterületekből származó komposzt helyi előállítása kevesebb hulladékszállítást igényel, jobb minőségű terméket eredményez és biztonságosabbá teszi a biohulladék kezelését. A magánháztartások által végzett komposztálást lehetőleg elő kell segíteni, hogy ezáltal helyi biohulladék-körforgás jöjjön létre, de a polgárok kötelezettségvállalásának támogatása és felhasználása céljából is;

| 15. | utal arra, hogy a közbeszerzés, amely az EU GDP-jének 14 %-át teszi ki, fontos eszköz lehet a biohulladék keletkezésének elkerüléséhez. Kezdeményezni kell a párbeszéd kialakulását a közszféra, valamint a biohulladék termelődésével és kezelésével összefüggő áruk termelői, illetve ilyen szolgáltatások nyújtói között. Az élelmiszeriparban tovább kell fejleszteni a műszaki felszerelésekre vonatkozó közbeszerzést, hogy a termékek és szolgáltatások kialakítása a termelők és a fogyasztók közötti együttműködés keretében történjen; |
| --- | --- |

15.

utal arra, hogy a közbeszerzés, amely az EU GDP-jének 14 %-át teszi ki, fontos eszköz lehet a biohulladék keletkezésének elkerüléséhez. Kezdeményezni kell a párbeszéd kialakulását a közszféra, valamint a biohulladék termelődésével és kezelésével összefüggő áruk termelői, illetve ilyen szolgáltatások nyújtói között. Az élelmiszeriparban tovább kell fejleszteni a műszaki felszerelésekre vonatkozó közbeszerzést, hogy a termékek és szolgáltatások kialakítása a termelők és a fogyasztók közötti együttműködés keretében történjen;

2. kérdés: A hulladéktemetőkben elhelyezhető biológiailag lebomló hulladék mennyiségének korlátozása

| 16. | az RB megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az uniós környezetvédelmi követelmények – különösen a hulladéklerakókról szóló irányelvben (1999/31/EK) szereplők – teljesítése érdekében jelentős beruházásokat hajtottak végre, és ezekhez társuló hosszú távú stratégiákat és partnerségeket alakítottak ki. A biohulladékra vonatkozó jövőbeli kezdeményezések kialakításakor ezeket, hogy ne kerüljenek veszélybe, el kell ismerni; |
| --- | --- |

16.

az RB megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az uniós környezetvédelmi követelmények – különösen a hulladéklerakókról szóló irányelvben (1999/31/EK) szereplők – teljesítése érdekében jelentős beruházásokat hajtottak végre, és ezekhez társuló hosszú távú stratégiákat és partnerségeket alakítottak ki. A biohulladékra vonatkozó jövőbeli kezdeményezések kialakításakor ezeket, hogy ne kerüljenek veszélybe, el kell ismerni;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a 27 tagállamban rendkívül eltérőek az államigazgatási, politikai, gazdasági, földrajzi és éghajlati adottságok. Ezért ésszerűnek tűnik, hogy tagállami szinten vegyenek fontolóra intézkedéseket az esetleges korlátozásokkal és a biohulladék-gazdálkodással kapcsolatban. |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a 27 tagállamban rendkívül eltérőek az államigazgatási, politikai, gazdasági, földrajzi és éghajlati adottságok. Ezért ésszerűnek tűnik, hogy tagállami szinten vegyenek fontolóra intézkedéseket az esetleges korlátozásokkal és a biohulladék-gazdálkodással kapcsolatban.

| 18. | megállapítja, hogy attól függetlenül, hogy a tagállamok a szerves anyagoknak a komposztálás, erjesztés, biogáztermelés vagy a biohulladék égetéssel való energetikai hasznosítása révén történő visszanyerése mellett döntenek-e, és attól függetlenül, hogy ez a kötelezettségvállalás a magán- vagy a közszféra szereplői részéről történik-e, az államot fogják terhelni a tőkebefektetések és/vagy a hulladékgazdálkodás magas díjai; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy attól függetlenül, hogy a tagállamok a szerves anyagoknak a komposztálás, erjesztés, biogáztermelés vagy a biohulladék égetéssel való energetikai hasznosítása révén történő visszanyerése mellett döntenek-e, és attól függetlenül, hogy ez a kötelezettségvállalás a magán- vagy a közszféra szereplői részéről történik-e, az államot fogják terhelni a tőkebefektetések és/vagy a hulladékgazdálkodás magas díjai;

| 19. | megállapítja, hogy nemzeti szinten jók a tapasztalatok a hulladéklerakókról szóló uniós irányelvben meghatározott mennyiséget meghaladó, a tárolókba kerülő biohulladék mennyiségének korlátozására irányuló jogi rendelkezésekkel. Svédországban az éghető hulladék lerakására vonatkozóan 2002, a szerves hulladék esetében 2005 óta áll fenn tilalom. Ezek az előírások a biohulladék-lerakás erős csökkenéséhez vezettek, a biohulladékot most egyre inkább a hulladékhierarchia magasabb szintjén kezelik; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy nemzeti szinten jók a tapasztalatok a hulladéklerakókról szóló uniós irányelvben meghatározott mennyiséget meghaladó, a tárolókba kerülő biohulladék mennyiségének korlátozására irányuló jogi rendelkezésekkel. Svédországban az éghető hulladék lerakására vonatkozóan 2002, a szerves hulladék esetében 2005 óta áll fenn tilalom. Ezek az előírások a biohulladék-lerakás erős csökkenéséhez vezettek, a biohulladékot most egyre inkább a hulladékhierarchia magasabb szintjén kezelik;

| 20. | kiemeli, hogy abból lehet kiindulni, hogy a biohulladék tárolókban való elhelyezését korlátozó tagállami intézkedések az infrastrukturális beruházásokkal együtt felgyorsíthatják a hulladéklerakástól a biohulladék kezelésének más, fenntarthatóbb formái felé való átmenetet. A legjobb közigazgatási, politikai és gazdasági feltételekkel rendelkező országok jól fel vannak készülve ennek az átállásnak a végrehajtására, más országok azonban vélhetően segítségre szorulnak ebben. Az átállás megvalósítása érdekében az Uniónak biztosítania kell, hogy a biohulladék-gazdálkodásért – amely általános gazdasági érdekű szolgáltatás – felelős önkormányzatok igény esetén saját létesítményekbe ruházhassanak be anélkül, hogy az uniós verseny- és belső piaci jog akadályozná őket ebben. Úgy véli, hogy vagy olyan kiegészítő intézkedésekre van szükség, amelyek az elhelyezett hulladék mennyiségi csökkentését célozzák, korlátozva a hulladéktárolókban elhelyezett, gyorsan erjedő szerves anyagok mennyiségét, megkövetelve, hogy ezek stabilak legyenek, vagy pedig olyan gazdasági intézkedésekre, amelyek (az elhelyezett mennyiségekre kivetett díjak révén) bírsággal sújtják a hulladéklerakást; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy abból lehet kiindulni, hogy a biohulladék tárolókban való elhelyezését korlátozó tagállami intézkedések az infrastrukturális beruházásokkal együtt felgyorsíthatják a hulladéklerakástól a biohulladék kezelésének más, fenntarthatóbb formái felé való átmenetet. A legjobb közigazgatási, politikai és gazdasági feltételekkel rendelkező országok jól fel vannak készülve ennek az átállásnak a végrehajtására, más országok azonban vélhetően segítségre szorulnak ebben. Az átállás megvalósítása érdekében az Uniónak biztosítania kell, hogy a biohulladék-gazdálkodásért – amely általános gazdasági érdekű szolgáltatás – felelős önkormányzatok igény esetén saját létesítményekbe ruházhassanak be anélkül, hogy az uniós verseny- és belső piaci jog akadályozná őket ebben. Úgy véli, hogy vagy olyan kiegészítő intézkedésekre van szükség, amelyek az elhelyezett hulladék mennyiségi csökkentését célozzák, korlátozva a hulladéktárolókban elhelyezett, gyorsan erjedő szerves anyagok mennyiségét, megkövetelve, hogy ezek stabilak legyenek, vagy pedig olyan gazdasági intézkedésekre, amelyek (az elhelyezett mennyiségekre kivetett díjak révén) bírsággal sújtják a hulladéklerakást;

3. kérdés: A biohulladék kezelési módszerei

| 21. | megállapítja, hogy az energia- és hőigényt, a komposzt előállítását, valamint a biogáz termelését a helyi és regionális adottságoknak megfelelően kell értékelni. A kezelési mód kiválasztásának ezért a helyi vagy regionális szinten kell történnie; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy az energia- és hőigényt, a komposzt előállítását, valamint a biogáz termelését a helyi és regionális adottságoknak megfelelően kell értékelni. A kezelési mód kiválasztásának ezért a helyi vagy regionális szinten kell történnie;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az illetékes szerveknek – számos tagállamban a helyi és regionális önkormányzatoknak – jogköreik és felelősségi körük alapján meg kell tervezniük a hulladékgazdálkodást, és ki kell választaniuk a legmegfelelőbb hulladékkezelési módokat. Jogi és pénzügyi eszközökkel is rendelkezniük kell ahhoz, hogy meg tudják tervezni ezeket az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat. A regionális együttműködésről vagy a magánszereplőkkel kialakított együttműködésről szóló határozatokat nem szabad versenyjogi és a belső piaccal kapcsolatos jogi rendelkezésekkel akadályozni. Az Európai Bizottság kötelessége, hogy egyensúlyt teremtsen a szabad mozgás elve, illetve a környezetvédelmi és éghajlati célok között. Az e témakört érintő esetleges európai bizottsági javaslat alapját az elővigyázatossági elvnek, a hulladékkeletkezés elkerülése elvének, valamint a „szennyező fizet” elvnek kell képeznie. Ennek kapcsán az életciklus-elemzés fontos eszköz egy átfogó döntési alap kidolgozásához; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az illetékes szerveknek – számos tagállamban a helyi és regionális önkormányzatoknak – jogköreik és felelősségi körük alapján meg kell tervezniük a hulladékgazdálkodást, és ki kell választaniuk a legmegfelelőbb hulladékkezelési módokat. Jogi és pénzügyi eszközökkel is rendelkezniük kell ahhoz, hogy meg tudják tervezni ezeket az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat. A regionális együttműködésről vagy a magánszereplőkkel kialakított együttműködésről szóló határozatokat nem szabad versenyjogi és a belső piaccal kapcsolatos jogi rendelkezésekkel akadályozni. Az Európai Bizottság kötelessége, hogy egyensúlyt teremtsen a szabad mozgás elve, illetve a környezetvédelmi és éghajlati célok között. Az e témakört érintő esetleges európai bizottsági javaslat alapját az elővigyázatossági elvnek, a hulladékkeletkezés elkerülése elvének, valamint a „szennyező fizet” elvnek kell képeznie. Ennek kapcsán az életciklus-elemzés fontos eszköz egy átfogó döntési alap kidolgozásához;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az EU magas szintű éghajlati céljai modernebb technikák kifejlesztését teszik szükségessé a megújuló energiák kinyeréséhez és termeléséhez. A biohulladékból való biogáztermelés csökkenti a hulladéklerakókban való tárolást. Ahhoz, hogy a biohulladékból nyert biogáz teljes mértékben fenntartható energiahordozóvá válhasson helyi szinten, egyrészt elegendő mennyiségben kell előállítani, másrészt lehetővé kell tenni a hatékony elosztást; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az EU magas szintű éghajlati céljai modernebb technikák kifejlesztését teszik szükségessé a megújuló energiák kinyeréséhez és termeléséhez. A biohulladékból való biogáztermelés csökkenti a hulladéklerakókban való tárolást. Ahhoz, hogy a biohulladékból nyert biogáz teljes mértékben fenntartható energiahordozóvá válhasson helyi szinten, egyrészt elegendő mennyiségben kell előállítani, másrészt lehetővé kell tenni a hatékony elosztást;

| 24. | utal arra, hogy a helyi közlekedésben óriási kihasználatlan lehetőségek vannak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére. Ennek alakulását befolyásolják többek között a közbeszerzési eljárások szigorúbb környezeti feltételei. A biogáz ennek a potenciálnak a része, és a következő területeket fogja át:






  — | biogáz-meghajtású, energiahatékony járműveken alapuló tömegközlekedés, |
| --- | --- | --- |

24.

utal arra, hogy a helyi közlekedésben óriási kihasználatlan lehetőségek vannak az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére. Ennek alakulását befolyásolják többek között a közbeszerzési eljárások szigorúbb környezeti feltételei. A biogáz ennek a potenciálnak a része, és a következő területeket fogja át:

—

biogáz-meghajtású, energiahatékony járműveken alapuló tömegközlekedés,

| — | biogáz-meghajtású szállítójárművek és munkagépek, |
| --- | --- |

—

biogáz-meghajtású szállítójárművek és munkagépek,

| — | biogázüzemű autóflották, |
| --- | --- |

—

biogázüzemű autóflották,

| — | biogázzal működő taxik. |
| --- | --- |

—

biogázzal működő taxik.

| 25. | megállapítja, hogy a hulladéktárolóba nem kerülő biohulladékok esetében a kezelési módszer kiválasztása az életciklus-elemzések következetes alkalmazását teszi szükségessé. Ehhez módszereket kell kifejleszteni, igazodva a felmerülő kérdésekhez; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy a hulladéktárolóba nem kerülő biohulladékok esetében a kezelési módszer kiválasztása az életciklus-elemzések következetes alkalmazását teszi szükségessé. Ehhez módszereket kell kifejleszteni, igazodva a felmerülő kérdésekhez;

4. kérdés: a biohulladék energetikai hasznosítása

| 26. | fontos előfeltételnek tartja, hogy az égetés energianyeréssel járjon, hogy a biohulladék égetése megvalósítható alternatívát jelenthessen a hulladékhierarchiában. A biohulladék elégetése elsősorban akkor lehet a műtrágya-előállítás alternatívája, ha a biohulladék minősége nem garantálható, azaz az olyan, még biohulladékot is tartalmazó szemét esetében, amelyet nem szelektíven gyűjtenek; |
| --- | --- |

26.

fontos előfeltételnek tartja, hogy az égetés energianyeréssel járjon, hogy a biohulladék égetése megvalósítható alternatívát jelenthessen a hulladékhierarchiában. A biohulladék elégetése elsősorban akkor lehet a műtrágya-előállítás alternatívája, ha a biohulladék minősége nem garantálható, azaz az olyan, még biohulladékot is tartalmazó szemét esetében, amelyet nem szelektíven gyűjtenek;

| 27. | szeretne utalni arra, hogy számos tagállamban átfogó helyi infrastruktúrák léteznek a többek között a hulladékégetés révén keletkező távhő elosztására. Az ilyen infrastruktúrát a növekvő fűtési, hűtési és áramigény kapcsán építik ki, kapcsolódva az egyre nagyobb mennyiségben keletkező hulladékhoz; |
| --- | --- |

27.

szeretne utalni arra, hogy számos tagállamban átfogó helyi infrastruktúrák léteznek a többek között a hulladékégetés révén keletkező távhő elosztására. Az ilyen infrastruktúrát a növekvő fűtési, hűtési és áramigény kapcsán építik ki, kapcsolódva az egyre nagyobb mennyiségben keletkező hulladékhoz;

5. kérdés: A biohulladék újrahasznosítása

| 28. | úgy véli, hogy a különböző hulladékosztályokra kitűzött szelektív hulladékgyűjtési és -felhasználási célok környezetvédelmi szempontból ésszerű fejlesztéseket ösztönöznek, többek között a biohulladék-gazdálkodásban. A célok pontos meghatározásáról és keretbe ágyazásáról uniós szinten kell dönteni. Ehhez minden tagállamnak lehetőséget kell kapnia arra, hogy helyi, regionális és nemzeti adottságaiból és igényeiből kiindulva meghatározhassa saját céljait. Uniós szinten progresszíven kell kitűzni a nem kötelező érvényű célokat, mivel a műtrágya előállítása garantált minőséget feltételez a biohulladék kezelése során. Ez csak akkor lehetséges, ha a műtrágyagyártáshoz szétválogatják a különböző alapanyagokat, azaz szelektíven gyűjtik a biohulladékokat. A megfelelő technológia és logisztika megtervezése és megvalósítása időt igényel, valamint nemzeti és európai szintű K+F-erőfeszítéseket tesz szükségessé; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a különböző hulladékosztályokra kitűzött szelektív hulladékgyűjtési és -felhasználási célok környezetvédelmi szempontból ésszerű fejlesztéseket ösztönöznek, többek között a biohulladék-gazdálkodásban. A célok pontos meghatározásáról és keretbe ágyazásáról uniós szinten kell dönteni. Ehhez minden tagállamnak lehetőséget kell kapnia arra, hogy helyi, regionális és nemzeti adottságaiból és igényeiből kiindulva meghatározhassa saját céljait. Uniós szinten progresszíven kell kitűzni a nem kötelező érvényű célokat, mivel a műtrágya előállítása garantált minőséget feltételez a biohulladék kezelése során. Ez csak akkor lehetséges, ha a műtrágyagyártáshoz szétválogatják a különböző alapanyagokat, azaz szelektíven gyűjtik a biohulladékokat. A megfelelő technológia és logisztika megtervezése és megvalósítása időt igényel, valamint nemzeti és európai szintű K+F-erőfeszítéseket tesz szükségessé;

| 29. | Az RB úgy ítéli meg, hogy az emberi egészség megőrzése érdekében az elővigyázatosság elvének kiemelt szerepet kell tulajdonítani a biohulladékok kezelése és felhasználása során, tekintettel azok esetleges közvetett visszajutására az élelmiszerekbe vagy az élelmiszer-feldolgozási láncba, valamint az importált élelmiszerekben és takarmányokban való felhasználásukra; |
| --- | --- |

29.

Az RB úgy ítéli meg, hogy az emberi egészség megőrzése érdekében az elővigyázatosság elvének kiemelt szerepet kell tulajdonítani a biohulladékok kezelése és felhasználása során, tekintettel azok esetleges közvetett visszajutására az élelmiszerekbe vagy az élelmiszer-feldolgozási láncba, valamint az importált élelmiszerekben és takarmányokban való felhasználásukra;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági termőterületek szükséges trágyázása országonként különböző, és a geológiai feltételek, az adott talajtípus, a talajhasználati mód stb. függvénye. A biohulladék kezelése során ezért a helyi és regionális adottságokból és követelményekből kell kiindulni; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági termőterületek szükséges trágyázása országonként különböző, és a geológiai feltételek, az adott talajtípus, a talajhasználati mód stb. függvénye. A biohulladék kezelése során ezért a helyi és regionális adottságokból és követelményekből kell kiindulni;

| 31. | ésszerűnek tartja, hogy a műtrágyák és a biogáz előállítását összekapcsolják, úgy, hogy a biogáz előállítása során keletkezett maradékanyagokat műtrágyaként hasznosítják. A műtrágyák vagy a biogáz előállításakor nemcsak a zöld könyvben biohulladékként definiált anyagokat lehet nyersanyagként felhasználni, hanem erdőgazdálkodási és mezőgazdasági hulladékokat is, mint trágyát, szennyvíziszapot vagy egyéb biológiai hulladékot, mint például természetes rostokat, papírt és a fafeldolgozás során keletkező hulladékokat. Az RB hangsúlyozni szeretné, hogy a biohulladék minden formájára vonatkozó integrált gazdálkodás során fontos, hogy egy szisztematikus gondolatmenet keretében egységes látásmódból induljunk ki, amelyben a fenntartható fejlődés valamennyi aspektusa is megjelenik; |
| --- | --- |

31.

ésszerűnek tartja, hogy a műtrágyák és a biogáz előállítását összekapcsolják, úgy, hogy a biogáz előállítása során keletkezett maradékanyagokat műtrágyaként hasznosítják. A műtrágyák vagy a biogáz előállításakor nemcsak a zöld könyvben biohulladékként definiált anyagokat lehet nyersanyagként felhasználni, hanem erdőgazdálkodási és mezőgazdasági hulladékokat is, mint trágyát, szennyvíziszapot vagy egyéb biológiai hulladékot, mint például természetes rostokat, papírt és a fafeldolgozás során keletkező hulladékokat. Az RB hangsúlyozni szeretné, hogy a biohulladék minden formájára vonatkozó integrált gazdálkodás során fontos, hogy egy szisztematikus gondolatmenet keretében egységes látásmódból induljunk ki, amelyben a fenntartható fejlődés valamennyi aspektusa is megjelenik;

6. kérdés: A komposzt, illetve a fermentált anyagok használatának elterjesztése

| 32. | a biohulladékok szelektív gyűjtését kéri, hogy többek között a biohulladék minőségét is biztosítani lehessen. A biohulladék-gyűjtés formáit azonban a helyi adottságoknak kellene meghatározniuk, és a biohulladék-gazdálkodás fejlesztésére szolgáló számos eszköz egyikeként a tagállamokban be kell vezetni; |
| --- | --- |

32.

a biohulladékok szelektív gyűjtését kéri, hogy többek között a biohulladék minőségét is biztosítani lehessen. A biohulladék-gyűjtés formáit azonban a helyi adottságoknak kellene meghatározniuk, és a biohulladék-gazdálkodás fejlesztésére szolgáló számos eszköz egyikeként a tagállamokban be kell vezetni;

| 33. | úgy véli, hogy azokban az esetekben, amelyekben a talajok tápanyagtartalmát a termőképesség javítása érdekében szerves anyagokkal kell növelni, a biohulladék-kezelés legmegfelelőbb módja ezek szelektív gyűjtése, majd utólagos anaerob erjesztése és komposztálása vagy más folyamatok, melyek révén minőségi komposzt nyerhető, elérve ezzel a biohulladékok anyag- és energiahasznosítását; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy azokban az esetekben, amelyekben a talajok tápanyagtartalmát a termőképesség javítása érdekében szerves anyagokkal kell növelni, a biohulladék-kezelés legmegfelelőbb módja ezek szelektív gyűjtése, majd utólagos anaerob erjesztése és komposztálása vagy más folyamatok, melyek révén minőségi komposzt nyerhető, elérve ezzel a biohulladékok anyag- és energiahasznosítását;

| 34. | utal arra, hogy az elsődleges okai annak, hogy a biohulladékot nem használják fel műtrágyaként, elsősorban a biohulladék-minőség garantálásának lehetőségeivel függnek össze. További fontos szempont, hogy a polgárok/fogyasztók belássák a működőképes körforgás szükségességét és az abban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

34.

utal arra, hogy az elsődleges okai annak, hogy a biohulladékot nem használják fel műtrágyaként, elsősorban a biohulladék-minőség garantálásának lehetőségeivel függnek össze. További fontos szempont, hogy a polgárok/fogyasztók belássák a működőképes körforgás szükségességét és az abban rejlő lehetőségeket;

| 35. | úgy véli, hogy a potenciálisan környezet- és egészségkárosító anyagok esetében a biohulladékból készült komposztra és komposztszerű termékekre vonatkozó minőségi szabványokat Unió-szerte egységesen kell szabályozni. Figyelembe kell venni a komposzt vagy komposztszerű végtermék alkalmazási területét és annak a talajnak a jellegét is, amelyen szétterítik, valamint a szétterítés terjedelmét és koncentrációját stb. Ennek részeként osztályozni lehet a talajokat, amelyeken a komposztot vagy komposztszerű végterméket használni fogják. A biohulladékból készült termékekre vonatkozó minőségi szabványokat két osztályba lehet sorolni:






  — | élelmiszer-termelésre szolgáló talajokon történő felhasználásra vagy |
| --- | --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a potenciálisan környezet- és egészségkárosító anyagok esetében a biohulladékból készült komposztra és komposztszerű termékekre vonatkozó minőségi szabványokat Unió-szerte egységesen kell szabályozni. Figyelembe kell venni a komposzt vagy komposztszerű végtermék alkalmazási területét és annak a talajnak a jellegét is, amelyen szétterítik, valamint a szétterítés terjedelmét és koncentrációját stb. Ennek részeként osztályozni lehet a talajokat, amelyeken a komposztot vagy komposztszerű végterméket használni fogják. A biohulladékból készült termékekre vonatkozó minőségi szabványokat két osztályba lehet sorolni:

—

élelmiszer-termelésre szolgáló talajokon történő felhasználásra vagy

| — | parkokban, zöldterületeken és erdőségekben található talajon történő felhasználásra vonatkozóak. |
| --- | --- |

—

parkokban, zöldterületeken és erdőségekben található talajon történő felhasználásra vonatkozóak.

| 36. | utal arra, hogy a biohulladék műtrágyaként való felhasználását támogató további intézkedés a biohulladékok összetevőinek megadása, különösen néhány olyan összetevőt illetően, mint a mull- és a tápanyagtartalom stb.; |
| --- | --- |

36.

utal arra, hogy a biohulladék műtrágyaként való felhasználását támogató további intézkedés a biohulladékok összetevőinek megadása, különösen néhány olyan összetevőt illetően, mint a mull- és a tápanyagtartalom stb.;

| 37. | megállapítja, hogy a komposzt talajjavító felhasználása melletti fő érv az, hogy a termőföldekre és az egyéb talajokba is növényi tápanyagot kell visszajuttatni. Ezen a téren eltérőek az egyes tagállamok igényei és feltételei. Ezért fontos, hogy a helyi követelményeken és adottságokon alapuljon annak kiválasztása, hogy garantált minőségű biohulladékot juttatnak a termőföldekbe és egyéb talajokba, vagy inkább égetés révén energiát termelnek; |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy a komposzt talajjavító felhasználása melletti fő érv az, hogy a termőföldekre és az egyéb talajokba is növényi tápanyagot kell visszajuttatni. Ezen a téren eltérőek az egyes tagállamok igényei és feltételei. Ezért fontos, hogy a helyi követelményeken és adottságokon alapuljon annak kiválasztása, hogy garantált minőségű biohulladékot juttatnak a termőföldekbe és egyéb talajokba, vagy inkább égetés révén energiát termelnek;

7. kérdés: A létesítmények üzemeltetési szabványainak szabályozása

| 38. | ajánlja, hogy a biohulladékok kezelését szolgáló létesítményekkel szembeni követelmények feleljenek meg az érvényes környezeti feltételeknek, de a helyi és regionális adottságokhoz és igényekhez is igazodjanak, |
| --- | --- |

38.

ajánlja, hogy a biohulladékok kezelését szolgáló létesítményekkel szembeni követelmények feleljenek meg az érvényes környezeti feltételeknek, de a helyi és regionális adottságokhoz és igényekhez is igazodjanak,

8. kérdés: A különböző biohulladék-gazdálkodási technológiák kifejlesztésével járó előnyök és hátrányok

| 39. | úgy véli, hogy a különböző biohulladék-kezelési technológiák előnyeinek és hátrányainak feltárásához, illetve mindenekelőtt az új módszerek kifejlesztéséhez további erőfeszítésekre van szükség a kutatás-fejlesztés területén. A kutatásnak a biohulladék-gazdálkodás valamennyi szempontját át kell fognia – a felhasználástól és a termeléstől a technikáig és a környezetre való ártalmatlanságig. |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a különböző biohulladék-kezelési technológiák előnyeinek és hátrányainak feltárásához, illetve mindenekelőtt az új módszerek kifejlesztéséhez további erőfeszítésekre van szükség a kutatás-fejlesztés területén. A kutatásnak a biohulladék-gazdálkodás valamennyi szempontját át kell fognia – a felhasználástól és a termeléstől a technikáig és a környezetre való ártalmatlanságig.

Brüsszel, 2009. június 18.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/59 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/59

---

A régiók bizottsága állásfoglalása a gépjárműipari válságra adandó Európai válaszról

Elfogadva 2009. június 18-án.

(2009/C 211/08)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

A gépjárműipari válság súlyosságának felismerése

| 1. | aggodalmát fejezi ki az Európai Unió egészének gépjárműiparát sújtó és a régiókat különbözőképpen érintő válság területi hatásait illetően; |
| --- | --- |

1.

aggodalmát fejezi ki az Európai Unió egészének gépjárműiparát sújtó és a régiókat különbözőképpen érintő válság területi hatásait illetően;

| 2. | rámutat, hogy a válság közvetetten a beszállítói láncokra, a kkv-kra és a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörébe tartozó közösségekre is kihat; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a válság közvetetten a beszállítói láncokra, a kkv-kra és a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörébe tartozó közösségekre is kihat;

| 3. | kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok elköteleződését a válság hatásainak enyhítését célzó intézkedések kidolgozása és végrehajtása iránt; |
| --- | --- |

3.

kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok elköteleződését a válság hatásainak enyhítését célzó intézkedések kidolgozása és végrehajtása iránt;

Az EU hozzájárulása a válságra adott válaszhoz

| 4. | örömmel fogadja az Európai Parlament 2009. március 25-i, az autóipar jövőjéről szóló állásfoglalását; |
| --- | --- |

4.

örömmel fogadja az Európai Parlament 2009. március 25-i, az autóipar jövőjéről szóló állásfoglalását;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a gépjárműipar nemcsak az európai bruttó hazai termék (GDP), kutatás, fejlesztés és innováció (K+F+I), illetve foglalkoztatás szempontjából bír kiemelt jelentőséggel, de több európai régióban ez az egyik fő gazdasági pillér is; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a gépjárműipar nemcsak az európai bruttó hazai termék (GDP), kutatás, fejlesztés és innováció (K+F+I), illetve foglalkoztatás szempontjából bír kiemelt jelentőséggel, de több európai régióban ez az egyik fő gazdasági pillér is;

| 6. | kéri az Európai Bizottságot, tegyen javaslatot arra, hogy a társadalmi szereplők és érdekelt felek, valamint a helyi és regionális önkormányzatok széles körű bevonásával dolgozzanak ki közös európai megközelítést a gépjárműipar számára a már meglévő strukturális problémák figyelembevételével; |
| --- | --- |

6.

kéri az Európai Bizottságot, tegyen javaslatot arra, hogy a társadalmi szereplők és érdekelt felek, valamint a helyi és regionális önkormányzatok széles körű bevonásával dolgozzanak ki közös európai megközelítést a gépjárműipar számára a már meglévő strukturális problémák figyelembevételével;

| 7. | figyelmeztet a gazdasági válság kapcsán a protekcionizmus veszélyeire; |
| --- | --- |

7.

figyelmeztet a gazdasági válság kapcsán a protekcionizmus veszélyeire;

| 8. | olyan fellépést tart fontosnak, amely az Európai Szociális Alaphoz és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz való hozzáférés kibővítése és megkönnyítése révén elősegíti a munkahelyek megtartását, illetve enyhíti a válságnak az érintett foglalkoztatási területekre és a munkavállalókra kifejtett társadalmi hatását. Hangsúlyozza továbbá, hogy szakképzés útján támogatni kell a munkavállalók foglalkoztathatóságát; |
| --- | --- |

8.

olyan fellépést tart fontosnak, amely az Európai Szociális Alaphoz és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz való hozzáférés kibővítése és megkönnyítése révén elősegíti a munkahelyek megtartását, illetve enyhíti a válságnak az érintett foglalkoztatási területekre és a munkavállalókra kifejtett társadalmi hatását. Hangsúlyozza továbbá, hogy szakképzés útján támogatni kell a munkavállalók foglalkoztathatóságát;

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a meglévő eszközök nem elegendőek ahhoz, hogy megoldást nyújtsanak a kis- és középvállalkozások (kkv-k) – különösen a gépjárműipari beszállítók – sajátos problémáira, mérettől függetlenül; |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a meglévő eszközök nem elegendőek ahhoz, hogy megoldást nyújtsanak a kis- és középvállalkozások (kkv-k) – különösen a gépjárműipari beszállítók – sajátos problémáira, mérettől függetlenül;

| 10. | jogi és finanszírozási mechanizmusok jobb végrehajtását kéri európai szinten ahhoz, hogy a kkv-k teljes mértékben ki tudják használni a meglévő, illetve az új pénzügyi támogatási lehetőségeket; |
| --- | --- |

10.

jogi és finanszírozási mechanizmusok jobb végrehajtását kéri európai szinten ahhoz, hogy a kkv-k teljes mértékben ki tudják használni a meglévő, illetve az új pénzügyi támogatási lehetőségeket;

| 11. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a „Régiók a gazdasági változásért” elnevezésű kezdeményezés vagy bármely más, a területi vagy technikai együttműködést célzó kezdeményezés révén támogassa a kiemelten a gépjárműiparra szakosodott régiók közötti hálózatépítést; |
| --- | --- |

11.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a „Régiók a gazdasági változásért” elnevezésű kezdeményezés vagy bármely más, a területi vagy technikai együttműködést célzó kezdeményezés révén támogassa a kiemelten a gépjárműiparra szakosodott régiók közötti hálózatépítést;

A gépjárműipar környezetbarátabbá tétele

| 12. | örömmel fogadja az Európai Bizottság környezetbarát autókkal kapcsolatos kezdeményezési javaslatát, amely tiszteletben tartja a fenntartható fejlődés elvét, és ösztönzi a regionális szereplők bevonását az ezen a téren tett kutatási és innovációs erőfeszítések összehangolásába; |
| --- | --- |

12.

örömmel fogadja az Európai Bizottság környezetbarát autókkal kapcsolatos kezdeményezési javaslatát, amely tiszteletben tartja a fenntartható fejlődés elvét, és ösztönzi a regionális szereplők bevonását az ezen a téren tett kutatási és innovációs erőfeszítések összehangolásába;

| 13. | kiemeli annak jelentőségét, hogy elegendő közfinanszírozást kell biztosítani különösen a K+F+I és a környezetbarát technológiák területein folyó összes tevékenység fellendítésére, valamint a gépjárműiparban dolgozók szakképességeinek javítására; |
| --- | --- |

13.

kiemeli annak jelentőségét, hogy elegendő közfinanszírozást kell biztosítani különösen a K+F+I és a környezetbarát technológiák területein folyó összes tevékenység fellendítésére, valamint a gépjárműiparban dolgozók szakképességeinek javítására;

| 14. | arra ösztönzi valamennyi jelentős érintett felet, hogy támogassák azokat a kezdeményezéseket, amelyek a gépjárműpark megújításához, valamint az energiahatékony járművek gazdasági és környezetvédelmi előnyeiről szóló információs kampányok számának növekedéséhez vezetnek; |
| --- | --- |

14.

arra ösztönzi valamennyi jelentős érintett felet, hogy támogassák azokat a kezdeményezéseket, amelyek a gépjárműpark megújításához, valamint az energiahatékony járművek gazdasági és környezetvédelmi előnyeiről szóló információs kampányok számának növekedéséhez vezetnek;

A helyi és regionális önkormányzatokkal folytatott konstruktív párbeszéd előmozdítása

| 15. | kéri, hogy legyenek tekintettel a belső piaci szabályokra, valamint a nemzeti, illetve regionális politikák – mint például a nemzeti fogyasztóihitel-rendszerek – közötti koherenciára; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy legyenek tekintettel a belső piaci szabályokra, valamint a nemzeti, illetve regionális politikák – mint például a nemzeti fogyasztóihitel-rendszerek – közötti koherenciára;

| 16. | egyetért azzal, hogy a gépjárműipar jövőjéről folyó párbeszédek és viták elmélyítésére és kiterjesztésére, valamint szükség esetén új iparágak megjelenéséhez való hozzájárulásra van szükség; |
| --- | --- |

16.

egyetért azzal, hogy a gépjárműipar jövőjéről folyó párbeszédek és viták elmélyítésére és kiterjesztésére, valamint szükség esetén új iparágak megjelenéséhez való hozzájárulásra van szükség;

A válság területi dimenziójának jobb megértése érdekében

| 17. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a „Cars 21” magas szintű csoportba a Régiók Bizottsága képviselőit is vonja be; |
| --- | --- |

17.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a „Cars 21” magas szintű csoportba a Régiók Bizottsága képviselőit is vonja be;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a gépjárműiparról megbízható és összehasonlítható adatokra van szükség; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a gépjárműiparról megbízható és összehasonlítható adatokra van szükség;

| 19. | arra kéri a tagállamokat, hogy a gépjárműipart támogató fellépéseik – például autógyárakkal, beszállítókkal, munkáltatói szervezetekkel, illetve nemzeti vagy európai hatóságokkal folytatott konstruktív párbeszédben való részvételük – kapcsán többet konzultáljanak a helyi és regionális önkormányzatokkal; |
| --- | --- |

19.

arra kéri a tagállamokat, hogy a gépjárműipart támogató fellépéseik – például autógyárakkal, beszállítókkal, munkáltatói szervezetekkel, illetve nemzeti vagy európai hatóságokkal folytatott konstruktív párbeszédben való részvételük – kapcsán többet konzultáljanak a helyi és regionális önkormányzatokkal;

| 20. | kéri, hogy a gépjárműipar kezdeményezzen párbeszédet a regionális vagy helyi szintű munkavállalói szervezetekkel. A nagyobb horderejű és rendkívüli határozatok meghozatala előtt – amelyek erős vagy váratlan hatással járnának valamely adott terület szociális-gazdasági szerkezetére – tárgyalások megszervezését kéri a regionális és helyi önkormányzatokkal; |
| --- | --- |

20.

kéri, hogy a gépjárműipar kezdeményezzen párbeszédet a regionális vagy helyi szintű munkavállalói szervezetekkel. A nagyobb horderejű és rendkívüli határozatok meghozatala előtt – amelyek erős vagy váratlan hatással járnának valamely adott terület szociális-gazdasági szerkezetére – tárgyalások megszervezését kéri a regionális és helyi önkormányzatokkal;

A következő lépések

| 21. | arra kéri az illetékes RB-szakbizottságot, hogy vitassa meg, milyen választ lehetne adni európai szinten a gépjárműipart sújtó válságra; |
| --- | --- |

21.

arra kéri az illetékes RB-szakbizottságot, hogy vitassa meg, milyen választ lehetne adni európai szinten a gépjárműipart sújtó válságra;

| 22. | EU-szerte arra kéri a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy modernizálják saját gépjárműparkjukat és támogassák a tőlük függő szervezetek, illetve szerződéses partnerek gépjárműparkjának megújítását a káros kibocsátások csökkentése és az új technológiák iránti kereslet növelése érdekében, valamint hogy egyértelmű jelzést adjanak a területükön tevékenykedő beszállítók felé; |
| --- | --- |

22.

EU-szerte arra kéri a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy modernizálják saját gépjárműparkjukat és támogassák a tőlük függő szervezetek, illetve szerződéses partnerek gépjárműparkjának megújítását a káros kibocsátások csökkentése és az új technológiák iránti kereslet növelése érdekében, valamint hogy egyértelmű jelzést adjanak a területükön tevékenykedő beszállítók felé;

| 23. | felkéri az elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Európai Unió elnökségeinek. |
| --- | --- |

23.

felkéri az elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Európai Unió elnökségeinek.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 18-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/61

---

A Régiók Bizottsága állásfoglalása tárgy éghajlat-változás: a Koppenhágai út

Elfogadva 2009. június 18-án

(2009/C 211/09)

AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS KIHÍVÁSA A HELYI ÉS REGIONÁLIS ÖNKORMÁNYZATOK SZÁMÁRA

A Régiók Bizottsága

| 1. | emlékeztet arra,
  hogy az éghajlatváltozás az emberiség előtt álló egyik legnagyobb politikai kihívás. Ezzel összefüggésben a helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsszerep jut az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, nem utolsósorban azért, mert általában ők viselik az ezzel kapcsolatos szociális és gazdasági költségeket; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra,
  hogy az éghajlatváltozás az emberiség előtt álló egyik legnagyobb politikai kihívás. Ezzel összefüggésben a helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsszerep jut az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, nem utolsósorban azért, mert általában ők viselik az ezzel kapcsolatos szociális és gazdasági költségeket;

| 2. | hangsúlyozza,
  hogy a gazdasági válságra hivatkozva nem csökkenthetők az erőfeszítések, épp ellenkezőleg, inkább fokozni kell az éghajlatváltozás elleni küzdelmet. A gazdasági válságot lehetőségként kell felfogni a technikai szakértelem megerősítésére és az éghajlatváltozás kezelését célzó tevékenységek kidolgozására; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza,
  hogy a gazdasági válságra hivatkozva nem csökkenthetők az erőfeszítések, épp ellenkezőleg, inkább fokozni kell az éghajlatváltozás elleni küzdelmet. A gazdasági válságot lehetőségként kell felfogni a technikai szakértelem megerősítésére és az éghajlatváltozás kezelését célzó tevékenységek kidolgozására;

| 3. | hangsúlyozza,
  hogy számos helyi és regionális önkormányzat már most is jelentősen hozzájárul az európai éghajlat- és energiapolitikai kezdeményezések sikeréhez, és a tömegközlekedés, a közlekedési és energia-infrastruktúrák, a lakhatás, a területrendezés, az energiahatékonyság és a hírközlés területén hozott intézkedések révén alapvető szerepet játszik az idevonatkozó politikák végrehajtásában; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza,
  hogy számos helyi és regionális önkormányzat már most is jelentősen hozzájárul az európai éghajlat- és energiapolitikai kezdeményezések sikeréhez, és a tömegközlekedés, a közlekedési és energia-infrastruktúrák, a lakhatás, a területrendezés, az energiahatékonyság és a hírközlés területén hozott intézkedések révén alapvető szerepet játszik az idevonatkozó politikák végrehajtásában;

| 4. | kiemeli
  , hogy az éghajlatváltozásra való érzékenység és alkalmazkodó képesség nagyrészt a különböző társadalmi-gazdasági fejlettség, természeti adottságok és népsűrűség miatt jelentősen eltér Európa régióiban; a hegyvidéki területek, a part menti területek, a legkülső és szigeti régiók, valamint a földközi-tengeri medence számos félsivatagos területe is az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaira legérzékenyebb régiók közé tartoznak; |
| --- | --- |

4.

kiemeli
  , hogy az éghajlatváltozásra való érzékenység és alkalmazkodó képesség nagyrészt a különböző társadalmi-gazdasági fejlettség, természeti adottságok és népsűrűség miatt jelentősen eltér Európa régióiban; a hegyvidéki területek, a part menti területek, a legkülső és szigeti régiók, valamint a földközi-tengeri medence számos félsivatagos területe is az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaira legérzékenyebb régiók közé tartoznak;

| 5. | meggyőződése
  , hogy az éghajlatváltozás csökkentésére irányuló politikai intézkedések költsége jelentősen alacsonyabb lesz, mint az éghajlatváltozással járó becsült költségek; |
| --- | --- |

5.

meggyőződése
  , hogy az éghajlatváltozás csökkentésére irányuló politikai intézkedések költsége jelentősen alacsonyabb lesz, mint az éghajlatváltozással járó becsült költségek;

| 6. | úgy véli,
  hogy hatékony éghajlat-változási politikával megelőzhetők volnának az éghajlatváltozás következtében fellépő szociális egyenlőtlenségek; |
| --- | --- |

6.

