# Úřední věstník C 223/2009

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2009.223.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 223 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5216. září2009 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2009.223.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 223

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5216. září2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 223/01 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 223/02 | Sdělení Komise o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty | 3 |
| 2009/C 223/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 223/06 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  ) | 12 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 223/01

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

1

2009/C 223/02

Sdělení Komise o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty

3

2009/C 223/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  )

1

12

2009/C 223/06

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 223/07 | Směnné kurzy vůči euru | 13 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 223/07

Směnné kurzy vůči euru

13

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Komise |
| 2009/C 223/08 | Odborné vzdělávání soudců jednotlivých států v oblasti právních předpisů ES upravujících hospodářskou soutěž a soudní spolupráce mezi soudci jednotlivých států | 14 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 223/09 | Státní podpora – Francouzská republika – Státní podpora C 4/09 (ex N 679/97) – Změna režimu podpory rozhlasového vysílání – Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 15 |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2009/C 223/10 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 20 |
| 2009/C 223/11 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 23 |
| 2009/C 223/12 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 26 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

2009/C 223/08

Odborné vzdělávání soudců jednotlivých států v oblasti právních předpisů ES upravujících hospodářskou soutěž a soudní spolupráce mezi soudci jednotlivých států

14

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 223/09

Státní podpora – Francouzská republika – Státní podpora C 4/09 (ex N 679/97) – Změna režimu podpory rozhlasového vysílání – Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

15

JINÉ AKTY

Komise

2009/C 223/10

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

20

2009/C 223/11

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

23

2009/C 223/12

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/1

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2009/C 223/01

| Datum přijetí rozhodnutí | 10.3.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 70/09 |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | Nothern Ireland |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’) |
| Právní základ | Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Režim podpory na rozvoj kultury |
| Forma podpory | Půjčka za zvýhodněných podmínek |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 12 mil. GBP; Celková částka plánované podpory 51,5 mil. GBP |
| Míra podpory | 90 % |
| Délka trvání programu | 1.4.2007–31.3.2012 |
| Hospodářská odvětví | Rekreační, kulturní a sportovní odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Northern Ireland Screen Alfred House |
| Alfred Street |
| Belfast |
| BT2 8ED |
| Northern Ireland |
| UNITED KINGDOM |

Datum přijetí rozhodnutí

10.3.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 70/09

Členský stát

Spojené království

Region

Nothern Ireland

Název (a/nebo jméno příjemce)

Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’)

Právní základ

Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Režim podpory na rozvoj kultury

Forma podpory

Půjčka za zvýhodněných podmínek

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 12 mil. GBP; Celková částka plánované podpory 51,5 mil. GBP

Míra podpory

90 %

Délka trvání programu

1.4.2007–31.3.2012

Hospodářská odvětví

Rekreační, kulturní a sportovní odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Northern Ireland Screen Alfred House

Alfred Street

Belfast

BT2 8ED

Northern Ireland

UNITED KINGDOM

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 12.5.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 241/09 |
| Členský stát | Irsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Allied Irish Bank |
| Právní základ | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008 |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství |
| Forma podpory | Jiné formy účasti soukromého kapitálu |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 3 500 mil. EUR; Celková částka plánované podpory mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 12.5.2009–12.11.2009 |
| Hospodářská odvětví | Finanční zprostředkovatelství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

12.5.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 241/09

Členský stát

Irsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Allied Irish Bank

Právní základ

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství

Forma podpory

Jiné formy účasti soukromého kapitálu

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 3 500 mil. EUR; Celková částka plánované podpory mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

12.5.2009–12.11.2009

Hospodářská odvětví

Finanční zprostředkovatelství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/3

---

Sdělení Komise o kritériích pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty

2009/C 223/02

1.   ÚVOD

1.1   Obecná pravidla pro opatření regionální podpory

| 1. | Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007–2013 (1) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) objasňují obecný přístup Komise k regionální státní podpoře. Za podmínek stanovených v pokynech k regionální podpoře, a přestože může mít regionální podpora negativní účinek na obchod a hospodářskou soutěž, může Komise považovat státní podporu za slučitelnou se společným trhem, je-li určena na hospodářský rozvoj některých znevýhodněných oblastí v Evropské unii. |
| --- | --- |

1.

Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007–2013 (1) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) objasňují obecný přístup Komise k regionální státní podpoře. Za podmínek stanovených v pokynech k regionální podpoře, a přestože může mít regionální podpora negativní účinek na obchod a hospodářskou soutěž, může Komise považovat státní podporu za slučitelnou se společným trhem, je-li určena na hospodářský rozvoj některých znevýhodněných oblastí v Evropské unii.

| 2. | Pokyny k regionální podpoře obecně přihlížejí k relativní závažnosti problémů, jež mají vliv na rozvoj příslušných regionů, zavedením zvláštních stropů regionální podpory. Tyto maximální intenzity podpory jsou odstupňovány od 10 % do 50 % způsobilých nákladů, a to především na základě HDP na obyvatele v dotčených regionech, avšak poskytují členským státům rovněž určitou flexibilitu, aby mohly přihlédnout k místním podmínkám. Mapy regionální podpory pro jednotlivé členské státy jsou zveřejněny na internetových stránkách portálu Evropa (2). Tyto odstupňované intenzity podpory v podstatě odrážejí posouzení vyváženosti, které musí Komise provádět, a to pro velký počet případů, které se nacházejí pod určenými investičními prahovými hodnotami. Komise na jedné straně zvažuje kladný účinek, který podpora regionální investice může mít, zejména pokud se jedná o podporu soudržnosti prostřednictvím přilákání investic do znevýhodněných oblastí, a na druhé straně se snaží omezit potenciální negativní účinky, které mohou nastat, je-li taková podpora poskytnuta jednotlivým podnikům, například negativní dopad na jiné hospodářské subjekty a na regiony, jejichž relativní konkurenční výhoda je pak odpovídajícím způsobem snížena. |
| --- | --- |

2.