úgy véli,
  hogy hatékony éghajlat-változási politikával megelőzhetők volnának az éghajlatváltozás következtében fellépő szociális egyenlőtlenségek;

| 7. | hangsúlyozza,
  hogy a szén-dioxid-kibocsátásmentes gazdaságra való áttérés jelentős lépés a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából, különösen a helyi és regionális önkormányzatok számára; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza,
  hogy a szén-dioxid-kibocsátásmentes gazdaságra való áttérés jelentős lépés a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából, különösen a helyi és regionális önkormányzatok számára;

AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁSSAL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI TÁRGYALÁSOK KÖVETKEZŐ LÉPÉSEI

| 8. | sürgeti
  az Európai Uniót, hogy fokozza erőfeszítéseit a legmagasabb politikai szinten az éghajlatváltozás elleni nemzetközi koalíció ösztönzése érdekében, és garantálja, hogy a Kiotói Szerződés után is ambiciózus, átlátható és kötelező érvényű kibocsátás-csökkentési célokon alapuló megállapodások szülessenek; |
| --- | --- |

8.

sürgeti
  az Európai Uniót, hogy fokozza erőfeszítéseit a legmagasabb politikai szinten az éghajlatváltozás elleni nemzetközi koalíció ösztönzése érdekében, és garantálja, hogy a Kiotói Szerződés után is ambiciózus, átlátható és kötelező érvényű kibocsátás-csökkentési célokon alapuló megállapodások szülessenek;

| 9. | hangsúlyozza,
  hogy biztosítani kell, hogy az RB mint a helyi és regionális önkormányzatok szóvivője képviseltesse magát az EU delegációjában az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye feleinek 15., 2009. decemberben Koppenhágában tartandó konferenciáján; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza,
  hogy biztosítani kell, hogy az RB mint a helyi és regionális önkormányzatok szóvivője képviseltesse magát az EU delegációjában az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye feleinek 15., 2009. decemberben Koppenhágában tartandó konferenciáján;

| 10. | aggodalmát fejezi ki
  amiatt, hogy a keretegyezmény alapján végrehajtandó hosszú távú együttműködéssel foglalkozó eseti munkacsoport (AWG-LCA) által készített tárgyalási dokumentum legutóbbi tervezete elismeri ugyan az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén a nemzetinél alacsonyabb szinten tett erőfeszítések jelentőségét, arról azonban nem szól, hogy ezek a szintek milyen szerepet játszanak a hatások mérséklésében, és nem tartalmaz hosszú távú tervet az éghajlatváltozás kezelését illetően; |
| --- | --- |

10.

aggodalmát fejezi ki
  amiatt, hogy a keretegyezmény alapján végrehajtandó hosszú távú együttműködéssel foglalkozó eseti munkacsoport (AWG-LCA) által készített tárgyalási dokumentum legutóbbi tervezete elismeri ugyan az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén a nemzetinél alacsonyabb szinten tett erőfeszítések jelentőségét, arról azonban nem szól, hogy ezek a szintek milyen szerepet játszanak a hatások mérséklésében, és nem tartalmaz hosszú távú tervet az éghajlatváltozás kezelését illetően;

ÁLTALÁNOS POLITIKAI AJÁNLÁSOK

| 11. | arra kéri
  az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos olyan új szakpolitikák kidolgozásakor és tárgyalásakor, amelyek jelentős hatással lehetnek a helyi és regionális önkormányzatok és a helyi lakosság életére, alkalmazzák a szubszidiaritás elvét, és biztosítsák, hogy a feladatok elvégzésével megbízott különböző szintek megkapják a szükséges pénzügyi és humánerőforrásokat; |
| --- | --- |

11.

arra kéri
  az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos olyan új szakpolitikák kidolgozásakor és tárgyalásakor, amelyek jelentős hatással lehetnek a helyi és regionális önkormányzatok és a helyi lakosság életére, alkalmazzák a szubszidiaritás elvét, és biztosítsák, hogy a feladatok elvégzésével megbízott különböző szintek megkapják a szükséges pénzügyi és humánerőforrásokat;

| 12. | hangsúlyozza,
  hogy aktív figyelemfelkeltő kampányokat kell indítani a polgárok felé közvetlen kommunikációs csatornával rendelkező regionális és helyi önkormányzatok teljes mértékű támogatásával; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza,
  hogy aktív figyelemfelkeltő kampányokat kell indítani a polgárok felé közvetlen kommunikációs csatornával rendelkező regionális és helyi önkormányzatok teljes mértékű támogatásával;

| 13. | ezért
  üdvözli,
  hogy az EU elkötelezte magát, hogy az éghajlatváltozás enyhítésére és a hozzá való alkalmazkodásra tett erőfeszítéseket a lisszaboni menetrendnek és a göteborgi megállapodásnak megfelelően összehangolja, ugyanakkor kéri, hogy az új, 2010 utáni időszakra szóló lisszaboni stratégia térjen el a jelenlegitől, ahol három különálló folyamat fut párhuzamosan, és törekedjen egy az Unió szociális, gazdasági és környezetvédelmi tevékenységét átfogó egységes fejlesztési keret kialakítására; |
| --- | --- |

13.

ezért
  üdvözli,
  hogy az EU elkötelezte magát, hogy az éghajlatváltozás enyhítésére és a hozzá való alkalmazkodásra tett erőfeszítéseket a lisszaboni menetrendnek és a göteborgi megállapodásnak megfelelően összehangolja, ugyanakkor kéri, hogy az új, 2010 utáni időszakra szóló lisszaboni stratégia térjen el a jelenlegitől, ahol három különálló folyamat fut párhuzamosan, és törekedjen egy az Unió szociális, gazdasági és környezetvédelmi tevékenységét átfogó egységes fejlesztési keret kialakítására;

| 14. | ajánlja,
  hogy a zöld infrastruktúrát illetően következetes beruházásokra kerüljön sor. Ilyen lehet az információs és kommunikációs technológiák (IKT) szélesebb körű használata, a régi köz- és magánépületek energiahatékony felújítása, új közlekedési formák bevezetése. Az energiahatékony világítás, fűtés és hűtés alkalmazását is ösztönözni kell. Alapvetően fontos továbbá a környezetbarát beszerzés bevezetése és az energiaellátás biztonságának fokozása; |
| --- | --- |

14.

ajánlja,
  hogy a zöld infrastruktúrát illetően következetes beruházásokra kerüljön sor. Ilyen lehet az információs és kommunikációs technológiák (IKT) szélesebb körű használata, a régi köz- és magánépületek energiahatékony felújítása, új közlekedési formák bevezetése. Az energiahatékony világítás, fűtés és hűtés alkalmazását is ösztönözni kell. Alapvetően fontos továbbá a környezetbarát beszerzés bevezetése és az energiaellátás biztonságának fokozása;

| 15. | úgy véli,
  hogy az alkalmazkodást és az enyhítést önálló célkitűzésként integrálni kell minden meglévő uniós politikai keretbe, köztük az uniós mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikába, ideértve az erdőirtás elkerülését, a közlekedési, a biodiverzitási, a víz- és hulladékgazdálkodási politikába, valamint a például a kohéziós politika területére vonatkozó finanszírozási programokba is; |
| --- | --- |

15.

úgy véli,
  hogy az alkalmazkodást és az enyhítést önálló célkitűzésként integrálni kell minden meglévő uniós politikai keretbe, köztük az uniós mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikába, ideértve az erdőirtás elkerülését, a közlekedési, a biodiverzitási, a víz- és hulladékgazdálkodási politikába, valamint a például a kohéziós politika területére vonatkozó finanszírozási programokba is;

| 16. | kéri, hogy az EU 2013 utáni költségvetése, programjai, politikái és különösen a legfontosabb jogszabályok kerüljenek felülvizsgálatra az éghajlatváltozás következményeként megváltozó tényezőkre tekintettel; |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy az EU 2013 utáni költségvetése, programjai, politikái és különösen a legfontosabb jogszabályok kerüljenek felülvizsgálatra az éghajlatváltozás következményeként megváltozó tényezőkre tekintettel;

| 17. | az éghajlatváltozásra adandó megfelelő szakpolitikai válasz kialakítása érdekében annak vizsgálatát
  ajánlja,
  hogy ki kell-e dolgozni új mutatókat a fenntarthatóság mérésére, és figyelembe kell-e őket venni a strukturális alapok új generációjának paraméterei között; |
| --- | --- |

17.

az éghajlatváltozásra adandó megfelelő szakpolitikai válasz kialakítása érdekében annak vizsgálatát
  ajánlja,
  hogy ki kell-e dolgozni új mutatókat a fenntarthatóság mérésére, és figyelembe kell-e őket venni a strukturális alapok új generációjának paraméterei között;

| 18. | hangsúlyozza,
  hogy a helyi és regionális önkormányzatokat teljes körűen be kell vonni az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzeti stratégiák és cselekvési tervek megfogalmazásába, kidolgozásába, elfogadásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza,
  hogy a helyi és regionális önkormányzatokat teljes körűen be kell vonni az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzeti stratégiák és cselekvési tervek megfogalmazásába, kidolgozásába, elfogadásába és végrehajtásába;

| 19. | ismételten
  maradéktalan politikai támogatásáról biztosítja a Polgármesterek Szövetségét – amelyet az Európai Bizottság a Régiók Bizottságával együtt indított útjára – mint a városok globális felmelegedésre adott válaszát, amelyben formálisan kötelezettséget vállalnak arra, hogy a 2020-as uniós célkitűzéseket meghaladó mértékben csökkentik szén-dioxid-kibocsátásukat, és kéri, hogy a Szövetséghez bármely szubnacionális önkormányzat csatlakozhasson. Sürgeti, hogy a Polgármesterek Szövetségét fejlesszék tovább, és bocsássák rendelkezésére a helyi önkormányzatok egyedi szükségleteihez igazodó szakértelem és stratégiák kialakításához szükséges megfelelő erőforrásokat; |
| --- | --- |

19.

ismételten
  maradéktalan politikai támogatásáról biztosítja a Polgármesterek Szövetségét – amelyet az Európai Bizottság a Régiók Bizottságával együtt indított útjára – mint a városok globális felmelegedésre adott válaszát, amelyben formálisan kötelezettséget vállalnak arra, hogy a 2020-as uniós célkitűzéseket meghaladó mértékben csökkentik szén-dioxid-kibocsátásukat, és kéri, hogy a Szövetséghez bármely szubnacionális önkormányzat csatlakozhasson. Sürgeti, hogy a Polgármesterek Szövetségét fejlesszék tovább, és bocsássák rendelkezésére a helyi önkormányzatok egyedi szükségleteihez igazodó szakértelem és stratégiák kialakításához szükséges megfelelő erőforrásokat;

ALKALMAZKODÁS

| 20. | azt ajánlja
  , hogy a közösségi költségvetési keretet úgy alakítsák ki, hogy minden európai helyi és regionális önkormányzat felkészülten nézhessen szembe az éghajlatváltozással, és rendelkezzen olyan eszközökkel, melyekkel megelőzheti az okokat és alkalmazkodhat a következményekhez, elsősorban a leginkább érintett lakosok és gazdasági szereplők támogatását tartva szem előtt; |
| --- | --- |

20.

azt ajánlja
  , hogy a közösségi költségvetési keretet úgy alakítsák ki, hogy minden európai helyi és regionális önkormányzat felkészülten nézhessen szembe az éghajlatváltozással, és rendelkezzen olyan eszközökkel, melyekkel megelőzheti az okokat és alkalmazkodhat a következményekhez, elsősorban a leginkább érintett lakosok és gazdasági szereplők támogatását tartva szem előtt;

HATÁSCSÖKKENTÉS

| 21. | úgy véli,
  hogy a termékek és szolgáltatások környezeti költségeinek internalizációja révén a környezetvédelemmel és az éghajlattal kapcsolatos minden közösségi politikában alkalmazni kell a „szennyező fizet” elvet; |
| --- | --- |

21.

úgy véli,
  hogy a termékek és szolgáltatások környezeti költségeinek internalizációja révén a környezetvédelemmel és az éghajlattal kapcsolatos minden közösségi politikában alkalmazni kell a „szennyező fizet” elvet;

| 22. | megerősíti
  az új uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben bevezetett együttműködést és szolidaritást a technológiailag fejlettebb (magasabb energiahatékonyságú ipari ágazatokkal rendelkező), illetve a fejlődésben elmaradott országok között, mely utóbbiakban a gazdaság több energiát fogyaszt, és amelyek növekedési rátáit ösztönözni kell; |
| --- | --- |

22.

megerősíti
  az új uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben bevezetett együttműködést és szolidaritást a technológiailag fejlettebb (magasabb energiahatékonyságú ipari ágazatokkal rendelkező), illetve a fejlődésben elmaradott országok között, mely utóbbiakban a gazdaság több energiát fogyaszt, és amelyek növekedési rátáit ösztönözni kell;

| 23. | úgy véli,
  hogy az elért haladás ellenére folytatni kell az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hosszú távú átláthatóságának és megbízhatóságának erősítését, és oda kell figyelni a javasolt intézkedések által elérhető társadalmi és környezeti megtakarításokra, főként regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

23.

úgy véli,
  hogy az elért haladás ellenére folytatni kell az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hosszú távú átláthatóságának és megbízhatóságának erősítését, és oda kell figyelni a javasolt intézkedések által elérhető társadalmi és környezeti megtakarításokra, főként regionális és helyi szinten;

| 24. | azt ajánlja,
  hogy megfelelően vegyék figyelembe a regionális fejlesztési politikák igényeit, és felhívja a figyelmet arra, hogy a szén-dioxid-piac nagyobb átláthatósága és jobb működőképessége érdekében bizonyos ipari létesítmények esetében átfogó átalakításokra lehet szükség, míg a kevésbé hatékony, vagy krízishelyzetben lévő létesítmények esetében azok termelési rendszerből való kizárása is lehetséges. Ilyen esetekben az ipari szerkezetátalakítási folyamatokat és az érintett munkavállalókat támogató tevékenységeket ajánl; |
| --- | --- |

24.

azt ajánlja,
  hogy megfelelően vegyék figyelembe a regionális fejlesztési politikák igényeit, és felhívja a figyelmet arra, hogy a szén-dioxid-piac nagyobb átláthatósága és jobb működőképessége érdekében bizonyos ipari létesítmények esetében átfogó átalakításokra lehet szükség, míg a kevésbé hatékony, vagy krízishelyzetben lévő létesítmények esetében azok termelési rendszerből való kizárása is lehetséges. Ilyen esetekben az ipari szerkezetátalakítási folyamatokat és az érintett munkavállalókat támogató tevékenységeket ajánl;

| 25. | emlékeztet rá,
  hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeivel történő kereskedelemmel párhuzamosan jóval komolyabb erőfeszítéseket kell tenni mindenekelőtt a környezetbarát szállítási módokra való átállás érdekében. Arra kéri a nemzeti kormányokat, hogy bővítsék a vasúti és a vízi infrastruktúrákat, és általánosságban támogassák a módközi közlekedést; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet rá,
  hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeivel történő kereskedelemmel párhuzamosan jóval komolyabb erőfeszítéseket kell tenni mindenekelőtt a környezetbarát szállítási módokra való átállás érdekében. Arra kéri a nemzeti kormányokat, hogy bővítsék a vasúti és a vízi infrastruktúrákat, és általánosságban támogassák a módközi közlekedést;

| 26. | tekintettel arra, hogy az európai közlekedési ágazat rendkívül nagymértékben függ az olajtól,
  sajnálatát fejezi ki
  amiatt, hogy az enegiahatékonysági csomaghoz kapcsolódóan az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata nem tartalmaz javaslatokat a közlekedés hatékonyságát illetően, még az olyan területeken sem, mint a vasút és más tömegközlekedési módok, az energiahatékony járművek, a közös gépkocsihasználat, a környezettudatos vezetés, a kerékpár népszerűsítése stb.; |
| --- | --- |

26.

tekintettel arra, hogy az európai közlekedési ágazat rendkívül nagymértékben függ az olajtól,
  sajnálatát fejezi ki
  amiatt, hogy az enegiahatékonysági csomaghoz kapcsolódóan az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata nem tartalmaz javaslatokat a közlekedés hatékonyságát illetően, még az olyan területeken sem, mint a vasút és más tömegközlekedési módok, az energiahatékony járművek, a közös gépkocsihasználat, a környezettudatos vezetés, a kerékpár népszerűsítése stb.;

| 27. | úgy véli,
  hogy az energiapolitika és az éghajlatvédelmi politika szorosan összefügg egymással és összehangolandó, hiszen Európában a CO2-kibocsátás 80 %-áért az energiatermelés felelős; |
| --- | --- |

27.

úgy véli,
  hogy az energiapolitika és az éghajlatvédelmi politika szorosan összefügg egymással és összehangolandó, hiszen Európában a CO2-kibocsátás 80 %-áért az energiatermelés felelős;

| 28. | sajnálatát fejezi ki
  amiatt, hogy nem sikerült kötelező érvényű energiahatékonysági célkitűzést rögzíteni a 2008. évi éghajlat-változási és energiacsomagban: ez a hiányzó láncszem a CO2-kibocsátás szükséges mértékű csökkentésének eléréséhez; |
| --- | --- |

28.

sajnálatát fejezi ki
  amiatt, hogy nem sikerült kötelező érvényű energiahatékonysági célkitűzést rögzíteni a 2008. évi éghajlat-változási és energiacsomagban: ez a hiányzó láncszem a CO2-kibocsátás szükséges mértékű csökkentésének eléréséhez;

| 29. | hangsúlyozza,
  hogy az elmúlt években az egyes uniós városokban és régiókban eltérően alakult a CO2-kibocsátás és az energiafogyasztás csökkenése. Tekintettel kellene lenni a fogyasztás és a termelés energiaigényének változatosságára és az ahhoz kapcsolódó, a tagállamok között és az egyes tagállamokon belül (különösen a városi és a vidéki területek között) eltérő üvegházhatásúgáz-kibocsátási helyzetre; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza,
  hogy az elmúlt években az egyes uniós városokban és régiókban eltérően alakult a CO2-kibocsátás és az energiafogyasztás csökkenése. Tekintettel kellene lenni a fogyasztás és a termelés energiaigényének változatosságára és az ahhoz kapcsolódó, a tagállamok között és az egyes tagállamokon belül (különösen a városi és a vidéki területek között) eltérő üvegházhatásúgáz-kibocsátási helyzetre;

| 30. | úgy véli
  , hogy a regionális éghajlat-politikai cselekvési tervek és/vagy fenntarthatósági energiatervek jelenthetik a helyi és az országos kezdeményezések közötti összekötő kapcsot. A célok eléréséhez gyakorlati eszközöket kell bevezetni ezekben a tervekben, és megfelelő finanszírozást is biztosítani kell; |
| --- | --- |

30.

úgy véli
  , hogy a regionális éghajlat-politikai cselekvési tervek és/vagy fenntarthatósági energiatervek jelenthetik a helyi és az országos kezdeményezések közötti összekötő kapcsot. A célok eléréséhez gyakorlati eszközöket kell bevezetni ezekben a tervekben, és megfelelő finanszírozást is biztosítani kell;

| 31. | az európai strukturális alapok felhasználásán kívül további források és intézkedések rendelkezésre bocsátását, illetve kidolgozását
  ajánlja
  , amelyek segítik az alkalmazkodást és a káros hatások csökkentésére irányuló olyan intézkedéseket, mint az energiatakarékosság és a megújuló energiák alkalmazása, az épületek energiateljesítményének javítása és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése. Ez növelné az európai éghajlat-politika támogatottságát; |
| --- | --- |

31.

az európai strukturális alapok felhasználásán kívül további források és intézkedések rendelkezésre bocsátását, illetve kidolgozását
  ajánlja
  , amelyek segítik az alkalmazkodást és a káros hatások csökkentésére irányuló olyan intézkedéseket, mint az energiatakarékosság és a megújuló energiák alkalmazása, az épületek energiateljesítményének javítása és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése. Ez növelné az európai éghajlat-politika támogatottságát;

| 32. | kéri
  , hogy növeljék a kutatási támogatást a szén-dioxid-leválasztási technológiák terén, mely technológiákat a többi enyhítési intézkedéssel kombinálva kellene alkalmazni annak érdekében, hogy a szükséges mértékben csökkenteni lehessen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását; |
| --- | --- |

32.

kéri
  , hogy növeljék a kutatási támogatást a szén-dioxid-leválasztási technológiák terén, mely technológiákat a többi enyhítési intézkedéssel kombinálva kellene alkalmazni annak érdekében, hogy a szükséges mértékben csökkenteni lehessen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását;

| 33. | biztosítani kívánja,
  hogy a támogatási rendszerekhez minden megújulóenergia-termelő hozzáférhessen, ideértve a kisméretű berendezéseket is, valamint úgy véli, hogy a következetesség kedvéért a megújuló energia támogatásával a fosszilis üzemanyagok alkalmazásának csökkentését kellene megcélozni; |
| --- | --- |

33.

biztosítani kívánja,
  hogy a támogatási rendszerekhez minden megújulóenergia-termelő hozzáférhessen, ideértve a kisméretű berendezéseket is, valamint úgy véli, hogy a következetesség kedvéért a megújuló energia támogatásával a fosszilis üzemanyagok alkalmazásának csökkentését kellene megcélozni;

A KISZOLGÁLTATOTT POLGÁROK VÉDELME

| 34. | úgy véli,
  hogy a fenntartható energia és az energiahatékonyság ösztönzésével a Polgármesterek Szövetsége a városokat és régiókat olyan változások bevezetésére sarkallhatja, amelyek a legkiszolgáltatottabb polgárok – különösen az alacsony és a fix jövedelemmel rendelkezők – védelmét szolgálják a magas energiaárak hatásaival és az „energiaszegénységgel” szemben. A törekvéseket úgy kellene megvalósítani, hogy annak során kerüljék az energiafelhasználás szubvencionálását, és engedélyezzék erőteljes ösztönzök alkalmazását, hogy növekedjen az energiahatékonyság, az energiafogyasztás pedig – amennyire lehetséges – csökkenjen; |
| --- | --- |

34.

úgy véli,
  hogy a fenntartható energia és az energiahatékonyság ösztönzésével a Polgármesterek Szövetsége a városokat és régiókat olyan változások bevezetésére sarkallhatja, amelyek a legkiszolgáltatottabb polgárok – különösen az alacsony és a fix jövedelemmel rendelkezők – védelmét szolgálják a magas energiaárak hatásaival és az „energiaszegénységgel” szemben. A törekvéseket úgy kellene megvalósítani, hogy annak során kerüljék az energiafelhasználás szubvencionálását, és engedélyezzék erőteljes ösztönzök alkalmazását, hogy növekedjen az energiahatékonyság, az energiafogyasztás pedig – amennyire lehetséges – csökkenjen;

| 35. | nyomatékosan támogatja,
  hogy védelmet nyújtsanak a társadalom legkiszolgáltatottabb polgárai számára az energiahordozók árának – elsősorban az elektromos díjaknak – az esetleges növekedésével szemben, valamint, hogy segítséget nyújtsanak nekik otthonuk energiahatékonyságának növelésében;


  arra kéri
  elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a cseh és a svéd elnökséghez, az Európai Bizottsághoz, a tagállamokhoz és az ENSZ-partnereknek. |
| --- | --- |

35.

nyomatékosan támogatja,
  hogy védelmet nyújtsanak a társadalom legkiszolgáltatottabb polgárai számára az energiahordozók árának – elsősorban az elektromos díjaknak – az esetleges növekedésével szemben, valamint, hogy segítséget nyújtsanak nekik otthonuk energiahatékonyságának növelésében;

arra kéri
  elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a cseh és a svéd elnökséghez, az Európai Bizottsághoz, a tagállamokhoz és az ENSZ-partnereknek.

Kelt Brüsszelben, 2009. május 18-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

MELLÉKLET

Az éghajlatváltozás témakörét közvetlenül vagy közvetetten érintő közelmúltbeli RB-vélemények listája

| — | Az európai gazdasági fellendülés terve, valamint a regionális és helyi önkormányzatok szerepe, CdR 12/2009 fin |
| --- | --- |

—

Az európai gazdasági fellendülés terve, valamint a regionális és helyi önkormányzatok szerepe, CdR 12/2009 fin

| — | Energia: stratégiai felülvizsgálat – az épületek energiateljesítménye, CdR 8/2009 fin |
| --- | --- |

—

Energia: stratégiai felülvizsgálat – az épületek energiateljesítménye, CdR 8/2009 fin

| — | Zöld könyv a területi kohézióról, CdR 274/2008 fin |
| --- | --- |

—

Zöld könyv a területi kohézióról, CdR 274/2008 fin

| — | Ötödik helyzetjelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról, CdR 273/2008 fin |
| --- | --- |

—

Ötödik helyzetjelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról, CdR 273/2008 fin

| — | A régiók hozzájárulása az EU éghajlat-változási és energetikai céljainak eléréséhez, különös tekintettel a polgármesterek szövetségére, CdR 241/2008 fin |
| --- | --- |

—

A régiók hozzájárulása az EU éghajlat-változási és energetikai céljainak eléréséhez, különös tekintettel a polgármesterek szövetségére, CdR 241/2008 fin

| — | Az energiahatékonyság jelentette kihívás megválaszolása információs és kommunikációs technológiákkal, CdR 254/2008 fin |
| --- | --- |

—

Az energiahatékonyság jelentette kihívás megválaszolása információs és kommunikációs technológiákkal, CdR 254/2008 fin

| — | RB-s előretekintő vélemény: A lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia, CdR 245/2008 fin |
| --- | --- |

—

RB-s előretekintő vélemény: A lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia, CdR 245/2008 fin

| — | Az Európai Bizottság jogalkotási javaslatai a közös agrárpolitika állapotfelmérése utáni időszakra, CdR 162/2008 fin |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság jogalkotási javaslatai a közös agrárpolitika állapotfelmérése utáni időszakra, CdR 162/2008 fin

| — | Kibocsátáskereskedelmi rendszer, CdR 161/2008 fin |
| --- | --- |

—

Kibocsátáskereskedelmi rendszer, CdR 161/2008 fin

| — | A megújuló energiaforrások használatának ösztönzése, CdR 160/2008 fin |
| --- | --- |

—

A megújuló energiaforrások használatának ösztönzése, CdR 160/2008 fin

| — | RB-s előretekintő vélemény: A regionális és helyi önkormányzatok hozzájárulása az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájához, CdR 85/2007 fin |
| --- | --- |

—

RB-s előretekintő vélemény: A regionális és helyi önkormányzatok hozzájárulása az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájához, CdR 85/2007 fin

| — | Az Európai Unió integrált tengerpolitikája, CdR 22/2008 fin |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió integrált tengerpolitikája, CdR 22/2008 fin

| — | A villamos energia és a földgáz európai piacai: harmadik intézkedéscsomag, CdR 21/2008 fin |
| --- | --- |

—

A villamos energia és a földgáz európai piacai: harmadik intézkedéscsomag, CdR 21/2008 fin

| — | Reformáljuk meg az európai költségvetést, változtassuk meg Európát!, CdR 16/2008 fin |
| --- | --- |

—

Reformáljuk meg az európai költségvetést, változtassuk meg Európát!, CdR 16/2008 fin

| — | A vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezelése az Európai Unióban, CdR 313/2007 fin |
| --- | --- |

—

A vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezelése az Európai Unióban, CdR 313/2007 fin

| — | A legkülső régiókra vonatkozó stratégia: eredmények és kilátások, CdR 309/2007 fin |
| --- | --- |

—

A legkülső régiókra vonatkozó stratégia: eredmények és kilátások, CdR 309/2007 fin

| — | Zöld könyv a városi közlekedésről, CdR 236/2007 fin |
| --- | --- |

—

Zöld könyv a városi közlekedésről, CdR 236/2007 fin

| — | A Közös Agrárpolitika állapotfelmérése, CdR 197/2007 fin |
| --- | --- |

—

A Közös Agrárpolitika állapotfelmérése, CdR 197/2007 fin

| — | Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában – Az uniós fellépés lehetőségei, CdR 118/2007 fin |
| --- | --- |

—

Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában – Az uniós fellépés lehetőségei, CdR 118/2007 fin

| — | Energiacsomag, CdR 111/2007 fin |
| --- | --- |

—

Energiacsomag, CdR 111/2007 fin

| — | A globális éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentése, valamint a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése, CdR 110/2007 fin |
| --- | --- |

—

A globális éghajlatváltozás 2 Celsius-fokra való csökkentése, valamint a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése, CdR 110/2007 fin

---

III Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

80. plenáris ülés 2009. június 17–18.

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/65

---

A Régiók Bizottsága véleménye tengerpolitikai csomag

(2009/C 211/10)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy véli, hogy az európai tengerpolitikában a tengeri területrendezésen nyugvó globális és ágazatközi szemléletmódnak kell érvényesülnie, amelynek célja a tengerek egyre fokozódó kihasználásának kezelése, és a felhasználási módok harmonikus egymás mellett élésének támogatása egy egyszerre korlátozott és sérülékeny területen; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy az európai tengerpolitikában a tengeri területrendezésen nyugvó globális és ágazatközi szemléletmódnak kell érvényesülnie, amelynek célja a tengerek egyre fokozódó kihasználásának kezelése, és a felhasználási módok harmonikus egymás mellett élésének támogatása egy egyszerre korlátozott és sérülékeny területen;

| — | úgy véli, hogy egy ilyen tervezés előfeltétele egy innovatív, a többszintű kormányzás szellemében és a szubszidiaritás tiszteletben tartását előtérbe helyezve megalkotott irányítási eszköz. Emlékeztet tehát arra, hogy a területi önkormányzatok rendkívül fontos szerepet töltenek be a tengeri területrendezésben bizonyos politikák finanszírozóiként, illetve olyan polgárközeli szintként, amely a lehető legjobban képes megszervezni a felhasználási módok harmonikus egymás mellett élését; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy egy ilyen tervezés előfeltétele egy innovatív, a többszintű kormányzás szellemében és a szubszidiaritás tiszteletben tartását előtérbe helyezve megalkotott irányítási eszköz. Emlékeztet tehát arra, hogy a területi önkormányzatok rendkívül fontos szerepet töltenek be a tengeri területrendezésben bizonyos politikák finanszírozóiként, illetve olyan polgárközeli szintként, amely a lehető legjobban képes megszervezni a felhasználási módok harmonikus egymás mellett élését;

| — | elismerően vélekedik az Európai Bizottság által a tengeri területrendezéssel kapcsolatban tett lépésekről, valamint az európai szintű közös elvek kidolgozására irányuló szándékáról, és úgy véli, hogy a módszerek és az elvek terén az Európai Unió fokozatosan normaalkotó szerepet tölthet be, többek között a meglévő regionális egyezményekre támaszkodva; |
| --- | --- |

—

elismerően vélekedik az Európai Bizottság által a tengeri területrendezéssel kapcsolatban tett lépésekről, valamint az európai szintű közös elvek kidolgozására irányuló szándékáról, és úgy véli, hogy a módszerek és az elvek terén az Európai Unió fokozatosan normaalkotó szerepet tölthet be, többek között a meglévő regionális egyezményekre támaszkodva;

| — | támogatja, hogy az Európai Bizottság a belső piac kiteljesítésére törekszik, hogy a tengeri szállítás vonzóbbá és versenyképesebbé váljék, sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a konkrét javasolt intézkedések alapvetően a gazdasági dimenzióra összpontosulnak. Az RB arra szólít fel, hogy a társadalmi és környezetvédelmi szempontokat maradéktalanul vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

—

támogatja, hogy az Európai Bizottság a belső piac kiteljesítésére törekszik, hogy a tengeri szállítás vonzóbbá és versenyképesebbé váljék, sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a konkrét javasolt intézkedések alapvetően a gazdasági dimenzióra összpontosulnak. Az RB arra szólít fel, hogy a társadalmi és környezetvédelmi szempontokat maradéktalanul vegyék figyelembe;

| — | újfent kéri annak a lehetőségnek a megvizsgálását, hogy az EU pénzügyi rendszerének felülvizsgálatával létrehozható-e egy egységes egyszerűsített rendszer, mely a következő, 2014–2020-as pénzügyi keretre vonatkozó megbeszélések kontextusában minden tengeri vonatkozású kérdést összefog egy európai part menti és szigeti alap keretében; |
| --- | --- |

—

újfent kéri annak a lehetőségnek a megvizsgálását, hogy az EU pénzügyi rendszerének felülvizsgálatával létrehozható-e egy egységes egyszerűsített rendszer, mely a következő, 2014–2020-as pénzügyi keretre vonatkozó megbeszélések kontextusában minden tengeri vonatkozású kérdést összefog egy európai part menti és szigeti alap keretében;

| — | úgy véli, hogy a tengeri gyorsforgalmi utakhoz nyújtott állami támogatások tisztázása üdvözlendő, ám hasznosnak tartana egy ambiciózusabb, átfogó értékelést az európai támogatásra jogosult műveletek és befektetések jellegéről – különösen a szóban forgó szolgáltatás életképességének rövid távú követelményeiről –, mivel az eddigi intézkedések nem hozták meg a várt eredményeket. |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a tengeri gyorsforgalmi utakhoz nyújtott állami támogatások tisztázása üdvözlendő, ám hasznosnak tartana egy ambiciózusabb, átfogó értékelést az európai támogatásra jogosult műveletek és befektetések jellegéről – különösen a szóban forgó szolgáltatás életképességének rövid távú követelményeiről –, mivel az eddigi intézkedések nem hozták meg a várt eredményeket.

| Előadó | : | Michel DELEBARRE, Dunkerque polgármestere (FR/PES) |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Michel DELEBARRE, Dunkerque polgármestere (FR/PES)

Referenciaszövegek

Tengeri területrendezési útiterv: Egységes alapelvek érvényesítése az EU-ban COM(2008) 791 végleges. Az Európai Bizottság 2008. 11. 25-i közleménye

Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra COM(2009) 8 végleges. Az Európai Bizottság 2009. 01. 21-i közleménye

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeiről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről COM(2009) 11 végleges. 2009. 01. 21.

Közlemény és cselekvési terv a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozása céljából COM(2009) 10 végleges. 2009. 01. 21.

A Bizottság közleménye a tengeri gyorsforgalmi utak létesítéséhez nyújtott közösségi finanszírozást kiegészítő állami támogatásra vonatkozó iránymutatásról (2008/C 317/8)

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | elismeri az Európai Bizottság által megtett fontos előrelépéseket, és üdvözli a cselekvési terv végrehajtását és a választott integrált megközelítést. Úgy véli ugyanis, hogy az európai tengerpolitikában is olyan globális és ágazatközi szemléletmódnak kell érvényesülnie, „amely az ember tengerekhez és óceánokhoz fűződő kapcsolatának minden aspektusát lefedi” (1); |
| --- | --- |

1.

elismeri az Európai Bizottság által megtett fontos előrelépéseket, és üdvözli a cselekvési terv végrehajtását és a választott integrált megközelítést. Úgy véli ugyanis, hogy az európai tengerpolitikában is olyan globális és ágazatközi szemléletmódnak kell érvényesülnie, „amely az ember tengerekhez és óceánokhoz fűződő kapcsolatának minden aspektusát lefedi” (1);

| 2. | felhívja rá a figyelmet, hogy az Európai Unióban a part menti régiók és városok adnak otthont a lakosság közel felének (2), a és körülbelül 40 %-kkal járulnak hozzá az európai GDP-hez.. A helyi és regionális önkormányzatok változatos hatáskörökkel rendelkeznek a tengerpolitikával kapcsolatos területeken, és ők képviselik a megfelelő szintet a különböző ágazati politikák helyszíni koordinációjának előmozdításához. Ezenkívül a part menti területi önkormányzatoknak van még egy külön felelősségi körük a part menti övezetek fejlesztésével kapcsolatban: kezelniük kell a partszakaszok, illetve a tengeri területek használatával összefüggő konfliktusokból eredő feszültségeket, és olyan gazdasági fejlődést és foglalkoztatási szintet kell célul kitűzniük, amely összeegyeztethető a tengeri környezet szükséges védelmével. Ennek következtében nagy szakértelemre tettek szert az ilyen területtípusokra jellemző stratégiai gondolkodás terén, ideértve az olyan politikákat, mint a közlekedés, a kikötők fejlesztése, a biztonság, a városfejlesztés, a tengeri területrendezés, a szakképzés, illetve a tengerparti övezetek integrált kezelése (Integrated Coastal Zone Management, ICZM); |
| --- | --- |

2.

felhívja rá a figyelmet, hogy az Európai Unióban a part menti régiók és városok adnak otthont a lakosság közel felének (2), a és körülbelül 40 %-kkal járulnak hozzá az európai GDP-hez.. A helyi és regionális önkormányzatok változatos hatáskörökkel rendelkeznek a tengerpolitikával kapcsolatos területeken, és ők képviselik a megfelelő szintet a különböző ágazati politikák helyszíni koordinációjának előmozdításához. Ezenkívül a part menti területi önkormányzatoknak van még egy külön felelősségi körük a part menti övezetek fejlesztésével kapcsolatban: kezelniük kell a partszakaszok, illetve a tengeri területek használatával összefüggő konfliktusokból eredő feszültségeket, és olyan gazdasági fejlődést és foglalkoztatási szintet kell célul kitűzniük, amely összeegyeztethető a tengeri környezet szükséges védelmével. Ennek következtében nagy szakértelemre tettek szert az ilyen területtípusokra jellemző stratégiai gondolkodás terén, ideértve az olyan politikákat, mint a közlekedés, a kikötők fejlesztése, a biztonság, a városfejlesztés, a tengeri területrendezés, a szakképzés, illetve a tengerparti övezetek integrált kezelése (Integrated Coastal Zone Management, ICZM);

| 3. | kijelenti, hogy az európai tengerpolitika megfelelő végrehajtásához olyan irányításra van szükség, amely közvetlenebb módon vonja be a helyi és regionális szereplőket. A tengerpolitika valódi partnerségre épülő, az összes döntéshozatali szintet és a civil társadalmat is bevonó irányítása lehetővé teszi az esetleges konfliktusok idejekorán történő felismerését és a terepnek megfelelő megoldások megtalálását; |
| --- | --- |

3.

kijelenti, hogy az európai tengerpolitika megfelelő végrehajtásához olyan irányításra van szükség, amely közvetlenebb módon vonja be a helyi és regionális szereplőket. A tengerpolitika valódi partnerségre épülő, az összes döntéshozatali szintet és a civil társadalmat is bevonó irányítása lehetővé teszi az esetleges konfliktusok idejekorán történő felismerését és a terepnek megfelelő megoldások megtalálását;

| 4. | osztja az Európai Bizottság által a tengerpolitikai irányításra vonatkozó iránymutatások (3) kapcsán a közleményben kifejtett véleményt, mely szerint a part menti régiók nemcsak kedvezményezettjei lehetnek a tengerpolitika integrált megközelítésének, hanem hátrányos következményeit is elszenvedhetik annak, ha hiányzik e megközelítés; |
| --- | --- |

4.

osztja az Európai Bizottság által a tengerpolitikai irányításra vonatkozó iránymutatások (3) kapcsán a közleményben kifejtett véleményt, mely szerint a part menti régiók nemcsak kedvezményezettjei lehetnek a tengerpolitika integrált megközelítésének, hanem hátrányos következményeit is elszenvedhetik annak, ha hiányzik e megközelítés;

| 5. | úgy véli, hogy kapcsolatot kellene létrehozni a területi kohéziós célkitűzés és az integrált tengerpolitika kialakítása között, elsősorban annak biztosítására, hogy a regionális fejlődés koherensebben valósuljon meg a part menti és a szigeti területeken, valamint a hátországban és a belső kikötőkben, továbbá a fenti régiókban zajló konkrét tevékenységek finanszírozásának jobb, jövőbeli összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy kapcsolatot kellene létrehozni a területi kohéziós célkitűzés és az integrált tengerpolitika kialakítása között, elsősorban annak biztosítására, hogy a regionális fejlődés koherensebben valósuljon meg a part menti és a szigeti területeken, valamint a hátországban és a belső kikötőkben, továbbá a fenti régiókban zajló konkrét tevékenységek finanszírozásának jobb, jövőbeli összehangolása érdekében;

| 6. | ennek kapcsán újfent kéri „annak a lehetőségnek a megvizsgálásá[t], hogy az EU pénzügyi rendszerének felülvizsgálatával létrehozható-e egy egységes egyszerűsített rendszer, mely minden, vagy a legtöbb tengeri vonatkozású kérdést összefogja egy európai part menti és szigeti alap keretében”, mégpedig a következő (2014–2020-as időszakra szóló) pénzügyi keretre vonatkozó megbeszélések kontextusában; (4) |
| --- | --- |