Pokyny k regionální podpoře obecně přihlížejí k relativní závažnosti problémů, jež mají vliv na rozvoj příslušných regionů, zavedením zvláštních stropů regionální podpory. Tyto maximální intenzity podpory jsou odstupňovány od 10 % do 50 % způsobilých nákladů, a to především na základě HDP na obyvatele v dotčených regionech, avšak poskytují členským státům rovněž určitou flexibilitu, aby mohly přihlédnout k místním podmínkám. Mapy regionální podpory pro jednotlivé členské státy jsou zveřejněny na internetových stránkách portálu Evropa (2). Tyto odstupňované intenzity podpory v podstatě odrážejí posouzení vyváženosti, které musí Komise provádět, a to pro velký počet případů, které se nacházejí pod určenými investičními prahovými hodnotami. Komise na jedné straně zvažuje kladný účinek, který podpora regionální investice může mít, zejména pokud se jedná o podporu soudržnosti prostřednictvím přilákání investic do znevýhodněných oblastí, a na druhé straně se snaží omezit potenciální negativní účinky, které mohou nastat, je-li taková podpora poskytnuta jednotlivým podnikům, například negativní dopad na jiné hospodářské subjekty a na regiony, jejichž relativní konkurenční výhoda je pak odpovídajícím způsobem snížena.

| 3. | Velkým investičním projektem se rozumí původní investice se způsobilými náklady nad 50 miliónů EUR (3). Velké investiční projekty jsou ovlivněny nevýhodami, které jsou charakteristické pro znevýhodněné oblasti, méně, než je tomu u investičních projektů menšího rozsahu. Je zde zvýšené riziko, že velkými investičními projekty bude ovlivněn obchod a tudíž i riziko, že dojde k většímu narušení hospodářské soutěže ve vztahu ke konkurentům v jiných regionech. Velké investice s sebou nesou rovněž riziko, že výše podpory přesáhne minimum nezbytné k vyrovnání regionálních znevýhodnění a existuje tu riziko, že by státní podpora poskytnutá pro tyto projekty vedla k nepříznivým účinkům jako je neefektivní volba umístění, k vyššímu narušení hospodářské soutěže, a vzhledem k tomu, že podpora představuje nákladný transfer od daňových poplatníků ve prospěch příjemců podpory, k čistému snížení blahobytu, tedy k tomu, že náklady podpory přesahují výhody pro spotřebitele a výrobce. |
| --- | --- |

3.

Velkým investičním projektem se rozumí původní investice se způsobilými náklady nad 50 miliónů EUR (3). Velké investiční projekty jsou ovlivněny nevýhodami, které jsou charakteristické pro znevýhodněné oblasti, méně, než je tomu u investičních projektů menšího rozsahu. Je zde zvýšené riziko, že velkými investičními projekty bude ovlivněn obchod a tudíž i riziko, že dojde k většímu narušení hospodářské soutěže ve vztahu ke konkurentům v jiných regionech. Velké investice s sebou nesou rovněž riziko, že výše podpory přesáhne minimum nezbytné k vyrovnání regionálních znevýhodnění a existuje tu riziko, že by státní podpora poskytnutá pro tyto projekty vedla k nepříznivým účinkům jako je neefektivní volba umístění, k vyššímu narušení hospodářské soutěže, a vzhledem k tomu, že podpora představuje nákladný transfer od daňových poplatníků ve prospěch příjemců podpory, k čistému snížení blahobytu, tedy k tomu, že náklady podpory přesahují výhody pro spotřebitele a výrobce.

| 4. | Pokyny k regionální podpoře stanoví zvláštní pravidla pro regionální podporu pro velké investiční projekty (4). Pokyny k regionální podpoře stanoví automatické postupné snižování (scaling-down) stropů regionální podpory pro tyto velké investiční projekty s cílem omezit narušení hospodářské soutěže na úroveň, o níž lze obecně předpokládat, že bude vyrovnána přínosy podpory s ohledem na rozvoj dotyčných oblastí (5). |
| --- | --- |

4.

Pokyny k regionální podpoře stanoví zvláštní pravidla pro regionální podporu pro velké investiční projekty (4). Pokyny k regionální podpoře stanoví automatické postupné snižování (scaling-down) stropů regionální podpory pro tyto velké investiční projekty s cílem omezit narušení hospodářské soutěže na úroveň, o níž lze obecně předpokládat, že bude vyrovnána přínosy podpory s ohledem na rozvoj dotyčných oblastí (5).

| 5. | Členské státy jsou mimoto povinny individuálně oznamovat Komisi každou podporu pro investiční projekty, pokud navrhovaná podpora převyšuje maximálně přípustnou výši podpory, kterou smí podle platných pravidel dostat investice se způsobilými výdaji ve výši 100 milionů EUR (prahová hodnota oznamovací povinnosti) (6). U těchto oznámených případů Komise ověří zejména intenzity podpory, slučitelnost s obecnými kritérii pokynů k regionální podpoře a to, zda oznámená investice představuje významné zvýšení výrobních kapacit, přičemž je zároveň zaměřena na nevýkonný či dokonce upadající trh, nebo přináší prospěch podnikům s vysokými podíly na trhu. |
| --- | --- |

5.

Členské státy jsou mimoto povinny individuálně oznamovat Komisi každou podporu pro investiční projekty, pokud navrhovaná podpora převyšuje maximálně přípustnou výši podpory, kterou smí podle platných pravidel dostat investice se způsobilými výdaji ve výši 100 milionů EUR (prahová hodnota oznamovací povinnosti) (6). U těchto oznámených případů Komise ověří zejména intenzity podpory, slučitelnost s obecnými kritérii pokynů k regionální podpoře a to, zda oznámená investice představuje významné zvýšení výrobních kapacit, přičemž je zároveň zaměřena na nevýkonný či dokonce upadající trh, nebo přináší prospěch podnikům s vysokými podíly na trhu.

1.2   Opatření regionální podpory podléhající podrobnému posouzení

| 6. | Navzdory automatickému snižování stropů regionální podpory by mohly mít některé vysoké částky regionální podpory pro velké investiční projekty významný vliv na obchod a mohly by vést ke značnému narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů Komise dříve uplatňovala politiku nepovolovat podporu pro velké investiční projekty přesahující následující prahové hodnoty (7):






  — | na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích, nebo |
| --- | --- | --- |

6.

Navzdory automatickému snižování stropů regionální podpory by mohly mít některé vysoké částky regionální podpory pro velké investiční projekty významný vliv na obchod a mohly by vést ke značnému narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů Komise dříve uplatňovala politiku nepovolovat podporu pro velké investiční projekty přesahující následující prahové hodnoty (7):

—

na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích, nebo

| — | projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu, přičemž míra růstu dotyčného trhu je nižší než tempo růstu HDP v EHP. |
| --- | --- |

—

projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu, přičemž míra růstu dotyčného trhu je nižší než tempo růstu HDP v EHP.

| 7. | Podle současných pokynů k regionální podpoře zvolila nicméně Komise přístup více individualizovaný, který umožňuje co nejkonkrétnějším způsobem zohlednit soudržnost a další přínosy, které mohou z takových projektů vyplynout. Všechny tyto přínosy je však třeba posuzovat s ohledem na možné negativní účinky na obchod a hospodářskou soutěž, které by měly být rovněž určeny co nejkonkrétněji. Odstavec 68 pokynů k regionální podpoře proto stanoví, že Komise bude provádět formální šetření podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v případech, ve kterých byla překročena prahová hodnota oznamovací povinnosti a které splňují jednu nebo obě podmínky stanovené v bodech a) a b) odstavce 68 pokynů k regionální podpoře (prahové hodnoty pro podrobné posouzení, které jsou shodné s prahovými hodnotami popsanými v odstavci 6 tohoto sdělení). V těchto případech je cílem formálního šetření podrobně prověřit, „zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici a zda výhody, které podpora přinese, převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu mezi členskými státy“ (8). |
| --- | --- |

7.