6.

ennek kapcsán újfent kéri „annak a lehetőségnek a megvizsgálásá[t], hogy az EU pénzügyi rendszerének felülvizsgálatával létrehozható-e egy egységes egyszerűsített rendszer, mely minden, vagy a legtöbb tengeri vonatkozású kérdést összefogja egy európai part menti és szigeti alap keretében”, mégpedig a következő (2014–2020-as időszakra szóló) pénzügyi keretre vonatkozó megbeszélések kontextusában; (4)

| 7. | teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság által azzal a céllal indított projektet, hogy létrehozzák a tengeri régiókban folyó projektek adatbázisát, amely információt fog tartalmazni az egyes közösségi alapok kedvezményezettjeiről is, és úgy látja, hogy erre az adatbázisra feltétlenül szükség van a terület átláthatóságának biztosításához és a bevált gyakorlatok megosztásának elősegítéséhez. Részt kíván venni az adatbázis kezelésében, amely a tervek szerint 2010-ig válik operatívvá; |
| --- | --- |

7.

teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság által azzal a céllal indított projektet, hogy létrehozzák a tengeri régiókban folyó projektek adatbázisát, amely információt fog tartalmazni az egyes közösségi alapok kedvezményezettjeiről is, és úgy látja, hogy erre az adatbázisra feltétlenül szükség van a terület átláthatóságának biztosításához és a bevált gyakorlatok megosztásának elősegítéséhez. Részt kíván venni az adatbázis kezelésében, amely a tervek szerint 2010-ig válik operatívvá;

Tengeri területrendezés
   (5)

| 8. | kedvezően fogadja az útitervet, és támogatja az Európai Bizottságnak a tíz területrendezési alapelv kidolgozására vonatkozó javaslatait. Ezek az alapelvek idővel az összes tagállamban alkalmazható közös elvekké válhatnak; |
| --- | --- |

8.

kedvezően fogadja az útitervet, és támogatja az Európai Bizottságnak a tíz területrendezési alapelv kidolgozására vonatkozó javaslatait. Ezek az alapelvek idővel az összes tagállamban alkalmazható közös elvekké válhatnak;

| 9. | egyetért az Európai Bizottság integrált politikaalkotásra irányuló erőfeszítéseivel a kék könyv révén, amely egyértelműen kijelöli az utat a tengeri és partmenti erőforrások kezelését tekintve Európában. Arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy még tovább menjen ebben a tekintetben, és pontosítsa, hogy a tengeri területrendezés hogyan illeszkedik a többi uniós fellépés sorába, különösen a „Fauna Flóra élettérre” vonatkozó 92/43/EGK irányelvre, a víz-keretirányelvre, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvre, illetve a tengerparti övezetek integrált kezeléséről szóló tanácsi és parlamenti ajánlásra tekintettel. A tengeri területrendezésnek hozzá kell járulnia a fenti jogalkotási elemek közötti szinergiák növeléséhez, hogy elkerülhetők legyenek az esetleges zavarok vagy átfedések; |
| --- | --- |

9.

egyetért az Európai Bizottság integrált politikaalkotásra irányuló erőfeszítéseivel a kék könyv révén, amely egyértelműen kijelöli az utat a tengeri és partmenti erőforrások kezelését tekintve Európában. Arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy még tovább menjen ebben a tekintetben, és pontosítsa, hogy a tengeri területrendezés hogyan illeszkedik a többi uniós fellépés sorába, különösen a „Fauna Flóra élettérre” vonatkozó 92/43/EGK irányelvre, a víz-keretirányelvre, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvre, illetve a tengerparti övezetek integrált kezeléséről szóló tanácsi és parlamenti ajánlásra tekintettel. A tengeri területrendezésnek hozzá kell járulnia a fenti jogalkotási elemek közötti szinergiák növeléséhez, hogy elkerülhetők legyenek az esetleges zavarok vagy átfedések;

| 10. | úgy véli, hogy a stratégiai gondolkodásnak és az irányítás megszervezésének meg kell előznie a térbeli kivitelezést. A stratégiai gondolkodás ugyanis a területrendezés folyamatának alapvető szakaszát képezi azáltal, hogy elősegíti a célok és az eszközök összehangolását, valamint irányt ad a területrendezésnek. Ez a kollektív építkezési lépés lehetővé teszi az elvek és az irányok meghatározását, továbbá a területrendezés kidolgozásához, illetve a folyamat során felmerülő viták rendezéséhez szükséges prioritások kijelölését; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a stratégiai gondolkodásnak és az irányítás megszervezésének meg kell előznie a térbeli kivitelezést. A stratégiai gondolkodás ugyanis a területrendezés folyamatának alapvető szakaszát képezi azáltal, hogy elősegíti a célok és az eszközök összehangolását, valamint irányt ad a területrendezésnek. Ez a kollektív építkezési lépés lehetővé teszi az elvek és az irányok meghatározását, továbbá a területrendezés kidolgozásához, illetve a folyamat során felmerülő viták rendezéséhez szükséges prioritások kijelölését;

| 11. | ahhoz, hogy ki lehessen alakítani a területrendezést irányítani képes stratégiai iránymutatásokat, elengedhetetlennek tartja egy innovatív, a többszintű kormányzás szellemében és a szubszidiaritás tiszteletben tartását előtérbe helyezve megalkotott irányítási eszköz alkalmazását. Ennek szükségszerűen több szinten kell megvalósulnia, a tengervidéktől kezdve egészen a polgárközeli szintig. Másfelől hangsúlyozza, hogy bár az Európai Bizottság által választott ökoszisztéma-megközelítés (6) tekintetében konszenzus alakult ki, de nem feltétlenül felel meg az összes tengeri tevékenység számára. Ennélfogva az RB azt kéri, hogy az Európai Bizottság a jövőbeli javaslataiba építse be a tengervidék, illetve a regionális tengerek szintjét is, amely eléggé kiterjedt ahhoz, hogy ezt az akadályt el lehessen kerülni; |
| --- | --- |

11.

ahhoz, hogy ki lehessen alakítani a területrendezést irányítani képes stratégiai iránymutatásokat, elengedhetetlennek tartja egy innovatív, a többszintű kormányzás szellemében és a szubszidiaritás tiszteletben tartását előtérbe helyezve megalkotott irányítási eszköz alkalmazását. Ennek szükségszerűen több szinten kell megvalósulnia, a tengervidéktől kezdve egészen a polgárközeli szintig. Másfelől hangsúlyozza, hogy bár az Európai Bizottság által választott ökoszisztéma-megközelítés (6) tekintetében konszenzus alakult ki, de nem feltétlenül felel meg az összes tengeri tevékenység számára. Ennélfogva az RB azt kéri, hogy az Európai Bizottság a jövőbeli javaslataiba építse be a tengervidék, illetve a regionális tengerek szintjét is, amely eléggé kiterjedt ahhoz, hogy ezt az akadályt el lehessen kerülni;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a tengeri területrendezésnek – a nemzeti határokon túllépve – az ezen a területen folytatott összes tevékenységet le kell fednie, hogy jobban összhangban legyen az ökoszisztémák realitásaival, ezért az integrált tengerpolitika alapvető eszköze. Úgy véli, hogy ennek az eszköznek az alkalmazása elengedhetetlen ahhoz, hogy kezelni tudjuk a tengerek egyre fokozódó kihasználását, és hogy ezen a korlátozott és sérülékeny területen elő tudjuk segíteni az ütköző érdekek harmonikus egymás mellett élését. Felhívja rá azonban a figyelmet, hogy a tengeri közlekedésnek meg kell oldania a rendezett tengeri terület összeegyeztetését a tengerek szabadságának a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet egyezményeiben szereplő elvével; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a tengeri területrendezésnek – a nemzeti határokon túllépve – az ezen a területen folytatott összes tevékenységet le kell fednie, hogy jobban összhangban legyen az ökoszisztémák realitásaival, ezért az integrált tengerpolitika alapvető eszköze. Úgy véli, hogy ennek az eszköznek az alkalmazása elengedhetetlen ahhoz, hogy kezelni tudjuk a tengerek egyre fokozódó kihasználását, és hogy ezen a korlátozott és sérülékeny területen elő tudjuk segíteni az ütköző érdekek harmonikus egymás mellett élését. Felhívja rá azonban a figyelmet, hogy a tengeri közlekedésnek meg kell oldania a rendezett tengeri terület összeegyeztetését a tengerek szabadságának a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet egyezményeiben szereplő elvével;

| 13. | elismeri, hogy a tengeri területrendezés megfelelő eszköz az egyes tevékenységek támasztotta igények közötti egyensúly megteremtésére és a tengereknek az ökoszisztémák fenntartható védelme mellett való legjobb kihasználására. A hosszú távú befektetéseket világos, mindenki által ismert szabályokkal lehet elősegíteni, amelyek ezáltal azt is lehetővé teszik, hogy a tengeri tevékenységek minél jobban hozzá tudjanak járulni a lisszaboni stratégia versenyképességi, illetve a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítását célzó célkitűzéseinek megvalósításához. Ennek keretében azt kéri, hogy az Európai Bizottság a vitarendezési elvek meghatározásakor tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy ennek a folyamatnak az átláthatóságát előre lefektetett, a tengeri régiókkal szoros együttműködésben kialakított és a tengervidékek sajátosságainak figyelembevételéhez kellően rugalmas szabályok révén garantálni lehessen; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy a tengeri területrendezés megfelelő eszköz az egyes tevékenységek támasztotta igények közötti egyensúly megteremtésére és a tengereknek az ökoszisztémák fenntartható védelme mellett való legjobb kihasználására. A hosszú távú befektetéseket világos, mindenki által ismert szabályokkal lehet elősegíteni, amelyek ezáltal azt is lehetővé teszik, hogy a tengeri tevékenységek minél jobban hozzá tudjanak járulni a lisszaboni stratégia versenyképességi, illetve a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítását célzó célkitűzéseinek megvalósításához. Ennek keretében azt kéri, hogy az Európai Bizottság a vitarendezési elvek meghatározásakor tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy ennek a folyamatnak az átláthatóságát előre lefektetett, a tengeri régiókkal szoros együttműködésben kialakított és a tengervidékek sajátosságainak figyelembevételéhez kellően rugalmas szabályok révén garantálni lehessen;

| 14. | elismerően vélekedik az Európai Bizottság által a tengeri területrendezéssel kapcsolatban megtett útról, és az európai szintű közös elvek kidolgozására irányuló szándékáról. Úgy ítéli meg ugyanis, hogy az Európai Uniónak ezen a téren ösztönző és koordinációs szerepe van, továbbá hogy az Európai Bizottság által 2009-ben szervezett konzultációs folyamat lehetővé teszi a problémák jobb megértését, és azt, hogy egy közös megközelítés kialakításának kedvező iránymutatásokat lehessen javasolni. E tekintetben azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a konzultációt követően állítson össze fehér könyvet; |
| --- | --- |

14.

elismerően vélekedik az Európai Bizottság által a tengeri területrendezéssel kapcsolatban megtett útról, és az európai szintű közös elvek kidolgozására irányuló szándékáról. Úgy ítéli meg ugyanis, hogy az Európai Uniónak ezen a téren ösztönző és koordinációs szerepe van, továbbá hogy az Európai Bizottság által 2009-ben szervezett konzultációs folyamat lehetővé teszi a problémák jobb megértését, és azt, hogy egy közös megközelítés kialakításának kedvező iránymutatásokat lehessen javasolni. E tekintetben azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a konzultációt követően állítson össze fehér könyvet;

| 15. | úgy véli, hogy a módszerek és az elvek terén az Európai Unió fokozatosan normaalkotó szerepet tölthet be, ezzel biztosítva a tengeri területrendezés valódi koordinációját az érintett államokon belül, illetve közöttük. Ezzel kapcsolatban az RB a bizonyos regionális szinteken – konkrétan a földközi-tengeri térségben a tengeri környezet védelméről szóló Barcelonai Egyezmény, közelebbről a 7. jegyzőkönyv keretében – már folyó kísérletekre hívja fel a figyelmet. Az érintett tagállamok e szerint a jegyzőkönyv szerint döntöttek úgy, hogy kötelező érvényű eszközök alkalmazásával, közösen fognak hozzá a Földközi-tenger partvidéki övezeteinek integrált kezeléséhez. Az Európai Unió, amellett, hogy a tengeri területrendezés közös megközelítését ösztönzi, segítséget nyújthatna abban, hogy minden egyes tengervidék meglévő regionális egyezménye a fenntartható és integrált tengerfejlesztés szemléletmódját tükrözze minden egyes érintett tengeri térség vonatkozásában; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a módszerek és az elvek terén az Európai Unió fokozatosan normaalkotó szerepet tölthet be, ezzel biztosítva a tengeri területrendezés valódi koordinációját az érintett államokon belül, illetve közöttük. Ezzel kapcsolatban az RB a bizonyos regionális szinteken – konkrétan a földközi-tengeri térségben a tengeri környezet védelméről szóló Barcelonai Egyezmény, közelebbről a 7. jegyzőkönyv keretében – már folyó kísérletekre hívja fel a figyelmet. Az érintett tagállamok e szerint a jegyzőkönyv szerint döntöttek úgy, hogy kötelező érvényű eszközök alkalmazásával, közösen fognak hozzá a Földközi-tenger partvidéki övezeteinek integrált kezeléséhez. Az Európai Unió, amellett, hogy a tengeri területrendezés közös megközelítését ösztönzi, segítséget nyújthatna abban, hogy minden egyes tengervidék meglévő regionális egyezménye a fenntartható és integrált tengerfejlesztés szemléletmódját tükrözze minden egyes érintett tengeri térség vonatkozásában;

| 16. | erőteljesen ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy támogassa minden egyes tengervidéken a kísérleti projekteket, hogy megbizonyosodhasson arról, hogy a javasolt elvek megállják-e a helyüket a regionális tengerek sokféleségével szemben. Felhívja a figyelmet, hogy ebbe az eszközbe teljes mértékben be kell vonni a legkülső régiókat is, ahová az európai tengeri területek nagy része tartozik; |
| --- | --- |

16.

erőteljesen ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy támogassa minden egyes tengervidéken a kísérleti projekteket, hogy megbizonyosodhasson arról, hogy a javasolt elvek megállják-e a helyüket a regionális tengerek sokféleségével szemben. Felhívja a figyelmet, hogy ebbe az eszközbe teljes mértékben be kell vonni a legkülső régiókat is, ahová az európai tengeri területek nagy része tartozik;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a területi önkormányzatokra fontos szerep vár a tengeri területrendezésben, különösen mint bizonyos politikák finanszírozói, illetve mint olyan polgárközeli szint, amely a lehető legjobban képes megszervezni a felhasználási módok harmonikus együttélését. A kialakult tengeri és partmenti partnerségeknek, valamint tengerészeti hálózatoknak fontos szerepet kell játszaniuk azáltal, hogy hozzájárulnak a tengeri területrendezés kialakításához és megvalósításához a tagállamokban. A területi vizek és a KGÖ-k (7) kezelése leggyakrabban a tagállamok hatáskörébe tartozik ugyan, viszont a vízgazdálkodással és néha a kikötői hatóságokkal, illetve a védett területekkel kapcsolatos ügyekben a területi önkormányzatok járnak el saját felelősségi és hatáskörükben. Általánosságban az ő feladatuk a kiegyensúlyozott és szolidáris fejlődés elősegítése, amelyből a tengeri területek sem maradhatnak ki; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a területi önkormányzatokra fontos szerep vár a tengeri területrendezésben, különösen mint bizonyos politikák finanszírozói, illetve mint olyan polgárközeli szint, amely a lehető legjobban képes megszervezni a felhasználási módok harmonikus együttélését. A kialakult tengeri és partmenti partnerségeknek, valamint tengerészeti hálózatoknak fontos szerepet kell játszaniuk azáltal, hogy hozzájárulnak a tengeri területrendezés kialakításához és megvalósításához a tagállamokban. A területi vizek és a KGÖ-k (7) kezelése leggyakrabban a tagállamok hatáskörébe tartozik ugyan, viszont a vízgazdálkodással és néha a kikötői hatóságokkal, illetve a védett területekkel kapcsolatos ügyekben a területi önkormányzatok járnak el saját felelősségi és hatáskörükben. Általánosságban az ő feladatuk a kiegyensúlyozott és szolidáris fejlődés elősegítése, amelyből a tengeri területek sem maradhatnak ki;

| 18. | hangsúlyozza továbbá, hogy a szárazföldi és a tengeri területrendezést összehangolt és következetes módon kell végezni a tenger és a szárazföld találkozási területének megfelelő kezelése érdekében, különösen a part menti övezetben. Ezzel kapcsolatban a partvidéki övezeteinek integrált kezelésével kapcsolatos munkákat említi; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza továbbá, hogy a szárazföldi és a tengeri területrendezést összehangolt és következetes módon kell végezni a tenger és a szárazföld találkozási területének megfelelő kezelése érdekében, különösen a part menti övezetben. Ezzel kapcsolatban a partvidéki övezeteinek integrált kezelésével kapcsolatos munkákat említi;

| 19. | felhívja rá a figyelmet, hogy az európai régiók és városok már kezdeményeztek határokon átnyúló és nemzeteket átfogó együttműködéseket, különösen az Interreg programok keretében, amelyek révén a tengeri területek kezeléséhez kapcsolódó közös projekteket hajthattak végre. Emellett úgy véli, hogy az EGTC-k mindenképpen érdekes regionális együttműködési lehetőségeket kínálhatnának; |
| --- | --- |

19.

felhívja rá a figyelmet, hogy az európai régiók és városok már kezdeményeztek határokon átnyúló és nemzeteket átfogó együttműködéseket, különösen az Interreg programok keretében, amelyek révén a tengeri területek kezeléséhez kapcsolódó közös projekteket hajthattak végre. Emellett úgy véli, hogy az EGTC-k mindenképpen érdekes regionális együttműködési lehetőségeket kínálhatnának;

| 20. | örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság útnak indította a tengeri környezetre vonatkozó megfigyelések és adatok európai hálózatát, amely várhatóan 2009 végére a tengerek európai atlaszát fogja eredményezni, és reméli, hogy ez a készülő atlasz összekapcsolódhat a Google Ocean nevű új, 2009 februárjában bemutatott eszközzel; |
| --- | --- |

20.

örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság útnak indította a tengeri környezetre vonatkozó megfigyelések és adatok európai hálózatát, amely várhatóan 2009 végére a tengerek európai atlaszát fogja eredményezni, és reméli, hogy ez a készülő atlasz összekapcsolódhat a Google Ocean nevű új, 2009 februárjában bemutatott eszközzel;

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság nem fejti ki kellőképpen a szubszidiaritás kérdését. A jelenlegi stádiumban az Európai Bizottság javaslata egy kötegnyi (köztük a közlekedési politikáról és a fenntartható fejlődésről szóló) jogalapon nyugszik. A területrendezési politikákat azonban mindeddig a Nizzai Szerződésre alapozták, mivel a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozóknak tekintették őket. Márpedig abban az esetben, ha hatályba lép a Lisszaboni Szerződés, illetve az új, területi kohéziós célkitűzéssel kapcsolatban, felmerül többek között az a kérdés, hogy az Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke (mely megfelel a Nizzai Szerződés EKSz. 308. cikkének) nem szolgálhatna-e a tengeri területrendezés terén a jövőbeli normatív fellépések jogalapjául; |
| --- | --- |

21.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság nem fejti ki kellőképpen a szubszidiaritás kérdését. A jelenlegi stádiumban az Európai Bizottság javaslata egy kötegnyi (köztük a közlekedési politikáról és a fenntartható fejlődésről szóló) jogalapon nyugszik. A területrendezési politikákat azonban mindeddig a Nizzai Szerződésre alapozták, mivel a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozóknak tekintették őket. Márpedig abban az esetben, ha hatályba lép a Lisszaboni Szerződés, illetve az új, területi kohéziós célkitűzéssel kapcsolatban, felmerül többek között az a kérdés, hogy az Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke (mely megfelel a Nizzai Szerződés EKSz. 308. cikkének) nem szolgálhatna-e a tengeri területrendezés terén a jövőbeli normatív fellépések jogalapjául;

Tengeri szállítás

| 22. | úgy véli, hogy bár a tengeri szállítás az európai gazdaság alapvető eleme, mivel jövedelem- és munkahelyforrás, az emberi és technológiai know-how hordozója, és a környezetvédelmi és versenyképességi teljesítményben fontos tényező, a tengeri közlekedés biztonságára vonatkozóan különleges elővigyázatosságot igényel. Folyamatosan növekvő jelentőséget kell tulajdonítani a fenntartható kezelésnek, leépítve a többi közlekedési eszközökkel szemben fennálló hátrányokat, és gondoskodva a környezetvédelmi követelményekről. Ugyanis annak ellenére, hogy a tengeri szállítás különösen ki van téve a pénzügyi gazdaság kockázatainak, mégis a reálgazdaság elsődleges mozgatóereje marad. Továbbá amint megkezdődik a reálgazdaság fellendülése, az európai kikötők képesek lesznek eleget tenni a tengeri iparágak igényeinek mind a felszerelést, mind a szolgáltatásokat tekintve. Az elmúlt évtizedben az európai kikötők átalakulása nem folyt abban az ütemben, mint a világ kikötőinek többségében, különösen Ázsiában. Ezért az európai kikötői infrastruktúráknak a fenntartható fejlődés szempontjából is feltétlenül fel kell zárkózniuk a nemzetközi normákhoz, hogy meg tudjanak felelni a világkereskedelem jövőbeli kihívásainak; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy bár a tengeri szállítás az európai gazdaság alapvető eleme, mivel jövedelem- és munkahelyforrás, az emberi és technológiai know-how hordozója, és a környezetvédelmi és versenyképességi teljesítményben fontos tényező, a tengeri közlekedés biztonságára vonatkozóan különleges elővigyázatosságot igényel. Folyamatosan növekvő jelentőséget kell tulajdonítani a fenntartható kezelésnek, leépítve a többi közlekedési eszközökkel szemben fennálló hátrányokat, és gondoskodva a környezetvédelmi követelményekről. Ugyanis annak ellenére, hogy a tengeri szállítás különösen ki van téve a pénzügyi gazdaság kockázatainak, mégis a reálgazdaság elsődleges mozgatóereje marad. Továbbá amint megkezdődik a reálgazdaság fellendülése, az európai kikötők képesek lesznek eleget tenni a tengeri iparágak igényeinek mind a felszerelést, mind a szolgáltatásokat tekintve. Az elmúlt évtizedben az európai kikötők átalakulása nem folyt abban az ütemben, mint a világ kikötőinek többségében, különösen Ázsiában. Ezért az európai kikötői infrastruktúráknak a fenntartható fejlődés szempontjából is feltétlenül fel kell zárkózniuk a nemzetközi normákhoz, hogy meg tudjanak felelni a világkereskedelem jövőbeli kihívásainak;

| 23. | támogatja a belső piac kiteljesítésének szándékát, hogy a tengeri szállítás vonzóbbá és versenyképesebbé váljék. Sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a konkrét intézkedések alapvetően erre összpontosulnak. Külön kéri, hogy a társadalmi és környezetvédelmi szempontokat maradéktalanul vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

23.

támogatja a belső piac kiteljesítésének szándékát, hogy a tengeri szállítás vonzóbbá és versenyképesebbé váljék. Sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a konkrét intézkedések alapvetően erre összpontosulnak. Külön kéri, hogy a társadalmi és környezetvédelmi szempontokat maradéktalanul vegyék figyelembe;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a tengeri szállítási politikát annak a logisztikai láncnak a részeként kell kialakítani, amelyhez tartozik. Ez azt jelenti, hogy a kikötőket nélkülözhetetlennek kell tartani az áruk – Európában vagy Európán kívül – egyik helyről a másikra történő szállítása különféle módjainak összekapcsolásához. A kikötők tehát nem egyszerű kiindulópontnak vagy rendeltetési helynek tekintendők, hanem egy háztól házig történő szállítási folyamat meghatározó tényezőjének; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a tengeri szállítási politikát annak a logisztikai láncnak a részeként kell kialakítani, amelyhez tartozik. Ez azt jelenti, hogy a kikötőket nélkülözhetetlennek kell tartani az áruk – Európában vagy Európán kívül – egyik helyről a másikra történő szállítása különféle módjainak összekapcsolásához. A kikötők tehát nem egyszerű kiindulópontnak vagy rendeltetési helynek tekintendők, hanem egy háztól házig történő szállítási folyamat meghatározó tényezőjének;

| 25. | kiemeli annak szükségességét, hogy a kikötők az árufuvarozási forgalom előrejelzésére képes, valódi referenciapontokká váljanak a közlekedési lánc virtuális irányításában. Ez azt jelenti, hogy a kikötői szállításkor nem szabad megszakítani azokat az információs rendszereket, amelyek az áruk valós idejű utókövetése révén lehetővé teszik a szállítási és logisztikai szolgáltatások optimalizálását. Ebből a célból fejleszteni kell a kikötők kihasználási rendszerei és a belső platformok közötti átjárhatóságot, vagy ha még nem létezik, törekedni kell kialakítására; |
| --- | --- |

25.

kiemeli annak szükségességét, hogy a kikötők az árufuvarozási forgalom előrejelzésére képes, valódi referenciapontokká váljanak a közlekedési lánc virtuális irányításában. Ez azt jelenti, hogy a kikötői szállításkor nem szabad megszakítani azokat az információs rendszereket, amelyek az áruk valós idejű utókövetése révén lehetővé teszik a szállítási és logisztikai szolgáltatások optimalizálását. Ebből a célból fejleszteni kell a kikötők kihasználási rendszerei és a belső platformok közötti átjárhatóságot, vagy ha még nem létezik, törekedni kell kialakítására;

| 26. | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy a tengeri szállítás adminisztratív és vámterheinek mértékét a többi szállítási módhoz igazítja. Teljesen irreális például a tengeri szállításra történő, a tengeri gyorsforgalmi utak koncepciója szerinti áttérést javasolni mindaddig, amíg a kamionok hajókon történő be- vagy kirakodásával kapcsolatos formaságok elriasztják a potenciális felhasználókat. Az előírásokat ezért arra kellene korlátozni, ami a tengeri forgalom sajátosságainak (a tengerek nyitottsága, ennélfogva a határok bizonytalansága a kikötőkben, a tengeri környezet különleges veszélyeztetettsége baleseteknél stb.) való megfeleléshez szükséges; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy a tengeri szállítás adminisztratív és vámterheinek mértékét a többi szállítási módhoz igazítja. Teljesen irreális például a tengeri szállításra történő, a tengeri gyorsforgalmi utak koncepciója szerinti áttérést javasolni mindaddig, amíg a kamionok hajókon történő be- vagy kirakodásával kapcsolatos formaságok elriasztják a potenciális felhasználókat. Az előírásokat ezért arra kellene korlátozni, ami a tengeri forgalom sajátosságainak (a tengerek nyitottsága, ennélfogva a határok bizonytalansága a kikötőkben, a tengeri környezet különleges veszélyeztetettsége baleseteknél stb.) való megfeleléshez szükséges;

Tengeri stratégia 2018
   (8)

| 27. | üdvözli az Európai Bizottságnak a dokumentumban tárgyalt főbb témakörökre vonatkozó ajánlásait, azaz:






  — | az egyenlő feltételek között, egyetemes szabályok betartásával folytatott nemzetközi tengeri kereskedelem támogatását |
| --- | --- | --- |

27.

üdvözli az Európai Bizottságnak a dokumentumban tárgyalt főbb témakörökre vonatkozó ajánlásait, azaz:

—

az egyenlő feltételek között, egyetemes szabályok betartásával folytatott nemzetközi tengeri kereskedelem támogatását

| — | a tengerészeti szakmák elismerését (képzés, szakképesítések, szakismeretek szerzése stb.), valamint a tengerészekkel való tisztességes bánásmódra, a tengerészek életkörülményeire és keresetére vonatkozó ILO-rendelkezések tiszteletben tartását |
| --- | --- |

—

a tengerészeti szakmák elismerését (képzés, szakképesítések, szakismeretek szerzése stb.), valamint a tengerészekkel való tisztességes bánásmódra, a tengerészek életkörülményeire és keresetére vonatkozó ILO-rendelkezések tiszteletben tartását

| — | a hulladék- és károsanyagkibocsátás-mentes tengeri szállítás felé történő haladást és a fenntartható fejlődés elvének teljes mértékű figyelembevételét |
| --- | --- |

—

a hulladék- és károsanyagkibocsátás-mentes tengeri szállítás felé történő haladást és a fenntartható fejlődés elvének teljes mértékű figyelembevételét

| — | a tengeri közlekedés biztonságosságának garantálását a meglévő szabályok tiszteletben tartása és a megelőzést szolgáló intézkedések kidolgozása révén; |
| --- | --- |

—

a tengeri közlekedés biztonságosságának garantálását a meglévő szabályok tiszteletben tartása és a megelőzést szolgáló intézkedések kidolgozása révén;

| 28. | az ajánlások széles köre miatt azonban kétségei vannak a tekintetben, hogy az Európai Unió képes-e megvalósítani ezeket. Ezért azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy rangsorolja a problémákat, és állítson fel a megvalósítandó intézkedésekre vonatkozó fontossági sorrendet, és a tagállamokkal és az összes többi érdekelt féllel együttműködésben minél előbb – de mindenképpen 2009 végéig – dolgozzon ki részletes menetrendet; |
| --- | --- |

28.

az ajánlások széles köre miatt azonban kétségei vannak a tekintetben, hogy az Európai Unió képes-e megvalósítani ezeket. Ezért azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy rangsorolja a problémákat, és állítson fel a megvalósítandó intézkedésekre vonatkozó fontossági sorrendet, és a tagállamokkal és az összes többi érdekelt féllel együttműködésben minél előbb – de mindenképpen 2009 végéig – dolgozzon ki részletes menetrendet;

| 29. | sajnálattal állapítja meg, hogy a konkrét javaslatok csak a versenyképesség és a termelékenység növelésére irányuló kereskedelmi tranzakciók liberalizálására vonatkoznak. Megállapítja, hogy a környezet megóvásával, illetve a tengerészekre vonatkozó kedvezőbb szociális normákkal kapcsolatban csupán hangzatos elvek megfogalmazására került sor, menetrendet és konkrét intézkedéseket nem irányoz elő a dokumentum; |
| --- | --- |

29.

sajnálattal állapítja meg, hogy a konkrét javaslatok csak a versenyképesség és a termelékenység növelésére irányuló kereskedelmi tranzakciók liberalizálására vonatkoznak. Megállapítja, hogy a környezet megóvásával, illetve a tengerészekre vonatkozó kedvezőbb szociális normákkal kapcsolatban csupán hangzatos elvek megfogalmazására került sor, menetrendet és konkrét intézkedéseket nem irányoz elő a dokumentum;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a tengeri szállítás fenntartható szállítási mód, amely rendkívül jelentősen hozzájárul az éghajlatváltozás és a légkör szennyezése elleni küzdelemhez, továbbá általánosabb értelemben a szállítás környezetbaráttá tételéhez. A környezetet jobban kímélő szállítási mód kialakítását politikai prioritásnak tekinti. Az RB ugyanis úgy ítéli meg, hogy a forgalomnak a tengeri közlekedés, illetve szállítás felé történő terelése révén válaszolni lehet mind a fokozódó szállítási (utasok és áruk) igényekre, mind az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez kapcsolódó követelményekre. Az RB mindenekelőtt azt sajnálja, hogy a nemzetközi tengeri szállításra még nem terjednek ki a Kiotói Jegyzőkönyv mechanizmusai, és nem érvényes rá az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó menetrend. Ezért arra buzdítja az IMO-t, hogy – mindenekelőtt a 2009 decemberében Koppenhágában az éghajlat témájában megrendezésre kerülő ENSZ-konferenciára való tekintettel – sürgősen javasoljon az összes hajóra (honos kikötőjüktől függetlenül) kötelező érvényű szabályozást az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának tekintetében, amelynek elfogadására 2011-ben kerülne sor.. Az Európai Bizottságnak a hajókra és kikötőkre vonatkozóan síkra kellene szállnia olyan egységes és átlátható környezetvédelmi tanúsítványok mellett, mint például a World Ports Climate Initiative [Nemzetközi kikötők éghajlatvédelmi kezdeményezése] által hajók számára kidolgozott környezetvédelmi index (Environmental Ship Index, ESI). Az Európai Uniónak azonban – annak érdekében, hogy az európai tengeri közlekedési ágazatot ne érje versenyhátrány – prioritásként kellene kezelnie azt, hogy a kötelező érvényű szabályokat nemzetközi szinten alkossák meg. Ezen túlmenően meg kellene vizsgálni a környezeti terhelés szerint differenciált kikötői díjszabás bevezetésének hatásait; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a tengeri szállítás fenntartható szállítási mód, amely rendkívül jelentősen hozzájárul az éghajlatváltozás és a légkör szennyezése elleni küzdelemhez, továbbá általánosabb értelemben a szállítás környezetbaráttá tételéhez. A környezetet jobban kímélő szállítási mód kialakítását politikai prioritásnak tekinti. Az RB ugyanis úgy ítéli meg, hogy a forgalomnak a tengeri közlekedés, illetve szállítás felé történő terelése révén válaszolni lehet mind a fokozódó szállítási (utasok és áruk) igényekre, mind az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez kapcsolódó követelményekre. Az RB mindenekelőtt azt sajnálja, hogy a nemzetközi tengeri szállításra még nem terjednek ki a Kiotói Jegyzőkönyv mechanizmusai, és nem érvényes rá az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó menetrend. Ezért arra buzdítja az IMO-t, hogy – mindenekelőtt a 2009 decemberében Koppenhágában az éghajlat témájában megrendezésre kerülő ENSZ-konferenciára való tekintettel – sürgősen javasoljon az összes hajóra (honos kikötőjüktől függetlenül) kötelező érvényű szabályozást az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának tekintetében, amelynek elfogadására 2011-ben kerülne sor.. Az Európai Bizottságnak a hajókra és kikötőkre vonatkozóan síkra kellene szállnia olyan egységes és átlátható környezetvédelmi tanúsítványok mellett, mint például a World Ports Climate Initiative [Nemzetközi kikötők éghajlatvédelmi kezdeményezése] által hajók számára kidolgozott környezetvédelmi index (Environmental Ship Index, ESI). Az Európai Uniónak azonban – annak érdekében, hogy az európai tengeri közlekedési ágazatot ne érje versenyhátrány – prioritásként kellene kezelnie azt, hogy a kötelező érvényű szabályokat nemzetközi szinten alkossák meg. Ezen túlmenően meg kellene vizsgálni a környezeti terhelés szerint differenciált kikötői díjszabás bevezetésének hatásait;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a tengeri szállítás környezetbaráttá tételére irányuló célkitűzésnek – a hajók környezeti hatásának mérséklésére vonatkozó intézkedéseken túl – a kikötői és logisztikai felszerelések környezeti hatásának mérését és csökkentését is kell eredményeznie. Ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy bár a kikötők kialakításával kapcsolatos eljárások felgyorsítása nélkülözhetetlen az európai kikötők versenyképességének növeléséhez, ez nem történhet a környezetre vonatkozó becslések minőségének rovására, nem tévesztve szem elől, hogy olyan pontos szabályozást kell meghatározni, amely nem ad lehetőséget különböző értelmezésekre, és ily módon versenytorzító hatásokra. A tengeri, kikötői és logisztikai tevékenységek megfelelő, városi integrációja az európai tengerpolitika teljes értékű célkitűzésének tekintendő; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a tengeri szállítás környezetbaráttá tételére irányuló célkitűzésnek – a hajók környezeti hatásának mérséklésére vonatkozó intézkedéseken túl – a kikötői és logisztikai felszerelések környezeti hatásának mérését és csökkentését is kell eredményeznie. Ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy bár a kikötők kialakításával kapcsolatos eljárások felgyorsítása nélkülözhetetlen az európai kikötők versenyképességének növeléséhez, ez nem történhet a környezetre vonatkozó becslések minőségének rovására, nem tévesztve szem elől, hogy olyan pontos szabályozást kell meghatározni, amely nem ad lehetőséget különböző értelmezésekre, és ily módon versenytorzító hatásokra. A tengeri, kikötői és logisztikai tevékenységek megfelelő, városi integrációja az európai tengerpolitika teljes értékű célkitűzésének tekintendő;

| 32. | véleménye szerint a tengeri szállítás a szállítás környezetbaráttá tételének példamutató szektora kell, hogy legyen, és az Európai Uniót ezzel kapcsolatban a kutatás és az innováció erőteljes támogatására kéri, hogy javuljanak a hajók és a kikötők környezetvédelmi teljesítményei; foglalkozni kellene például a hajók okozta vízszennyezés elkerülésének témájával; |
| --- | --- |

32.

véleménye szerint a tengeri szállítás a szállítás környezetbaráttá tételének példamutató szektora kell, hogy legyen, és az Európai Uniót ezzel kapcsolatban a kutatás és az innováció erőteljes támogatására kéri, hogy javuljanak a hajók és a kikötők környezetvédelmi teljesítményei; foglalkozni kellene például a hajók okozta vízszennyezés elkerülésének témájával;

| 33. | megállapítja, hogy a megfogalmazott ajánlások megvalósításához jelentős eszközök mozgósítására van szükség, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje a javasolt mechanizmusok költségét, pontosan határozza meg a lehetséges finanszírozási módokat, és tegyen arra vonatkozó javaslatot, hogy a finanszírozás hogyan osztható el a különböző érdekelt felek között. Úgy véli, hogy a tengeri szállítást – mivel környezeti szempontból fenntarthatóbb, mint többek között a közúti szállítás – nagyobb mértékű közösségi finanszírozásban kellene részesíteni; és felkéri az Európai Uniót, hogy tegyen meg minden szükséges kezdeményezést annak érdekében, hogy biztosítsa a kellő közösségi pénzügyi forrásokat; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy a megfogalmazott ajánlások megvalósításához jelentős eszközök mozgósítására van szükség, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje a javasolt mechanizmusok költségét, pontosan határozza meg a lehetséges finanszírozási módokat, és tegyen arra vonatkozó javaslatot, hogy a finanszírozás hogyan osztható el a különböző érdekelt felek között. Úgy véli, hogy a tengeri szállítást – mivel környezeti szempontból fenntarthatóbb, mint többek között a közúti szállítás – nagyobb mértékű közösségi finanszírozásban kellene részesíteni; és felkéri az Európai Uniót, hogy tegyen meg minden szükséges kezdeményezést annak érdekében, hogy biztosítsa a kellő közösségi pénzügyi forrásokat;

| 34. | azt kéri, hogy az európai költségvetés – strukturális alapok, TEN-T jogcím és Marco Polo – keretében a transzeurópai közlekedési hálózat legközelebbi felülvizsgálatakor nagyobb prioritást biztosítsanak a kikötőkre és a kikötők hátországgal való összeköttetésére irányuló beruházásoknak. A tagállamok és az Európai Bizottság közötti egyezségek nyomán egyensúlyhiány alakult ki a tengeri és kikötői tényezők kárára. A jövőben nagyobb egyensúlyt kell kialakítani a kikötői kategóriák (annak elismerése, hogy a kis és közepes méretű kikötők hasznosak a hozzáférhetőség javítása érdekében) és a régiók (centrum/periféria) között, és ehhez valamennyi közösségi pénzügyi eszköznek hozzá kell járulnia; |
| --- | --- |

34.

azt kéri, hogy az európai költségvetés – strukturális alapok, TEN-T jogcím és Marco Polo – keretében a transzeurópai közlekedési hálózat legközelebbi felülvizsgálatakor nagyobb prioritást biztosítsanak a kikötőkre és a kikötők hátországgal való összeköttetésére irányuló beruházásoknak. A tagállamok és az Európai Bizottság közötti egyezségek nyomán egyensúlyhiány alakult ki a tengeri és kikötői tényezők kárára. A jövőben nagyobb egyensúlyt kell kialakítani a kikötői kategóriák (annak elismerése, hogy a kis és közepes méretű kikötők hasznosak a hozzáférhetőség javítása érdekében) és a régiók (centrum/periféria) között, és ehhez valamennyi közösségi pénzügyi eszköznek hozzá kell járulnia;

| 35. | úgy véli, hogy a különböző szállítási módok közötti igazságos verseny szabályainak fenntartásához a külső (különösen a környezetvédelemhez kapcsolódó) költségeket internalizálni kell, és amíg ez az internalizálás nem történik meg, a piaci szabályok önmagukban nem irányíthatják a tengeri forgalmat; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a különböző szállítási módok közötti igazságos verseny szabályainak fenntartásához a külső (különösen a környezetvédelemhez kapcsolódó) költségeket internalizálni kell, és amíg ez az internalizálás nem történik meg, a piaci szabályok önmagukban nem irányíthatják a tengeri forgalmat;

| 36. | arra is emlékeztet, hogy mennyire fontos a közösségi terület szigeti övezeteinek differenciált támogatása; ezek versenyképessége, valamint a nemzetközi és Európán belüli nemzetközi cserébe történő bekapcsolódása ugyanis jelentős mértékben függ ettől a szállítási módtól. Megismétli azt az óhaját, hogy „az Unió szigeteit ténylegesen kapcsolják össze a »tengeri autópályák« rendszerével a közös piachoz való hozzáférésük érdekében” (9). |
| --- | --- |

36.

arra is emlékeztet, hogy mennyire fontos a közösségi terület szigeti övezeteinek differenciált támogatása; ezek versenyképessége, valamint a nemzetközi és Európán belüli nemzetközi cserébe történő bekapcsolódása ugyanis jelentős mértékben függ ettől a szállítási módtól. Megismétli azt az óhaját, hogy „az Unió szigeteit ténylegesen kapcsolják össze a »tengeri autópályák« rendszerével a közös piachoz való hozzáférésük érdekében” (9).

| 37. | támogatja azt a javaslatot, amely munkacsoport létrehozását irányozza elő, amely áttekintené az Európai Unió tengerészeinek munkakörülményei és az európai flotta versenyképessége közötti egyensúly kialakításához szükséges eszközöket. Azt javasolja, hogy ennek küldetése foglalja magában egy „szociális szükségletekre” vonatkozó szint meghatározását abból a célból, hogy az emberi tényező a fejlődés teljes jogú tényezője legyen; Véleménye szerint ugyanis a hajók személyzetének továbbképzése, hozzáértése, továbbá élet- és munkakörülményei valamennyi olyan intézkedés sikerének a kulcsát jelentik, amely a tengeri szolgáltatások versenyképességének, a hajózás biztonságosságának, valamint a környezet tiszteletben tartásának garantálására irányul. Ennek kapcsán arra kéri az Európai Uniót, hogy konkrét mechanizmust alakítson ki a vezető tisztek felvételére és az ún. legénységközvetítő (speciális munkaközvetítő) ügynökségek ellenőrzésére az ILO-egyezmények rendelkezéseire támaszkodva, az STCW-egyezmény alapján a képzési központok kapcsán bevezetett mechanizmus mintájára; |
| --- | --- |

37.

támogatja azt a javaslatot, amely munkacsoport létrehozását irányozza elő, amely áttekintené az Európai Unió tengerészeinek munkakörülményei és az európai flotta versenyképessége közötti egyensúly kialakításához szükséges eszközöket. Azt javasolja, hogy ennek küldetése foglalja magában egy „szociális szükségletekre” vonatkozó szint meghatározását abból a célból, hogy az emberi tényező a fejlődés teljes jogú tényezője legyen; Véleménye szerint ugyanis a hajók személyzetének továbbképzése, hozzáértése, továbbá élet- és munkakörülményei valamennyi olyan intézkedés sikerének a kulcsát jelentik, amely a tengeri szolgáltatások versenyképességének, a hajózás biztonságosságának, valamint a környezet tiszteletben tartásának garantálására irányul. Ennek kapcsán arra kéri az Európai Uniót, hogy konkrét mechanizmust alakítson ki a vezető tisztek felvételére és az ún. legénységközvetítő (speciális munkaközvetítő) ügynökségek ellenőrzésére az ILO-egyezmények rendelkezéseire támaszkodva, az STCW-egyezmény alapján a képzési központok kapcsán bevezetett mechanizmus mintájára;

| 38. | aláhúzza – ahogyan azt az Európai Bizottság is tette – a képzési kérdések döntő fontosságát valamennyi tengeri ágazat szempontjából, és támogatja az ennek kapcsán megfogalmazott javaslatokat. Különösen az arra irányulóan javasolt intézkedést üdvözli, hogy az ERASMUS-éval azonos típusú rendszert vezessenek be a tengerészeti ismeretek terén, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy részletezze úgy a javaslatot, hogy az alkalmazási kör és feltételek +egyértelművé váljanak, és arra hív fel, hogy e rendszert terjesszék ki a tisztek képzéséről az összes, tengerészeti képzésben részesülő fiatalra; |
| --- | --- |

38.

aláhúzza – ahogyan azt az Európai Bizottság is tette – a képzési kérdések döntő fontosságát valamennyi tengeri ágazat szempontjából, és támogatja az ennek kapcsán megfogalmazott javaslatokat. Különösen az arra irányulóan javasolt intézkedést üdvözli, hogy az ERASMUS-éval azonos típusú rendszert vezessenek be a tengerészeti ismeretek terén, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy részletezze úgy a javaslatot, hogy az alkalmazási kör és feltételek +egyértelművé váljanak, és arra hív fel, hogy e rendszert terjesszék ki a tisztek képzéséről az összes, tengerészeti képzésben részesülő fiatalra;

| 39. | úgy véli, hogy a tengerészeti emberi erőforrásoknak, kompetenciáknak és szaktudásnak a teljes tengeri szektorra ki kell terjednie, beleértve a szárazföldi elemeket is, azaz a kikötői vagy a logisztikai, illetve a szállítás előtti és utáni tevékenységekkel kapcsolatos munkahelyeket. Kívánatosnak tűnik tehát egy általános európai keret kidolgozása, amely meghatároz egy olyan útmutatót a bevált módszerekre vonatkozóan, amelyet mindenki igyekszik betartani, ugyanakkor bizonyos korlátokat is megállapítana, megszüntetve például a saját kiszolgálás elvét az átrakodási műveletek tekintetében. Egy ilyen keret csak akkor képzelhető el, ha minden kikötő esetében rugalmasan alkalmazható. A kikötői szolgáltatások liberalizációjáról szóló irányelv kettős elutasítása arra figyelmeztet, hogy minden túlságosan merev szabályozási kezdeményezés kudarcra van ítélve; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a tengerészeti emberi erőforrásoknak, kompetenciáknak és szaktudásnak a teljes tengeri szektorra ki kell terjednie, beleértve a szárazföldi elemeket is, azaz a kikötői vagy a logisztikai, illetve a szállítás előtti és utáni tevékenységekkel kapcsolatos munkahelyeket. Kívánatosnak tűnik tehát egy általános európai keret kidolgozása, amely meghatároz egy olyan útmutatót a bevált módszerekre vonatkozóan, amelyet mindenki igyekszik betartani, ugyanakkor bizonyos korlátokat is megállapítana, megszüntetve például a saját kiszolgálás elvét az átrakodási műveletek tekintetében. Egy ilyen keret csak akkor képzelhető el, ha minden kikötő esetében rugalmasan alkalmazható. A kikötői szolgáltatások liberalizációjáról szóló irányelv kettős elutasítása arra figyelmeztet, hogy minden túlságosan merev szabályozási kezdeményezés kudarcra van ítélve;

| 40. | az Európai Bizottságot azoknak az eszközöknek a meghatározására kéri, amelyek megakadályozzák, hogy a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos felelősségvállalás tekintetében versenytorzulás jöjjön létre a kikötők között; |
| --- | --- |

40.

az Európai Bizottságot azoknak az eszközöknek a meghatározására kéri, amelyek megakadályozzák, hogy a biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos felelősségvállalás tekintetében versenytorzulás jöjjön létre a kikötők között;

| 41. | az Európai Bizottságot azoknak az eszközöknek a meghatározására kéri, amelyek megakadályozzák, hogy az európai irányelvek által – például a biztonság terén – bevezetett kötelezettségek megvalósítása tekintetében versenytorzulás jöjjön létre a kikötők között; |
| --- | --- |

41.

az Európai Bizottságot azoknak az eszközöknek a meghatározására kéri, amelyek megakadályozzák, hogy az európai irányelvek által – például a biztonság terén – bevezetett kötelezettségek megvalósítása tekintetében versenytorzulás jöjjön létre a kikötők között;

| 42. | egyetért a tengeri közlekedés biztonságára vonatkozó javaslatokkal, és nyugtázza az e kérdések harmonizálásának területén elért jelentős előrelépéseket. Hangsúlyozza, hogy a 3. tengerpolitikai csomag (Erika III) Európai Parlament általi közelmúltbeli elfogadása arról tanúskodik, hogy a tengeri szállítás szabályai összehangolhatók. Aggódik a tengeri szállítás új kockázatai miatt, nevezetesen a konténerhajók és vegyianyag-szállító hajók által, baleset esetén okozott problémák miatt, különösen mivel napjainkban nő a hajók mérete, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa az e kockázatok kezelésére már elfogadott vagy tervezett intézkedéseket; |
| --- | --- |

42.

egyetért a tengeri közlekedés biztonságára vonatkozó javaslatokkal, és nyugtázza az e kérdések harmonizálásának területén elért jelentős előrelépéseket. Hangsúlyozza, hogy a 3. tengerpolitikai csomag (Erika III) Európai Parlament általi közelmúltbeli elfogadása arról tanúskodik, hogy a tengeri szállítás szabályai összehangolhatók. Aggódik a tengeri szállítás új kockázatai miatt, nevezetesen a konténerhajók és vegyianyag-szállító hajók által, baleset esetén okozott problémák miatt, különösen mivel napjainkban nő a hajók mérete, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa az e kockázatok kezelésére már elfogadott vagy tervezett intézkedéseket;

| 43. | úgy véli, hogy külön koncepciót kell kidolgozni azokra a tengerszorosokra, amelyeken a globális forgalom jelentős része áthalad: jobban össze kell hangolni e térségek kezelését, amelyeket a közvetlenül a helyi szereplőkre háruló, jelentős kockázatok fenyegetnek. Ha egy nagy tengerszorosban, amilyen a Pas de Calais, baleset érne egy hajót, ez gazdasági és környezetvédelmi szempontból egyaránt jelentős következményekkel járna, mégpedig nemcsak az érintett tengeri régiók, hanem egész Európa számára; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy külön koncepciót kell kidolgozni azokra a tengerszorosokra, amelyeken a globális forgalom jelentős része áthalad: jobban össze kell hangolni e térségek kezelését, amelyeket a közvetlenül a helyi szereplőkre háruló, jelentős kockázatok fenyegetnek. Ha egy nagy tengerszorosban, amilyen a Pas de Calais, baleset érne egy hajót, ez gazdasági és környezetvédelmi szempontból egyaránt jelentős következményekkel járna, mégpedig nemcsak az érintett tengeri régiók, hanem egész Európa számára;

| 44. | megállapítja, hogy a vámvizsgálatokkal és állatorvosi ellenőrzésekkel kapcsolatos nemzeti eljárások versenytorzulásokhoz vezethetnek, ezért a tisztességes értelmezés érdekében azt szeretné, ha az Európai Bizottság nagyobb mértékű ellenőrzést gyakorolna; |
| --- | --- |

44.

megállapítja, hogy a vámvizsgálatokkal és állatorvosi ellenőrzésekkel kapcsolatos nemzeti eljárások versenytorzulásokhoz vezethetnek, ezért a tisztességes értelmezés érdekében azt szeretné, ha az Európai Bizottság nagyobb mértékű ellenőrzést gyakorolna;

| 45. | kiemeli a tengerpolitika külső dimenziójának fontosságát, különösen a közlekedési szektorban. Úgy véli, hogy a különböző európai lobogók alatt futó hajók üzemeltetésére vonatkozó szabályok harmonizálása megerősítené az Európai Unió pozícióját a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben, és újabb előrelépést lehetne tenni a tengeri szállításra vonatkozó szabályok globális harmonizálása felé. Ezzel kapcsolatban azt szeretné, ha az EU jobban hallatná hangját a nemzetközi fórumokon (IMO, WTO és ILO), hogy az európai tengeri szállítás átláthatóbb, tisztességesebb versenykörnyezetben fejlődhessen tovább. Bátorítja az Európai Bizottságnak azokat az erőfeszítéseit, amelyek a tagállamok IMO-n belüli pozícióinak összehangolására irányulnak, és síkra száll amellett, hogy az Európai Unió megfigyelői státuszt kapjon ebben a szervezetben; |
| --- | --- |

45.

kiemeli a tengerpolitika külső dimenziójának fontosságát, különösen a közlekedési szektorban. Úgy véli, hogy a különböző európai lobogók alatt futó hajók üzemeltetésére vonatkozó szabályok harmonizálása megerősítené az Európai Unió pozícióját a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben, és újabb előrelépést lehetne tenni a tengeri szállításra vonatkozó szabályok globális harmonizálása felé. Ezzel kapcsolatban azt szeretné, ha az EU jobban hallatná hangját a nemzetközi fórumokon (IMO, WTO és ILO), hogy az európai tengeri szállítás átláthatóbb, tisztességesebb versenykörnyezetben fejlődhessen tovább. Bátorítja az Európai Bizottságnak azokat az erőfeszítéseit, amelyek a tagállamok IMO-n belüli pozícióinak összehangolására irányulnak, és síkra száll amellett, hogy az Európai Unió megfigyelői státuszt kapjon ebben a szervezetben;

| 46. | kételyei vannak a tengeri stratégiához választott időkerettel (2009–2018) kapcsolatban. Az új, 2010 után időszakra vonatkozó lisszaboni stratégia menetrendjéhez történő (későbbi) hozzáigazítást tartaná helyesnek; |
| --- | --- |

46.

kételyei vannak a tengeri stratégiához választott időkerettel (2009–2018) kapcsolatban. Az új, 2010 után időszakra vonatkozó lisszaboni stratégia menetrendjéhez történő (későbbi) hozzáigazítást tartaná helyesnek;

Korlátok nélküli tengeri térség

| 47. | egyetért a rövid távú tengeri szállítás fejlődését akadályozó adminisztratív eljárások Európai Unión belüli teljes vagy részleges eltörlésére vagy mérséklésére vonatkozó célkitűzéssel, amely ugyanakkor magas szintű biztonságot és környezetvédelmet garantálna; |
| --- | --- |

47.

egyetért a rövid távú tengeri szállítás fejlődését akadályozó adminisztratív eljárások Európai Unión belüli teljes vagy részleges eltörlésére vagy mérséklésére vonatkozó célkitűzéssel, amely ugyanakkor magas szintű biztonságot és környezetvédelmet garantálna;

| 48. | örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság korlátok nélküli tengeri szállítási térséget kíván kialakítani, lehetővé téve a belső piac teljes megvalósítását a tengeri szállítás területén, sajnálja azonban, hogy a dokumentum nem utal egy olyan közös tengeri térségre, amely túlmutat az európai kikötők között közlekedő hajók adminisztratív és adójellegű korlátainak eltörlésén; |
| --- | --- |

48.

örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság korlátok nélküli tengeri szállítási térséget kíván kialakítani, lehetővé téve a belső piac teljes megvalósítását a tengeri szállítás területén, sajnálja azonban, hogy a dokumentum nem utal egy olyan közös tengeri térségre, amely túlmutat az európai kikötők között közlekedő hajók adminisztratív és adójellegű korlátainak eltörlésén;

| 49. | azt szeretné, ha a szociális aspektusokat teljes mértékben figyelembe vennék, és ha az Európai Unió nagyobb gondot fordítana a munkajogra és a környezetvédelemre vonatkozó nemzetközi szabályok betartatására, hogy világszerte tisztességes versenyfeltételek érvényesüljenek. Úgy látja ezért, hogy az Európai Bizottság által javasolt intézkedések csak első lépését jelentik egy igazi „közös tengeri térség” megvalósításának. Üdvözli ezért ebben az értelemben az Európai Bizottság 2009. január 21-i közleményében szereplő fejlődési utakat, és arra kéri a Bizottságot, hogy amint lehet mutassa be a közös tengeri térség megerősítésének következő lépéseit; |
| --- | --- |

49.

azt szeretné, ha a szociális aspektusokat teljes mértékben figyelembe vennék, és ha az Európai Unió nagyobb gondot fordítana a munkajogra és a környezetvédelemre vonatkozó nemzetközi szabályok betartatására, hogy világszerte tisztességes versenyfeltételek érvényesüljenek. Úgy látja ezért, hogy az Európai Bizottság által javasolt intézkedések csak első lépését jelentik egy igazi „közös tengeri térség” megvalósításának. Üdvözli ezért ebben az értelemben az Európai Bizottság 2009. január 21-i közleményében szereplő fejlődési utakat, és arra kéri a Bizottságot, hogy amint lehet mutassa be a közös tengeri térség megerősítésének következő lépéseit;

| 50. | örömmel fogadja az egyszerűsítéssel, a harmonizációval, az egyablakos ügyintézéssel és az elektronikus úton történő adattovábbítással kapcsolatban javasolt iránymutatásokat. Úgy véli, hogy egy tagállami lobogó alatt, két európai uniós kikötő között haladó hajóra nem vonatkozhatnak szigorúbb dokumentációs kötelezettségek, mint a többi szállítási mód esetében, amennyiben ez összeegyeztethető a tengeri közlekedésre jellemző biztonsági szempontokkal; |
| --- | --- |

50.

örömmel fogadja az egyszerűsítéssel, a harmonizációval, az egyablakos ügyintézéssel és az elektronikus úton történő adattovábbítással kapcsolatban javasolt iránymutatásokat. Úgy véli, hogy egy tagállami lobogó alatt, két európai uniós kikötő között haladó hajóra nem vonatkozhatnak szigorúbb dokumentációs kötelezettségek, mint a többi szállítási mód esetében, amennyiben ez összeegyeztethető a tengeri közlekedésre jellemző biztonsági szempontokkal;

| 51. | kiemeli az alaki követelmények és a dematerializáció egyszerűsítésére irányuló, már megtett erőfeszítéseket. Örömmel fogadja az adminisztratív – mindenekelőtt vámügyi, állatorvosi és növény-egészségügyi – eljárások egyszerűsítésére és tagállamok közötti harmonizációjára irányuló szándékot; |
| --- | --- |

51.

kiemeli az alaki követelmények és a dematerializáció egyszerűsítésére irányuló, már megtett erőfeszítéseket. Örömmel fogadja az adminisztratív – mindenekelőtt vámügyi, állatorvosi és növény-egészségügyi – eljárások egyszerűsítésére és tagállamok közötti harmonizációjára irányuló szándékot;

| 52. | sajnálatát fejezi ki az Európai Bizottság szerencsétlen megállapítása miatt, amely szerint: „A révkalauz-szolgáltatás is komoly problémát jelenthet.” Felhívja a figyelmet a révkalauz-szolgáltatás jelentőségére a kikötőknek és azok környékének biztonsága szempontjából. Felhívja ezért az Uniót és a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb szigorral járjanak el a révkalauzi mentesítő igazolások kibocsátása keretfeltételeinek meghatározásakor; |
| --- | --- |

52.

sajnálatát fejezi ki az Európai Bizottság szerencsétlen megállapítása miatt, amely szerint: „A révkalauz-szolgáltatás is komoly problémát jelenthet.” Felhívja a figyelmet a révkalauz-szolgáltatás jelentőségére a kikötőknek és azok környékének biztonsága szempontjából. Felhívja ezért az Uniót és a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb szigorral járjanak el a révkalauzi mentesítő igazolások kibocsátása keretfeltételeinek meghatározásakor;

| 53. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy minden szükséges intézkedést tegyen meg a már harmonizált eljárások alkalmazása során felmerülő értelmezési eltérésekből adódó torzulások elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

53.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy minden szükséges intézkedést tegyen meg a már harmonizált eljárások alkalmazása során felmerülő értelmezési eltérésekből adódó torzulások elkerülése érdekében;

| 54. | üdvözli az egyablakos ügyintézésre vonatkozó szándékot, de megállapítja, hogy ez a célkitűzés – a szektor valamennyi szereplőjének felszerelése érdekében – jelentős beruházásokat tesz szükségessé. Úgy véli, hogy a SafeSeaNet nevű európai hálózat kiemelt fontosságú a tengeri szállítás szereplői közötti dokumentumcsere racionalizálása és gyorsabbá tétele szempontjából. Megítélése szerint a kikötői közösségek felszerelésének támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy gondoskodni lehessen a dokumentumcsere rendszereinek hatékonyságáról és ennek az európai hálózatnak a sikeréről. Felhívja továbbá az Európai Bizottság figyelmét a kis és közepes méretű kikötők számára javasolt egyes intézkedések következményeire, és felkéri, hogy tegye meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy ezen intézkedések ne vezessenek az európai kikötőhálózat egyensúlyát károsító versenytorzuláshoz; |
| --- | --- |

54.

üdvözli az egyablakos ügyintézésre vonatkozó szándékot, de megállapítja, hogy ez a célkitűzés – a szektor valamennyi szereplőjének felszerelése érdekében – jelentős beruházásokat tesz szükségessé. Úgy véli, hogy a SafeSeaNet nevű európai hálózat kiemelt fontosságú a tengeri szállítás szereplői közötti dokumentumcsere racionalizálása és gyorsabbá tétele szempontjából. Megítélése szerint a kikötői közösségek felszerelésének támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy gondoskodni lehessen a dokumentumcsere rendszereinek hatékonyságáról és ennek az európai hálózatnak a sikeréről. Felhívja továbbá az Európai Bizottság figyelmét a kis és közepes méretű kikötők számára javasolt egyes intézkedések következményeire, és felkéri, hogy tegye meg az ahhoz szükséges lépéseket, hogy ezen intézkedések ne vezessenek az európai kikötőhálózat egyensúlyát károsító versenytorzuláshoz;

A tengeri gyorsforgalmi utak létesítéséhez nyújtott közösségi finanszírozást kiegészítő állami támogatások
   (10)

| 55. | üdvözli az Európai Bizottság egyértelművé tételre irányuló kezdeményezését, melynek célja, hogy összehangolja azokat a különböző, állami támogatásokról szóló rendelkezéseket, amelyek a tengeri gyorsforgalmi utak létesítéséhez nyújtott közösségi finanszírozást egészítik ki. Hangsúlyozza, hogy az állami pénzügyi támogatások elengedhetetlen és meghatározó eszközök a rövid távú tengeri szállítás fejlesztésének figyelemmel kísérése szempontjából. Emlékeztet arra, hogy a közúthálózatokon kialakult torlódások megszüntetésére és a szállítás környezetre gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló célkitűzések teljes mértékben igazolják a tengeri gyorsforgalmi utak projektjére irányuló állami támogatásokat. Ennek kapcsán üdvözlendő tehát annak a lehetőségnek az elismerése, hogy állami támogatások mobilizálhatók nemzeti, regionális és helyi szinten, ezt azonban nem szabad kimerítő megoldásnak tekinteni arra vonatkozóan, hogy a tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos európai előirányzatok elégtelenek; |
| --- | --- |

55.

üdvözli az Európai Bizottság egyértelművé tételre irányuló kezdeményezését, melynek célja, hogy összehangolja azokat a különböző, állami támogatásokról szóló rendelkezéseket, amelyek a tengeri gyorsforgalmi utak létesítéséhez nyújtott közösségi finanszírozást egészítik ki. Hangsúlyozza, hogy az állami pénzügyi támogatások elengedhetetlen és meghatározó eszközök a rövid távú tengeri szállítás fejlesztésének figyelemmel kísérése szempontjából. Emlékeztet arra, hogy a közúthálózatokon kialakult torlódások megszüntetésére és a szállítás környezetre gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló célkitűzések teljes mértékben igazolják a tengeri gyorsforgalmi utak projektjére irányuló állami támogatásokat. Ennek kapcsán üdvözlendő tehát annak a lehetőségnek az elismerése, hogy állami támogatások mobilizálhatók nemzeti, regionális és helyi szinten, ezt azonban nem szabad kimerítő megoldásnak tekinteni arra vonatkozóan, hogy a tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos európai előirányzatok elégtelenek;

| 56. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság által a projekt vizsgálata során alkalmazott kritériumok e szolgáltatásnak főként rövid távú fenntarthatósági követelményeire vonatkoztak, noha a fenntarthatóságot rövid határidőn belül rendkívül nehéz elérni, egyrészt a kezdetben nyújtandó befektetések nagysága miatt, másrészt pedig a hajók feltöltésének meglehetős bizonytalansága miatt, mint ahogy arról a Toulon és Civitavecchia (Róma) kikötők között 2005–2008 között végrehajtott kísérlet is tanúskodik; |
| --- | --- |

56.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság által a projekt vizsgálata során alkalmazott kritériumok e szolgáltatásnak főként rövid távú fenntarthatósági követelményeire vonatkoztak, noha a fenntarthatóságot rövid határidőn belül rendkívül nehéz elérni, egyrészt a kezdetben nyújtandó befektetések nagysága miatt, másrészt pedig a hajók feltöltésének meglehetős bizonytalansága miatt, mint ahogy arról a Toulon és Civitavecchia (Róma) kikötők között 2005–2008 között végrehajtott kísérlet is tanúskodik;

| 57. | aggodalmát fejezi ki, amiért az európai támogatásra jogosult műveletek és befektetések jellegéről eddig még nem készült átfogó értékelés, mivel az elmúlt években bevezetett intézkedések nem hozták meg a várt eredményeket. A javasolt támogatási mechanizmusok nem csupán összetettek, néhány tengelyük még alkalmatlannak is tűnik, vagy nagyon kevés hasznot mutat ahhoz a szükséglethez képest, amelyet egy tengeri gyorsforgalmi út szolgáltatásának elindítása jelent; |
| --- | --- |

57.

aggodalmát fejezi ki, amiért az európai támogatásra jogosult műveletek és befektetések jellegéről eddig még nem készült átfogó értékelés, mivel az elmúlt években bevezetett intézkedések nem hozták meg a várt eredményeket. A javasolt támogatási mechanizmusok nem csupán összetettek, néhány tengelyük még alkalmatlannak is tűnik, vagy nagyon kevés hasznot mutat ahhoz a szükséglethez képest, amelyet egy tengeri gyorsforgalmi út szolgáltatásának elindítása jelent;

| 58. | javasolja, hogy a hajózási érdekeltek által építetett vagy beszerzett, a tengeri autópályákon történő használatra rendelt hajókat – az eddigiektől eltérve – infrastruktúraként vegyék figyelembe, annak ellenére, hogy mobil eszközről van szó. Ezáltal e hajók, egyes közúti és vasúti beruházásokhoz hasonlóan támogathatóvá válnának. Azonban – az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően és különösen a Ferring- (C-53/00. sz. ügy) és az Altmark-ítélet (C-280/00 sz. ügy) alapján – ennek nem szabadna oda vezetnie, hogy olyan pénzügyi támogatás járjon az ilyen hajók működtetéséért, amely meghaladja a közszolgáltatási kötelezettségért járó pénzügyi kompenzációt. A tengeri autópálya fogalmához kapcsolódó környezeti kihívások olyan jellegűek, hogy különleges rendelkezések tervbevételét teszik szükségessé. A szárazföldi szállításról a tengeri szállításra történő átállástól várt hatások csupán e jelentés érvénybe lépését követően lesznek érezhetőek. Ebben az összefüggésben egy előre ütemezett pénzügyi transzfer a forgalomátterelés szempontjából nem tűnik haszontalannak; |
| --- | --- |

58.

javasolja, hogy a hajózási érdekeltek által építetett vagy beszerzett, a tengeri autópályákon történő használatra rendelt hajókat – az eddigiektől eltérve – infrastruktúraként vegyék figyelembe, annak ellenére, hogy mobil eszközről van szó. Ezáltal e hajók, egyes közúti és vasúti beruházásokhoz hasonlóan támogathatóvá válnának. Azonban – az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően és különösen a Ferring- (C-53/00. sz. ügy) és az Altmark-ítélet (C-280/00 sz. ügy) alapján – ennek nem szabadna oda vezetnie, hogy olyan pénzügyi támogatás járjon az ilyen hajók működtetéséért, amely meghaladja a közszolgáltatási kötelezettségért járó pénzügyi kompenzációt. A tengeri autópálya fogalmához kapcsolódó környezeti kihívások olyan jellegűek, hogy különleges rendelkezések tervbevételét teszik szükségessé. A szárazföldi szállításról a tengeri szállításra történő átállástól várt hatások csupán e jelentés érvénybe lépését követően lesznek érezhetőek. Ebben az összefüggésben egy előre ütemezett pénzügyi transzfer a forgalomátterelés szempontjából nem tűnik haszontalannak;

| 59. | kívánatosnak tartja, hogy a privát szolgáltatókat (hajóüzemeltetők, logisztikai szakemberek és szállítók) – akiknek a szerepe meghatározó a tengeri gyorsforgalmi utak koncepciójának megvalósítási folyamatában – teljes mértékben vonják be és hallgassák meg egy olyan alapos elemzés keretében, amely azokat a tényezőket kívánja felkutatni, amelyek a tengeri gyorsforgalmi utak kialakításáról szóló döntés meghozatalát hátráltatják; |
| --- | --- |

59.

kívánatosnak tartja, hogy a privát szolgáltatókat (hajóüzemeltetők, logisztikai szakemberek és szállítók) – akiknek a szerepe meghatározó a tengeri gyorsforgalmi utak koncepciójának megvalósítási folyamatában – teljes mértékben vonják be és hallgassák meg egy olyan alapos elemzés keretében, amely azokat a tényezőket kívánja felkutatni, amelyek a tengeri gyorsforgalmi utak kialakításáról szóló döntés meghozatalát hátráltatják;

| 60. | ehhez kapcsolódóan azt javasolja, hogy a tagállamok által létrehozott rövid távú tengeriszállítást ösztönző irodákat (a nemzeti kompetenciaközpontokat) nagyobb mértékben ismerjék el, és szélesítsék ki feladataik körét. Ehhez jelentős mértékben növelni kell humán és pénzügyi erőforrásaikat, például a tengeri régiók önkormányzataival, valamint a szállítási lánc magánszereplőivel – a hajóüzemeltetőkkel, logisztikai szakemberekkel és szállítókkal stb. – történő partnerségi megállapodások keretében; |
| --- | --- |

60.

ehhez kapcsolódóan azt javasolja, hogy a tagállamok által létrehozott rövid távú tengeriszállítást ösztönző irodákat (a nemzeti kompetenciaközpontokat) nagyobb mértékben ismerjék el, és szélesítsék ki feladataik körét. Ehhez jelentős mértékben növelni kell humán és pénzügyi erőforrásaikat, például a tengeri régiók önkormányzataival, valamint a szállítási lánc magánszereplőivel – a hajóüzemeltetőkkel, logisztikai szakemberekkel és szállítókkal stb. – történő partnerségi megállapodások keretében;

| 61. | úgy látja, hogy a tengeri gyorsforgalmi utak létesítéséhez nyújtott közösségi finanszírozást kiegészítő állami támogatások rendszerét – az átláthatóság megteremtése érdekében – integrálhatták volna a tengeri szállítás állami támogatására vonatkozó közösségi iránymutatások szövegébe; |
| --- | --- |

61.

úgy látja, hogy a tengeri gyorsforgalmi utak létesítéséhez nyújtott közösségi finanszírozást kiegészítő állami támogatások rendszerét – az átláthatóság megteremtése érdekében – integrálhatták volna a tengeri szállítás állami támogatására vonatkozó közösségi iránymutatások szövegébe;

| 62. | általánosabban felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg az általános kiigazítás lehetőségét a tengeri gyorsforgalmi utak fejlesztését célzó állami támogatások és közösségi támogatások alkalmazásának szabályaira vonatkozóan; |
| --- | --- |

62.

általánosabban felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg az általános kiigazítás lehetőségét a tengeri gyorsforgalmi utak fejlesztését célzó állami támogatások és közösségi támogatások alkalmazásának szabályaira vonatkozóan;

| 63. | az Európai Bizottsághoz hasonlóan úgy véli, hogy „a lehetséges ajánlattevők számára is alapvető jelentőséggel bír a közfinanszírozás előre meghatározott összegének rögzítése, amelyre számíthatnak”. Erre vonatkozóan megjegyzi, hogy a visszafizetési záradékok is korlátozhatják a gazdasági szereplőket, akiket egy projekt befejezését követően, amennyiben nem sikerült elérniük a kitűzött célokat, a pénzügyi támogatások visszatérítésének kötelezettsége fenyeget. Támogatja, hogy a tengeri gyorsforgalmi utakhoz nyújtott állami támogatásokat pontos célkitűzések megvalósításához kössék. Javasolja azonban, hogy a tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos projektek megvalósításakor az Európai Bizottság vizsgálja meg a hatóságok által nyújtott pénzügyi támogatás további folyósításának feltételéül szabott lépcsőzetes célok bevezetésének lehetőségét; |
| --- | --- |

63.

az Európai Bizottsághoz hasonlóan úgy véli, hogy „a lehetséges ajánlattevők számára is alapvető jelentőséggel bír a közfinanszírozás előre meghatározott összegének rögzítése, amelyre számíthatnak”. Erre vonatkozóan megjegyzi, hogy a visszafizetési záradékok is korlátozhatják a gazdasági szereplőket, akiket egy projekt befejezését követően, amennyiben nem sikerült elérniük a kitűzött célokat, a pénzügyi támogatások visszatérítésének kötelezettsége fenyeget. Támogatja, hogy a tengeri gyorsforgalmi utakhoz nyújtott állami támogatásokat pontos célkitűzések megvalósításához kössék. Javasolja azonban, hogy a tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos projektek megvalósításakor az Európai Bizottság vizsgálja meg a hatóságok által nyújtott pénzügyi támogatás további folyósításának feltételéül szabott lépcsőzetes célok bevezetésének lehetőségét;

| 64. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a hivatalos kiadványokon túlmenően folytasson széles körű tájékoztató munkát, tájékoztatva a gazdasági szereplőket politikájának megalapozottságáról. Ennek kapcsán tudatosítsa azt is, hogy miközben igyekszik elkerülni a nyilvánvalóan versenytorzító lépéseket, az elfogadott intézkedések révén kész megfelelni a közúti szállításról a tengeri szállításra történő áttérés fő kihívásának, a fenntartható fejlődés területén megfogalmazott célkitűzésekkel teljes összhangban; |
| --- | --- |

64.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a hivatalos kiadványokon túlmenően folytasson széles körű tájékoztató munkát, tájékoztatva a gazdasági szereplőket politikájának megalapozottságáról. Ennek kapcsán tudatosítsa azt is, hogy miközben igyekszik elkerülni a nyilvánvalóan versenytorzító lépéseket, az elfogadott intézkedések révén kész megfelelni a közúti szállításról a tengeri szállításra történő áttérés fő kihívásának, a fenntartható fejlődés területén megfogalmazott célkitűzésekkel teljes összhangban;

A Közösség tagállamainak kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményei

| 65. | elismeri, hogy az adminisztratív eljárások az információk elektronikus továbbításának általánossá tétele, valamint a jelentések alaki követelményeinek ésszerűsítése révén történő egyszerűsítése hozzájárul a tengeri szállítás vonzerejének növeléséhez; |
| --- | --- |

65.

elismeri, hogy az adminisztratív eljárások az információk elektronikus továbbításának általánossá tétele, valamint a jelentések alaki követelményeinek ésszerűsítése révén történő egyszerűsítése hozzájárul a tengeri szállítás vonzerejének növeléséhez;

| 66. | kiemeli, hogy ezek az intézkedések a környezet és a tengerhajózás biztonságára is kedvező hatást gyakorolnak, mivel az adminisztratív feladatok alól mentesülő személyzet a felügyeletre összpontosíthatja figyelmét. Az adatok elektronikus továbbítása egyébként lehetővé teszi, hogy baleset esetén a hatóságok valós időn belül megkapják a szükséges intézkedések megtételéhez elengedhetetlen információkat; |
| --- | --- |

66.

kiemeli, hogy ezek az intézkedések a környezet és a tengerhajózás biztonságára is kedvező hatást gyakorolnak, mivel az adminisztratív feladatok alól mentesülő személyzet a felügyeletre összpontosíthatja figyelmét. Az adatok elektronikus továbbítása egyébként lehetővé teszi, hogy baleset esetén a hatóságok valós időn belül megkapják a szükséges intézkedések megtételéhez elengedhetetlen információkat;

| 67. | üdvözli a fokozatos harmonizációs eljárás kiválasztását, amely biztosítja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet menetrendjéhez való illeszkedést és az ezzel való összhangot. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet marad továbbra is a meghatározó fórum, ennek legfőbb bizonyítéka az átmeneti európai formanyomtatványra vonatkozó javaslat, amely harmonizálja a védelemmel kapcsolatos információkérést a nemzetközi szinten harmonizált formanyomtatvány bevezetéséig hátralevő időszakban. A Régiók Bizottsága támogatja az uniós tagállamok FAL-bizottsági ülésen résztvevő delegációihoz intézett kérést, melynek értelmében „arra kell törekedniük, hogy a FAL-egyezmény alapján előírt formanyomtatványok a lehető legnagyobb mértékben megegyezzenek a hatályos közösségi jogszabályok által előírt formanyomtatványokkal”; |
| --- | --- |

67.

üdvözli a fokozatos harmonizációs eljárás kiválasztását, amely biztosítja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet menetrendjéhez való illeszkedést és az ezzel való összhangot. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet marad továbbra is a meghatározó fórum, ennek legfőbb bizonyítéka az átmeneti európai formanyomtatványra vonatkozó javaslat, amely harmonizálja a védelemmel kapcsolatos információkérést a nemzetközi szinten harmonizált formanyomtatvány bevezetéséig hátralevő időszakban. A Régiók Bizottsága támogatja az uniós tagállamok FAL-bizottsági ülésen résztvevő delegációihoz intézett kérést, melynek értelmében „arra kell törekedniük, hogy a FAL-egyezmény alapján előírt formanyomtatványok a lehető legnagyobb mértékben megegyezzenek a hatályos közösségi jogszabályok által előírt formanyomtatványokkal”;

| 68. | támogatja az elektronikus adatcsere-rendszer általánossá tételét 2013. február 15-ig, figyelmeztet azonban arra, hogy a teljes tengeri szállítási lánc felszereltségének biztosításához jelentős befektetéseket kell majd eszközölni. Az információtovábbítást szolgáló rendszerek kifejlesztésének költségei jelentős terhet rónak a kis kikötőkre. Felkéri ezért az Európai Bizottságot arra, hogy pontosítsa azokat a pénzügyi támogatásokat, amelyekre ezzel összefüggésben számítani lehet; |
| --- | --- |

68.

támogatja az elektronikus adatcsere-rendszer általánossá tételét 2013. február 15-ig, figyelmeztet azonban arra, hogy a teljes tengeri szállítási lánc felszereltségének biztosításához jelentős befektetéseket kell majd eszközölni. Az információtovábbítást szolgáló rendszerek kifejlesztésének költségei jelentős terhet rónak a kis kikötőkre. Felkéri ezért az Európai Bizottságot arra, hogy pontosítsa azokat a pénzügyi támogatásokat, amelyekre ezzel összefüggésben számítani lehet;

| 69. | az Európai Bizottsághoz hasonlóan úgy véli, hogy a követelmények és az adminisztratív dokumentumok egyszerűsítése és harmonizálása fontos szerepet játszik a rövid távú hajózás ösztönzésében. Ezzel kapcsolatban üdvözli az Európai Unió kikötői között közlekedő hajók mentesítését a FAL-formanyomtatványok benyújtására vonatkozó kötelezettség alól. Felhívja azonban a figyelmet arra, hogy az ISPS-szabályzatot a rövid távú hajózás szereplőire való tekintettel ahol csak lehet, módosítani kellene; |
| --- | --- |

69.

az Európai Bizottsághoz hasonlóan úgy véli, hogy a követelmények és az adminisztratív dokumentumok egyszerűsítése és harmonizálása fontos szerepet játszik a rövid távú hajózás ösztönzésében. Ezzel kapcsolatban üdvözli az Európai Unió kikötői között közlekedő hajók mentesítését a FAL-formanyomtatványok benyújtására vonatkozó kötelezettség alól. Felhívja azonban a figyelmet arra, hogy az ISPS-szabályzatot a rövid távú hajózás szereplőire való tekintettel ahol csak lehet, módosítani kellene;

| 70. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy nem szentelnek figyelmet az illegális bevándorlás elleni küzdelem kérdésének, amely bizonyos térségekben jelentősen lassítja az üzemeltetési eljárásokat és tetemes költségekkel jár; |
| --- | --- |

70.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy nem szentelnek figyelmet az illegális bevándorlás elleni küzdelem kérdésének, amely bizonyos térségekben jelentősen lassítja az üzemeltetési eljárásokat és tetemes költségekkel jár;

| 71. | egyébiránt a Tengeri felkutatás és mentés (SAR), illetve Az élet biztonsága a tengereken (SOLAS) című nemzetközi egyezmények összes rendelkezésének elfogadását kéri valamennyi tagállam részéről. Ezek az egyezmények ugyanis közös szabályokat határoznak meg az egész nemzetközi közösség számára a mentési és támogatási intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségeket illetően a hajótörést szenvedett vagy azáltal veszélyeztetett, illetve a cserben hagyott tengeri szállítók részére az európai hajózási térség vizein. Úgy véli azonban, hogy e szabályok elfogadását szolidaritáson alapuló megfelelő mechanizmusok uniós szintű létrehozása kell hogy kísérje, mivel az illegális tengeri migráció kezelését nem lehet kizárólag azokra a tagállamokra hagyni, amelyeknek migrációnak kitett partvonalai vannak. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a tengeren bajba jutott migránsok és menekültek felkutatására és mentésére irányuló műveletek javítását célzó erőfeszítések csupán egy aspektusát jelentik az illegális tengeri migráció szélesebb problémakörére adandó válasznak. |
| --- | --- |

71.

egyébiránt a Tengeri felkutatás és mentés (SAR), illetve Az élet biztonsága a tengereken (SOLAS) című nemzetközi egyezmények összes rendelkezésének elfogadását kéri valamennyi tagállam részéről. Ezek az egyezmények ugyanis közös szabályokat határoznak meg az egész nemzetközi közösség számára a mentési és támogatási intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségeket illetően a hajótörést szenvedett vagy azáltal veszélyeztetett, illetve a cserben hagyott tengeri szállítók részére az európai hajózási térség vizein. Úgy véli azonban, hogy e szabályok elfogadását szolidaritáson alapuló megfelelő mechanizmusok uniós szintű létrehozása kell hogy kísérje, mivel az illegális tengeri migráció kezelését nem lehet kizárólag azokra a tagállamokra hagyni, amelyeknek migrációnak kitett partvonalai vannak. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a tengeren bajba jutott migránsok és menekültek felkutatására és mentésére irányuló műveletek javítását célzó erőfeszítések csupán egy aspektusát jelentik az illegális tengeri migráció szélesebb problémakörére adandó válasznak.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 17-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Lásd Az Európai Unió integrált tengerpolitikája című vélemény (CdR 22/2008) 1. pontját.