Podle současných pokynů k regionální podpoře zvolila nicméně Komise přístup více individualizovaný, který umožňuje co nejkonkrétnějším způsobem zohlednit soudržnost a další přínosy, které mohou z takových projektů vyplynout. Všechny tyto přínosy je však třeba posuzovat s ohledem na možné negativní účinky na obchod a hospodářskou soutěž, které by měly být rovněž určeny co nejkonkrétněji. Odstavec 68 pokynů k regionální podpoře proto stanoví, že Komise bude provádět formální šetření podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v případech, ve kterých byla překročena prahová hodnota oznamovací povinnosti a které splňují jednu nebo obě podmínky stanovené v bodech a) a b) odstavce 68 pokynů k regionální podpoře (prahové hodnoty pro podrobné posouzení, které jsou shodné s prahovými hodnotami popsanými v odstavci 6 tohoto sdělení). V těchto případech je cílem formálního šetření podrobně prověřit, „zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici a zda výhody, které podpora přinese, převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu mezi členskými státy“ (8).

| 8. | V pokynech k regionální podpoře v poznámce pod čarou 63 Komise oznámila svůj záměr „dále upřesnit kritéria, jež bude brát v úvahu při posuzování“. Níže Komise předkládá pokyny, co se týká druhu informací, které může požadovat, a metodiky, kterou bude používat u opatření podléhajících podrobnému posouzení. V souladu s akčním plánem pro státní podpory (9) Komise provede celkové posouzení podpory na základě vyvážení jejích pozitivních a negativních účinků s cílem určit, zda lze opatření podpory jako celek schválit. |
| --- | --- |

8.

V pokynech k regionální podpoře v poznámce pod čarou 63 Komise oznámila svůj záměr „dále upřesnit kritéria, jež bude brát v úvahu při posuzování“. Níže Komise předkládá pokyny, co se týká druhu informací, které může požadovat, a metodiky, kterou bude používat u opatření podléhajících podrobnému posouzení. V souladu s akčním plánem pro státní podpory (9) Komise provede celkové posouzení podpory na základě vyvážení jejích pozitivních a negativních účinků s cílem určit, zda lze opatření podpory jako celek schválit.

| 9. | Podrobné posouzení by mělo být přiměřené potenciálnímu narušení, které může podpora způsobit. To znamená, že rozsah analýzy bude záviset na povaze daného případu. Povaha a úroveň požadovaných důkazů budou proto záviset rovněž na charakteristikách každého jednotlivého případu. Při dodržování ustanovení upravujících provádění formálního šetření, jak je stanoveno v článcích 6 a 7 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (10), může Komise mimo jiné členský stát požádat, aby předložil nezávislé studie k potvrzení informací obsažených v oznámení, nebo si vyžádat podklady od ostatních hospodářských subjektů působících na relevantních trzích nebo od odborníků v oblasti regionálního rozvoje. V průběhu formálního šetření jsou mimoto vítány připomínky zúčastněných stran. Při zahájení řízení si Komise určí klíčové otázky, ke kterým by chtěla získat informace. |
| --- | --- |

9.

Podrobné posouzení by mělo být přiměřené potenciálnímu narušení, které může podpora způsobit. To znamená, že rozsah analýzy bude záviset na povaze daného případu. Povaha a úroveň požadovaných důkazů budou proto záviset rovněž na charakteristikách každého jednotlivého případu. Při dodržování ustanovení upravujících provádění formálního šetření, jak je stanoveno v článcích 6 a 7 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (10), může Komise mimo jiné členský stát požádat, aby předložil nezávislé studie k potvrzení informací obsažených v oznámení, nebo si vyžádat podklady od ostatních hospodářských subjektů působících na relevantních trzích nebo od odborníků v oblasti regionálního rozvoje. V průběhu formálního šetření jsou mimoto vítány připomínky zúčastněných stran. Při zahájení řízení si Komise určí klíčové otázky, ke kterým by chtěla získat informace.

| 10. | Toto sdělení má zajistit transparentnost a předvídatelnost rozhodovacího procesu Komise a rovné zacházení s členskými státy. Komise si vyhrazuje možnost změny a přezkumu těchto pokynů na základě získaných zkušeností. |
| --- | --- |

10.

Toto sdělení má zajistit transparentnost a předvídatelnost rozhodovacího procesu Komise a rovné zacházení s členskými státy. Komise si vyhrazuje možnost změny a přezkumu těchto pokynů na základě získaných zkušeností.

2.   POZITIVNÍ ÚČINKY PODPORY

2.1   Cíl podpory

| 11. | Regionální podpora sleduje cíl společného zájmu, který odráží spravedlivý přístup, a to podporu hospodářské soudržnosti tím, že pomáhá snížit rozdíl v úrovni rozvoje jednotlivých oblastí Společenství. V bodě 2 pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že: „tím, že řeší slabé stránky znevýhodněných regionů, vnitrostátní regionální podpora napomáhá hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti členských států a Evropské unie jako celku“. Bod 3 pokynů k regionální podpoře dodává, že: „cílem vnitrostátní regionální podpory je napomáhat hospodářskému rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů podporováním investic a tvorby pracovních míst. Podporuje rozšiřování a diverzifikaci hospodářské činnosti podniků ve znevýhodněných regionech zejména tím, že je motivuje k zakládání nových provozoven“. |
| --- | --- |

11.