1

Az Európai Unió integrált tengerpolitikája

(2)  A tengerektől, illetve az óceántól legfeljebb 50 km-es távolságra lakók.

2

(3)  Iránymutatások a tengerpolitikával kapcsolatos integrált megközelítéshez: az integrált tengerpolitikai irányítás és az érintettekkel folytatott konzultáció terén megvalósítandó helyes gyakorlat kialakításáról, COM(2008) 395 végleges.

3

(4)  Lásd: CdR 22/2008, 14. pont.

4

(5)  Lásd: COM(2008) 791 végleges.

5

(6)  Konkrétan a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvében.

6

(7)  Kizárólagos gazdasági övezetek.

7

(8)  Lásd COM(2009)8 végleges.

8

(9)  Lásd az RB 119/2006. sz. véleményét a következő tárgyban: Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata (4.4 pont)

9

(10)  Lásd: 2008/C 317/8.

10

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/73 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/73

---

A Régiók Bizottsága véleménye közösségi halászati ellenőrző rendszer

(2009/C 211/11)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | igen kedvezően fogadja az európai közös halászati politika (KHP) ellenőrzési rendszerének átfogó reformját, és arra kéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a különböző flották és halászati régiók sokféleségét és sajátos jellemzőit, |
| --- | --- |

—

igen kedvezően fogadja az európai közös halászati politika (KHP) ellenőrzési rendszerének átfogó reformját, és arra kéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a különböző flották és halászati régiók sokféleségét és sajátos jellemzőit,

| — | úgy véli, hogy a halászati jogszabályoknak való természetes megfelelést csak az segítené elő, ha az ellenőrző intézkedéseket párbeszéd és konszenzus alapján hajtanák végre, nem pedig felülről kényszerítenék az érintettekre. Üdvözli a rendeletben biztosított új eszközöket, amelyek célja, hogy rákényszerítsék a tagállamokat a közös halászati politika célkitűzéseinek megfelelő magatartásra, ám úgy véli, hogy az ilyen intézkedések arányosságát jól át kell gondolni. E tekintetben ellenzi a kvótaátcsoportosítások és a kvótacsere elutasítását; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a halászati jogszabályoknak való természetes megfelelést csak az segítené elő, ha az ellenőrző intézkedéseket párbeszéd és konszenzus alapján hajtanák végre, nem pedig felülről kényszerítenék az érintettekre. Üdvözli a rendeletben biztosított új eszközöket, amelyek célja, hogy rákényszerítsék a tagállamokat a közös halászati politika célkitűzéseinek megfelelő magatartásra, ám úgy véli, hogy az ilyen intézkedések arányosságát jól át kell gondolni. E tekintetben ellenzi a kvótaátcsoportosítások és a kvótacsere elutasítását;

| — | sürgeti a szabadidős horgászatra vonatkozó új rendelkezések érvényességi körének tisztázását az engedélyeket és engedélyezéseket tekintve. Az ilyen jellegű horgászat, ha nem szabályozzák, veszélyeztetheti a helyreállítási tervek által érintett halállományokat. A rendelet által adott válasznak viszont arányosnak és túlzásoktól mentesnek kell lennie; |
| --- | --- |

—

sürgeti a szabadidős horgászatra vonatkozó új rendelkezések érvényességi körének tisztázását az engedélyeket és engedélyezéseket tekintve. Az ilyen jellegű horgászat, ha nem szabályozzák, veszélyeztetheti a helyreállítási tervek által érintett halállományokat. A rendelet által adott válasznak viszont arányosnak és túlzásoktól mentesnek kell lennie;

| — | mivel különösen érdekelt a fenntartható és nyereséges kisüzemi halászat terén, szeretné, ha tisztáznák a 10–15 méter hosszú hajók számára hajómegfigyelési rendszer felszerelését, elektronikus hajónapló vezetését, illetve az elektronikus kirakodási nyilatkozat kitöltését kötelezővé tevő új rendelkezéseket. Nem ért egyet azzal, hogy az összes 15 méter feletti teljes hosszal rendelkező halászhajót fel kellene szerelni automatikus azonosító rendszerrel, és azt javasolja, hogy azokat a 10 méternél rövidebb halászhajókat, amelyek kizárólag statikus halászati felszerelést használnak, mentesítsék a motorteljesítmény hitelesítésének kötelezettsége alól. |
| --- | --- |

—

mivel különösen érdekelt a fenntartható és nyereséges kisüzemi halászat terén, szeretné, ha tisztáznák a 10–15 méter hosszú hajók számára hajómegfigyelési rendszer felszerelését, elektronikus hajónapló vezetését, illetve az elektronikus kirakodási nyilatkozat kitöltését kötelezővé tevő új rendelkezéseket. Nem ért egyet azzal, hogy az összes 15 méter feletti teljes hosszal rendelkező halászhajót fel kellene szerelni automatikus azonosító rendszerrel, és azt javasolja, hogy azokat a 10 méternél rövidebb halászhajókat, amelyek kizárólag statikus halászati felszerelést használnak, mentesítsék a motorteljesítmény hitelesítésének kötelezettsége alól.

| Előadó | : | Simon DAY (UK/EPP), Devon megye tanácsának tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Simon DAY (UK/EPP), Devon megye tanácsának tagja

Referenciaszövegek

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszert létrehozó tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2008) 718 végleges)

Javaslat tanácsi rendeletre a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról (COM(2008) 721 végleges – 2008/0216 (CNS))

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | igen kedvezően fogadja az európai közös halászati politika (KHP) ellenőrzési rendszerének átalakítását, ugyanis a jelenlegi ellenőrző rendszer hatástalan, költséges és bonyolult, és nem biztosítja a kívánt eredményeket; |
| --- | --- |

1.

igen kedvezően fogadja az európai közös halászati politika (KHP) ellenőrzési rendszerének átalakítását, ugyanis a jelenlegi ellenőrző rendszer hatástalan, költséges és bonyolult, és nem biztosítja a kívánt eredményeket;

| 2. | helyesli a követett célkitűzéseket: egyszerűsítés, harmonizáció, az ellenőrzések kisebb költségek melletti jobb hatékonyságának keresése, a jogkövető magatartás kialakítása; |
| --- | --- |

2.

helyesli a követett célkitűzéseket: egyszerűsítés, harmonizáció, az ellenőrzések kisebb költségek melletti jobb hatékonyságának keresése, a jogkövető magatartás kialakítása;

| 3. | úgy ítéli meg, hogy átfogó reformra van szükség, és hogy az új szabályozásra vonatkozó 3. lehetőség felel meg leginkább a valóságnak; |
| --- | --- |

3.

úgy ítéli meg, hogy átfogó reformra van szükség, és hogy az új szabályozásra vonatkozó 3. lehetőség felel meg leginkább a valóságnak;

A.   Figyelembe véve a regionális és helyi dimenziót

| 4. | arra kéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a különböző flották és halászati régiók sokféleségét és sajátos jellemzőit a javaslat 18. preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

4.

arra kéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a különböző flották és halászati régiók sokféleségét és sajátos jellemzőit a javaslat 18. preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően;

| 5. | nyomatékosan kéri, hogy külön vegyék figyelembe a halászattól különösen függő külső tengeri régiók szükségleteit. A rugalmasság és az érintett régió sajátos körülményeihez szabott konkrét fellépés megtételének lehetősége egyaránt előfeltétel; (1) |
| --- | --- |

5.

nyomatékosan kéri, hogy külön vegyék figyelembe a halászattól különösen függő külső tengeri régiók szükségleteit. A rugalmasság és az érintett régió sajátos körülményeihez szabott konkrét fellépés megtételének lehetősége egyaránt előfeltétel; (1)

| 6. | hangsúlyozza, hogy a KHP decentralizációja, amely a regionális tanácsadó testületek létrehozásában és az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságának átszervezésében tükröződik, jól mutatja, hogy egyre nagyobb szükség van a regionális tengerek alapján történő ellenőrzés új politikai keretének végrehajtására. Ehhez az Európai Bizottságnak jobban képesnek kell lennie arra, hogy a regionális modellbe beleértett sokféleség szolgálatában álljon; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a KHP decentralizációja, amely a regionális tanácsadó testületek létrehozásában és az Európai Bizottság Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságának átszervezésében tükröződik, jól mutatja, hogy egyre nagyobb szükség van a regionális tengerek alapján történő ellenőrzés új politikai keretének végrehajtására. Ehhez az Európai Bizottságnak jobban képesnek kell lennie arra, hogy a regionális modellbe beleértett sokféleség szolgálatában álljon;

| 7. | kiemeli azokat a változásokat, amelyeket az új halászati ellenőrző rendszer jelent majd a halászat ellenőrzéséért felelős helyi és regionális önkormányzatok számára. Az új rendszert csak akkor lehet a helyszínen sikeresen alkalmazni, ha a tagállamok az összes érintett szint között megfelelően szétosztják a módosított hatásköröket. Ennek előfeltétele az, hogy elegendő pénzügyi és emberi erőforrások álljanak a szilárd szervezeti struktúrák rendelkezésére, azok pedig az ellenőrzéshez és a megfelelés természetes kultúrájának elősegítéséhez elegendő eszközzel, illetve azoknak az összehangolt alkalmazására alkalmas eszközökkel rendelkezzenek; |
| --- | --- |

7.

kiemeli azokat a változásokat, amelyeket az új halászati ellenőrző rendszer jelent majd a halászat ellenőrzéséért felelős helyi és regionális önkormányzatok számára. Az új rendszert csak akkor lehet a helyszínen sikeresen alkalmazni, ha a tagállamok az összes érintett szint között megfelelően szétosztják a módosított hatásköröket. Ennek előfeltétele az, hogy elegendő pénzügyi és emberi erőforrások álljanak a szilárd szervezeti struktúrák rendelkezésére, azok pedig az ellenőrzéshez és a megfelelés természetes kultúrájának elősegítéséhez elegendő eszközzel, illetve azoknak az összehangolt alkalmazására alkalmas eszközökkel rendelkezzenek;

B.   Új és közös ellenőrzési és nyomonkövetési stratégia

Általános rendelkezések

| 8. | támogatja a tagállamok, az Európai Bizottság és a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal hatáskörének tisztázására irányuló szándékot a feladatok megkettőzésének elkerülése érdekében. Az Európai Bizottság a nyomon követés céljára továbbra is olyan intézkedéseket kínál, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a halászati szabályokat egyformán tartsák be minden régióban; |
| --- | --- |

8.

támogatja a tagállamok, az Európai Bizottság és a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal hatáskörének tisztázására irányuló szándékot a feladatok megkettőzésének elkerülése érdekében. Az Európai Bizottság a nyomon követés céljára továbbra is olyan intézkedéseket kínál, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a halászati szabályokat egyformán tartsák be minden régióban;

| 9. | örömmel fogadja a halászat ellenőrzése terén a stratégiai programozásra, a taktikai célkitűzésre és a mintavételi stratégiára vonatkozó új rendelkezéseket, amelyek módszeres kockázatelemzést is magukban foglalnak. Annak érdekében, hogy ezt az eszközt ne összehangolás nélkül alkalmazzák, az RB teljes mértékben egyetért azzal, hogy az ellenőrző hatóságok munkáját minden szinten egységes kockázatkezelési módszerek kidolgozásával segítsék, amint azt például a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal számára is előirányozza a 112. cikk; |
| --- | --- |

9.

örömmel fogadja a halászat ellenőrzése terén a stratégiai programozásra, a taktikai célkitűzésre és a mintavételi stratégiára vonatkozó új rendelkezéseket, amelyek módszeres kockázatelemzést is magukban foglalnak. Annak érdekében, hogy ezt az eszközt ne összehangolás nélkül alkalmazzák, az RB teljes mértékben egyetért azzal, hogy az ellenőrző hatóságok munkáját minden szinten egységes kockázatkezelési módszerek kidolgozásával segítsék, amint azt például a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal számára is előirányozza a 112. cikk;

| 10. | külön üdvözli azt az új előírást, hogy tagállamonként egyetlen hatóság koordináljon minden ellenőrzési tevékenységet minden szinten (5. cikk (5) bekezdés); |
| --- | --- |

10.

külön üdvözli azt az új előírást, hogy tagállamonként egyetlen hatóság koordináljon minden ellenőrzési tevékenységet minden szinten (5. cikk (5) bekezdés);

Az adminisztratív terhek és költségek csökkentése

| 11. | a működési költségek jelentős, 30 %-os csökkentését várja, amely által növekedne a tagállamok és a régiók ellenőrzési rendszereinek költséghatékonysága, feltéve, hogy teljes mértékben kihasználják a korszerű technológiákat és az egyszerűsített ellenőrzési rendszereket. Ha viszont ilyen jellegű csökkentésre nem kerül sor, a tagállamokra, illetve régiókra nehezedő mindenfajta megnövekedett pénzügyi terhet az EU költségvetéséből kellene fedezni, különös tekintettel arra, hogy egyes tagállamoknak és régióknak a KHP ellenőrzésére vonatkozó felelőssége nincs arányban a kvótáikkal; |
| --- | --- |

11.

a működési költségek jelentős, 30 %-os csökkentését várja, amely által növekedne a tagállamok és a régiók ellenőrzési rendszereinek költséghatékonysága, feltéve, hogy teljes mértékben kihasználják a korszerű technológiákat és az egyszerűsített ellenőrzési rendszereket. Ha viszont ilyen jellegű csökkentésre nem kerül sor, a tagállamokra, illetve régiókra nehezedő mindenfajta megnövekedett pénzügyi terhet az EU költségvetéséből kellene fedezni, különös tekintettel arra, hogy egyes tagállamoknak és régióknak a KHP ellenőrzésére vonatkozó felelőssége nincs arányban a kvótáikkal;

| 12. | arra biztatja a Tanácsot, hogy hangsúlyozza, hogy költséghatékonyságra kell törekedni, mégpedig olyan part menti igazgatási struktúrák létrehozása révén, amelyek jobban beépítik a halászat irányítását a többi tengeri tevékenység közé; illetve a part menti tagállamokban és a szomszédos térségekben közös halászati felügyelőségek létrehozása révén; |
| --- | --- |

12.

arra biztatja a Tanácsot, hogy hangsúlyozza, hogy költséghatékonyságra kell törekedni, mégpedig olyan part menti igazgatási struktúrák létrehozása révén, amelyek jobban beépítik a halászat irányítását a többi tengeri tevékenység közé; illetve a part menti tagállamokban és a szomszédos térségekben közös halászati felügyelőségek létrehozása révén;

| 13. | nemrégiben azt javasolta, hogy a halászati felügyelőségek munkáját vonják össze a környezetvédelmi felügyelőségek, a határőrség, a vízimentő-szolgálat, illetve a polgári védelem feladataival, (2) ezért örömmel fogadja az integrált tengerfelügyeleti hálózat létrehozására irányuló új rendelkezést (4. cikk, 112. cikk (a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal hatásköreiről szóló 17g. cikk); |
| --- | --- |

13.

nemrégiben azt javasolta, hogy a halászati felügyelőségek munkáját vonják össze a környezetvédelmi felügyelőségek, a határőrség, a vízimentő-szolgálat, illetve a polgári védelem feladataival, (2) ezért örömmel fogadja az integrált tengerfelügyeleti hálózat létrehozására irányuló új rendelkezést (4. cikk, 112. cikk (a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal hatásköreiről szóló 17g. cikk);

A korszerű technológiák fokozott alkalmazása

| 14. | óvatos optimizmussal fogadja a korszerű technológiák és a hatékony adathitelesítési rendszerek – köztük a hajómegfigyelési, illetve egyéb költséghatékony célrendszerek – fokozott alkalmazására vonatkozó javaslatot (9–11. cikk), amely részben az RB egy korábbi ajánlását (3) tükrözi. Viszont az elektronikus megfigyelés bármennyire is a költséghatékony halászati végrehajtási és irányítási rendszerek fontos része, a kettőződést el kell kerülni. A berendezéseket a hajók méretéhez, illetve a hajóút időtartamához és útvonalához kell szabni. Az RB konkrétan azt kifogásolja, hogy az automatikus hajóazonosítási rendszer a hajózás biztonságát szolgálja, és nem alkalmas a halászat ellenőrzésére; |
| --- | --- |

14.

óvatos optimizmussal fogadja a korszerű technológiák és a hatékony adathitelesítési rendszerek – köztük a hajómegfigyelési, illetve egyéb költséghatékony célrendszerek – fokozott alkalmazására vonatkozó javaslatot (9–11. cikk), amely részben az RB egy korábbi ajánlását (3) tükrözi. Viszont az elektronikus megfigyelés bármennyire is a költséghatékony halászati végrehajtási és irányítási rendszerek fontos része, a kettőződést el kell kerülni. A berendezéseket a hajók méretéhez, illetve a hajóút időtartamához és útvonalához kell szabni. Az RB konkrétan azt kifogásolja, hogy az automatikus hajóazonosítási rendszer a hajózás biztonságát szolgálja, és nem alkalmas a halászat ellenőrzésére;

| 15. | mivel a technológiák folyamatosan fejlődnek, az RB nyomatékosan kéri, hogy a rendeletet úgy alkossák meg, hogy a jövőben is megállja a helyét, és tartalmazzon hatékony szabályozási mechanizmust a technikai változásokhoz való alkalmazkodásra. Arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat és a termelői szervezeteket, hogy vegyenek részt a nyomonkövethetőségi eszközökkel, például a genetikai elemzéssel kapcsolatos kísérleti projektekben (13. cikk (1) bekezdés); |
| --- | --- |

15.

mivel a technológiák folyamatosan fejlődnek, az RB nyomatékosan kéri, hogy a rendeletet úgy alkossák meg, hogy a jövőben is megállja a helyét, és tartalmazzon hatékony szabályozási mechanizmust a technikai változásokhoz való alkalmazkodásra. Arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat és a termelői szervezeteket, hogy vegyenek részt a nyomonkövethetőségi eszközökkel, például a genetikai elemzéssel kapcsolatos kísérleti projektekben (13. cikk (1) bekezdés);

A halászat és a forgalmazás nyomon követése

| 16. | hangsúlyozza, hogy a tengeri ellenőrzéseket fenn kell tartani, mivel jelenleg ez az egyetlen módszer arra, hogy a halászati felszerelést és a technikai védelmi intézkedéseket, a háló szembőségét stb. megfelelően ellenőrizni lehessen, mivel ezeket gyakran szabályozzák a halászat környezetvédelmi hatásáról szóló rendelkezések; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a tengeri ellenőrzéseket fenn kell tartani, mivel jelenleg ez az egyetlen módszer arra, hogy a halászati felszerelést és a technikai védelmi intézkedéseket, a háló szembőségét stb. megfelelően ellenőrizni lehessen, mivel ezeket gyakran szabályozzák a halászat környezetvédelmi hatásáról szóló rendelkezések;

| 17. | olyan kettős megközelítés mellett foglal állást, amely egyensúlyra törekszik a tengeri és a szárazföldi ellenőrzések között. Tartalmaznia kellene a) a jelentős és hatékony tengeri ellenőrzések javítását, valamint b) jobb szárazföldi ellenőrzést és vizsgálatot, amely a legfontosabb kikötőkre összpontosít, és az importált halak ellenőrzésének tökéletesítését is magában foglalja. Az állományfelmérési folyamat érdekében létfontosságúak a megbízhatóbb kirakodási adatok; |
| --- | --- |

17.

olyan kettős megközelítés mellett foglal állást, amely egyensúlyra törekszik a tengeri és a szárazföldi ellenőrzések között. Tartalmaznia kellene a) a jelentős és hatékony tengeri ellenőrzések javítását, valamint b) jobb szárazföldi ellenőrzést és vizsgálatot, amely a legfontosabb kikötőkre összpontosít, és az importált halak ellenőrzésének tökéletesítését is magában foglalja. Az állományfelmérési folyamat érdekében létfontosságúak a megbízhatóbb kirakodási adatok;

| 18. | mivel a flottairányítás továbbra is a KHP központi eleme, az RB örömmel fogadja a motorteljesítmény nyomon követésére, hitelesítésére és keresztellenőrzésére vonatkozó új eszközöket, kivéve azokat a 10 méternél rövidebb hajókat, amelyek csak statikus halászati felszerelést használnak (30–32. cikk); |
| --- | --- |

18.

mivel a flottairányítás továbbra is a KHP központi eleme, az RB örömmel fogadja a motorteljesítmény nyomon követésére, hitelesítésére és keresztellenőrzésére vonatkozó új eszközöket, kivéve azokat a 10 méternél rövidebb hajókat, amelyek csak statikus halászati felszerelést használnak (30–32. cikk);

| 19. | mivel különösen érdekelt a fenntartható és nyereséges kisüzemi halászat terén, szeretné, ha tisztáznák a 10–15 méter hosszú hajók számára hajómegfigyelési rendszer felszerelését (9. cikk), elektronikus hajónapló vezetését (14. cikk), illetve az elektronikus kirakodási nyilatkozat kitöltését (21. cikk) kötelezővé tevő új rendelkezéseket, és azt, hogy a tagállamok kérésre ettől eltérhessenek. Ahhoz, hogy a kisebb hajók is megfelelhessenek az új előírásoknak, az RB mindenképpen szélesebb körű mentességet tart helyénvalónak, vagy pedig azt, hogy az EU és a tagállamok emeljék az erre irányuló pénzügyi támogatás mértékét; |
| --- | --- |

19.

mivel különösen érdekelt a fenntartható és nyereséges kisüzemi halászat terén, szeretné, ha tisztáznák a 10–15 méter hosszú hajók számára hajómegfigyelési rendszer felszerelését (9. cikk), elektronikus hajónapló vezetését (14. cikk), illetve az elektronikus kirakodási nyilatkozat kitöltését (21. cikk) kötelezővé tevő új rendelkezéseket, és azt, hogy a tagállamok kérésre ettől eltérhessenek. Ahhoz, hogy a kisebb hajók is megfelelhessenek az új előírásoknak, az RB mindenképpen szélesebb körű mentességet tart helyénvalónak, vagy pedig azt, hogy az EU és a tagállamok emeljék az erre irányuló pénzügyi támogatás mértékét;

| 20. | helyi, illetve regionális szinten projekteket szorgalmaz a fent említett megfigyelési rendszerek vagy hasonlók önkéntes és finanszírozott bevezetésére a 10–15 méteresnél kisebb hajókon, például a védett tengeri területek és övezetek kezelése érdekében; |
| --- | --- |

20.

helyi, illetve regionális szinten projekteket szorgalmaz a fent említett megfigyelési rendszerek vagy hasonlók önkéntes és finanszírozott bevezetésére a 10–15 méteresnél kisebb hajókon, például a védett tengeri területek és övezetek kezelése érdekében;

| 21. | egyetért azzal, hogy a megfelelő szintű ellenőrzés biztosítása érdekében a tagállamoknak és a régióknak mintavételezési terv bevezetésével kell megfigyelniük a 10 méternél rövidebb hajókat. Azonban annak tisztázását kéri, hogy mit jelent pontosan az, hogy „a mintavételi terveket minél kevesebbszer szabad módosítani és a régiókon belül egységesnek kell lenniük” (16. cikk (2) bekezdés, illetve 22. cikk (2) bekezdés); |
| --- | --- |

21.

egyetért azzal, hogy a megfelelő szintű ellenőrzés biztosítása érdekében a tagállamoknak és a régióknak mintavételezési terv bevezetésével kell megfigyelniük a 10 méternél rövidebb hajókat. Azonban annak tisztázását kéri, hogy mit jelent pontosan az, hogy „a mintavételi terveket minél kevesebbszer szabad módosítani és a régiókon belül egységesnek kell lenniük” (16. cikk (2) bekezdés, illetve 22. cikk (2) bekezdés);

| 22. | örömmel fogadja az értékesítés nyomon követésére vonatkozó új közös előírásokat, amelyek célja a kirakodások teljes nyomonkövethetősége. Ez az illegális halkirakodások csökkentését, valamint – azzal, hogy a megfelelő információk a forgalmazás minden szakaszában rendelkezésre állnak (51. cikk) – a fogyasztók érdekeit szolgálja; |
| --- | --- |

22.

örömmel fogadja az értékesítés nyomon követésére vonatkozó új közös előírásokat, amelyek célja a kirakodások teljes nyomonkövethetősége. Ez az illegális halkirakodások csökkentését, valamint – azzal, hogy a megfelelő információk a forgalmazás minden szakaszában rendelkezésre állnak (51. cikk) – a fogyasztók érdekeit szolgálja;

A többéves tervek és a technikai intézkedések figyelemmel kísérése

| 23. | kéri, hogy a helyi és regionális ellenőrző hatóságokat és érdekelt feleket vonják be a „kijelölt kikötők” meghatározásába (34. cikk), valamint a többéves tervekre alkalmazandó nemzeti és regionális ellenőrzési cselekvési programok kialakításába (36. cikk); |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy a helyi és regionális ellenőrző hatóságokat és érdekelt feleket vonják be a „kijelölt kikötők” meghatározásába (34. cikk), valamint a többéves tervekre alkalmazandó nemzeti és regionális ellenőrzési cselekvési programok kialakításába (36. cikk);

| 24. | ismételten a visszadobások csökkentésére, vagy akár megszüntetésére irányuló technikai intézkedések ellenőrzésének javítását kéri a helyi körülmények figyelembevétele és ösztönzők nyújtása mellett. (4) Úgy tűnik viszont, hogy semmi haszna a visszadobás késleltetésének, és csak becsült mennyiségeket kellene rögzíteni; |
| --- | --- |

24.

ismételten a visszadobások csökkentésére, vagy akár megszüntetésére irányuló technikai intézkedések ellenőrzésének javítását kéri a helyi körülmények figyelembevétele és ösztönzők nyújtása mellett. (4) Úgy tűnik viszont, hogy semmi haszna a visszadobás késleltetésének, és csak becsült mennyiségeket kellene rögzíteni;

| 25. | örömmel fogadja a védett tengeri területekhez javasolt új, fejlett hajómegfigyelési rendszert (39. cikk), amely jobb eszközöket kínál a hatóságoknak arra, hogy eleget tegyenek irányítási kötelezettségeiknek ezeken a területeken. Azonban a védett tengeri területeket is megfelelően meg kell határozni, és a céljukról is megfelelő tájékoztatást kell nyújtani annak biztosítása érdekében, hogy csak azokat a hajókat kövessék nyomon, amelyek nem rendelkeznek halászati engedéllyel ezeken a területeken; |
| --- | --- |

25.

örömmel fogadja a védett tengeri területekhez javasolt új, fejlett hajómegfigyelési rendszert (39. cikk), amely jobb eszközöket kínál a hatóságoknak arra, hogy eleget tegyenek irányítási kötelezettségeiknek ezeken a területeken. Azonban a védett tengeri területeket is megfelelően meg kell határozni, és a céljukról is megfelelő tájékoztatást kell nyújtani annak biztosítása érdekében, hogy csak azokat a hajókat kövessék nyomon, amelyek nem rendelkeznek halászati engedéllyel ezeken a területeken;

A szabadidős horgászat nyomon követése

| 26. | sürgeti a Tanácsot, hogy tisztázza a szabadidős horgászatra vonatkozó új, 47. cikk érvényességi körét. Az ilyen jellegű horgászat, ha nem szabályozzák, veszélyeztetheti a helyreállítási tervek által érintett halállományokat. Ez a veszély áll fenn például a professzionális horgászati turizmus esetén vagy olyan időszakokban, amikor a kereskedelmi halászat tilos. |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Tanácsot, hogy tisztázza a szabadidős horgászatra vonatkozó új, 47. cikk érvényességi körét. Az ilyen jellegű horgászat, ha nem szabályozzák, veszélyeztetheti a helyreállítási tervek által érintett halállományokat. Ez a veszély áll fenn például a professzionális horgászati turizmus esetén vagy olyan időszakokban, amikor a kereskedelmi halászat tilos.

C.   Jogkövetés

| 27. | azt kéri, hogy a rendelet (5) preambulumbekezdésébe építsenek be nyomatékosabb utalást arra nézve, hogy a halászati szabályokat illetően egyfajta természetes jogkövető magatartást kell kialakítani valamennyi érdekelt körében. Ezt az ellenőrző rendszer bármiféle hatékony reformjához alapkövetelménynek kell tekinteni; |
| --- | --- |

27.

azt kéri, hogy a rendelet (5) preambulumbekezdésébe építsenek be nyomatékosabb utalást arra nézve, hogy a halászati szabályokat illetően egyfajta természetes jogkövető magatartást kell kialakítani valamennyi érdekelt körében. Ezt az ellenőrző rendszer bármiféle hatékony reformjához alapkövetelménynek kell tekinteni;

| 28. | úgy véli, hogy a jogkövetést csak az segítené elő, ha az ellenőrző intézkedéseket párbeszéd és konszenzus alapján hajtanák végre, nem pedig felülről kényszerítenék az érintettekre. Koherens partnerséget kell kialakítani a halászok, az ellenőrző hatóságok, a kutatóintézmények, a nem kormányzati szervezetek és a halászati ipar között, és a regionális konzultatív tanácsoknak, valamint az EHA 4. tengelye alapján létrehozott helyi csoportoknak is támogatniuk kell ezt a fajta együttműködést. Az RB hangsúlyozta, hogy a halászoknak hatáskört kell adni a halászat és a halászati jogok nyomon követésére; (5) |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a jogkövetést csak az segítené elő, ha az ellenőrző intézkedéseket párbeszéd és konszenzus alapján hajtanák végre, nem pedig felülről kényszerítenék az érintettekre. Koherens partnerséget kell kialakítani a halászok, az ellenőrző hatóságok, a kutatóintézmények, a nem kormányzati szervezetek és a halászati ipar között, és a regionális konzultatív tanácsoknak, valamint az EHA 4. tengelye alapján létrehozott helyi csoportoknak is támogatniuk kell ezt a fajta együttműködést. Az RB hangsúlyozta, hogy a halászoknak hatáskört kell adni a halászat és a halászati jogok nyomon követésére; (5)

| 29. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a nemzetközi partnerek se térjenek el a jogkövető magatartástól, illetve az olyan egyéb vizeken is érvényesüljön, ahol az EU hajói működnek; |
| --- | --- |

29.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a nemzetközi partnerek se térjenek el a jogkövető magatartástól, illetve az olyan egyéb vizeken is érvényesüljön, ahol az EU hajói működnek;

| 30. | úgy véli, hogy a halászatot ellenőrző szabályok egyszerűsítése elsődleges cél, (6) és üdvözli, hogy az Európai Bizottság jelentős lépést tett ebbe az irányba. Ez csökkenti a hatóságokra és a magánszektorra nehezedő adminisztratív terhet, és könnyebben ellenőrizhetővé teszi a szabályokat. Emellett növeli az érintettek bizalmát, ami elősegíti a jogkövető magatartást. |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a halászatot ellenőrző szabályok egyszerűsítése elsődleges cél, (6) és üdvözli, hogy az Európai Bizottság jelentős lépést tett ebbe az irányba. Ez csökkenti a hatóságokra és a magánszektorra nehezedő adminisztratív terhet, és könnyebben ellenőrizhetővé teszi a szabályokat. Emellett növeli az érintettek bizalmát, ami elősegíti a jogkövető magatartást.

Összehangolt, visszatartó erejű szankciók bevezetése

| 31. | üdvözli az összehangolt, visszatartó erejű szankciók bevezetését a súlyos jogsértések esetére (82. cikk), és ennek részeként a büntetőpontrendszer létrehozását is (84. cikk), amely a halászati jogosítvány felfüggesztését vagy visszavonását eredményezheti, illetve a jogsértések nemzeti nyilvántartásának létrehozását is (85. cikk); |
| --- | --- |

31.

üdvözli az összehangolt, visszatartó erejű szankciók bevezetését a súlyos jogsértések esetére (82. cikk), és ennek részeként a büntetőpontrendszer létrehozását is (84. cikk), amely a halászati jogosítvány felfüggesztését vagy visszavonását eredményezheti, illetve a jogsértések nemzeti nyilvántartásának létrehozását is (85. cikk);

| 32. | úgy véli, hogy mindez tükrözi az RB korábbi felhívásait a visszatartó erejű, illetve a büntető intézkedések harmonizálására, (7) emellett hozzájárul a jelenlegi rendszer önkényes jellegének korrigálásához, véget vet a jogsértéseket kifizetődővé tevő politikának, és csökkenti az elkövetők migrációját azokba a tagállamokba, ahol a büntetések a legalacsonyabbak; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy mindez tükrözi az RB korábbi felhívásait a visszatartó erejű, illetve a büntető intézkedések harmonizálására, (7) emellett hozzájárul a jelenlegi rendszer önkényes jellegének korrigálásához, véget vet a jogsértéseket kifizetődővé tevő politikának, és csökkenti az elkövetők migrációját azokba a tagállamokba, ahol a büntetések a legalacsonyabbak;

| 33. | felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy harmonizálják a határokon átnyúló halászati régiókon – például a határokon átnyúló védett tengeri területeken – belül elkövetett jogsértésekre vonatkozó szankcióikat; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy harmonizálják a határokon átnyúló halászati régiókon – például a határokon átnyúló védett tengeri területeken – belül elkövetett jogsértésekre vonatkozó szankcióikat;

| 34. | csatlakozik azokhoz a felhívásokhoz, hogy a támogatásokat a bírságok mellett a szankciók további elemeként kell alkalmazni oly módon, hogy a többszöri vagy súlyos jogsértést elkövetett hajókat kizárják a közpénzből nyújtott segélyek és támogatások lehetséges címzettjeinek köréből. A jogkövető magatartás kialakulását azonban nagymértékben segítenék olyan pozitív ösztönzők is, mint például a tengeren tölthető többletnapok vagy egyéb „jutalmak”, viszonzásul például a szelektívebb halászfelszerelések alkalmazását célzó rendszerekben történő részvételért, az azonnali hatályú tilalmak támogatásáért vagy az állományok elkerülésére irányuló tervekben való részvételért. |
| --- | --- |

34.

csatlakozik azokhoz a felhívásokhoz, hogy a támogatásokat a bírságok mellett a szankciók további elemeként kell alkalmazni oly módon, hogy a többszöri vagy súlyos jogsértést elkövetett hajókat kizárják a közpénzből nyújtott segélyek és támogatások lehetséges címzettjeinek köréből. A jogkövető magatartás kialakulását azonban nagymértékben segítenék olyan pozitív ösztönzők is, mint például a tengeren tölthető többletnapok vagy egyéb „jutalmak”, viszonzásul például a szelektívebb halászfelszerelések alkalmazását célzó rendszerekben történő részvételért, az azonnali hatályú tilalmak támogatásáért vagy az állományok elkerülésére irányuló tervekben való részvételért.

Együttműködés a tagállamok között, illetve az Európai Bizottsággal és a CFCA-val

| 35. | üdvözli a tagállami, illetve régiószintű halászati ellenőrző szervek és az Európai Bizottság közötti együttműködés javítására irányuló nyomatékosabb rendelkezéseket, köztük például az adatcsere korszerű megközelítését is. A CFCA-nak kulcsszerepet kell játszania e megközelítés érvényre juttatásában; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a tagállami, illetve régiószintű halászati ellenőrző szervek és az Európai Bizottság közötti együttműködés javítására irányuló nyomatékosabb rendelkezéseket, köztük például az adatcsere korszerű megközelítését is. A CFCA-nak kulcsszerepet kell játszania e megközelítés érvényre juttatásában;

| 36. | tudomásul veszi a tengeri közös alkalmazási tervek kialakításában történt fejlődést, megjegyzi azonban, hogy a szárazföldi ellenőrzések esetében nem látni ennek megfelelő fejlődést. Emellett meg kell teremteni az együttműködést a harmadik országok illetékes szolgálataival is, biztosítva, hogy rendelkezzenek a szükséges eszközökkel és kompetenciákkal; |
| --- | --- |

36.

tudomásul veszi a tengeri közös alkalmazási tervek kialakításában történt fejlődést, megjegyzi azonban, hogy a szárazföldi ellenőrzések esetében nem látni ennek megfelelő fejlődést. Emellett meg kell teremteni az együttműködést a harmadik országok illetékes szolgálataival is, biztosítva, hogy rendelkezzenek a szükséges eszközökkel és kompetenciákkal;

| 37. | úgy véli, hogy az adatcseréhez létrehozandó új, biztonságos honlapok (106–108. cikk) és az összes rendelkezésre álló adat módszeres keresztellenőrzése (102. cikk) jobban lehetővé teszik majd az Európai Bizottság számára, hogy értékelje, ténylegesen mennyire érvényesítik a közös halászati politikát a tagállamokban; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az adatcseréhez létrehozandó új, biztonságos honlapok (106–108. cikk) és az összes rendelkezésre álló adat módszeres keresztellenőrzése (102. cikk) jobban lehetővé teszik majd az Európai Bizottság számára, hogy értékelje, ténylegesen mennyire érvényesítik a közös halászati politikát a tagállamokban;

| 38. | a múltban támogatta egy „európai halászati felügyelőség” létrehozását, (8) és üdvözli e tekintetben a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal (CFCA) mandátumának a rendelet 112. cikkében szereplő kiterjesztését. Az RB azonban ragaszkodik ahhoz, hogy a CFCA nemzeti, regionális és helyi halászati ellenőrző hatóságoknak nyújtott, tervezett segítsége terjedjen ki a tengeri és szárazföldi ellenőrzési és felügyeleti eljárások szabványosítására, a nemzeti képzési normák ellenőrzésére, workshopok és szemináriumok tartására, valamint egy „helpdesk” szolgálat bevezetésére is, amelyhez a tagállamok, a regionális konzultatív tanácsok vagy a szakmai szervezetek a rendelet körével és értelmezésével kapcsolatos kérdéseikkel fordulhatnak. |
| --- | --- |

38.

a múltban támogatta egy „európai halászati felügyelőség” létrehozását, (8) és üdvözli e tekintetben a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal (CFCA) mandátumának a rendelet 112. cikkében szereplő kiterjesztését. Az RB azonban ragaszkodik ahhoz, hogy a CFCA nemzeti, regionális és helyi halászati ellenőrző hatóságoknak nyújtott, tervezett segítsége terjedjen ki a tengeri és szárazföldi ellenőrzési és felügyeleti eljárások szabványosítására, a nemzeti képzési normák ellenőrzésére, workshopok és szemináriumok tartására, valamint egy „helpdesk” szolgálat bevezetésére is, amelyhez a tagállamok, a regionális konzultatív tanácsok vagy a szakmai szervezetek a rendelet körével és értelmezésével kapcsolatos kérdéseikkel fordulhatnak.

D.   A közös halászati politika szabályainak hatékony alkalmazása

Új ellenőrzési és felügyeleti normák

| 39. | elismeri, hogy nemcsak a szankciók mértékét kell növelni, hanem a jogsértések ellenőrzések és felügyeleti szervek által történő felderítésének arányát is. Az RB üdvözli e tekintetben a felügyeleti és megfigyelő rendszerek szabványosítására vonatkozó új rendelkezéseket, valamint a felügyeleti és megfigyelési jelentések elfogadhatóságát (61–64. cikk); |
| --- | --- |

39.

elismeri, hogy nemcsak a szankciók mértékét kell növelni, hanem a jogsértések ellenőrzések és felügyeleti szervek által történő felderítésének arányát is. Az RB üdvözli e tekintetben a felügyeleti és megfigyelő rendszerek szabványosítására vonatkozó új rendelkezéseket, valamint a felügyeleti és megfigyelési jelentések elfogadhatóságát (61–64. cikk);

| 40. | támogatja a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy immár 12 tengeri mérföldön belül a parti vizeken is ellenőrizhessék saját államuk vagy más uniós tagállam hajóit, valamint hogy más tagállam területén is végezhessenek ellenőrzéseket. Az RB arra ösztönzi a határ menti területeken működő helyi és regionális ellenőrző szerveket, hogy felügyeleti tevékenységük között a 72. cikkben szereplő engedélyezési eljárások gyors alkalmazásával szoros együttműködést teremtve hozzanak létre szinergiákat. |
| --- | --- |

40.

támogatja a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy immár 12 tengeri mérföldön belül a parti vizeken is ellenőrizhessék saját államuk vagy más uniós tagállam hajóit, valamint hogy más tagállam területén is végezhessenek ellenőrzéseket. Az RB arra ösztönzi a határ menti területeken működő helyi és regionális ellenőrző szerveket, hogy felügyeleti tevékenységük között a 72. cikkben szereplő engedélyezési eljárások gyors alkalmazásával szoros együttműködést teremtve hozzanak létre szinergiákat.

Hatáskör-növekedés az Európai Bizottság értékelési, irányítási és ellenőrzési tevékenységében

| 41. | támogatja az Európai Bizottság meglévő hatáskörei alkalmazásának bizonyos mértékű növelését, ahol ez az ellenőrzések egyenlő feltételeinek megteremtését célozza, de a közös halászati politika ellenőrzésének elsődleges hatásköre a tagállamoknál marad. Az RB fenntartásokkal üdvözli az Európai Bizottságnak az önálló ellenőrzések végrehajtása (90. cikk), valamint a nemzeti ellenőrzési rendszerek átvilágítása (92. cikk) terén biztosított többlethatásköröket. A hiányosságokat mutató tagállamokra vonatkozó, a közös halászati politika jobb tagállami végrehajtását célzó specifikus ellenőrzési cselekvési tervek felállítása terén az Európai Bizottságnak adott új hatáskörök (94. cikk (4) bekezdés) pontos mértékét viszont tisztázni kell; |
| --- | --- |

41.

támogatja az Európai Bizottság meglévő hatáskörei alkalmazásának bizonyos mértékű növelését, ahol ez az ellenőrzések egyenlő feltételeinek megteremtését célozza, de a közös halászati politika ellenőrzésének elsődleges hatásköre a tagállamoknál marad. Az RB fenntartásokkal üdvözli az Európai Bizottságnak az önálló ellenőrzések végrehajtása (90. cikk), valamint a nemzeti ellenőrzési rendszerek átvilágítása (92. cikk) terén biztosított többlethatásköröket. A hiányosságokat mutató tagállamokra vonatkozó, a közös halászati politika jobb tagállami végrehajtását célzó specifikus ellenőrzési cselekvési tervek felállítása terén az Európai Bizottságnak adott új hatáskörök (94. cikk (4) bekezdés) pontos mértékét viszont tisztázni kell;

| 42. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy lehetőleg ne bocsátkozzon mikrodöntésekbe. E tekintetben kérdéses az azonnali hatályú halászati tilalmakról való döntés Európai Bizottságra történő átruházása (26. cikk), noha a túlhalászás által sújtott fajok számára ez hasznos lehet; |
| --- | --- |

42.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy lehetőleg ne bocsátkozzon mikrodöntésekbe. E tekintetben kérdéses az azonnali hatályú halászati tilalmakról való döntés Európai Bizottságra történő átruházása (26. cikk), noha a túlhalászás által sújtott fajok számára ez hasznos lehet;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a többlethatáskörök elnyerésének a tagállamokkal való újradefiniált együttműködésen, illetve az Európai Bizottságon belül a Halászati és Tengerügyi Főigazgatóság, valamint a CFCA kapacitásépítésén kell alapulnia, de emellett nagyobb mértékű intézményi koherenciára is szükség van az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságával. |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a többlethatáskörök elnyerésének a tagállamokkal való újradefiniált együttműködésen, illetve az Európai Bizottságon belül a Halászati és Tengerügyi Főigazgatóság, valamint a CFCA kapacitásépítésén kell alapulnia, de emellett nagyobb mértékű intézményi koherenciára is szükség van az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságával.

Intézkedések a rendelkezések tagállami betartásának biztosítására

| 44. | elismeri, hogy ha egyetlen tagállam is rosszul hajtja végre a rendeletet, az alááshatja a közös halászati erőforrások helyes kezelését, különösen a vándorló halfajok esetében. Az RB megjegyzi, hogy a tagállamok mulasztása esetén az Európai Bizottság számára jelenleg rendelkezésre álló egyetlen eljárás a jogsértési eljárás, amely nagyon hosszadalmas, és nem garantálja a szankciókat; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy ha egyetlen tagállam is rosszul hajtja végre a rendeletet, az alááshatja a közös halászati erőforrások helyes kezelését, különösen a vándorló halfajok esetében. Az RB megjegyzi, hogy a tagállamok mulasztása esetén az Európai Bizottság számára jelenleg rendelkezésre álló egyetlen eljárás a jogsértési eljárás, amely nagyon hosszadalmas, és nem garantálja a szankciókat;

| 45. | üdvözli ebből a szempontból a rendeletben biztosított új eszközöket, amelyek célja, hogy rákényszerítsék a tagállamokat a közös halászati politika célkitűzéseinek megfelelő magatartásra. Ilyen például a kérdéses halászatnak az Európai Bizottság kezdeményezésére bevezetett tilalma (96. cikk) vagy a tagállamok elleni pénzügyi intézkedések, például a közösségi pénzügyi támogatások felfüggesztése vagy megszüntetése (95. cikk). Az RB-t azonban aggasztja, hogy ez a kiszélesített hatáskör, amely kiterjed a kvótalevonásra (98. cikk) és a kvótaátcsoportosítások elutasítására (99. cikk) is, azt jelentheti, hogy az Európai Bizottság egyoldalúan módosíthatja a teljes kifogható mennyiségek és a kvóták viszonylagos stabilitását a tagállamok között; |
| --- | --- |

45.

üdvözli ebből a szempontból a rendeletben biztosított új eszközöket, amelyek célja, hogy rákényszerítsék a tagállamokat a közös halászati politika célkitűzéseinek megfelelő magatartásra. Ilyen például a kérdéses halászatnak az Európai Bizottság kezdeményezésére bevezetett tilalma (96. cikk) vagy a tagállamok elleni pénzügyi intézkedések, például a közösségi pénzügyi támogatások felfüggesztése vagy megszüntetése (95. cikk). Az RB-t azonban aggasztja, hogy ez a kiszélesített hatáskör, amely kiterjed a kvótalevonásra (98. cikk) és a kvótaátcsoportosítások elutasítására (99. cikk) is, azt jelentheti, hogy az Európai Bizottság egyoldalúan módosíthatja a teljes kifogható mennyiségek és a kvóták viszonylagos stabilitását a tagállamok között;

| 46. | úgy véli, hogy az ilyen intézkedések arányosságát jól át kell gondolni. Az RB tart attól, hogy a költségeket a tagállamok helyett inkább a parti régióknak és halászati iparuknak kell majd viselniük; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy az ilyen intézkedések arányosságát jól át kell gondolni. Az RB tart attól, hogy a költségeket a tagállamok helyett inkább a parti régióknak és halászati iparuknak kell majd viselniük;

| 47. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ezzel párhuzamosan folytassa azt a kooperatívabb megközelítést is, amely a néhány tagállammal aláírt és az érintett tagállamok halászati ellenőrzési rendszerének javítására nézve egyértelműen meghatározott referenciaértékeket tartalmazó új egyetértési megállapodásokkal vette kezdetét. A helyi és regionális ellenőrző szerveket is be kell vonni e megállapodások aláíróinak körébe. |
| --- | --- |

47.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ezzel párhuzamosan folytassa azt a kooperatívabb megközelítést is, amely a néhány tagállammal aláírt és az érintett tagállamok halászati ellenőrzési rendszerének javítására nézve egyértelműen meghatározott referenciaértékeket tartalmazó új egyetértési megállapodásokkal vette kezdetét. A helyi és regionális ellenőrző szerveket is be kell vonni e megállapodások aláíróinak körébe.

II.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, (29) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Hatáskörrel kell felruházni a Bizottságot, hogy a halászatot megtilthassa, ha valamely tagállam kvótája vagy maga a TAC kimerült. A Bizottságot a kvótacsökkentésre és a kvótaátcsoportosítás vagy kvótacsere elutasításra vonatkozó hatáskörrel is fel kell ruházni annak érdekében, hogy biztosíthassa a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését a tagállamok részéről. | Hatáskörrel kell felruházni a Bizottságot, hogy a halászatot megtilthassa, ha valamely tagállam kvótája vagy maga a TAC kimerült. A Bizottságot a kvótacsökkentésre és a kvótaátcsoportosítás vagy kvótacsere elutasításra vonatkozó hatáskörrel is fel kell ruházni annak érdekében, hogy biztosíthassa a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését a tagállamok részéről. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Hatáskörrel kell felruházni a Bizottságot, hogy a halászatot megtilthassa, ha valamely tagállam kvótája vagy maga a TAC kimerült. A Bizottságot a kvótacsökkentésre és a kvótaátcsoportosítás vagy kvótacsere elutasításra vonatkozó hatáskörrel is fel kell ruházni annak érdekében, hogy biztosíthassa a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését a tagállamok részéről.

Hatáskörrel kell felruházni a Bizottságot, hogy a halászatot megtilthassa, ha valamely tagállam kvótája vagy maga a TAC kimerült. A Bizottságot a kvótacsökkentésre és a kvótaátcsoportosítás vagy kvótacsere elutasításra vonatkozó hatáskörrel is fel kell ruházni annak érdekében, hogy biztosíthassa a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését a tagállamok részéről.

Indokolás

Az RB tudatában van annak, hogy büntetni kell az olyan tagállamokat, melyek egy adott flottának engedélyezik a kvóta ismételt túllépését, vagy nem teszik meg a közös halászati politika szabályainak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. A büntetés mechanizmusába mégsem kellene beépíteni a kvótacsökkentést és a kvótaátcsoportosítás vagy kvótacsere elutasítását, mivel ez nem az előírásokat nem teljesítő tagállamokat sújtaná, hanem azokat a flottákat, amelyek adott esetben egyáltalán nem is vettek részt a jogsértésekben, sőt – kvótacsere esetén – olyan tagállamokat is érintene, amelyeknek semmi közük a kérdéses szabálysértéshez. A szóban forgó intézkedésekből az is következne, hogy az Európai Bizottság egyoldalúan megingathatná a tagállamok közötti viszonylagos egyensúlyt.

2. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 4. cikk (21) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „hajómegfigyelési rendszer adatai”: a halászhajók azonosítására, földrajzi helyzetére, napra, időpontra, útirányra és sebességre vonatkozó adatok, amelyeket a halászhajók fedélzetére telepített műholdas követő eszközökkel a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjába továbbítanak; | „hajómegfigyelési rendszer adatai”: a halászhajók azonosítására, földrajzi helyzetére, napra, időpontra, útirányra és sebességre vonatkozó adatok, amelyeket a halászhajók fedélzetére telepített műholdas követő eszközökkel vagy ehhez hasonló földi nyomonkövetési rendszerekkel a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjába továbbítanak; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„hajómegfigyelési rendszer adatai”: a halászhajók azonosítására, földrajzi helyzetére, napra, időpontra, útirányra és sebességre vonatkozó adatok, amelyeket a halászhajók fedélzetére telepített műholdas követő eszközökkel a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjába továbbítanak;

„hajómegfigyelési rendszer adatai”: a halászhajók azonosítására, földrajzi helyzetére, napra, időpontra, útirányra és sebességre vonatkozó adatok, amelyeket a halászhajók fedélzetére telepített műholdas követő eszközökkel vagy ehhez hasonló földi nyomonkövetési rendszerekkel a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjába továbbítanak;

Indokolás

A meghatározás eleve kizárná azoknak a megfelelően tesztelt, kevésbé drága, de ugyanolyan hatékony hajómegfigyelési eszközöknek a használatát, amelyek esetleg alkalmasabbak a teljes hosszukat tekintve legalább 10, de legfeljebb 15 méteres és a földi nyomonkövetési rendszerekhez kellően közel üzemelő halászhajók számára. Az RB módosítani kívánja ezt a fogalommeghatározást, valamint a 9. cikk erre vonatkozó rendelkezéseit (lásd a 7. módosítást).

3. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 4. cikk – új pont a 24. pont után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | „súlyos jogsértés”: olyan viselkedésforma, amely kifejezetten káros a közös halászati politika szabályainak megfelelő alkalmazására nézve mindenekelőtt olyan területeken, mint az állományvédelem, a halászati tevékenységek nyomon követése és a halászati termékek forgalomba hozatala, különös tekintettel a TANÁCS 1005/2008/EK RENDELETE 42. cikkének (1) bekezdésében felsorolt tevékenységekre. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„súlyos jogsértés”: olyan viselkedésforma, amely kifejezetten káros a közös halászati politika szabályainak megfelelő alkalmazására nézve mindenekelőtt olyan területeken, mint az állományvédelem, a halászati tevékenységek nyomon követése és a halászati termékek forgalomba hozatala, különös tekintettel a TANÁCS 1005/2008/EK RENDELETE 42. cikkének (1) bekezdésében felsorolt tevékenységekre.

Indokolás

Az RB tisztázni szeretné, hogy mely jogsértések tekintendők „súlyosnak”, és teszik szükségessé a 82. cikk alkalmazását. Figyelmet kellene továbbá fordítani a tagállamok általi értelmezések különbségeire, és a megfelelő kritériumokat minél jobban össze kellene hangolni.

4. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 4. cikk – új pont a 24. pont után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | „árverési központ”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely halat árverező központként nyilvántartásban szerepel, és engedéllyel rendelkezik, és a halat első ízben, licitálás révén vagy közvetlenül értékesíti nyilvántartott vásárlóknak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„árverési központ”: olyan természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely halat árverező központként nyilvántartásban szerepel, és engedéllyel rendelkezik, és a halat első ízben, licitálás révén vagy közvetlenül értékesíti nyilvántartott vásárlóknak.

Indokolás

Az RB megjegyzi, hogy nincs javaslat az „árverési központ” meghatározására, miközben az 52. cikk értelmében bizonyos állományok első értékesítését árverési központokban kell végezni. Az „árverést” jelen rendelet alkalmazásában nem kellene „licitálásra” szűkíteni.

5. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 4. cikk – új pont a 24. pont után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | „szabadidős horgászat”: a kereskedelmi és engedélyezett halászattól eltérő, széles körben elterjedt szabadidős halászati tevékenység, melyre a nyílt tengeren, engedéllyel nem rendelkező hajóról vagy hajókról kerül sor, és melynek során többéves tervek tárgyát képező halállományok egyedeit fogják ki. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„szabadidős horgászat”: a kereskedelmi és engedélyezett halászattól eltérő, széles körben elterjedt szabadidős halászati tevékenység, melyre a nyílt tengeren, engedéllyel nem rendelkező hajóról vagy hajókról kerül sor, és melynek során többéves tervek tárgyát képező halállományok egyedeit fogják ki.

Indokolás

A 47. cikk utal a „szabadidős horgászatra”. Még ha az Európai Bizottság át is fogalmazza a 47. cikket, a jelenlegi tervezet tartalmának egyértelművé tétele érdekében az RB szerint javasolt a „szabadidős horgászat” fenti meghatározásának beépítése a szövegbe.

A nem kereskedelmi szabadidős halászat azonban általában a tengeren történő összes olyan halászati tevékenységet – például a sporthorgászatot, a szabadidős horgászatot és a horgászversenyeket is – magában foglalja, melyet olyan hajóról végeznek, amelyhez nem szükséges a közösségi halászati jogosítvány megszerzése az Európai Bizottság 2005. augusztus 3-i, 1281/2005/EK rendelete értelmében.

6. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 5. cikk (6) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az 1198/2006/EK rendelet értelmében az Európai Halászati Alapból származó hozzájárulások és a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontjában említett intézkedésekre irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulások kifizetésének az a feltétele, hogy a tagállamok betartsák a közös halászati politika keretében a védelemre, ellenőrzésre, vizsgálatra és végrehajtásra vonatkozó azon szabályok betartásának és érvényesítésének biztosítására vonatkozó kötelezettségüket, amelyek kapcsolódnak a finanszírozott intézkedésekhez vagy hatással vannak azok hatékonyságára, továbbá e célból betartsák a hatékony vizsgálati, nyomon követési, felügyeleti és végrehajtási rendszer működtetésére és fenntartására vonatkozó kötelezettségüket. | Az 1198/2006/EK rendelet értelmében az Európai Halászati Alapból származó hozzájárulások és a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontjában említett intézkedésekre irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulások kifizetésének az a feltétele, hogy a tagállamok betartsák a közös halászati politika keretében a védelemre, ellenőrzésre, vizsgálatra és végrehajtásra vonatkozó azon szabályok betartásának és érvényesítésének biztosítására vonatkozó kötelezettségüket, amelyek kapcsolódnak a finanszírozott intézkedésekhez vagy hatással vannak azok hatékonyságára, továbbá e célból betartsák a hatékony vizsgálati, nyomon követési, felügyeleti és végrehajtási rendszer működtetésére és fenntartására vonatkozó kötelezettségüket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Indokolás

Az RB úgy véli, hogy a szabályozás jobb, ha ösztönzőket és büntetéseket is tartalmaz. Ha a tagállamok nem biztosítják a közös halászati politika szabályainak maradéktalan betartását, ezt megfelelő eszközökkel kell kezelni, és csak komoly hiányosságok esetén kell bekapcsolni az igazságszolgáltatást. Nem elfogadható, hogy az Európai Halászati Alapból származó kifizetések az ellenőrzési kötelezettségek teljes körű betartásához legyenek kapcsolva. Ez a bekezdés komoly jogbizonytalanságot eredményez. (Lásd a 95. cikket.)

7. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 9. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő halászhajók tartózkodási helyétől független halászati tevékenységének és a vizeiken folytatott halászati tevékenységek hatékony nyomon követése érdekében műholdas hajómegfigyelési rendszert működtetnek. A tagállamok folyamatosan biztosítják ezen adatok pontosságának rendszeres ellenőrzését, és azonnal intézkednek, ha megállapítják, hogy az adatok pontatlanok. | A tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő halászhajók tartózkodási helyétől független halászati tevékenységének és a vizeiken folytatott halászati tevékenységek hatékony nyomon követése érdekében műholdas hajómegfigyelési rendszert és adott esetben földi nyomonkövetési rendszert működtetnek. A tagállamok folyamatosan biztosítják ezen adatok pontosságának rendszeres ellenőrzését, és azonnal intézkednek, ha megállapítják, hogy az adatok pontatlanok. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Indokolás

Lásd a 2. módosítás indokolását.

8. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 10. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 10. cikk

  Automatikus azonosító rendszer

  1.   A 15 méter feletti teljes hosszal rendelkező halászhajókat fel kell szerelni a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által az 1974. évi SOLAS-egyezmény legfrissebb változatában az V. fejezet 19. szabályának 2.4.5. szakasza szerint meghatározott előírásoknak megfelelő automatikus azonosító rendszerrel, amelyet a hajók üzemben tartanak.
  2.   A tagállamok az automatikus azonosító rendszer adatait az egyéb rendelkezésre álló adatokkal együtt a 102. és 103. cikk szerint használják fel keresztellenőrzéshez. E célból a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az automatikus azonosító rendszerből származó, a lobogójuk alatt közlekedő halászhajókra vonatkozó adatok nemzeti halászati ellenőrző hatóságaik rendelkezésére álljanak. A tagállamok folyamatosan biztosítják ezen adatok pontosságának nyomon követését, és haladéktalanul intézkednek, ha megállapítják, hogy az adatok pontatlanok. | 10. cikk



  Automatikus azonosító rendszer



  1.   A 15 méter feletti teljes hosszal rendelkező halászhajókat fel kell szerelni a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által az 1974. évi SOLAS-egyezmény legfrissebb változatában az V. fejezet 19. szabályának 2.4.5. szakasza szerint meghatározott előírásoknak megfelelő automatikus azonosító rendszerrel, amelyet a hajók üzemben tartanak.


  2.   A tagállamok az automatikus azonosító rendszer adatait az egyéb rendelkezésre álló adatokkal együtt a 102. és 103. cikk szerint használják fel keresztellenőrzéshez. E célból a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az automatikus azonosító rendszerből származó, a lobogójuk alatt közlekedő halászhajókra vonatkozó adatok nemzeti halászati ellenőrző hatóságaik rendelkezésére álljanak. A tagállamok folyamatosan biztosítják ezen adatok pontosságának nyomon követését, és haladéktalanul intézkednek, ha megállapítják, hogy az adatok pontatlanok. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

10. cikk

Automatikus azonosító rendszer

1.   A 15 méter feletti teljes hosszal rendelkező halászhajókat fel kell szerelni a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által az 1974. évi SOLAS-egyezmény legfrissebb változatában az V. fejezet 19. szabályának 2.4.5. szakasza szerint meghatározott előírásoknak megfelelő automatikus azonosító rendszerrel, amelyet a hajók üzemben tartanak.

2.   A tagállamok az automatikus azonosító rendszer adatait az egyéb rendelkezésre álló adatokkal együtt a 102. és 103. cikk szerint használják fel keresztellenőrzéshez. E célból a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az automatikus azonosító rendszerből származó, a lobogójuk alatt közlekedő halászhajókra vonatkozó adatok nemzeti halászati ellenőrző hatóságaik rendelkezésére álljanak. A tagállamok folyamatosan biztosítják ezen adatok pontosságának nyomon követését, és haladéktalanul intézkednek, ha megállapítják, hogy az adatok pontatlanok.

10. cikk

Automatikus azonosító rendszer

1.   A 15 méter feletti teljes hosszal rendelkező halászhajókat fel kell szerelni a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által az 1974. évi SOLAS-egyezmény legfrissebb változatában az V. fejezet 19. szabályának 2.4.5. szakasza szerint meghatározott előírásoknak megfelelő automatikus azonosító rendszerrel, amelyet a hajók üzemben tartanak.

2.   A tagállamok az automatikus azonosító rendszer adatait az egyéb rendelkezésre álló adatokkal együtt a 102. és 103. cikk szerint használják fel keresztellenőrzéshez. E célból a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az automatikus azonosító rendszerből származó, a lobogójuk alatt közlekedő halászhajókra vonatkozó adatok nemzeti halászati ellenőrző hatóságaik rendelkezésére álljanak. A tagállamok folyamatosan biztosítják ezen adatok pontosságának nyomon követését, és haladéktalanul intézkednek, ha megállapítják, hogy az adatok pontatlanok.

Indokolás

A Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek (IMO) a tengeri élet biztonságáról szóló nemzetközi egyezménye (SOLAS) előírja, hogy a legalább 300 gt bruttó űrtartalmú nemzetközi utazóhajókat és – méretüktől függetlenül – minden utasszállító hajót fel kell szerelni automatikus azonosító rendszerrel.

Világszerte időközben 40 000 hajót felszereltek ilyen rendszerrel annak érdekében, hogy biztonságosabb legyen a navigáció, és a nemzetközi tengeri szállítási ágazatban is növekedjen a biztonság. Az összes 15 méter feletti teljes hosszal rendelkező halászhajó automatikus azonosító rendszerrel való felszerelése kétségtelenül túltelítené a rendszert, és aláásná ennek hatékonyságát a tengeri biztonság terén.

9. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 14. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A különös szabályok sérelme nélkül, a 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka a műveletekről hajónaplót vezet, amelyben fajonként külön feltüntet minden, 15 kg élőtömeg–egyenérték felett kifogott és fedélzeten tartott mennyiséget, a fogás napját és a fogás helye szerinti földrajzi területet, megjelölve azt az alterületet és körzetet vagy alkörzetet vagy adott esetben azt a statisztikai négyszöget, amelyben a közösségi jogszabályok szerint fogási korlátozás van érvényben, illetve a felhasznált eszközök típusát. A hajónaplóban a tengerbe visszadobott halak mennyiségét fajonként is rögzíteni kell. A hajónaplóban rögzített adatok pontosságáért a parancsnok felel. | A különös szabályok sérelme nélkül, a 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka a műveletekről papír hajónaplót vezet, amelyben fajonként külön feltüntet minden, 15
  50 kg élőtömeg–egyenérték felett kifogott és fedélzeten tartott mennyiséget, a fogás napját és a fogás helye szerinti földrajzi területet, megjelölve azt az alterületet és körzetet vagy alkörzetet vagy adott esetben azt a statisztikai négyszöget, amelyben a közösségi jogszabályok szerint fogási korlátozás van érvényben, illetve a felhasznált eszközök típusát. A hajónaplóban a tengerbe visszadobott halak mennyiségét fajonként is rögzíteni kell.
  Értékelési célból a hajónaplóban a tengerbe visszaengedett halak fajonként becsült mennyiségét is fel lehet jegyezni. A hajónaplóban rögzített adatok pontosságáért a parancsnok felel. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Indokolás

A módosított 15. cikket figyelembe véve az RB a jogi tisztázás érdekében szükségesnek tartja a „papír” szó beillesztését.

Az RB úgy véli, hogy a szóban forgó cikkben szereplő mennyiségi korlátozások új és rendkívül nagy terhet rónak a halászhajók kapitányaira, és a visszaengedett mennyiségek rögzítésével összefüggésben nincsenek befolyással a fogáslehetőségek kihasználására. A 2847/93/EK tanácsi rendelet már kimondja, hogy „értékelési célból a visszaengedett mennyiséget is fel lehet jegyezni”. Az RB ennek a szövegnek a használatát ajánlja.

10. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 14. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3.   A hajónaplóban a fedélzeten tartott hal hajónaplóban rögzített kilogrammonkénti mennyiségének megengedett hibahatára 5 %. | 3.   A teljes kifogható mennyiségek és a kvóták tárgyát képező egyedeknél
  hajónaplóban a fedélzeten tartott hal hajónaplóban rögzített kilogrammonkénti mennyiségének megengedett hibahatára 5
  12 %. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3.   A hajónaplóban a fedélzeten tartott hal hajónaplóban rögzített kilogrammonkénti mennyiségének megengedett hibahatára 5 %.

3.   A teljes kifogható mennyiségek és a kvóták tárgyát képező egyedeknél
  hajónaplóban a fedélzeten tartott hal hajónaplóban rögzített kilogrammonkénti mennyiségének megengedett hibahatára 5
  12 %.

Indokolás

Az RB megjegyezi, hogy a megengedett hibahatár egy tudományosan meg nem alapozott, önkényes érték. A halászhajókon a MRAG által végzett gyakorlati vizsgálatok a határértékek vonatkozásában igen nagy eltéréseket és kevés korrelációs tényezőt mutattak ki. Ha egyáltalán szükség van egy ilyen érték rögzítésére, fontos, hogy ez a nyomonkövetési követelmények szempontjából hatékony és arányos legyen. Az RB szerint az ajánlott határérték a gyakorlatban alkalmazhatatlan. Kompromisszumot kellene találni a jelenlegi rendszer és az állományok helyreállításához szükséges határértékek között. A rendeletet csak a teljes kifogható mennyiségek tárgyát képező egyedekre kellene alkalmazni.

11. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 15. cikk (1) és (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 15. cikk

  A hajónapló adatainak elektronikus rögzítése és továbbítása

  1.   A 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka a halászati hajónapló információit elektronikus eszközökkel rögzíti, és azokat naponta legalább egyszer elektronikus úton megküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságának.
  2.   Az (1) bekezdés 2011. július 1-jétől alkalmazandó azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 15, de legfeljebb 24 méter, 2012. január 1-jétől pedig azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter. Az (1) bekezdés alól mentességet kaphatnak azok a közösségi hajók, amelyek teljes hossza legfeljebb 15 méter, ha:






  a) | kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet, vagy |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

15. cikk

A hajónapló adatainak elektronikus rögzítése és továbbítása

1.   A 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka a halászati hajónapló információit elektronikus eszközökkel rögzíti, és azokat naponta legalább egyszer elektronikus úton megküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságának.

2.   Az (1) bekezdés 2011. július 1-jétől alkalmazandó azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 15, de legfeljebb 24 méter, 2012. január 1-jétől pedig azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter. Az (1) bekezdés alól mentességet kaphatnak azok a közösségi hajók, amelyek teljes hossza legfeljebb 15 méter, ha:

a)

kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet, vagy

| b) | az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren. |
| --- | --- |

b)

az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren.

15. cikk

A hajónapló adatainak elektronikus rögzítése és továbbítása

1.   A 10
  15 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka a halászati hajónapló információit elektronikus eszközökkel rögzíti, és azokat naponta legalább egyszer elektronikus úton megküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságának.

2.   A (1) bekezdés 2011. július 1-jétől alkalmazandó azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 15, de legfeljebb 24 méter, 2012. január 1-jétől pedig azokra a közösségi halászhajókra, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter. Az (1) bekezdés alól mentességet kaphatnak azok a közösségi hajók, amelyek teljes hossza legfeljebb 15 méter, ha:

| a) | kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet, vagy |
| --- | --- |

a)

kizárólag a lobogó szerinti tagállam felségvizein folytatnak tevékenységet, vagy

| b) | az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren. |
| --- | --- |

b)

az indulástól a kikötőbe való visszaérkezésig 24 óránál hosszabb ideig soha nem tartózkodnak a tengeren.

Indokolás

Az RB úgy véli, hogy azok a halászhajók, amelyek teljes hossza több mint 10, de legfeljebb 15 méter, nem megfelelő méretűek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az elektronikus halászati hajónapló biztonságos és költséghatékony használatát.

12. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 17. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   A többéves tervek különös rendelkezéseinek sérelme nélkül – kivéve, ha az illetékes hatóságok a korábbi beérkezésre az engedélyt megadták – a közösségi halászhajók parancsnokai vagy képviselőik a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 4 órával értesítik a következő információkról azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyeit használni kívánják:






  a) | a hajó azonosító jele; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   A többéves tervek különös rendelkezéseinek sérelme nélkül – kivéve, ha az illetékes hatóságok a korábbi beérkezésre az engedélyt megadták – a közösségi halászhajók parancsnokai vagy képviselőik a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 4 órával értesítik a következő információkról azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyeit használni kívánják:

a)

a hajó azonosító jele;

| b) | a rendeletetés szerinti kijelölt kikötő neve, valamint a kikötés célja, mint például kirakodás, átrakodás, fedélzeti feldolgozás és szolgáltatások igénybevétele; |
| --- | --- |

b)

a rendeletetés szerinti kijelölt kikötő neve, valamint a kikötés célja, mint például kirakodás, átrakodás, fedélzeti feldolgozás és szolgáltatások igénybevétele;

| c) | halászati jogosítvány vagy adott esetben halászati műveletek támogatására vagy halászati termékek átrakodására szóló jogosítvány; |
| --- | --- |

c)

halászati jogosítvány vagy adott esetben halászati műveletek támogatására vagy halászati termékek átrakodására szóló jogosítvány;

| d) | a halászati út időpontja, és az hogy a fogást mely területen ejtették; |
| --- | --- |

d)

a halászati út időpontja, és az hogy a fogást mely területen ejtették;

| e) | a kikötőbe érkezés becsült ideje; |
| --- | --- |

e)

a kikötőbe érkezés becsült ideje;

| f) | fajonként a fedélzeten tartott mennyiségek, beleértve azt is, ha nem volt fogás; |
| --- | --- |

f)

fajonként a fedélzeten tartott mennyiségek, beleértve azt is, ha nem volt fogás;

| g) | a kirakandó vagy átrakandó mennyiségek fajonként. |
| --- | --- |

g)

a kirakandó vagy átrakandó mennyiségek fajonként.

1.   A többéves tervek különös rendelkezéseinek sérelme nélkül – kivéve, ha az illetékes hatóságok a korábbi beérkezésre az engedélyt megadták – a 15 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnokai vagy képviselőik a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 4 órával értesítik a következő információkról azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek kikötőjét vagy kirakodóhelyeit használni kívánják:vagy kirakodóhelyeit használni kívánják:

| a) | a hajó azonosító jele; |
| --- | --- |

a)

a hajó azonosító jele;

| b) | a rendeletetés szerinti kijelölt kikötő neve, valamint a kikötés célja, mint például kirakodás, átrakodás, fedélzeti feldolgozás és szolgáltatások igénybevétele; |
| --- | --- |

b)

a rendeletetés szerinti kijelölt kikötő neve, valamint a kikötés célja, mint például kirakodás, átrakodás, fedélzeti feldolgozás és szolgáltatások igénybevétele;

| c) | halászati jogosítvány vagy adott esetben halászati műveletek támogatására vagy halászati termékek átrakodására szóló jogosítvány; |
| --- | --- |

c)

halászati jogosítvány vagy adott esetben halászati műveletek támogatására vagy halászati termékek átrakodására szóló jogosítvány;

| d) | a halászati út időpontja, és az hogy a fogást mely területen ejtették; |
| --- | --- |

d)

a halászati út időpontja, és az hogy a fogást mely területen ejtették;

| e) | a kikötőbe érkezés becsült ideje; |
| --- | --- |

e)

a kikötőbe érkezés becsült ideje;

| f) | fajonként a fedélzeten tartott mennyiségek, beleértve azt is, ha nem volt fogás; |
| --- | --- |

f)

fajonként a fedélzeten tartott mennyiségek, beleértve azt is, ha nem volt fogás;

| g) | a kirakandó vagy átrakandó mennyiségek fajonként. |
| --- | --- |

g)

a kirakandó vagy átrakandó mennyiségek fajonként.

Indokolás

Az RB úgy véli, hogy azok a kisebb halászhajók, amelyek teljes hossza legfeljebb 15 méter, nem megfelelő méretűek ahhoz, hogy biztonsági okokból a kikötőbe érkezés becsült idejét megelőzően legalább 4 órával értesítést kérjenek tőlük. Annak rögzítése pedig, hogy a hajó mit nem fogott ki, érthetetlen elvárás.

13. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 21. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   A többéves tervekben foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül, a 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka vagy annak képviselője a kirakodási nyilatkozat adatait a kirakodás befejezését követő 2 órán belül elektronikus úton elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak. | 2.   A többéves tervekben foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül, a 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka vagy annak képviselője a kirakodási nyilatkozat adatait a kirakodás befejezését követő 248 órán belül – amennyiben a teljes hossz meghaladja a 15 métert, akkor elektronikus úton, egyébként papíron – elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   A többéves tervekben foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül, a 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka vagy annak képviselője a kirakodási nyilatkozat adatait a kirakodás befejezését követő 2 órán belül elektronikus úton elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

2.   A többéves tervekben foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül, a 10 méter feletti teljes hosszal rendelkező közösségi halászhajók parancsnoka vagy annak képviselője a kirakodási nyilatkozat adatait a kirakodás befejezését követő 248 órán belül – amennyiben a teljes hossz meghaladja a 15 métert, akkor elektronikus úton, egyébként papíron – elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságainak.

Indokolás

Az RB megjegyzi, hogy a kirakodási nyilatkozatban foglalt információt a parancsnoknak pontosan hitelesítenie kell, amihez a fogás szétválogatására és mérlegelésére van szükség. Ez az igen komoly elvárás jelentős költségeket róhat a kirakodásnak helyet adó olyan kikötőkre – különösen a külső tengeri régiókban kirakodó kisebb hajók esetében –, amelyek nem rendelkeznek árverési központtal. A 2847/93/EK tanácsi rendelet 8. cikkében meghatározott időtartam 48 óra. Az RB ennek a szövegnek az alkalmazását javasolja.

14. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 23. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3.   A közösségi halászhajók által kvóta hatálya alá tartozó állományból vagy állománycsoportból halászott valamennyi fogást a kirakodás helyétől függetlenül le kell vonni a lobogó szerinti tagállamnak az adott állományra vagy állománycsoportra meghatározott kvótájából. | 3.   A közösségi halászhajók által kvóta hatálya alá tartozó állományból vagy állománycsoportból halászott valamennyi fogást
  kirakodott mennyiséget a kirakodás helyétől függetlenül le kell vonni a lobogó szerinti tagállamnak az adott állományra vagy állománycsoportra meghatározott kvótájából. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3.   A közösségi halászhajók által kvóta hatálya alá tartozó állományból vagy állománycsoportból halászott valamennyi fogást a kirakodás helyétől függetlenül le kell vonni a lobogó szerinti tagállamnak az adott állományra vagy állománycsoportra meghatározott kvótájából.

3.   A közösségi halászhajók által kvóta hatálya alá tartozó állományból vagy állománycsoportból halászott valamennyi fogást
  kirakodott mennyiséget a kirakodás helyétől függetlenül le kell vonni a lobogó szerinti tagállamnak az adott állományra vagy állománycsoportra meghatározott kvótájából.

Indokolás

Az RB megjegyzi, hogy míg a nemzeti kvótákat a teljes kifogható mennyiség alapján határozzák meg, a mennyiséget a kirakodás és az első értékesítés helyén számítják ki, és ennek továbbra is így kell történnie. A visszadobott mennyiséget nem kellene levonni a nemzeti kvótából.

15. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 31. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   A tagállamok hatóságaival hivatalosan tanúsítják, hogy az új, a csere- és a műszakilag átalakított motor nem képes a motor bizonyítványában szereplőnél nagyobb teljesítményt leadni. A tanúsítvány csak akkor adható ki, ha a motor nem képes a megjelöltnél nagyobb teljesítmény leadására. | 1.   A tagállamok hatóságaival
  – a 10 méternél rövidebb, kizárólag statikus halászati felszerelést használó hajók kivételével – hivatalosan tanúsítják, hogy az új, a csere- és a műszakilag átalakított motor nem képes a motor bizonyítványában szereplőnél nagyobb teljesítményt leadni. A tanúsítvány csak akkor adható ki, ha a motor nem képes a megjelöltnél nagyobb teljesítmény leadására. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   A tagállamok hatóságaival hivatalosan tanúsítják, hogy az új, a csere- és a műszakilag átalakított motor nem képes a motor bizonyítványában szereplőnél nagyobb teljesítményt leadni. A tanúsítvány csak akkor adható ki, ha a motor nem képes a megjelöltnél nagyobb teljesítmény leadására.

1.   A tagállamok hatóságaival
  – a 10 méternél rövidebb, kizárólag statikus halászati felszerelést használó hajók kivételével – hivatalosan tanúsítják, hogy az új, a csere- és a műszakilag átalakított motor nem képes a motor bizonyítványában szereplőnél nagyobb teljesítményt leadni. A tanúsítvány csak akkor adható ki, ha a motor nem képes a megjelöltnél nagyobb teljesítmény leadására.

Indokolás

Nem helyénvaló minden olyan halászhajó motorteljesítményét hitelesíteni, amelyeket többnyire kisüzemi part menti halászat céljára vesznek igénybe; emiatt a 10 méteres hosszúság alatti, kizárólag statikus halászati felszerelést használó hajókat ki kellene vonni ennek az előírásnak a hatálya alól. A motor gyártója által megadott műszaki adatokat elégségesnek kellene tekinteni. Csak vonóhálós halászat esetén van a hatékonyság szempontjából döntő jelentősége a motor teljesítményének.

16. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 37. cikk (2) bekezdés, bevezető rész

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   Ha a halászat számára a fedélzeten kettőnél több eszköz tartása megengedett, a nem használt eszközt a következő feltételekkel összhangban úgy kell elrendezni, hogy azt ne lehessen könnyen használatba venni: | 2.   Ha a halászat számára a fedélzeten kettőnél
  vagy több eszköz tartása megengedett, a nem használt eszközt a következő feltételekkel összhangban úgy kell elrendezni, hogy azt ne lehessen könnyen használatba venni: |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   Ha a halászat számára a fedélzeten kettőnél több eszköz tartása megengedett, a nem használt eszközt a következő feltételekkel összhangban úgy kell elrendezni, hogy azt ne lehessen könnyen használatba venni:

2.   Ha a halászat számára a fedélzeten kettőnél
  vagy több eszköz tartása megengedett, a nem használt eszközt a következő feltételekkel összhangban úgy kell elrendezni, hogy azt ne lehessen könnyen használatba venni:

Indokolás

Az RB úgy véli, hogy a megfogalmazás hibájáról van szó. A második vagy a többi nem használt eszközt megfelelően kell elrendezni.

17. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 40. cikk (1) és (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 40. cikk

  Áthaladás védett tengeri területen

  1.   Védett tengeri területen az áthaladás minden halászhajó számára a következő feltételekkel engedélyezett:






  a) | áthaladás közben minden halászeszközt rögzítettek és kellően elhelyeztek; és |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

40. cikk

Áthaladás védett tengeri területen

1.   Védett tengeri területen az áthaladás minden halászhajó számára a következő feltételekkel engedélyezett:

a)

áthaladás közben minden halászeszközt rögzítettek és kellően elhelyeztek; és

| b) | áthaladás közben a sebesség legalább 6 csomó. |
| --- | --- |

b)

áthaladás közben a sebesség legalább 6 csomó.

2.   A védett tengeri területen áthaladni szándékozó közösségi halászhajók parancsnokai áthaladási jelentés formájában a következő adatokat közlik a lobogó szerinti tagállam hatóságaival és a parti tagállammal:

| a) | a hajó neve, külső azonosító jele, rádióhívójele és a hajó parancsnokának neve; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve, külső azonosító jele, rádióhívójele és a hajó parancsnokának neve;

| b) | a közleményben megnevezett hajó földrajzi helyzetének koordinátái; |
| --- | --- |

b)

a közleményben megnevezett hajó földrajzi helyzetének koordinátái;

| c) | minden védett tengeri területre történő belépés napja és időpontja, és |
| --- | --- |

c)

minden védett tengeri területre történő belépés napja és időpontja, és

| d) | minden védett tengeri területről történő kilépés napja és időpontja. |
| --- | --- |

d)

minden védett tengeri területről történő kilépés napja és időpontja.

40. cikk

Áthaladás védett tengeri területen

1.   A halászati engedéllyel az adott területen egyébként nem rendelkező halászhajók esetében a v
  Védett tengeri területen az áthaladás minden halászhajó számára a következő feltételekkel engedélyezett:

| a) | áthaladás közben minden halászeszközt rögzítettek és kellően elhelyeztek; és |
| --- | --- |

a)

áthaladás közben minden halászeszközt rögzítettek és kellően elhelyeztek; és

| b) | áthaladás közben a sebesség legalább 6 csomó. |
| --- | --- |

b)

áthaladás közben a sebesség legalább 6 csomó.

2.   A védett tengeri területen áthaladni szándékozó vagy ott halászati engedéllyel rendelkező közösségi halászhajók parancsnokai áthaladási jelentés formájában a következő adatokat közlik a lobogó szerinti tagállam hatóságaival és a parti tagállammal:

| a) | a hajó neve, külső azonosító jele, rádióhívójele és a hajó parancsnokának neve; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve, külső azonosító jele, rádióhívójele és a hajó parancsnokának neve;

| b) | a közleményben megnevezett hajó földrajzi helyzetének koordinátái; |
| --- | --- |

b)

a közleményben megnevezett hajó földrajzi helyzetének koordinátái;

| c) | minden védett tengeri területre történő belépés napja és időpontja, és |
| --- | --- |

c)

minden védett tengeri területre történő belépés napja és időpontja, és

| d) | minden védett tengeri területről történő kilépés napja és időpontja. |
| --- | --- |

d)

minden védett tengeri területről történő kilépés napja és időpontja.