Regionální podpora sleduje cíl společného zájmu, který odráží spravedlivý přístup, a to podporu hospodářské soudržnosti tím, že pomáhá snížit rozdíl v úrovni rozvoje jednotlivých oblastí Společenství. V bodě 2 pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že: „tím, že řeší slabé stránky znevýhodněných regionů, vnitrostátní regionální podpora napomáhá hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti členských států a Evropské unie jako celku“. Bod 3 pokynů k regionální podpoře dodává, že: „cílem vnitrostátní regionální podpory je napomáhat hospodářskému rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů podporováním investic a tvorby pracovních míst. Podporuje rozšiřování a diverzifikaci hospodářské činnosti podniků ve znevýhodněných regionech zejména tím, že je motivuje k zakládání nových provozoven“.

| 12. | U velkých investičních projektů, které splňují prahové hodnoty pro podrobné posouzení, musí členský stát prokázat, že se podpora zaměřuje na splnění uvedeného cíle spravedlivého přístupu. Členské státy proto musí prokázat, že investiční projekt přispěje k rozvoji dotyčného regionu. |
| --- | --- |

12.

U velkých investičních projektů, které splňují prahové hodnoty pro podrobné posouzení, musí členský stát prokázat, že se podpora zaměřuje na splnění uvedeného cíle spravedlivého přístupu. Členské státy proto musí prokázat, že investiční projekt přispěje k rozvoji dotyčného regionu.

| 13. | Ačkoli prvořadým cílem regionální podpory je podpora zájmů spravedlivého přístupu jako je hospodářská soudržnost, může regionální podpora řešit i otázky selhání trhu. Regionální znevýhodnění mohou být spojena se selháními trhu jako jsou neúplné informace, problémy při koordinaci, potíže příjemce podpory odpovídajícím způsobem investovat do veřejných statků nebo jako jsou vnější účinky (tzv. externality) investic. Pokud se regionální podpora kromě cílů spravedlivého přístupu zaměřuje i na otázky efektivity, bude se mít za to, že celkový pozitivní účinek podpory je vyšší. |
| --- | --- |

13.

Ačkoli prvořadým cílem regionální podpory je podpora zájmů spravedlivého přístupu jako je hospodářská soudržnost, může regionální podpora řešit i otázky selhání trhu. Regionální znevýhodnění mohou být spojena se selháními trhu jako jsou neúplné informace, problémy při koordinaci, potíže příjemce podpory odpovídajícím způsobem investovat do veřejných statků nebo jako jsou vnější účinky (tzv. externality) investic. Pokud se regionální podpora kromě cílů spravedlivého přístupu zaměřuje i na otázky efektivity, bude se mít za to, že celkový pozitivní účinek podpory je vyšší.

| 14. | K prokázání přínosu podpory pro rozvoj regionu, tedy nakolik vede k přilákání dalších investic a činností do regionu, je možno použít níže uvedený příkladný výčet orientačních kritérií. Tyto pozitivní účinky podpory mohou být přímé (např. přímo vytvořená pracovní místa) a nepřímé (např. místní inovace).






  — | Počet pracovních míst přímo vytvořených investicí je důležitým ukazatelem přispění k regionálnímu rozvoji. Je nutno uvážit rovněž kvalitu vytvořených pracovních míst a požadovanou úroveň kvalifikace. |
| --- | --- | --- |

14.

K prokázání přínosu podpory pro rozvoj regionu, tedy nakolik vede k přilákání dalších investic a činností do regionu, je možno použít níže uvedený příkladný výčet orientačních kritérií. Tyto pozitivní účinky podpory mohou být přímé (např. přímo vytvořená pracovní místa) a nepřímé (např. místní inovace).

—

Počet pracovních míst přímo vytvořených investicí je důležitým ukazatelem přispění k regionálnímu rozvoji. Je nutno uvážit rovněž kvalitu vytvořených pracovních míst a požadovanou úroveň kvalifikace.

| — | Ještě vyšší počet nových pracovních míst je možno vytvořit v místní (sub) dodavatelské síti, což napomůže investici lépe začlenit do dotyčného regionu a zajistí vedlejší účinky (spillover effects) širšího rozsahu. V úvahu je proto nutno vzít rovněž počet nepřímo vytvořených pracovních míst. |
| --- | --- |

—

Ještě vyšší počet nových pracovních míst je možno vytvořit v místní (sub) dodavatelské síti, což napomůže investici lépe začlenit do dotyčného regionu a zajistí vedlejší účinky (spillover effects) širšího rozsahu. V úvahu je proto nutno vzít rovněž počet nepřímo vytvořených pracovních míst.

| — | Závazek příjemce uskutečnit rozsáhlé činnosti v oblasti vzdělávání ke zlepšení kvalifikací (obecných a specifických) svých pracovníků bude považován za faktor, který přispívá k regionálnímu rozvoji. Důraz bude kladen rovněž na vzdělávání, které zlepšuje znalosti a zaměstnatelnost pracovníků mimo podnik. Aby se zamezilo dvojímu započítání nebude se obecné nebo specifické vzdělávání, na něž je schválena podpora na vzdělávání, považovat za pozitivní účinek regionální podpory. |
| --- | --- |

—

Závazek příjemce uskutečnit rozsáhlé činnosti v oblasti vzdělávání ke zlepšení kvalifikací (obecných a specifických) svých pracovníků bude považován za faktor, který přispívá k regionálnímu rozvoji. Důraz bude kladen rovněž na vzdělávání, které zlepšuje znalosti a zaměstnatelnost pracovníků mimo podnik. Aby se zamezilo dvojímu započítání nebude se obecné nebo specifické vzdělávání, na něž je schválena podpora na vzdělávání, považovat za pozitivní účinek regionální podpory.

| — | Externí úspory z rozsahu nebo jiné přínosy z hlediska regionálního rozvoje mohou vzniknout v důsledku blízkosti (efekt seskupování, tzv. clustering effect). Seskupování podniků v témže výrobním odvětví umožňuje, aby se jednotlivé výrobní závody více specializovaly, což vede k větší efektivitě. Fyzická blízkost usnadňuje výměnu informací, nápadů a poznatků mezi podniky. Koncentrace ekonomických činností láká mnoho zájemců o zaměstnání, což zajišťuje velkou rezervu pracovníků s různými kvalifikacemi, jež jsou podnikům k dispozici. Je zajištěn přístup k právním a obchodním službám, což zvyšuje produktivitu. Obecně může koncentrace ekonomických činností přilákat další investice, což zase zvýší pozitivní vedlejší účinky (pozitivní koloběh). |
| --- | --- |

—

Externí úspory z rozsahu nebo jiné přínosy z hlediska regionálního rozvoje mohou vzniknout v důsledku blízkosti (efekt seskupování, tzv. clustering effect). Seskupování podniků v témže výrobním odvětví umožňuje, aby se jednotlivé výrobní závody více specializovaly, což vede k větší efektivitě. Fyzická blízkost usnadňuje výměnu informací, nápadů a poznatků mezi podniky. Koncentrace ekonomických činností láká mnoho zájemců o zaměstnání, což zajišťuje velkou rezervu pracovníků s různými kvalifikacemi, jež jsou podnikům k dispozici. Je zajištěn přístup k právním a obchodním službám, což zvyšuje produktivitu. Obecně může koncentrace ekonomických činností přilákat další investice, což zase zvýší pozitivní vedlejší účinky (pozitivní koloběh).

| — | Investice zahrnují technické poznatky a mohou být zdrojem významného přenosu technologií (šíření znalostí). Při investicích, které se realizují v technologicky náročných výrobních odvětvích, je přenos technologií do regionu, který je příjemcem podpory, pravděpodobnější. V tomto ohledu je důležitá rovněž úroveň a specifičnost šíření poznatků. |
| --- | --- |

—

Investice zahrnují technické poznatky a mohou být zdrojem významného přenosu technologií (šíření znalostí). Při investicích, které se realizují v technologicky náročných výrobních odvětvích, je přenos technologií do regionu, který je příjemcem podpory, pravděpodobnější. V tomto ohledu je důležitá rovněž úroveň a specifičnost šíření poznatků.

| — | Lze posuzovat i to, nakolik projekt přispěje ke schopnosti regionu vytvářet nové technologie prostřednictvím místních inovací. V tomto ohledu je možno pohlížet příznivě na spolupráci nového výrobního zařízení s místními vysokoškolskými institucemi. |
| --- | --- |

—

Lze posuzovat i to, nakolik projekt přispěje ke schopnosti regionu vytvářet nové technologie prostřednictvím místních inovací. V tomto ohledu je možno pohlížet příznivě na spolupráci nového výrobního zařízení s místními vysokoškolskými institucemi.

| — | Doba trvání investice a možné budoucí následné investice jsou signálem trvalého zapojení společnosti v dané oblasti. |
| --- | --- |

—

Doba trvání investice a možné budoucí následné investice jsou signálem trvalého zapojení společnosti v dané oblasti.

| 15. | Členským státům se zejména doporučuje, aby vycházely z hodnocení minulých režimů nebo opatření státní podpory, posouzení dopadů, která provedly orgány poskytující podporu, odborných posudků a jiných možných studií souvisejících s posuzovaným investičním projektem. Obchodní plán příjemce podpory může poskytnout informace o počtu vytvořených pracovních míst, vyplácených platech (zlepšení finanční situace domácností jako vedlejší účinek), objemu prodeje u místních výrobců, obratu vytvořeném investicí a případném přínosu pro region prostřednictvím dodatečných daňových výnosů. |
| --- | --- |

15.

Členským státům se zejména doporučuje, aby vycházely z hodnocení minulých režimů nebo opatření státní podpory, posouzení dopadů, která provedly orgány poskytující podporu, odborných posudků a jiných možných studií souvisejících s posuzovaným investičním projektem. Obchodní plán příjemce podpory může poskytnout informace o počtu vytvořených pracovních míst, vyplácených platech (zlepšení finanční situace domácností jako vedlejší účinek), objemu prodeje u místních výrobců, obratu vytvořeném investicí a případném přínosu pro region prostřednictvím dodatečných daňových výnosů.

| 16. | Popřípadě je nutno posoudit rovněž vztah mezi plánovaným investičním projektem a národním strategickým referenčním rámcem, jakož i vztah mezi projektem a operačními programy, které jsou spolufinancovány ze strukturálních fondů. V tomto ohledu by mohla Komise vzít v úvahu zejména kterékoliv rozhodnutí Komise týkající se daného opatření v kontextu analýzy velkých projektů v rámci strukturálních fondů nebo Fondu soudržnosti (11). Toto rozhodnutí je kromě jiných prvků založeno na „analýze nákladů a přínosů, včetně posouzení rizik a předpokládaného dopadu na dané odvětví a na socioekonomické situaci daného členského státu nebo regionu, a pokud je to možné a vhodné, ostatních regionů Společenství“. |
| --- | --- |

16.

Popřípadě je nutno posoudit rovněž vztah mezi plánovaným investičním projektem a národním strategickým referenčním rámcem, jakož i vztah mezi projektem a operačními programy, které jsou spolufinancovány ze strukturálních fondů. V tomto ohledu by mohla Komise vzít v úvahu zejména kterékoliv rozhodnutí Komise týkající se daného opatření v kontextu analýzy velkých projektů v rámci strukturálních fondů nebo Fondu soudržnosti (11). Toto rozhodnutí je kromě jiných prvků založeno na „analýze nákladů a přínosů, včetně posouzení rizik a předpokládaného dopadu na dané odvětví a na socioekonomické situaci daného členského státu nebo regionu, a pokud je to možné a vhodné, ostatních regionů Společenství“.

2.2   Vhodnost nástroje podpory

| 17. | Státní podpora v podobě podpory investic není jediným politickým nástrojem, který mají členské státy k dispozici pro podporu investic a tvorby pracovních míst ve znevýhodněných oblastech. Členské státy mohou využít obecná opatření jako rozvoj infrastruktury, zvýšení kvality vzdělávání a odborné přípravy, nebo zlepšení celkového podnikatelského prostředí. |
| --- | --- |

17.

Státní podpora v podobě podpory investic není jediným politickým nástrojem, který mají členské státy k dispozici pro podporu investic a tvorby pracovních míst ve znevýhodněných oblastech. Členské státy mohou využít obecná opatření jako rozvoj infrastruktury, zvýšení kvality vzdělávání a odborné přípravy, nebo zlepšení celkového podnikatelského prostředí.

| 18. | Opatření, u nichž členský stát zvážil i ostatní politické možnosti a u nichž byly zjištěny výhody plynoucí z použití selektivního nástroje, jakým je státní podpora, pro určitý podnik, se považují za vhodný nástroj. Komise vezme v úvahu zejména posouzení dopadů navrhovaného opatření, které členský stát případně provedl. |
| --- | --- |

18.

Opatření, u nichž členský stát zvážil i ostatní politické možnosti a u nichž byly zjištěny výhody plynoucí z použití selektivního nástroje, jakým je státní podpora, pro určitý podnik, se považují za vhodný nástroj. Komise vezme v úvahu zejména posouzení dopadů navrhovaného opatření, které členský stát případně provedl.

2.3   Pobídkový účinek

| 19. | Analýza pobídkového účinku opatření podpory je jedním z nejdůležitějších prvků v podrobném posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty. Komise posoudí, zda je navrhovaná podpora nezbytná k vytvoření „skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo“ (12). Toto posouzení se uskuteční na dvou úrovních: za prvé na obecné, procesní úrovni a za druhé na podrobnější ekonomické úrovni. |
| --- | --- |

19.