Indokolás

Az RB-nek súlyos aggályai vannak a védett tengeri területek 4. cikkben meghatározott jogi helyzetével, valamint a 39. és 40. cikkben javasoltakkal kapcsolatban. A védett tengeri területek a javasoltak értelmében ugyanazzal a státusszal rendelkeznének, mint a halászati tilalom alá tartozó övezetek. Az áthaladásra vonatkozó szabályt csak azokra a hajókra kellene alkalmazni, amelyek a 7. cikk c) pontja értelmében nem rendelkeznek más engedéllyel. Az RB megkérdőjelezi a 39. cikkben foglalt nyomonkövetési követelményeket, valamint a 4. és 40. cikkben olvasható meghatározásokat.

18. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 41. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   15 kg élőtömeg-egyenérték felett a halászhajó parancsnoka minden visszadobott mennyiséget rögzít, és ezt az információt – adott esetben elektronikus úton – haladéktalanul közli az illetékes hatóságaival. | 1.   15 kg élőtömeg-egyenérték felett a
  A halászhajó parancsnoka minden visszadobott mennyiséget rögzít, és ezt az információt – adott esetben elektronikus úton – haladéktalanul közli az illetékes hatóságaival
  értékelési célból rögzítheti a hajónaplóban az egyes fajok tengerbe visszaengedett mennyiségét. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   15 kg élőtömeg-egyenérték felett a halászhajó parancsnoka minden visszadobott mennyiséget rögzít, és ezt az információt – adott esetben elektronikus úton – haladéktalanul közli az illetékes hatóságaival.

1.   15 kg élőtömeg-egyenérték felett a
  A halászhajó parancsnoka minden visszadobott mennyiséget rögzít, és ezt az információt – adott esetben elektronikus úton – haladéktalanul közli az illetékes hatóságaival
  értékelési célból rögzítheti a hajónaplóban az egyes fajok tengerbe visszaengedett mennyiségét.

Indokolás

A 2847/93/EK tanácsi rendelet már kimondja, hogy „értékelési célból a visszaengedett mennyiséget is fel lehet jegyezni”. Az RB a módosított szöveg használatát ajánlja. Ésszerűtlen lenne azt követelni, hogy rögzítsenek minden 15 kg feletti visszadobott mennyiséget, és közöljék ezt az illetékes hatóságokkal. Az RB úgy véli, hogy a visszadobandó halmennyiséget a minél nagyobb túlélési esély biztosítása érdekében minél előbb vissza kell juttatni a tengerbe.

19. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 47. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 47. cikk

  Szabadidős horgászat

  (1)   A közösségi vizeken tartózkodó valamely hajóról folytatott, többéves terv hatálya alá tartozó állományokra irányuló szabadidős horgászat csak a lobogó szerinti tagállam által az adott hajó számára kiállított jogosítvánnyal végezhető.
  (2)   A többéves terv hatálya alá tartozó állományra irányuló szabadidős horgászatból származó fogásokat a lobogó szerinti tagállam nyilvántartja.
  (3)   A többéves terv hatálya alá tartozó fajok szabadidős horgászatból származó fogásait le kell vonni a lobogó szerinti tagállam vonatkozó kvótáiból. Az érintett tagállamok meghatározzák, hogy az ilyen kvóták mekkora részét használják fel kizárólag a szabadidős horgászat céljára.
  (4)   A szabadidős horgászatból származó fogások jótékonysági célon kívüli forgalmazása tilos. | 47. cikk

  Szabadidős horgászat

  (1)   A közösségi vizeken tartózkodó valamely, engedéllyel nem rendelkező hajóról folytatott, többéves terv hatálya alá tartozó állományokra irányuló szabadidős horgászat csak a lobogó szerinti tagállam által az adott hajó számára kiállított jogosítvánnyal végezhető.
  (2)   A többéves terv hatálya alá tartozó állományra irányuló szabadidős horgászatból származó fogásokat a lobogó szerinti tagállam nyilvántartja.

  (3)   A többéves terv hatálya alá tartozó fajok szabadidős horgászatból származó fogásait le kell vonni a lobogó szerinti tagállam vonatkozó kvótáiból. Az érintett tagállamok meghatározzák, hogy az ilyen kvóták mekkora részét használják fel kizárólag a szabadidős horgászat céljára.


  (4)   A szabadidős horgászatból származó fogások jótékonysági célon kívüli forgalmazása tilos. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

47. cikk

Szabadidős horgászat

(1)   A közösségi vizeken tartózkodó valamely hajóról folytatott, többéves terv hatálya alá tartozó állományokra irányuló szabadidős horgászat csak a lobogó szerinti tagállam által az adott hajó számára kiállított jogosítvánnyal végezhető.

(2)   A többéves terv hatálya alá tartozó állományra irányuló szabadidős horgászatból származó fogásokat a lobogó szerinti tagállam nyilvántartja.

(3)   A többéves terv hatálya alá tartozó fajok szabadidős horgászatból származó fogásait le kell vonni a lobogó szerinti tagállam vonatkozó kvótáiból. Az érintett tagállamok meghatározzák, hogy az ilyen kvóták mekkora részét használják fel kizárólag a szabadidős horgászat céljára.

(4)   A szabadidős horgászatból származó fogások jótékonysági célon kívüli forgalmazása tilos.

47. cikk

Szabadidős horgászat

(1)   A közösségi vizeken tartózkodó valamely, engedéllyel nem rendelkező hajóról folytatott, többéves terv hatálya alá tartozó állományokra irányuló szabadidős horgászat csak a lobogó szerinti tagállam által az adott hajó számára kiállított jogosítvánnyal végezhető.

(2)   A többéves terv hatálya alá tartozó állományra irányuló szabadidős horgászatból származó fogásokat a lobogó szerinti tagállam nyilvántartja.

(3)   A többéves terv hatálya alá tartozó fajok szabadidős horgászatból származó fogásait le kell vonni a lobogó szerinti tagállam vonatkozó kvótáiból. Az érintett tagállamok meghatározzák, hogy az ilyen kvóták mekkora részét használják fel kizárólag a szabadidős horgászat céljára.

(4)   A szabadidős horgászatból származó fogások jótékonysági célon kívüli forgalmazása tilos.

Indokolás

Az RB a szabadidős horgászat meghatározását javasolja a 4. cikk (27) bekezdésében. Az itt javasolt szöveg tisztázza a helyzetet az engedélyeket és engedélyezéseket tekintve.

Amint azt a politikai ajánlások 26. pontjában is kiemeltük, az ilyen jellegű horgászat, ha nem szabályozzák, veszélyeztetheti a helyreállítási tervek által érintett halállományokat. Ez a veszély áll fenn például a professzionális horgászati turizmus esetén vagy olyan időszakokban, amikor a kereskedelmi halászat tilos. A (3) és (4) bekezdés törlésével biztosítható, hogy a rendelet által adott válasz arányos és túlzásoktól mentes legyen.

20. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 52. cikk (2) és (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   Egyéb halászati terméket csak a tagállamok által felhatalmazott nyilvános árverési központokban vagy szerveknek vagy személyeknek lehet értékesíteni.
  (3)   A halászhajóról halászati termékeket vásárló első vevőt az első értékesítés helye szerinti tagállam hatóságai nyilvántartásba veszik. A nyilvántartásba vétel céljából minden vevőt a nemzeti adatbázisban szereplő héa-száma szerint kell azonosítani. | (2)   Egyéb halászati terméket csak a tagállamok által felhatalmazott nyilvános árverési központokban vagy szerveknek vagy személyeknek lehet értékesíteni.

  (32)   A halászhajóról halászati termékeket vásárló első vevőt az első értékesítés helye szerinti tagállam hatóságai nyilvántartásba veszik. A nyilvántartásba vétel céljából minden vevőt nyilvántartási száma vagy a nemzeti adatbázisban szereplő héa-száma szerint kell azonosítani. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   Egyéb halászati terméket csak a tagállamok által felhatalmazott nyilvános árverési központokban vagy szerveknek vagy személyeknek lehet értékesíteni.

(3)   A halászhajóról halászati termékeket vásárló első vevőt az első értékesítés helye szerinti tagállam hatóságai nyilvántartásba veszik. A nyilvántartásba vétel céljából minden vevőt a nemzeti adatbázisban szereplő héa-száma szerint kell azonosítani.

(2)   Egyéb halászati terméket csak a tagállamok által felhatalmazott nyilvános árverési központokban vagy szerveknek vagy személyeknek lehet értékesíteni.

(32)   A halászhajóról halászati termékeket vásárló első vevőt az első értékesítés helye szerinti tagállam hatóságai nyilvántartásba veszik. A nyilvántartásba vétel céljából minden vevőt nyilvántartási száma vagy a nemzeti adatbázisban szereplő héa-száma szerint kell azonosítani.

Indokolás

Az RB úgy véli, hogy a héa-szám nem minden esetben lehet lényeges, a tagállamok azonban nyilvántartási számot generálnak.

21. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 53. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   A halászati és akvakultúra-termékek valamennyi nyilvántartásba vett vevője gondoskodik arról, hogy minden átvett tételt az illetékes hatóságok által jóváhagyott mérlegen lemérjenek. A mérlegelést a hal szétválogatása, feldolgozása, raktározása és a kirakodási helyről történő elszállítása vagy viszonteladása előtt kell elvégezni. | 1.   A halászati és akvakultúra-termékek valamennyi nyilvántartásba vett vevője gondoskodik arról, hogy minden átvett tételből egy reprezentatív mintát az illetékes hatóságok által jóváhagyott mérlegen lemérjenek. A mérlegelést a hal szétválogatása során, feldolgozása, raktározása és a kirakodási helyről történő elszállítása vagy viszonteladása előtt kell elvégezni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   A halászati és akvakultúra-termékek valamennyi nyilvántartásba vett vevője gondoskodik arról, hogy minden átvett tételt az illetékes hatóságok által jóváhagyott mérlegen lemérjenek. A mérlegelést a hal szétválogatása, feldolgozása, raktározása és a kirakodási helyről történő elszállítása vagy viszonteladása előtt kell elvégezni.

1.   A halászati és akvakultúra-termékek valamennyi nyilvántartásba vett vevője gondoskodik arról, hogy minden átvett tételből egy reprezentatív mintát az illetékes hatóságok által jóváhagyott mérlegen lemérjenek. A mérlegelést a hal szétválogatása során, feldolgozása, raktározása és a kirakodási helyről történő elszállítása vagy viszonteladása előtt kell elvégezni.

Indokolás

Az RB aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ha minden egyes doboz halat lemérnek, akkor a szükségtelen kezelés és a késlekedés kedvezőtlen hatással lehet a hal minőségére.

22. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 53. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3.   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok a friss hal kirakodási helyről történő elszállítását követő mérlegelését is engedélyezhetik, ha kirakodáskor a halat nem lehetett lemérni, illetve ha azt a tagállam területén olyan rendeltetési helyre szállítják, amely a kirakodás helyétől legfeljebb 20 kilométerre van. | 3.   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok a friss hal kirakodási helyről történő elszállítását követő mérlegelését is engedélyezhetik, ha kirakodáskor a halat nem lehetett lemérni, illetve ha azt a tagállam területén olyan rendeltetési helyre szállítják, amely a kirakodás helyétől legfeljebb 20
  100 kilométerre van. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3.   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok a friss hal kirakodási helyről történő elszállítását követő mérlegelését is engedélyezhetik, ha kirakodáskor a halat nem lehetett lemérni, illetve ha azt a tagállam területén olyan rendeltetési helyre szállítják, amely a kirakodás helyétől legfeljebb 20 kilométerre van.

3.   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok a friss hal kirakodási helyről történő elszállítását követő mérlegelését is engedélyezhetik, ha kirakodáskor a halat nem lehetett lemérni, illetve ha azt a tagállam területén olyan rendeltetési helyre szállítják, amely a kirakodás helyétől legfeljebb 20
  100 kilométerre van.

Indokolás

Az RB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság szükségtelenül nehézkes követelményeket javasol az iparág számára, ami nem hat ösztönzően a jogkövető magatartásra.

23. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 54. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   A nyilvántartásba vett vevők, a nyilvántartásba vett árverések vagy a tagállamban kirakodott halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős egyéb szervek vagy személyek az első értékesítést követő 2 órán belül elektronikus úton eljuttatják az értékesítési bizonylatot az első értékesítés területe szerint illetékes tagállam hatóságaihoz. Ha ez a tagállam nem a halat kirakodó hajó lobogó szerinti állama, a vonatkozó információ kézhezvételekor gondoskodik arról, hogy az értékesítési bizonylatot a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz eljuttassa. Az értékesítési bizonylat pontosságáért ezek a vevők, árverések, szervek vagy személyek felelnek. | 1.   A nyilvántartásba vett vevők, a nyilvántartásba vett árverések vagy a tagállamban kirakodott halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős egyéb szervek vagy személyek az első értékesítést követő 2
  48 órán belül elektronikus úton eljuttatják az értékesítési bizonylatot az első értékesítés területe szerint illetékes tagállam hatóságaihoz. Ha ez a tagállam nem a halat kirakodó hajó lobogó szerinti állama, a vonatkozó információ kézhezvételekor gondoskodik arról, hogy az értékesítési bizonylatot a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz eljuttassa. Az értékesítési bizonylat pontosságáért ezek a vevők, árverések, szervek vagy személyek felelnek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   A nyilvántartásba vett vevők, a nyilvántartásba vett árverések vagy a tagállamban kirakodott halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős egyéb szervek vagy személyek az első értékesítést követő 2 órán belül elektronikus úton eljuttatják az értékesítési bizonylatot az első értékesítés területe szerint illetékes tagállam hatóságaihoz. Ha ez a tagállam nem a halat kirakodó hajó lobogó szerinti állama, a vonatkozó információ kézhezvételekor gondoskodik arról, hogy az értékesítési bizonylatot a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz eljuttassa. Az értékesítési bizonylat pontosságáért ezek a vevők, árverések, szervek vagy személyek felelnek.

1.   A nyilvántartásba vett vevők, a nyilvántartásba vett árverések vagy a tagállamban kirakodott halászati termékek első forgalomba hozataláért felelős egyéb szervek vagy személyek az első értékesítést követő 2
  48 órán belül elektronikus úton eljuttatják az értékesítési bizonylatot az első értékesítés területe szerint illetékes tagállam hatóságaihoz. Ha ez a tagállam nem a halat kirakodó hajó lobogó szerinti állama, a vonatkozó információ kézhezvételekor gondoskodik arról, hogy az értékesítési bizonylatot a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz eljuttassa. Az értékesítési bizonylat pontosságáért ezek a vevők, árverések, szervek vagy személyek felelnek.

Indokolás

A hal árusítása során figyelni kell a minőségre, és a fogyasztókhoz való szállítás idejét minimalizálni kell. Az RB szerint az első értékesítés és a nyilatkozatoknak a hatóságokhoz való eljuttatása közötti idő 48 óráról 2 órára való csökkentése nem praktikus.

24. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 82. cikk (2) és (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   Ezenkívül minden súlyos jogsértés esetén – ha annak mértéke a súlyos jogsértés elkövetésével megszerzett halászati termékek értékéhez nem köthető – a tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy közigazgatási bírsággal legyen büntethető, amelynek legkisebb összege 5 000 EUR, legmagasabb összege pedig 300 000 EUR egy-egy súlyos jogsértés esetén. A lobogó szerinti tagállamot a kiszabott szankcióról haladéktalanul értesíteni kell.
  3.   A súlyos jogsértés 5 éven belüli megismétlődése esetén a tagállam legalább 10 000 EUR, legfeljebb pedig 600 000 EUR összegű közigazgatási bírságot szab ki. | 2.   Ezenkívül minden súlyos jogsértés esetén – ha annak mértéke a súlyos jogsértés elkövetésével megszerzett halászati termékek értékéhez nem köthető – a tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy közigazgatási bírsággal legyen büntethető, amelynek legkisebb összege 5 000 EUR, legmagasabb összege pedig300 000 EUR egy-egy súlyos jogsértés esetén. A lobogó szerinti tagállamot a kiszabott szankcióról haladéktalanul értesíteni kell.
  3.   A súlyos jogsértés 5
  egy éven belüli megismétlődése esetén a tagállam legalább 10 000 EUR, legfeljebb pedig600 000 EUR összegű
  ig terjedő közigazgatási bírságot szab ki. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   Ezenkívül minden súlyos jogsértés esetén – ha annak mértéke a súlyos jogsértés elkövetésével megszerzett halászati termékek értékéhez nem köthető – a tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy közigazgatási bírsággal legyen büntethető, amelynek legkisebb összege 5 000 EUR, legmagasabb összege pedig 300 000 EUR egy-egy súlyos jogsértés esetén. A lobogó szerinti tagállamot a kiszabott szankcióról haladéktalanul értesíteni kell.

3.   A súlyos jogsértés 5 éven belüli megismétlődése esetén a tagállam legalább 10 000 EUR, legfeljebb pedig 600 000 EUR összegű közigazgatási bírságot szab ki.

2.   Ezenkívül minden súlyos jogsértés esetén – ha annak mértéke a súlyos jogsértés elkövetésével megszerzett halászati termékek értékéhez nem köthető – a tagállamok biztosítják, hogy a súlyos jogsértést elkövető természetes személy, vagy az e jogsértésért felelős jogi személy közigazgatási bírsággal legyen büntethető, amelynek legkisebb összege 5 000 EUR, legmagasabb összege pedig300 000 EUR egy-egy súlyos jogsértés esetén. A lobogó szerinti tagállamot a kiszabott szankcióról haladéktalanul értesíteni kell.

3.   A súlyos jogsértés 5
  egy éven belüli megismétlődése esetén a tagállam legalább 10 000 EUR, legfeljebb pedig600 000 EUR összegű
  ig terjedő közigazgatási bírságot szab ki.

Indokolás

Az RB szerint minden tagállamnak a legmagasabb összegben kell meghatároznia a bírságot. Az angol szövegben a legmagasabb összegnél szereplő „legalább” szó felesleges. Az egységesség érdekében az RB megjegyzi, hogy a 76. cikk csak egy évet említ.

25. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 99. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 99. cikk

  Kvótaátcsoportosítás elutasítása

  A Bizottság a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet 3. cikkével összhangban a tagállamok állománykvótáinak következő évre való átcsoportosítását megtagadhatja, ha:






  a) | az átcsoportosítandó kvótát az érintett tagállam a legutolsó két évben bármikor túlhalászással kimerítette, vagy |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

99. cikk

Kvótaátcsoportosítás elutasítása

A Bizottság a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet 3. cikkével összhangban a tagállamok állománykvótáinak következő évre való átcsoportosítását megtagadhatja, ha:

a)

az átcsoportosítandó kvótát az érintett tagállam a legutolsó két évben bármikor túlhalászással kimerítette, vagy

| b) | a kvóta többéves terv hatálya alá tartozó vagy valamely többéves terv hatálya alá tartozó állománnyal együtt fogott állományra vonatkozik, és az adott tagállam flottája a legutolsó öt évben bármikor túlhalászással kimerítette a vele együtt fogott, többéves terv hatálya tartozó állomány kvótáját vagy kvótáit, vagy |
| --- | --- |

b)

a kvóta többéves terv hatálya alá tartozó vagy valamely többéves terv hatálya alá tartozó állománnyal együtt fogott állományra vonatkozik, és az adott tagállam flottája a legutolsó öt évben bármikor túlhalászással kimerítette a vele együtt fogott, többéves terv hatálya tartozó állomány kvótáját vagy kvótáit, vagy

| c) | az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti. |
| --- | --- |

c)

az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti.

99. cikk

Kvótaátcsoportosítás elutasítása

A Bizottság a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet 3. cikkével összhangban a tagállamok állománykvótáinak következő évre való átcsoportosítását megtagadhatja, ha:

| a) | az átcsoportosítandó kvótát az érintett tagállam a legutolsó két évben bármikor túlhalászással kimerítette, vagy |
| --- | --- |

a)

az átcsoportosítandó kvótát az érintett tagállam a legutolsó két évben bármikor túlhalászással kimerítette, vagy

| b) | a kvóta többéves terv hatálya alá tartozó vagy valamely többéves terv hatálya alá tartozó állománnyal együtt fogott állományra vonatkozik, és az adott tagállam flottája a legutolsó öt évben bármikor túlhalászással kimerítette a vele együtt fogott, többéves terv hatálya tartozó állomány kvótáját vagy kvótáit, vagy |
| --- | --- |

b)

a kvóta többéves terv hatálya alá tartozó vagy valamely többéves terv hatálya alá tartozó állománnyal együtt fogott állományra vonatkozik, és az adott tagállam flottája a legutolsó öt évben bármikor túlhalászással kimerítette a vele együtt fogott, többéves terv hatálya tartozó állomány kvótáját vagy kvótáit, vagy

| c) | az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti. |
| --- | --- |

c)

az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti.

Indokolás

Az RB-t nagyon aggasztja, hogy a kvótaátcsoportosítás elutasítását a javaslat büntetésként alkalmazza. Fennáll annak veszélye, hogy az Európai Bizottság megváltoztathatja a teljes kifogható mennyiségek és kvóták viszonylagos stabilitását a tagállamok között.

26. módosítás

Javaslat tanácsi rendeletre, 100. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 100. cikk

  Kvótacsere elutasítása

  A Bizottság a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 20. cikkének (5) bekezdése szerinti kvótacsere lehetőségét kizárhatja:






  a) | azon kvóták esetében, amelyeken belül valamely tagállam a legutolsó két évben bármikor a rendelkezésére álló kvótát több mint 10 %-kal túlhalászta, vagy |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

100. cikk

Kvótacsere elutasítása

A Bizottság a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 20. cikkének (5) bekezdése szerinti kvótacsere lehetőségét kizárhatja:

a)

azon kvóták esetében, amelyeken belül valamely tagállam a legutolsó két évben bármikor a rendelkezésére álló kvótát több mint 10 %-kal túlhalászta, vagy

| b) | ha az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti. |
| --- | --- |

b)

ha az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti.

100. cikk

Kvótacsere elutasítása

A Bizottság a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 20. cikkének (5) bekezdése szerinti kvótacsere lehetőségét kizárhatja:

| a) | azon kvóták esetében, amelyeken belül valamely tagállam a legutolsó két évben bármikor a rendelkezésére álló kvótát több mint 10 %-kal túlhalászta, vagy |
| --- | --- |

a)

azon kvóták esetében, amelyeken belül valamely tagállam a legutolsó két évben bármikor a rendelkezésére álló kvótát több mint 10 %-kal túlhalászta, vagy

| b) | ha az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti. |
| --- | --- |

b)

ha az érintett tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket az érintett halállomány halászati lehetőségeivel való hatékony gazdálkodás biztosítása érdekében, különösen, mivel nem működteti a 102. cikkben említett számítógépes ellenőrző rendszert, vagy az ellenőrző rendszer adatait szolgáltató rendszereket elégtelenül működteti.

Indokolás

Az RB-t nagyon aggasztja, hogy a kvótacsere elutasítását a javaslat büntetésként alkalmazza. Fennáll annak veszélye, hogy az Európai Bizottság megváltoztathatja a teljes kifogható mennyiségek és kvóták viszonylagos stabilitását a tagállamok között.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 18-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin, CdR 153/2001 fin.

1

(2)  CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin.

2

(3)  CdR 258/2006 fin.

3

(4)  CdR 22/2008 fin, CdR 252/2004 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

4

(5)  CdR 189/2002 fin.

5

(6)  CdR 153/2001 fin.

6

(7)  CdR 258/2006 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

7

(8)  CdR 153/2001 fin.

8

---

| 4.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/90

---

A Régiók Bizottsága véleménye megkülönböztetésmentesség és esélyegyenlőség, valamint a személyek közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazása

(2009/C 211/12)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | támogatja az Európai Bizottságnak azt a megújított kötelezettségvállalását, hogy új javaslatokat terjeszt elő a személyek közötti – vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli – egyenlő bánásmód elvének alkalmazására vonatkozóan, és határozottan egyetért azzal az elvvel, hogy a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron, vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésnek egy felvilágosult, az alapjogok iránt elkötelezett társadalomban nincs helye, |
| --- | --- |

—

támogatja az Európai Bizottságnak azt a megújított kötelezettségvállalását, hogy új javaslatokat terjeszt elő a személyek közötti – vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli – egyenlő bánásmód elvének alkalmazására vonatkozóan, és határozottan egyetért azzal az elvvel, hogy a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron, vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésnek egy felvilágosult, az alapjogok iránt elkötelezett társadalomban nincs helye,

| — | úgy látja, hogy a megkülönböztetésmentesség általános érvényesítése és az egyéni jólét alapvető prioritás Európában, amely – az EU bővítési folyamata, a migráció, a társadalmi változások (így a népesség idősödése) és a családokra vonatkozó új tendenciák következtében – egyre sokszínűbbé válik, |
| --- | --- |

—

úgy látja, hogy a megkülönböztetésmentesség általános érvényesítése és az egyéni jólét alapvető prioritás Európában, amely – az EU bővítési folyamata, a migráció, a társadalmi változások (így a népesség idősödése) és a családokra vonatkozó új tendenciák következtében – egyre sokszínűbbé válik,

| — | megismétli, hogy az esélyegyenlőség általánossá tétele csupán a helyi és regionális önkormányzatok valódi bevonása révén lehetséges; mivel ezek az önkormányzatok a fő szolgáltatók (elsősorban a közegészségügy és az oktatás, valamint a szociális szolgáltatások terén), így kulcsszerepet játszanak a sérülékeny csoportok szükségleteinek azonosításában és az azokról való tájékoztatásban, |
| --- | --- |

—

megismétli, hogy az esélyegyenlőség általánossá tétele csupán a helyi és regionális önkormányzatok valódi bevonása révén lehetséges; mivel ezek az önkormányzatok a fő szolgáltatók (elsősorban a közegészségügy és az oktatás, valamint a szociális szolgáltatások terén), így kulcsszerepet játszanak a sérülékeny csoportok szükségleteinek azonosításában és az azokról való tájékoztatásban,

| — | kiemeli, hogy minden regionális önkormányzaton belül szükség van egy jogokkal és egyenlő esélyekkel foglalkozó hatóság létrehozására, amely valamennyi, részben uniós forrásból finanszírozott regionális intézkedés esetében ellenőrzi az esélyegyenlőség elvének gyakorlati alkalmazását. |
| --- | --- |

—

kiemeli, hogy minden regionális önkormányzaton belül szükség van egy jogokkal és egyenlő esélyekkel foglalkozó hatóság létrehozására, amely valamennyi, részben uniós forrásból finanszírozott regionális intézkedés esetében ellenőrzi az esélyegyenlőség elvének gyakorlati alkalmazását.

| Előadó | : | Claudette ABELA BALDACCHINO (MT/PES) Qrendi helyi önkormányzatának polgármester-helyettese |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Claudette ABELA BALDACCHINO (MT/PES) Qrendi helyi önkormányzatának polgármester-helyettese

Referenciadokumentumok

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Megkülönböztetésmentesség és esélyegyenlőség: megújított kötelezettségvállalás

COM(2008) 420 végleges

Javaslat tanácsi irányelvre a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról

COM(2008) 426 végleges

I.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | támogatja az Európai Bizottságnak azt a megújított kötelezettségvállalását, hogy új javaslatokat terjeszt elő a személyek közötti – vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli – egyenlő bánásmód elvének alkalmazására vonatkozóan, és határozottan egyetért azzal az elvvel, hogy a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron, vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésnek egy felvilágosult, az alapjogok iránt elkötelezett társadalomban nincs helye; |
| --- | --- |

1.

támogatja az Európai Bizottságnak azt a megújított kötelezettségvállalását, hogy új javaslatokat terjeszt elő a személyek közötti – vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli – egyenlő bánásmód elvének alkalmazására vonatkozóan, és határozottan egyetért azzal az elvvel, hogy a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron, vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésnek egy felvilágosult, az alapjogok iránt elkötelezett társadalomban nincs helye;

| 2. | úgy látja, hogy a megkülönböztetésmentesség általános érvényesítése és az egyéni jólét alapvető prioritás Európában, amely – az EU bővítési folyamata, a migráció, a társadalmi változások (így a népesség idősödése) és a családokra vonatkozó új tendenciák következtében – egyre sokszínűbbé válik; |
| --- | --- |

2.

úgy látja, hogy a megkülönböztetésmentesség általános érvényesítése és az egyéni jólét alapvető prioritás Európában, amely – az EU bővítési folyamata, a migráció, a társadalmi változások (így a népesség idősödése) és a családokra vonatkozó új tendenciák következtében – egyre sokszínűbbé válik;

| 3. | emlékeztet arra, hogy bár az elmúlt évtizedben jelentős előrehaladás történt a nemre, fogyatékosságra, valamint faji hovatartozásra alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem terén, a diszkrimináció elleni védelem körét ki kell terjeszteni a 13. cikk által lefedett valamennyi területre; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy bár az elmúlt évtizedben jelentős előrehaladás történt a nemre, fogyatékosságra, valamint faji hovatartozásra alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem terén, a diszkrimináció elleni védelem körét ki kell terjeszteni a 13. cikk által lefedett valamennyi területre;

| 4. | támogatja az Európai Bizottság személyek közötti – vallásra vagy meggyőződésre, fajra, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli – egyenlő bánásmódra irányulóan megújított kötelezettségvállalását, és kiemeli, hogy ennek a közös európai alapértékek elismerésén és tiszteletben tartásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

4.

támogatja az Európai Bizottság személyek közötti – vallásra vagy meggyőződésre, fajra, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli – egyenlő bánásmódra irányulóan megújított kötelezettségvállalását, és kiemeli, hogy ennek a közös európai alapértékek elismerésén és tiszteletben tartásán kell alapulnia;

| 5. | rámutat, hogy mérlegelni kell, hogy a megkülönböztetésmentesség általánossá tehető-e olyan jogszabályok révén, amelyek egyrészt ésszerű megoldásokat tesznek lehetővé, másrészt pedig a politikák és eljárások összehangolt kiigazítását; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy mérlegelni kell, hogy a megkülönböztetésmentesség általánossá tehető-e olyan jogszabályok révén, amelyek egyrészt ésszerű megoldásokat tesznek lehetővé, másrészt pedig a politikák és eljárások összehangolt kiigazítását;

| 6. | rámutat, hogy a figyelemfelkeltés és az oktatás, különösen a sokféleséggel kapcsolatos oktatás, fontos stratégiai eszköz, amelynek révén javíthatók a társadalmi kapcsolatok, és erősíthető a társadalmi kohézió; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy a figyelemfelkeltés és az oktatás, különösen a sokféleséggel kapcsolatos oktatás, fontos stratégiai eszköz, amelynek révén javíthatók a társadalmi kapcsolatok, és erősíthető a társadalmi kohézió;

| 7. | elismeri, hogy a média központi szerepet tölt be a tárgyilagos vita elősegítésében és a sokféleségről való tájékoztatásban, és hangsúlyozza a média felelősségét a társadalmi kohéziónak a sokféleség pozitív ábrázolásán keresztül történő ösztönzésében; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a média központi szerepet tölt be a tárgyilagos vita elősegítésében és a sokféleségről való tájékoztatásban, és hangsúlyozza a média felelősségét a társadalmi kohéziónak a sokféleség pozitív ábrázolásán keresztül történő ösztönzésében;

A vélemény jelentősége a helyi/regionális szint és az RB számára

| 8. | megismétli, hogy az esélyegyenlőség általánossá tétele csupán a helyi és regionális önkormányzatok valódi bevonása révén lehetséges; mivel ezek az önkormányzatok a fő szolgáltatók (elsősorban a közegészségügy és az oktatás, valamint a szociális szolgáltatások terén), így kulcsszerepet játszanak a sérülékeny csoportok szükségleteinek azonosításában és az azokról való tájékoztatásban; |
| --- | --- |

8.

megismétli, hogy az esélyegyenlőség általánossá tétele csupán a helyi és regionális önkormányzatok valódi bevonása révén lehetséges; mivel ezek az önkormányzatok a fő szolgáltatók (elsősorban a közegészségügy és az oktatás, valamint a szociális szolgáltatások terén), így kulcsszerepet játszanak a sérülékeny csoportok szükségleteinek azonosításában és az azokról való tájékoztatásban;

| 9. | kiemeli, hogy minden regionális önkormányzaton belül szükség van egy jogokkal és egyenlő esélyekkel foglalkozó hatóság létrehozására, amely valamennyi, részben uniós forrásból finanszírozott regionális intézkedés esetében ellenőrzi az esélyegyenlőség elvének gyakorlati alkalmazását. |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy minden regionális önkormányzaton belül szükség van egy jogokkal és egyenlő esélyekkel foglalkozó hatóság létrehozására, amely valamennyi, részben uniós forrásból finanszírozott regionális intézkedés esetében ellenőrzi az esélyegyenlőség elvének gyakorlati alkalmazását.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – tekintettel a polgárokhoz való közelségükre és arra, hogy a polgárok mindennapi életének szociális és gazdasági vetületéért nagyrészt ők felelnek – megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy a gyakorlatban is meg tudják valósítani a javasolt irányelvben foglalt értékeket és struktúrákat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – tekintettel a polgárokhoz való közelségükre és arra, hogy a polgárok mindennapi életének szociális és gazdasági vetületéért nagyrészt ők felelnek – megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy a gyakorlatban is meg tudják valósítani a javasolt irányelvben foglalt értékeket és struktúrákat;

| 11. | úgy véli, hogy az esélyegyenlőség általános érvényesülése és a megkülönböztetésmentesség csak a társadalom széles körében a civil szervezetekkel közösen tett erőfeszítések, valamint a kormányzás valamennyi szintjén megvalósuló integrációs politikák révén érhető el; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az esélyegyenlőség általános érvényesülése és a megkülönböztetésmentesség csak a társadalom széles körében a civil szervezetekkel közösen tett erőfeszítések, valamint a kormányzás valamennyi szintjén megvalósuló integrációs politikák révén érhető el;

| 12. | megjegyzi, hogy az egyenlő bánásmódot ösztönző hatékony és konkrét fellépésnek a közigazgatás valamennyi szintjén léteznie kell és összehangoltnak kell lennie. Elismeri ezenkívül, hogy a mediáción keresztüli párbeszéd hatásos eszköz, amelynek révén a polgárok és az intézmények olyan új társadalmi kapcsolatokat építhetnek ki, amelyek alapján valósággá válhat az egyenlő bánásmód; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy az egyenlő bánásmódot ösztönző hatékony és konkrét fellépésnek a közigazgatás valamennyi szintjén léteznie kell és összehangoltnak kell lennie. Elismeri ezenkívül, hogy a mediáción keresztüli párbeszéd hatásos eszköz, amelynek révén a polgárok és az intézmények olyan új társadalmi kapcsolatokat építhetnek ki, amelyek alapján valósággá válhat az egyenlő bánásmód;

Szubszidiaritás, arányosság és szabályozás

| 13. | aláhúzza a helyi és regionális decentralizáció és szubszidiaritás kulcsszerepét a polgárok fokozott és eredményesebb részvétele szempontjából, különösen azok bevonását illetően, akik hátrányos megkülönböztetésnek vannak kitéve egyes politikák vagy programok, vagy pedig azok végrehajtása kapcsán; |
| --- | --- |

13.

aláhúzza a helyi és regionális decentralizáció és szubszidiaritás kulcsszerepét a polgárok fokozott és eredményesebb részvétele szempontjából, különösen azok bevonását illetően, akik hátrányos megkülönböztetésnek vannak kitéve egyes politikák vagy programok, vagy pedig azok végrehajtása kapcsán;

| 14. | emlékeztet arra, hogy tiszteletben kell tartani az arányosság elvét a végrehajtatásra és a jogorvoslatra vonatkozó – így például a szankciók korlátozásával és a bizonyítási teherrel kapcsolatos – rendelkezések tekintetében; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy tiszteletben kell tartani az arányosság elvét a végrehajtatásra és a jogorvoslatra vonatkozó – így például a szankciók korlátozásával és a bizonyítási teherrel kapcsolatos – rendelkezések tekintetében;

| 15. | felhívja a figyelmet arra, hogy a javaslatban nincs világosan körülhatárolva az irányelv hatásköre a kor alapján történő hátrányos megkülönböztetést illetően. Számos állami szolgáltatás és jog az életkortól függ, amelyet gyakran objektív kritériumként alkalmaznak egyrészt a jogalkotás, másrészt az igazgatás terén. Az irányelv jelenlegi szövege esetleg összeütközéshez vezethet az ilyen jellegű törvényi és adminisztratív rendelkezések, illetve az uniós rendelkezések között, és jogi konfliktust okozhat; |
| --- | --- |

15.

felhívja a figyelmet arra, hogy a javaslatban nincs világosan körülhatárolva az irányelv hatásköre a kor alapján történő hátrányos megkülönböztetést illetően. Számos állami szolgáltatás és jog az életkortól függ, amelyet gyakran objektív kritériumként alkalmaznak egyrészt a jogalkotás, másrészt az igazgatás terén. Az irányelv jelenlegi szövege esetleg összeütközéshez vezethet az ilyen jellegű törvényi és adminisztratív rendelkezések, illetve az uniós rendelkezések között, és jogi konfliktust okozhat;

| 16. | hangsúlyozza, hogy szükség van az adminisztratív terhek csökkentésére, valamint a javasolt irányelv gazdasági szereplőkre, például a kkv-kra, illetve a fogyasztókra gyakorolt hatásának figyelembevételére; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy szükség van az adminisztratív terhek csökkentésére, valamint a javasolt irányelv gazdasági szereplőkre, például a kkv-kra, illetve a fogyasztókra gyakorolt hatásának figyelembevételére;

| 17. | megjegyzi, hogy a javasolt irányelv nem kérdőjelezi meg az egyes tagállamok hatáskörét az egyház és az állam, illetve kapcsolódó intézmények és szervezetek viszonyának, valamint ezek oktatási tevékenysége tartalmának és oktatási rendszere felépítésének meghatározására, továbbá a házassági vagy családi állapot elismeréséről, a reproduktív jogokról, az örökbefogadásról vagy egyéb hasonló kérdésekről szóló jogalkotásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a javasolt irányelv nem kérdőjelezi meg az egyes tagállamok hatáskörét az egyház és az állam, illetve kapcsolódó intézmények és szervezetek viszonyának, valamint ezek oktatási tevékenysége tartalmának és oktatási rendszere felépítésének meghatározására, továbbá a házassági vagy családi állapot elismeréséről, a reproduktív jogokról, az örökbefogadásról vagy egyéb hasonló kérdésekről szóló jogalkotásra vonatkozóan;

A jogi keret megerősítése

| 18. | elismeri, hogy mérlegelni kell, hogy szükség van-e erősebb uniós megkülönböztetésellenes joganyagra annak biztosítása érdekében, hogy minden Európában élő és/vagy dolgozó személy egyenlő bánásmódban és védelemben részesüljön; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy mérlegelni kell, hogy szükség van-e erősebb uniós megkülönböztetésellenes joganyagra annak biztosítása érdekében, hogy minden Európában élő és/vagy dolgozó személy egyenlő bánásmódban és védelemben részesüljön;

| 19. | tudomásul veszi azt a célkitűzést, mely szerint meg kell valósítani a sebezhető csoportok teljes esélyegyenlőségét a gyakorlatban az oktatás, a szociális védelem, a szociális juttatások, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi azt a célkitűzést, mely szerint meg kell valósítani a sebezhető csoportok teljes esélyegyenlőségét a gyakorlatban az oktatás, a szociális védelem, a szociális juttatások, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén;

| 20. | ösztönzi a fizikai bántalmazás, szexuális visszaélés, valamint kizsákmányolás tiltását célzó jogi rendelkezések végrehajtását ott, ahol az még nem történt meg; |
| --- | --- |

20.

ösztönzi a fizikai bántalmazás, szexuális visszaélés, valamint kizsákmányolás tiltását célzó jogi rendelkezések végrehajtását ott, ahol az még nem történt meg;

| 21. | úgy látja, hogy megalapozott jogi eljárásokra van szükség annak érdekében, hogy marginális helyzetük miatt a kisebbségi csoportok ne essenek áldozatul erőszaknak vagy túlkapásoknak; |
| --- | --- |

21.