Analýza pobídkového účinku opatření podpory je jedním z nejdůležitějších prvků v podrobném posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty. Komise posoudí, zda je navrhovaná podpora nezbytná k vytvoření „skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo“ (12). Toto posouzení se uskuteční na dvou úrovních: za prvé na obecné, procesní úrovni a za druhé na podrobnější ekonomické úrovni.

| 20. | V odstavci 38 pokyny k regionální podpoře obsahují obecná kritéria pro formální posouzení pobídkového účinku regionální podpory. Tato kritéria se vztahují na veškerou regionální podporu, nikoli jen na regionální podporu pro velké investiční projekty. |
| --- | --- |

20.

V odstavci 38 pokyny k regionální podpoře obsahují obecná kritéria pro formální posouzení pobídkového účinku regionální podpory. Tato kritéria se vztahují na veškerou regionální podporu, nikoli jen na regionální podporu pro velké investiční projekty.

| 21. | V případě regionální podpory pro velké investiční projekty, na něž se vztahuje toto sdělení, Komise podrobně ověří, „zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici“ (13). Cílem tohoto podrobného posouzení je určit, zda podpora skutečně přispěje ke změně chování příjemce tak, aby ten v dotčeném regionu uskutečnil (další) investice. Existuje totiž mnoho přesvědčivých důvodů vedoucích společnost k tomu, aby se usadila v určitém regionu, a to i bez poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

21.

V případě regionální podpory pro velké investiční projekty, na něž se vztahuje toto sdělení, Komise podrobně ověří, „zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici“ (13). Cílem tohoto podrobného posouzení je určit, zda podpora skutečně přispěje ke změně chování příjemce tak, aby ten v dotčeném regionu uskutečnil (další) investice. Existuje totiž mnoho přesvědčivých důvodů vedoucích společnost k tomu, aby se usadila v určitém regionu, a to i bez poskytnutí podpory.

| 22. | S ohledem na cíl spravedlivého přístupu, který vyplývá z politiky soudržnosti, a přispívá-li podpora k dosažení tohoto cíle, lze pobídkový účinek prokázat ve dvou možných scénářích:






  1) | Podpora představuje pobídku pro přijetí kladného investičního rozhodnutí, jelikož v podporované oblasti se může uskutečnit investice, která by jinak nebyla pro podnik zisková v žádném místě (14). |
| --- | --- | --- |

22.

S ohledem na cíl spravedlivého přístupu, který vyplývá z politiky soudržnosti, a přispívá-li podpora k dosažení tohoto cíle, lze pobídkový účinek prokázat ve dvou možných scénářích:

1)

Podpora představuje pobídku pro přijetí kladného investičního rozhodnutí, jelikož v podporované oblasti se může uskutečnit investice, která by jinak nebyla pro podnik zisková v žádném místě (14).

| 2) | Podpora je pobídkou pro rozhodnutí o umístění plánované investice v daném regionu, spíše než někde jinde, jelikož vyrovnává čistá znevýhodnění a náklady spojené s umístěním v podporované oblasti. |
| --- | --- |

2)

Podpora je pobídkou pro rozhodnutí o umístění plánované investice v daném regionu, spíše než někde jinde, jelikož vyrovnává čistá znevýhodnění a náklady spojené s umístěním v podporované oblasti.

| 23. | Členský stát by měl Komisi prokázat existenci pobídkového účinku podpory. Musí předložit jednoznačné důkazy, že podpora účinným způsobem ovlivňuje výběr investice nebo volbu lokality. Bude třeba, aby upřesnil, který z výše uvedených scénářů se použije. Aby bylo možno provést důkladné posouzení, musí členský stát poskytnout nejen informace týkající se podporovaného projektu, ale i úplný popis opačného (kontrafaktuálního) scénáře, při kterém by členský stát příjemci neposkytl žádnou podporu. |
| --- | --- |

23.

Členský stát by měl Komisi prokázat existenci pobídkového účinku podpory. Musí předložit jednoznačné důkazy, že podpora účinným způsobem ovlivňuje výběr investice nebo volbu lokality. Bude třeba, aby upřesnil, který z výše uvedených scénářů se použije. Aby bylo možno provést důkladné posouzení, musí členský stát poskytnout nejen informace týkající se podporovaného projektu, ale i úplný popis opačného (kontrafaktuálního) scénáře, při kterém by členský stát příjemci neposkytl žádnou podporu.

| 24. | V případě prvního scénáře by členský stát mohl poskytnout důkaz o pobídkovém účinku podpory předložením dokumentů podniku, které prokazují, že bez podpory by investice nebyla zisková a že nebylo možno uvažovat o žádném jiném místě než dotyčné podporované oblasti. |
| --- | --- |

24.

V případě prvního scénáře by členský stát mohl poskytnout důkaz o pobídkovém účinku podpory předložením dokumentů podniku, které prokazují, že bez podpory by investice nebyla zisková a že nebylo možno uvažovat o žádném jiném místě než dotyčné podporované oblasti.

| 25. | V případě druhého scénáře by členský stát mohl poskytnout důkaz o pobídkovém účinku podpory tím, že předloží dokumenty podniku, které prokazují, že bylo provedeno srovnání nákladů a přínosů umístění investice v dotyčném podporovaném regionu a v alternativním regionu. Bude třeba, aby Komise považovala takovéto srovnávací scénáře za realistické. |
| --- | --- |

25.

V případě druhého scénáře by členský stát mohl poskytnout důkaz o pobídkovém účinku podpory tím, že předloží dokumenty podniku, které prokazují, že bylo provedeno srovnání nákladů a přínosů umístění investice v dotyčném podporovaném regionu a v alternativním regionu. Bude třeba, aby Komise považovala takovéto srovnávací scénáře za realistické.

| 26. | Členským státům se zejména doporučuje, aby vycházely z posouzení rizik (včetně posouzení specifického rizika spojeného s umístěním), finančních zpráv, interních obchodních plánů, odborných posudků a jiných studií souvisejících s posuzovaným investičním projektem. Při ověření pobídkového účinku by mohly být přínosné i dokumenty obsahující informace o prognózách poptávky, prognózách nákladů, finančních prognózách, dokumenty, které jsou předkládány investičnímu výboru a které rozvíjejí různé investiční scénáře, nebo dokumenty poskytnuté finančním trhům. |
| --- | --- |

26.

Členským státům se zejména doporučuje, aby vycházely z posouzení rizik (včetně posouzení specifického rizika spojeného s umístěním), finančních zpráv, interních obchodních plánů, odborných posudků a jiných studií souvisejících s posuzovaným investičním projektem. Při ověření pobídkového účinku by mohly být přínosné i dokumenty obsahující informace o prognózách poptávky, prognózách nákladů, finančních prognózách, dokumenty, které jsou předkládány investičnímu výboru a které rozvíjejí různé investiční scénáře, nebo dokumenty poskytnuté finančním trhům.

| 27. | V této souvislosti (a zejména v případě prvního scénáře) lze úroveň ziskovosti posoudit odkazem na metodiky, které se v dotyčném konkrétním výrobním odvětví běžně používají a které mohou zahrnovat: způsoby hodnocení čisté současné hodnoty projektu (NPV), míry vnitřní návratnosti (IRR) nebo návratnosti použitého kapitálu (ROCE). |
| --- | --- |

27.

V této souvislosti (a zejména v případě prvního scénáře) lze úroveň ziskovosti posoudit odkazem na metodiky, které se v dotyčném konkrétním výrobním odvětví běžně používají a které mohou zahrnovat: způsoby hodnocení čisté současné hodnoty projektu (NPV), míry vnitřní návratnosti (IRR) nebo návratnosti použitého kapitálu (ROCE).

| 28. | Pokud podpora nezmění chování příjemce v tom smyslu, že podnítí (další) investice v dotyčné podporované oblasti, není pobídkový účinek dostatečný k dosažení regionálního cíle. Jestliže podpora nemá pobídkový účinek k dosažení regionálního cíle, je možno takovou podporu považovat za volné peněžní prostředky pro podnik. Při podrobném posuzování regionální podpory pro velké investiční projekty proto podpora nebude povolena v případech, kdy se zdá, že by se stejná investice v dané oblasti uskutečnila i bez podpory. |
| --- | --- |

28.

Pokud podpora nezmění chování příjemce v tom smyslu, že podnítí (další) investice v dotyčné podporované oblasti, není pobídkový účinek dostatečný k dosažení regionálního cíle. Jestliže podpora nemá pobídkový účinek k dosažení regionálního cíle, je možno takovou podporu považovat za volné peněžní prostředky pro podnik. Při podrobném posuzování regionální podpory pro velké investiční projekty proto podpora nebude povolena v případech, kdy se zdá, že by se stejná investice v dané oblasti uskutečnila i bez podpory.

2.4   Přiměřenost podpory

| 29. | Aby byla regionální podpora přiměřená, musí být její výše a intenzita omezena na minimum, které je nezbytné pro uskutečnění investice v podporované oblasti. |
| --- | --- |

29.

Aby byla regionální podpora přiměřená, musí být její výše a intenzita omezena na minimum, které je nezbytné pro uskutečnění investice v podporované oblasti.

| 30. | Pokyny k regionální podpoře obecně zajišťují, aby regionální podpora byla přiměřená závažnosti problémů, jež mají vliv na podporované oblasti, a to uplatněním stropů regionální podpory obecně a automatickým, postupným snižováním těchto stropů regionální podpory u velkých investičních projektů (viz bod 1 a 3). |
| --- | --- |

30.

Pokyny k regionální podpoře obecně zajišťují, aby regionální podpora byla přiměřená závažnosti problémů, jež mají vliv na podporované oblasti, a to uplatněním stropů regionální podpory obecně a automatickým, postupným snižováním těchto stropů regionální podpory u velkých investičních projektů (viz bod 1 a 3).

| 31. | U případů regionální podpory, které vyžadují podrobné posouzení, je nezbytné podrobnější ověření této obecné zásady přiměřenosti obsažené v pokynech k regionální podpoře. |
| --- | --- |

31.

U případů regionální podpory, které vyžadují podrobné posouzení, je nezbytné podrobnější ověření této obecné zásady přiměřenosti obsažené v pokynech k regionální podpoře.

| 32. | V případě prvního scénáře se u investiční pobídky podpora zpravidla považuje za přiměřenou, je-li díky podpoře návratnost investice v souladu s běžnou mírou návratnosti, kterou podnik uplatňuje u jiných investičních projektů, s kapitálovými náklady celého podniku nebo návratností obvykle zaznamenanou v dotyčném výrobním odvětví. |
| --- | --- |

32.

V případě prvního scénáře se u investiční pobídky podpora zpravidla považuje za přiměřenou, je-li díky podpoře návratnost investice v souladu s běžnou mírou návratnosti, kterou podnik uplatňuje u jiných investičních projektů, s kapitálovými náklady celého podniku nebo návratností obvykle zaznamenanou v dotyčném výrobním odvětví.

| 33. | V případě druhého scénáře se u pobídky pro umístění podpora obvykle považuje za přiměřenou, je-li rovna rozdílu mezi čistými náklady podniku, který je příjemcem podpory, na investici v podporované oblasti a čistými náklady investice v jiném regionu/regionech. V úvahu je nutno vzít všechny tyto náklady a přínosy, včetně například správních nákladů, nákladů na dopravu, nákladů na vzdělávání, na něž se nevztahuje podpora na vzdělávání, a rovněž mzdových rozdílů. |
| --- | --- |

33.

V případě druhého scénáře se u pobídky pro umístění podpora obvykle považuje za přiměřenou, je-li rovna rozdílu mezi čistými náklady podniku, který je příjemcem podpory, na investici v podporované oblasti a čistými náklady investice v jiném regionu/regionech. V úvahu je nutno vzít všechny tyto náklady a přínosy, včetně například správních nákladů, nákladů na dopravu, nákladů na vzdělávání, na něž se nevztahuje podpora na vzdělávání, a rovněž mzdových rozdílů.

| 34. | Tyto čisté náklady, které se považují za náklady související s regionálními znevýhodněními, vedou k nižší ziskovosti investice. Z tohoto důvodu je možno použít k posouzení přiměřenosti podpory rovněž výpočty použité k analýze pobídkového účinku. |
| --- | --- |

34.

Tyto čisté náklady, které se považují za náklady související s regionálními znevýhodněními, vedou k nižší ziskovosti investice. Z tohoto důvodu je možno použít k posouzení přiměřenosti podpory rovněž výpočty použité k analýze pobídkového účinku.

| 35. | Členský stát musí prokázat přiměřenost na základě vhodné dokumentace, jako je ta, která je zmíněna v bodě 26. |
| --- | --- |

35.

Členský stát musí prokázat přiměřenost na základě vhodné dokumentace, jako je ta, která je zmíněna v bodě 26.

| 36. | Intenzita podpory nesmí být každopádně vyšší než stropy regionální podpory upravené mechanismem snižování, jak je stanoveno v pokynech k regionální podpoře. |
| --- | --- |

36.