úgy látja, hogy megalapozott jogi eljárásokra van szükség annak érdekében, hogy marginális helyzetük miatt a kisebbségi csoportok ne essenek áldozatul erőszaknak vagy túlkapásoknak;

| 22. | rámutat, hogy a jogvédelem alapvető fontosságú ugyan, de megismétli, hogy célszerűbb közvetítéssel megállapodásra jutni, mivel ez az eljárás neveli és támogatja a polgárokat, az intézményeket és a szolgáltatókat pedig képessé teszi a változásra és a fejlődésre; |
| --- | --- |

22.

rámutat, hogy a jogvédelem alapvető fontosságú ugyan, de megismétli, hogy célszerűbb közvetítéssel megállapodásra jutni, mivel ez az eljárás neveli és támogatja a polgárokat, az intézményeket és a szolgáltatókat pedig képessé teszi a változásra és a fejlődésre;

| 23. | arra kéri az Európai Bizottságot és az összes többi felelős szervet, hogy ne csak népszerűsítse és ösztönözze a mediáció intézményének alkalmazását – elsősorban a helyi és regionális szintű, társadalmi és kulturális mediációét –, hanem növelje is a szolgáltatók és alkalmazottaik kultúraközi kompetenciáit, különösen a közszférában; |
| --- | --- |

23.

arra kéri az Európai Bizottságot és az összes többi felelős szervet, hogy ne csak népszerűsítse és ösztönözze a mediáció intézményének alkalmazását – elsősorban a helyi és regionális szintű, társadalmi és kulturális mediációét –, hanem növelje is a szolgáltatók és alkalmazottaik kultúraközi kompetenciáit, különösen a közszférában;

| 24. | rámutat, hogy az emberkereskedelem, valamint a nők és gyermekek kereskedelmi célú kizsákmányolása továbbra is széles körben jelen van számos tagállamban, és hogy a rabszolgaság e modern formája aláássa a közös európai értékeket és az alapvető emberi jogokat; |
| --- | --- |

24.

rámutat, hogy az emberkereskedelem, valamint a nők és gyermekek kereskedelmi célú kizsákmányolása továbbra is széles körben jelen van számos tagállamban, és hogy a rabszolgaság e modern formája aláássa a közös európai értékeket és az alapvető emberi jogokat;

| 25. | ismét rámutat arra, hogy hatékony intézkedésekre van szükség az ilyen elutasítandó gyakorlatokkal szembeni fellépés céljából, és a hatályos joganyag megerősítésére és hatékonyabb érvényesítésére szólít fel, valamint a megfelelő szolgáltatások és gyakorlatok alkalmazása mellett foglal állást a migránsok (főként a nők és a gyermekek) hamis migrációs lehetőségekről, illetve kizsákmányolásról való tájékoztatása érdekében. Ezenkívül szorosabb hálózatok kiépítését javasolja helyi és regionális szintű, közös megközelítések és stratégiák révén, továbbá szociális támogatás nyújtását az áldozatoknak, elsősorban független szervezeteken és szövetségeken keresztül; |
| --- | --- |

25.

ismét rámutat arra, hogy hatékony intézkedésekre van szükség az ilyen elutasítandó gyakorlatokkal szembeni fellépés céljából, és a hatályos joganyag megerősítésére és hatékonyabb érvényesítésére szólít fel, valamint a megfelelő szolgáltatások és gyakorlatok alkalmazása mellett foglal állást a migránsok (főként a nők és a gyermekek) hamis migrációs lehetőségekről, illetve kizsákmányolásról való tájékoztatása érdekében. Ezenkívül szorosabb hálózatok kiépítését javasolja helyi és regionális szintű, közös megközelítések és stratégiák révén, továbbá szociális támogatás nyújtását az áldozatoknak, elsősorban független szervezeteken és szövetségeken keresztül;

| 26. | utal arra, hogy az irányelvjavaslat 3. cikkének értelmében a megkülönböztetés tilalma a magánszektorban dolgozókra is érvényes, és értelmezési problémákat lát ebben a tekintetben, amiért szükségesnek tartja e fogalom meghatározását. Ennek során figyelembe kell venni, hogy a tulajdonjog és magánjog ehhez kapcsolódó autonómiája tagállami és közösségi szinten alkotmányjogi védelmet élvez; |
| --- | --- |

26.

utal arra, hogy az irányelvjavaslat 3. cikkének értelmében a megkülönböztetés tilalma a magánszektorban dolgozókra is érvényes, és értelmezési problémákat lát ebben a tekintetben, amiért szükségesnek tartja e fogalom meghatározását. Ennek során figyelembe kell venni, hogy a tulajdonjog és magánjog ehhez kapcsolódó autonómiája tagállami és közösségi szinten alkotmányjogi védelmet élvez;

| 27. | felhívja rá a figyelmet, hogy annak kiértékelése során, hogy mi jelent aránytalanul nagy terhet, a fogyatékkal élők különféle igényeire is figyelemmel kell lenni, bármilyen is legyen – testi, intellektuális, lelki, illetve érzékszervi jellegű – a fogyatékosság jellege, valamint annak súlyossága. |
| --- | --- |

27.

felhívja rá a figyelmet, hogy annak kiértékelése során, hogy mi jelent aránytalanul nagy terhet, a fogyatékkal élők különféle igényeire is figyelemmel kell lenni, bármilyen is legyen – testi, intellektuális, lelki, illetve érzékszervi jellegű – a fogyatékosság jellege, valamint annak súlyossága.

A politikai eszközök megerősítése

| 28. | emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetésellenes jogszabályokat ötvözni kell olyan politikai eszközökkel, amelyek felveszik a harcot az egyenlőtlen bánásmóddal, a sztereotípiákkal és a becsmérlő magatartással a hátrányos megkülönböztetés különféle összetett és többszörös formáinak hatékony kezelése érdekében. |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetésellenes jogszabályokat ötvözni kell olyan politikai eszközökkel, amelyek felveszik a harcot az egyenlőtlen bánásmóddal, a sztereotípiákkal és a becsmérlő magatartással a hátrányos megkülönböztetés különféle összetett és többszörös formáinak hatékony kezelése érdekében.

| 29. | kiemeli, hogy a javasolt irányelvnek az esélyegyenlőség általános érvényesülésére kellene helyeznie a hangsúlyt annak érdekében, hogy a közpolitikák kidolgozásakor és azok hatásainak és következményeinek elemzésekor, illetve a figyelemfelkeltő tevékenységek során valamennyi diszkriminációfajtát figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy a javasolt irányelvnek az esélyegyenlőség általános érvényesülésére kellene helyeznie a hangsúlyt annak érdekében, hogy a közpolitikák kidolgozásakor és azok hatásainak és következményeinek elemzésekor, illetve a figyelemfelkeltő tevékenységek során valamennyi diszkriminációfajtát figyelembe vegyék;

| 30. | aláhúzza, hogy az esélyegyenlőségi kérdésekkel minden tervben, politikában és programban foglalkozni kell, és kiemeli, milyen fontosak az erre szolgáló eszközök, mindenekelőtt az összes érintett szereplőnek és a társadalom alulreprezentált csoportjainak a közvetlen bevonása és a velük folytatott konzultáció; |
| --- | --- |

30.

aláhúzza, hogy az esélyegyenlőségi kérdésekkel minden tervben, politikában és programban foglalkozni kell, és kiemeli, milyen fontosak az erre szolgáló eszközök, mindenekelőtt az összes érintett szereplőnek és a társadalom alulreprezentált csoportjainak a közvetlen bevonása és a velük folytatott konzultáció;

| 31. | úgy látja, hogy a társadalmi párbeszéd – mind az európai szintű, mind pedig a nem kormányzati és egyéb reprezentatív szervezetekkel folytatott – létfontosságú a változás elősegítése szempontjából, mivel a különféle társadalmi körülmények és megoldások az ismeretek, kompetenciák és bevált gyakorlatok megosztásán keresztül azonosíthatók; |
| --- | --- |

31.

úgy látja, hogy a társadalmi párbeszéd – mind az európai szintű, mind pedig a nem kormányzati és egyéb reprezentatív szervezetekkel folytatott – létfontosságú a változás elősegítése szempontjából, mivel a különféle társadalmi körülmények és megoldások az ismeretek, kompetenciák és bevált gyakorlatok megosztásán keresztül azonosíthatók;

| 32. | úgy gondolja, hogy az Európa Tanács társadalmi kohézióval foglalkozó bizottságával való együttműködés hozzájárulhat az esélyegyenlőség általános érvényesülése alapelveinek hatékony teljesüléséhez, és elismeri az Európai Bizottság és az Európa Tanács által felállított, szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos kultúraközi kompetenciákat vizsgáló munkacsoport tevékenységét; |
| --- | --- |

32.

úgy gondolja, hogy az Európa Tanács társadalmi kohézióval foglalkozó bizottságával való együttműködés hozzájárulhat az esélyegyenlőség általános érvényesülése alapelveinek hatékony teljesüléséhez, és elismeri az Európai Bizottság és az Európa Tanács által felállított, szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos kultúraközi kompetenciákat vizsgáló munkacsoport tevékenységét;

| 33. | ismét felhívja a helyi és regionális önkormányzatok figyelmét a befogadás fontosságára, és hangsúlyozza azon egyedi intézkedések szerepét, amelyek méltányos, tisztességes hozzáférést biztosítanak azoknak a személyeknek és csoportoknak a számára, akiket, illetve amelyeket társadalmi kirekesztés fenyeget az árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

33.

ismét felhívja a helyi és regionális önkormányzatok figyelmét a befogadás fontosságára, és hangsúlyozza azon egyedi intézkedések szerepét, amelyek méltányos, tisztességes hozzáférést biztosítanak azoknak a személyeknek és csoportoknak a számára, akiket, illetve amelyeket társadalmi kirekesztés fenyeget az árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban;

| 34. | sürgeti a strukturális alapok keretében rendelkezésre álló eszközök hatékony mozgósítását a társadalmi integrációt megkönnyítő intézkedések alátámasztására, valamint a munkaerőpiacra való kijutás, továbbá az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés és a szélesebb értelemben vett társadalmi részvétel elősegítésére; |
| --- | --- |

34.

sürgeti a strukturális alapok keretében rendelkezésre álló eszközök hatékony mozgósítását a társadalmi integrációt megkönnyítő intézkedések alátámasztására, valamint a munkaerőpiacra való kijutás, továbbá az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés és a szélesebb értelemben vett társadalmi részvétel elősegítésére;

| 35. | támogatja azokat a figyelemfelkeltő programokat, amelyek célja az érintettek jogaikról és kötelezettségeikről való tájékoztatása, továbbá a diszkrimináció és a zaklatás elleni küzdelem; |
| --- | --- |

35.

támogatja azokat a figyelemfelkeltő programokat, amelyek célja az érintettek jogaikról és kötelezettségeikről való tájékoztatása, továbbá a diszkrimináció és a zaklatás elleni küzdelem;

| 36. | megjegyzi és üdvözli, hogy számos tagállamban vannak olyan, minden gyermek számára elérhető szolgálatok, amelyek feladata a gyermekek jogaikkal kapcsolatos felvilágosítása és eligazítása; arra hívja fel a tagállamokat, hogy nyújtsanak ilyen lehetőségeket a gyermekeknek, ugyanakkor rámutat arra, hogy nem mellékesen a jogok és a felelősségek közötti kapcsolatokra is oktatni kell őket; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi és üdvözli, hogy számos tagállamban vannak olyan, minden gyermek számára elérhető szolgálatok, amelyek feladata a gyermekek jogaikkal kapcsolatos felvilágosítása és eligazítása; arra hívja fel a tagállamokat, hogy nyújtsanak ilyen lehetőségeket a gyermekeknek, ugyanakkor rámutat arra, hogy nem mellékesen a jogok és a felelősségek közötti kapcsolatokra is oktatni kell őket;

| 37. | amellett foglal állást, hogy további információra van szükség a sérülékeny csoportok nehézségeiről és szükségleteiről, különösen a kísérő nélküli, kiskorú bevándorlókat, az emberkereskedelmet, a gyermekek jogait, az alacsony jövedelmű dolgozókat, illetve háztartásokat, továbbá a valláson vagy meggyőződésen, illetve szexuális irányultságon alapuló diszkriminációt illetően; |
| --- | --- |

37.

amellett foglal állást, hogy további információra van szükség a sérülékeny csoportok nehézségeiről és szükségleteiről, különösen a kísérő nélküli, kiskorú bevándorlókat, az emberkereskedelmet, a gyermekek jogait, az alacsony jövedelmű dolgozókat, illetve háztartásokat, továbbá a valláson vagy meggyőződésen, illetve szexuális irányultságon alapuló diszkriminációt illetően;

| 38. | fontosnak látja az esélyegyenlőséggel kapcsolatos adatgyűjtést a diszkriminációra vonatkozó jelenlegi helyzet átfogó magyarázata szempontjából; támogatja, hogy közös kritériumokat dolgozzanak ki az adatgyűjtésre és -elemzésre vonatkozóan, hogy megbízható és összehasonlítható statisztikák és adatok legyenek szerezhetők túlságosan nagy adminisztratív többletteher nélkül; |
| --- | --- |

38.

fontosnak látja az esélyegyenlőséggel kapcsolatos adatgyűjtést a diszkriminációra vonatkozó jelenlegi helyzet átfogó magyarázata szempontjából; támogatja, hogy közös kritériumokat dolgozzanak ki az adatgyűjtésre és -elemzésre vonatkozóan, hogy megbízható és összehasonlítható statisztikák és adatok legyenek szerezhetők túlságosan nagy adminisztratív többletteher nélkül;

Célzott megközelítések kidolgozása

| 39. | amellett foglal állást, hogy az egyes megkülönböztetéstípusokat egyedi módon kezeljék, mivel a különböző megkülönböztetési formák egymástól jelentősen eltérőek; |
| --- | --- |

39.

amellett foglal állást, hogy az egyes megkülönböztetéstípusokat egyedi módon kezeljék, mivel a különböző megkülönböztetési formák egymástól jelentősen eltérőek;

| 40. | rámutat, hogy néhány tagállam egyes polgárainak többszörös diszkriminatív akadályokkal kell küzdeniük, például a megfelelő egészségügyi ellátás hiánya miatt, a nyugdíjrendszerek és nyugdíjazási mechanizmusok terén, továbbá amiatt, hogy a modern technológiák – például az internet – használatát gátló, valódi akadályok miatt nem tudnak hozzáférni egy sor hasznos és gazdaságos termékhez és szolgáltatáshoz; |
| --- | --- |

40.

rámutat, hogy néhány tagállam egyes polgárainak többszörös diszkriminatív akadályokkal kell küzdeniük, például a megfelelő egészségügyi ellátás hiánya miatt, a nyugdíjrendszerek és nyugdíjazási mechanizmusok terén, továbbá amiatt, hogy a modern technológiák – például az internet – használatát gátló, valódi akadályok miatt nem tudnak hozzáférni egy sor hasznos és gazdaságos termékhez és szolgáltatáshoz;

| 41. | arra ösztönzi a köz- és magánszolgáltatókat, hogy a méltóságot megőrizve és az egyéni képességekkel arányosan biztosítsanak felhasználóbarát szolgáltatásokat, emellett nyújtsanak megfelelő tájékoztatást a technológiai szempontokról; |
| --- | --- |

41.

arra ösztönzi a köz- és magánszolgáltatókat, hogy a méltóságot megőrizve és az egyéni képességekkel arányosan biztosítsanak felhasználóbarát szolgáltatásokat, emellett nyújtsanak megfelelő tájékoztatást a technológiai szempontokról;

| 42. | ismét kijelenti, hogy a javasolt irányelvnek erősebb védelmet kell nyújtania azon nők számára, akik nincsenek a munkaerőpiacon, mivel a szexuális zaklatás, a bántalmazás és az erőszak állandó veszélyt jelent a nők méltóságára és biztonságára nézve; |
| --- | --- |

42.

ismét kijelenti, hogy a javasolt irányelvnek erősebb védelmet kell nyújtania azon nők számára, akik nincsenek a munkaerőpiacon, mivel a szexuális zaklatás, a bántalmazás és az erőszak állandó veszélyt jelent a nők méltóságára és biztonságára nézve;

| 43. | véleménye szerint a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák, a formális oktatásban való részvétel strukturális és kulturális korlátai, továbbá a média és a politika magatartása következtében a nőket még mindig erősebben fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye a nemek közötti bérszakadék, valamint az előnytelen szociális ellátás és nyugdíjjogosultság miatt; |
| --- | --- |

43.

véleménye szerint a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák, a formális oktatásban való részvétel strukturális és kulturális korlátai, továbbá a média és a politika magatartása következtében a nőket még mindig erősebben fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye a nemek közötti bérszakadék, valamint az előnytelen szociális ellátás és nyugdíjjogosultság miatt;

| 44. | jogszabályok és politikák bevezetésére szólít fel az alábbiak ellen: homofóbia (főként gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmények), a lakhatási szolgáltatásokhoz való hozzáférés akadályai, közvetlen diszkrimináció az egészségügyi szolgáltatásokban, továbbá zaklatás az oktatási intézményekben, valamint a foglalkoztatás és a szakképzés terén; |
| --- | --- |

44.

jogszabályok és politikák bevezetésére szólít fel az alábbiak ellen: homofóbia (főként gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmények), a lakhatási szolgáltatásokhoz való hozzáférés akadályai, közvetlen diszkrimináció az egészségügyi szolgáltatásokban, továbbá zaklatás az oktatási intézményekben, valamint a foglalkoztatás és a szakképzés terén;

| 45. | aláhúzza, hogy szükség van arra, hogy fokozzák a leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális személyeknek a szélesebb társadalomba történő integrációját és bevonását; |
| --- | --- |

45.

aláhúzza, hogy szükség van arra, hogy fokozzák a leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális személyeknek a szélesebb társadalomba történő integrációját és bevonását;

| 46. | javasolja a fogyatékkal élők és hátrányos helyzetűek számára bevezetett ésszerű intézkedések kiterjesztését annak érdekében, hogy javítsuk részvételi lehetőségüket és tényleges részvételüket az oktatásban és a szakképzésben, továbbá megkönnyítsük hozzáférésüket az egészségügyi, lakhatási és közlekedési lehetőségekhez, valamint az egyéb árukhoz és szolgáltatásokhoz, és ösztönözzük őket ezek igénybevételére, illetve elősegítsük számukra a vásárlást, valamint a szabadidős tevékenységek folytatását, és bátorítsuk őket ezek gyakorlására, mindezt pedig arányos módon, valóban egyenlő bánásmódot alkalmazva velük kapcsolatban, az indokolatlan bürokrácia és a panasztételi eljárásokkal való visszaélések elkerülésével; |
| --- | --- |

46.

javasolja a fogyatékkal élők és hátrányos helyzetűek számára bevezetett ésszerű intézkedések kiterjesztését annak érdekében, hogy javítsuk részvételi lehetőségüket és tényleges részvételüket az oktatásban és a szakképzésben, továbbá megkönnyítsük hozzáférésüket az egészségügyi, lakhatási és közlekedési lehetőségekhez, valamint az egyéb árukhoz és szolgáltatásokhoz, és ösztönözzük őket ezek igénybevételére, illetve elősegítsük számukra a vásárlást, valamint a szabadidős tevékenységek folytatását, és bátorítsuk őket ezek gyakorlására, mindezt pedig arányos módon, valóban egyenlő bánásmódot alkalmazva velük kapcsolatban, az indokolatlan bürokrácia és a panasztételi eljárásokkal való visszaélések elkerülésével;

| 47. | megjegyzi, hogy a mentális egészségi problémával küzdők esetében nagyobb a veszélye a társadalmi kirekesztésnek és a sztereotípiák alapján történő megítélésnek. Ezért arra szólít fel, hogy a tagállamok szenteljenek kitüntetett figyelmet ennek a csoportnak, és tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a mentális problémákkal küzdők segítésére. Különösen fontos, hogy az ilyen problémával küzdő gyermekeket igényeiknek megfelelő segítségben részesítsék; |
| --- | --- |

47.

megjegyzi, hogy a mentális egészségi problémával küzdők esetében nagyobb a veszélye a társadalmi kirekesztésnek és a sztereotípiák alapján történő megítélésnek. Ezért arra szólít fel, hogy a tagállamok szenteljenek kitüntetett figyelmet ennek a csoportnak, és tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a mentális problémákkal küzdők segítésére. Különösen fontos, hogy az ilyen problémával küzdő gyermekeket igényeiknek megfelelő segítségben részesítsék;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a diszkriminációtól szenvedő egyénekre és csoportokra; megfelelő figyelmet kellene fordítani – amely a szükséges támogatást is magában foglalná –, hogy enyhíteni lehessen hozzáférési és beilleszkedési nehézségeiken az oktatás, a képzés, a szabadidős tevékenységek és a kultúra terén, amelyek a társadalmi részvétel alapvető tényezői; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a diszkriminációtól szenvedő egyénekre és csoportokra; megfelelő figyelmet kellene fordítani – amely a szükséges támogatást is magában foglalná –, hogy enyhíteni lehessen hozzáférési és beilleszkedési nehézségeiken az oktatás, a képzés, a szabadidős tevékenységek és a kultúra terén, amelyek a társadalmi részvétel alapvető tényezői;

A többszörös diszkrimináció kezelése

| 49. | kijelenti, hogy az európai jogalkotás során jobban figyelembe kellene venni a többszörös diszkriminációt, méghozzá elsősorban e jelenség egyértelmű meghatározása révén, az ilyen hátrányos megkülönböztetés veszélyének kitett egyének és csoportok (migránsok, különösen nők és gyermekek, roma gyermekek, kísérő nélküli kiskorúak, menedékkérők, fogyatékosok és mentális egészségi problémával küzdők, etnikai kisebbséghez tartozó idősek stb.) védelme és szükségleteik kezelése érdekében; |
| --- | --- |

49.

kijelenti, hogy az európai jogalkotás során jobban figyelembe kellene venni a többszörös diszkriminációt, méghozzá elsősorban e jelenség egyértelmű meghatározása révén, az ilyen hátrányos megkülönböztetés veszélyének kitett egyének és csoportok (migránsok, különösen nők és gyermekek, roma gyermekek, kísérő nélküli kiskorúak, menedékkérők, fogyatékosok és mentális egészségi problémával küzdők, etnikai kisebbséghez tartozó idősek stb.) védelme és szükségleteik kezelése érdekében;

| 50. | a helyi és regionális önkormányzatok keretében segített és támogatott, esélyegyenlőségi kérdésekre szakosított központok és megfigyelőközpontok felállítására hív fel, amelyek a diszkrimináció minden fajtájával képesek foglalkozni, és védelmezni a sokféle jellemzővel és többszörös identitással bíró, és így esetleg többszörös diszkriminációt elszenvedő személyek jogait, segítséget nyújtani az áldozatoknak, felméréseket végezni, továbbá a tárgyról szóló jelentéseket közzétenni, és az összes feladatot ellátni a javasolt irányelv által lefedett területeken; |
| --- | --- |

50.

a helyi és regionális önkormányzatok keretében segített és támogatott, esélyegyenlőségi kérdésekre szakosított központok és megfigyelőközpontok felállítására hív fel, amelyek a diszkrimináció minden fajtájával képesek foglalkozni, és védelmezni a sokféle jellemzővel és többszörös identitással bíró, és így esetleg többszörös diszkriminációt elszenvedő személyek jogait, segítséget nyújtani az áldozatoknak, felméréseket végezni, továbbá a tárgyról szóló jelentéseket közzétenni, és az összes feladatot ellátni a javasolt irányelv által lefedett területeken;

A magas színtű munkalehetőséghez való hozzáférés

| 51. | rámutat, hogy a diszkrimináció eredményeként előfordulhat, hogy az egyén nem bontakoztatja ki teljesen a benne rejlő képességeket, ami alacsony jövedelmű állások kényszerű betöltésének veszélyét rejti magában, további nehézségeket eredményezve az olyan javak és szolgáltatások megszerzésében, mint az oktatás vagy a lakhatás, szegénységet és társadalmi kirekesztést okozva; |
| --- | --- |

51.

rámutat, hogy a diszkrimináció eredményeként előfordulhat, hogy az egyén nem bontakoztatja ki teljesen a benne rejlő képességeket, ami alacsony jövedelmű állások kényszerű betöltésének veszélyét rejti magában, további nehézségeket eredményezve az olyan javak és szolgáltatások megszerzésében, mint az oktatás vagy a lakhatás, szegénységet és társadalmi kirekesztést okozva;

| 52. | továbbra is azon a véleményen van, hogy a fizetett foglalkoztatás biztosítását akadályozó tényezők is az egyenlőtlenség és a társadalmi kirekesztés fő okai között találhatók, és hogy igen gyakran a bizonytalan és alacsony jövedelmű állásokat sérülékeny helyzetű emberek töltik be, így túl fiatal, vagy túl idős munkavállalók, migránsok vagy fogyatékkal élők; |
| --- | --- |

52.

továbbra is azon a véleményen van, hogy a fizetett foglalkoztatás biztosítását akadályozó tényezők is az egyenlőtlenség és a társadalmi kirekesztés fő okai között találhatók, és hogy igen gyakran a bizonytalan és alacsony jövedelmű állásokat sérülékeny helyzetű emberek töltik be, így túl fiatal, vagy túl idős munkavállalók, migránsok vagy fogyatékkal élők;

| 53. | támogatja az önkéntes chartákat és egyéb olyan kezdeményezéseket, amelyek a vállalkozásokat megkülönböztetésmentességet és esélyegyenlőséget célzó módszerek alkalmazására ösztönzik. Ilyen például a sokféleségre történő fokozott odafigyelés a vállalkozásokban, amely nem csupán a munkaadók, hanem a munkavállalók és az ügyfelek számára is hasznos; |
| --- | --- |

53.

támogatja az önkéntes chartákat és egyéb olyan kezdeményezéseket, amelyek a vállalkozásokat megkülönböztetésmentességet és esélyegyenlőséget célzó módszerek alkalmazására ösztönzik. Ilyen például a sokféleségre történő fokozott odafigyelés a vállalkozásokban, amely nem csupán a munkaadók, hanem a munkavállalók és az ügyfelek számára is hasznos;

| 54. | bár a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség elve általános, a Régiók Bizottsága felhívja a figyelmet az európai gyermekek és romák különösen sérülékeny helyzetére; |
| --- | --- |

54.

bár a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség elve általános, a Régiók Bizottsága felhívja a figyelmet az európai gyermekek és romák különösen sérülékeny helyzetére;

A romák társadalmi integrációja

| 55. | ismét kijelenti, hogy növelni kell a romák részvételét az oktatásban és a foglalkoztatásban, és el kell ismerni a hozzájárulásukat e téren, valamint hogy közös felelősségvállalásra van szükség annak érdekében, hogy javítsuk az árukhoz és szolgáltatásokhoz (így a lakáshoz és az egészségügyi ellátáshoz) való hozzáférésüket, csökkentsük esetükben a szegénység kockázatát, mérsékeljük annak veszélyét, hogy erőszakot vagy bántalmazást szenvedjenek el, és óvjuk gyermekeik egészségét, akik egyre inkább áldozatává válnak a gyermekprostitúciónak, a szexuális visszaélésnek vagy a gyermekkereskedelemnek; |
| --- | --- |

55.

ismét kijelenti, hogy növelni kell a romák részvételét az oktatásban és a foglalkoztatásban, és el kell ismerni a hozzájárulásukat e téren, valamint hogy közös felelősségvállalásra van szükség annak érdekében, hogy javítsuk az árukhoz és szolgáltatásokhoz (így a lakáshoz és az egészségügyi ellátáshoz) való hozzáférésüket, csökkentsük esetükben a szegénység kockázatát, mérsékeljük annak veszélyét, hogy erőszakot vagy bántalmazást szenvedjenek el, és óvjuk gyermekeik egészségét, akik egyre inkább áldozatává válnak a gyermekprostitúciónak, a szexuális visszaélésnek vagy a gyermekkereskedelemnek;

| 56. | elismeri a speciális intézkedések jelentőségét a romák elleni diszkriminatív gyakorlatok korlátozása vagy teljes eltörlése szempontjából, aminek célja a romákkal való egyenlő bánásmód ösztönzése, továbbá társadalmi integrációjuk folyamatának felgyorsítása; |
| --- | --- |

56.

elismeri a speciális intézkedések jelentőségét a romák elleni diszkriminatív gyakorlatok korlátozása vagy teljes eltörlése szempontjából, aminek célja a romákkal való egyenlő bánásmód ösztönzése, továbbá társadalmi integrációjuk folyamatának felgyorsítása;

| 57. | az Európai Szociális Alap hatékony felhasználásával az alábbiak megvalósítására hív fel: építő jellegű, figyelemfelkeltő kampányok arról, hogy a társadalom számára milyen fontos a romák hozzájárulása; további munkahely-teremtési rendszerek, az olvasás- és írástudás növelésért folytatandó kampányok, a szakképzés, a közép- és felsőfokú oktatás hallgatóinak nyújtandó ösztöndíjak; valamint az ő egyedi szükségleteikről gondoskodó, olyan szolgáltatások, mint például a nők egészségügyi ellátása, vagy egyéb, a roma gyermekek társadalmi integrációjához nélkülözhetetlen támogató tevékenységek, továbbá jól szervezett gondozási szolgáltatások és védelem, valamint (főként nyelvi) szakképzés; |
| --- | --- |

57.

az Európai Szociális Alap hatékony felhasználásával az alábbiak megvalósítására hív fel: építő jellegű, figyelemfelkeltő kampányok arról, hogy a társadalom számára milyen fontos a romák hozzájárulása; további munkahely-teremtési rendszerek, az olvasás- és írástudás növelésért folytatandó kampányok, a szakképzés, a közép- és felsőfokú oktatás hallgatóinak nyújtandó ösztöndíjak; valamint az ő egyedi szükségleteikről gondoskodó, olyan szolgáltatások, mint például a nők egészségügyi ellátása, vagy egyéb, a roma gyermekek társadalmi integrációjához nélkülözhetetlen támogató tevékenységek, továbbá jól szervezett gondozási szolgáltatások és védelem, valamint (főként nyelvi) szakképzés;

| 58. | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság erősítse meg az oktatás, az egészségügy, a szociális szolgáltatások és a szociális védelem terén bekövetkező nemi alapú hátrányos megkülönböztetések felszámolására tett erőfeszítéseket; kéri, hogy valamennyi megkülönböztetési alappal szemben ugyanolyan szintű védelem legyen érvényben, továbbá hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki ütemtervet ennek gyakorlati megvalósítására; |
| --- | --- |

58.

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság erősítse meg az oktatás, az egészségügy, a szociális szolgáltatások és a szociális védelem terén bekövetkező nemi alapú hátrányos megkülönböztetések felszámolására tett erőfeszítéseket; kéri, hogy valamennyi megkülönböztetési alappal szemben ugyanolyan szintű védelem legyen érvényben, továbbá hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki ütemtervet ennek gyakorlati megvalósítására;

A Régiók Bizottsága ajánlásai

| 59. | az oktatásban, a foglalkoztatásban és a médiában jelen lévő sztereotípiákat az egyenlő bánásmód és a társadalmi integráció jelentős akadályának látja, és ezért ezek megszüntetését sürgeti. Biztosítani kell, hogy a gyermekek már kiskorukban megtanuljanak barátkozni az eltérő etnikai vagy vallási kisebbséghez tartozó, valamint fogyatékos társaikkal, és megtanulják elfogadni őket; |
| --- | --- |

59.

az oktatásban, a foglalkoztatásban és a médiában jelen lévő sztereotípiákat az egyenlő bánásmód és a társadalmi integráció jelentős akadályának látja, és ezért ezek megszüntetését sürgeti. Biztosítani kell, hogy a gyermekek már kiskorukban megtanuljanak barátkozni az eltérő etnikai vagy vallási kisebbséghez tartozó, valamint fogyatékos társaikkal, és megtanulják elfogadni őket;

| 60. | amellett foglal állást, hogy a javasolt irányelvben megfogalmazott ajánlásokat az érintetteknek tartott gyakorlati képzésekkel és konferenciákkal kellene kiegészíteni, hogy tájékoztassák őket minden olyan lehetőségről, amelynek révén az esélyegyenlőség általános érvényesítése hozzá tud járulni az egyenlő bánásmód eléréséhez; |
| --- | --- |

60.

amellett foglal állást, hogy a javasolt irányelvben megfogalmazott ajánlásokat az érintetteknek tartott gyakorlati képzésekkel és konferenciákkal kellene kiegészíteni, hogy tájékoztassák őket minden olyan lehetőségről, amelynek révén az esélyegyenlőség általános érvényesítése hozzá tud járulni az egyenlő bánásmód eléréséhez;

| 61. | kiemeli annak fontosságát, hogy a különböző ágazatok szakemberei (orvosok, tanárok, a média munkatársai stb.), valamint mind az egyes közigazgatási szinteken, mind a szolgáltatóiparban dolgozók képzést kapjanak a kultúraközi kompetenciák, továbbá a társadalmi és kulturális mediáció témájában annak érdekében, hogy eltöröljünk mindennemű diszkriminatív, sértő vagy érzéketlen viselkedést, megkérdőjelezzük a sztereotípiákat, továbbá fogékonnyá tegyük ezeket a szakértőket a különböző sajátosságokkal bíró személyek egyedi szükségletei iránt; |
| --- | --- |

61.

kiemeli annak fontosságát, hogy a különböző ágazatok szakemberei (orvosok, tanárok, a média munkatársai stb.), valamint mind az egyes közigazgatási szinteken, mind a szolgáltatóiparban dolgozók képzést kapjanak a kultúraközi kompetenciák, továbbá a társadalmi és kulturális mediáció témájában annak érdekében, hogy eltöröljünk mindennemű diszkriminatív, sértő vagy érzéketlen viselkedést, megkérdőjelezzük a sztereotípiákat, továbbá fogékonnyá tegyük ezeket a szakértőket a különböző sajátosságokkal bíró személyek egyedi szükségletei iránt;

| 62. | aggodalmát fejezi ki a férfi és női migránsok kapcsán, akiket jobban fenyeget a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye a munkahelyükön őket érő kizsákmányolás miatt, és úgy véli, hogy az etnikai kisebbségek (elsősorban nyelvi készségekre történő) oktatása és szakképzése arra ösztönözné a férfi és női migránsokat, hogy jobb állásokat keressenek; |
| --- | --- |

62.

aggodalmát fejezi ki a férfi és női migránsok kapcsán, akiket jobban fenyeget a szegénység és a társadalmi kirekesztés veszélye a munkahelyükön őket érő kizsákmányolás miatt, és úgy véli, hogy az etnikai kisebbségek (elsősorban nyelvi készségekre történő) oktatása és szakképzése arra ösztönözné a férfi és női migránsokat, hogy jobb állásokat keressenek;

| 63. | különösen a migráns nőkkel kapcsolatban fejezi ki aggodalmát, mivel esetükben nagy a kockázata a fizikai vagy szexuális visszaélésnek munkavégzés, házasság, vagy prostitúció keretében. Ezeket a nőket ezért tájékoztatni kell a lehetséges befogadó országokban ténylegesen létező helyzetről és veszélyekről, hogy ne essenek embercsempészet áldozatául, védelmüket és integrációjukat pedig fokozni kell annak érdekében, hogy valóban élhessenek emberi jogaikkal; |
| --- | --- |

63.

különösen a migráns nőkkel kapcsolatban fejezi ki aggodalmát, mivel esetükben nagy a kockázata a fizikai vagy szexuális visszaélésnek munkavégzés, házasság, vagy prostitúció keretében. Ezeket a nőket ezért tájékoztatni kell a lehetséges befogadó országokban ténylegesen létező helyzetről és veszélyekről, hogy ne essenek embercsempészet áldozatául, védelmüket és integrációjukat pedig fokozni kell annak érdekében, hogy valóban élhessenek emberi jogaikkal;

| 64. | azt javasolja, hogy a kísérő nélküli kiskorú bevándorlók támogatására hozzanak létre külön pénzügyi alapot, amely segítené a róluk történő gondoskodásért felelős régiókat abban, hogy ugyanolyan lehetőségeket nyújtsanak nekik, mint a többi velük egyidős gyermeknek, és integrálják őket a befogadó társadalomba, hogy így elkerüljék a kettős diszkriminációt, amelyben kiskorúként és bevándorlóként részesülhetnének; |
| --- | --- |

64.

azt javasolja, hogy a kísérő nélküli kiskorú bevándorlók támogatására hozzanak létre külön pénzügyi alapot, amely segítené a róluk történő gondoskodásért felelős régiókat abban, hogy ugyanolyan lehetőségeket nyújtsanak nekik, mint a többi velük egyidős gyermeknek, és integrálják őket a befogadó társadalomba, hogy így elkerüljék a kettős diszkriminációt, amelyben kiskorúként és bevándorlóként részesülhetnének;

| 65. | rámutat, hogy a menedékkérés – gazdasági és egyéb következményekkel járó – szociális probléma, amely ezért ekként is kezelendő, elsősorban a menedékkérők – főként kiskorúak és fiatalok – társadalmi integrációjának elősegítésével, a felelősség megosztása, valamint a javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén biztosított egyenlő esélyek révén; |
| --- | --- |

65.

rámutat, hogy a menedékkérés – gazdasági és egyéb következményekkel járó – szociális probléma, amely ezért ekként is kezelendő, elsősorban a menedékkérők – főként kiskorúak és fiatalok – társadalmi integrációjának elősegítésével, a felelősség megosztása, valamint a javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén biztosított egyenlő esélyek révén;

| 66. | aktív oktatási és képzési rendszer bevezetését ösztönzi a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség terjedésének, továbbá a lisszaboni célok teljesülésének elősegítésére, a képességek folyamatos megújításán és az egész életen át tartó tanulás melletti elköteleződésen keresztül; |
| --- | --- |

66.

aktív oktatási és képzési rendszer bevezetését ösztönzi a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség terjedésének, továbbá a lisszaboni célok teljesülésének elősegítésére, a képességek folyamatos megújításán és az egész életen át tartó tanulás melletti elköteleződésen keresztül;

| 67. | megjegyzi, hogy az eltérő igényekkel rendelkező csoportok testre szabott támogatást tesznek szükségessé. Így például szakképzés nyújtandó a romáknak, a migránsoknak és az idősebb munkanélkülieknek munkaerő-piaci integrációjuk érdekében, informatikai képzés az idősebbeknek vásárlóerejük növelésére, az olvasás- és írástudás növelésért kell kampányt folytatni a vidéki és szegény nők és gyermekek körében, valamint útmutatást kell nyújtani a fogyatékosoknak, az alacsony jövedelmű munkavállalóknak és ezek gyermekeinek; |
| --- | --- |

67.

megjegyzi, hogy az eltérő igényekkel rendelkező csoportok testre szabott támogatást tesznek szükségessé. Így például szakképzés nyújtandó a romáknak, a migránsoknak és az idősebb munkanélkülieknek munkaerő-piaci integrációjuk érdekében, informatikai képzés az idősebbeknek vásárlóerejük növelésére, az olvasás- és írástudás növelésért kell kampányt folytatni a vidéki és szegény nők és gyermekek körében, valamint útmutatást kell nyújtani a fogyatékosoknak, az alacsony jövedelmű munkavállalóknak és ezek gyermekeinek;

| 68. | kiemeli figyelemfelkeltő és felvilágosító kampányok folytatásának szükségességét, amelyek mindenkivel megismertetik a javasolt irányelv ajánlásait, tájékoztatva az érintetteket jogaikról és kötelezettségeikről, továbbá világossá kell tenni a sértettek megsegítésére irányuló konkrét intézkedéseket és eljárásokat; |
| --- | --- |

68.

kiemeli figyelemfelkeltő és felvilágosító kampányok folytatásának szükségességét, amelyek mindenkivel megismertetik a javasolt irányelv ajánlásait, tájékoztatva az érintetteket jogaikról és kötelezettségeikről, továbbá világossá kell tenni a sértettek megsegítésére irányuló konkrét intézkedéseket és eljárásokat;

| 69. | aláhúzza, hogy az információk terjesztésével – főként azáltal, hogy kulturálisan érzékeny és társadalmicsoport-specifikus kiadványokat tesznek közzé, internetes tájékoztató kampányokat folytatnak, és konferenciákat rendeznek – mennyire fontos szerepet játszanak az esélyegyenlőséggel foglalkozó testületek és szervezetek, amelyek képviselik a hátrányos megkülönböztetés vagy egyenlőtlen bánásmód kockázatának kitett személyek érdekeit, és rámutat, hogy a tájékoztatásnak egyértelműen meghatározott csoportokat kell céloznia; |
| --- | --- |

69.

aláhúzza, hogy az információk terjesztésével – főként azáltal, hogy kulturálisan érzékeny és társadalmicsoport-specifikus kiadványokat tesznek közzé, internetes tájékoztató kampányokat folytatnak, és konferenciákat rendeznek – mennyire fontos szerepet játszanak az esélyegyenlőséggel foglalkozó testületek és szervezetek, amelyek képviselik a hátrányos megkülönböztetés vagy egyenlőtlen bánásmód kockázatának kitett személyek érdekeit, és rámutat, hogy a tájékoztatásnak egyértelműen meghatározott csoportokat kell céloznia;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a javasolt irányelv végrehajtásához megfelelő emberi és pénzügyi erőforrások szükségesek (főleg a PROGRESS alapból), amennyiben valamennyi diszkriminációtípust le kívánjuk fedni; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a javasolt irányelv végrehajtásához megfelelő emberi és pénzügyi erőforrások szükségesek (főleg a PROGRESS alapból), amennyiben valamennyi diszkriminációtípust le kívánjuk fedni;

| 71. | arra hív fel minden regionális és helyi önkormányzatot, hogy helyi és regionális szinten támogassa a megkülönböztetésmentességet az emberi jogok tiszteletben tartásának elősegítésével, valamint a bizalom kialakításával egy olyan építő párbeszéden keresztül, amely lehetővé teszi az emberek részvételét, demokratizálja a társadalmakat, és ugyanakkor a lehető legkisebbre csökkenti a polarizációt, továbbá erősíti a társadalmi kohéziót. A Régiók Bizottságának ezenkívül érvényre kellene juttatnia a sokféleség értékét, és kiemelnie annak dinamikus jellegét, mivel az az innováció és a kreativitás, továbbá a haladás és az általános jólét forrása, valamint összhangban van az emberi jogokhoz, a jogállamisághoz és a demokráciához kapcsolódó alapvető értékekkel. |
| --- | --- |

71.

arra hív fel minden regionális és helyi önkormányzatot, hogy helyi és regionális szinten támogassa a megkülönböztetésmentességet az emberi jogok tiszteletben tartásának elősegítésével, valamint a bizalom kialakításával egy olyan építő párbeszéden keresztül, amely lehetővé teszi az emberek részvételét, demokratizálja a társadalmakat, és ugyanakkor a lehető legkisebbre csökkenti a polarizációt, továbbá erősíti a társadalmi kohéziót. A Régiók Bizottságának ezenkívül érvényre kellene juttatnia a sokféleség értékét, és kiemelnie annak dinamikus jellegét, mivel az az innováció és a kreativitás, továbbá a haladás és az általános jólét forrása, valamint összhangban van az emberi jogokhoz, a jogállamisághoz és a demokráciához kapcsolódó alapvető értékekkel.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 18-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Luc VAN DEN BRANDE

---