Intenzita podpory nesmí být každopádně vyšší než stropy regionální podpory upravené mechanismem snižování, jak je stanoveno v pokynech k regionální podpoře.

3.   NEGATIVNÍ ÚČINKY PODPORY

| 37. | Aby mohla Komise posoudit podíly na trhu a případnou nadměrnou kapacitu na trhu nacházejícím se ve strukturálním úpadku, musí vymezit relevantní trh výrobku a relevantní zeměpisný trh. Relevantní trhy jsou již obvykle (15) vymezeny pro všechna opatření regionální podpory podléhající podrobnému posouzení. |
| --- | --- |

37.

Aby mohla Komise posoudit podíly na trhu a případnou nadměrnou kapacitu na trhu nacházejícím se ve strukturálním úpadku, musí vymezit relevantní trh výrobku a relevantní zeměpisný trh. Relevantní trhy jsou již obvykle (15) vymezeny pro všechna opatření regionální podpory podléhající podrobnému posouzení.

| 38. | V odstavci 68 pokynů k regionální podpoře jsou již stanoveny dva hlavní ukazatele možných negativních účinků vyplývajících z podpory, a to vysoké podíly na trhu a případná nadměrná kapacita na trhu nacházejícím se ve strukturálním úpadku. Tyto ukazatele souvisí se dvěmi teoriemi újmy v kontextu hospodářské soutěže, a to vytvořením tržní síly a vytvořením nebo zachováním neúčinných tržních struktur. K prvnímu posouzení těchto dvou ukazatelů dojde ještě před zahájením vyšetřovacího řízení. Aby se zajistily všechny prvky potřebné pro konečné ověření vyváženosti, budou oba ukazatele posouzeny i při podrobném posouzení. Třetím ukazatelem možných negativních účinků vyplývajících z podpory, který bude posouzen podrobně, je vliv podpory na obchod. Ačkoli se tyto tři ukazatele považují za hlavní negativní účinky, které mohou vyplývat z regionální podpory pro velké investiční projekty, Komise nevylučuje, že ve zvláštních případech mohou být důležité i jiné ukazatele. |
| --- | --- |

38.

V odstavci 68 pokynů k regionální podpoře jsou již stanoveny dva hlavní ukazatele možných negativních účinků vyplývajících z podpory, a to vysoké podíly na trhu a případná nadměrná kapacita na trhu nacházejícím se ve strukturálním úpadku. Tyto ukazatele souvisí se dvěmi teoriemi újmy v kontextu hospodářské soutěže, a to vytvořením tržní síly a vytvořením nebo zachováním neúčinných tržních struktur. K prvnímu posouzení těchto dvou ukazatelů dojde ještě před zahájením vyšetřovacího řízení. Aby se zajistily všechny prvky potřebné pro konečné ověření vyváženosti, budou oba ukazatele posouzeny i při podrobném posouzení. Třetím ukazatelem možných negativních účinků vyplývajících z podpory, který bude posouzen podrobně, je vliv podpory na obchod. Ačkoli se tyto tři ukazatele považují za hlavní negativní účinky, které mohou vyplývat z regionální podpory pro velké investiční projekty, Komise nevylučuje, že ve zvláštních případech mohou být důležité i jiné ukazatele.

| 39. | Komise bude klást zvláštní důraz na negativní účinky spojené s tržní silou a nadměrnou kapacitou v případě, poskytuje-li podpora pobídku ke změně investičního rozhodnutí, to znamená, že bez podpory by se investice neuskutečnila (první scénář pobídkového účinku). |
| --- | --- |

39.

Komise bude klást zvláštní důraz na negativní účinky spojené s tržní silou a nadměrnou kapacitou v případě, poskytuje-li podpora pobídku ke změně investičního rozhodnutí, to znamená, že bez podpory by se investice neuskutečnila (první scénář pobídkového účinku).

| 40. | Pokud však kontrafaktuální analýza naznačuje, že by se investice uskutečnila v každém případě, a to i bez podpory, ačkoli pravděpodobně na jiném místě (druhý scénář), a je-li podpora přiměřená, byly by možné signály narušení hospodářské soutěže, jako je vysoký podíl na trhu a zvýšení kapacity na nevýkonném trhu, v zásadě stejné bez ohledu na podporu. |
| --- | --- |

40.

Pokud však kontrafaktuální analýza naznačuje, že by se investice uskutečnila v každém případě, a to i bez podpory, ačkoli pravděpodobně na jiném místě (druhý scénář), a je-li podpora přiměřená, byly by možné signály narušení hospodářské soutěže, jako je vysoký podíl na trhu a zvýšení kapacity na nevýkonném trhu, v zásadě stejné bez ohledu na podporu.

3.1   Vytěsňování soukromých investic

3.1.1   Tržní síla

| 41. | Při určování optimální úrovně investic na trzích, kde je omezené množství aktérů (situace typická pro velké investiční projekty), zohledňuje každý podnik investice provedené jeho konkurenty. Pokud podpora určitý podnik podnítí, aby investoval více, konkurenti mohou reagovat snížením vlastních výdajů v této oblasti. V tomto případě vede podpora k vytěsňování soukromých investic. Jsou-li v důsledku toho tito konkurenti oslabeni či dokonce musí trh opustit, podpora narušuje hospodářskou soutěž. V tomto ohledu (jak bylo vysvětleno v odstavci 38) pokyny k regionální podpoře rozlišují mezi případy, kdy má příjemce podpory tržní sílu, a případy, kdy podpora vede k významnému zvýšení kapacity na upadajícím trhu. |
| --- | --- |

41.

Při určování optimální úrovně investic na trzích, kde je omezené množství aktérů (situace typická pro velké investiční projekty), zohledňuje každý podnik investice provedené jeho konkurenty. Pokud podpora určitý podnik podnítí, aby investoval více, konkurenti mohou reagovat snížením vlastních výdajů v této oblasti. V tomto případě vede podpora k vytěsňování soukromých investic. Jsou-li v důsledku toho tito konkurenti oslabeni či dokonce musí trh opustit, podpora narušuje hospodářskou soutěž. V tomto ohledu (jak bylo vysvětleno v odstavci 38) pokyny k regionální podpoře rozlišují mezi případy, kdy má příjemce podpory tržní sílu, a případy, kdy podpora vede k významnému zvýšení kapacity na upadajícím trhu.

| 42. | Obecně vzato je pravděpodobnější, že každá podpora příjemci na koncentrovaném trhu s větší pravděpodobností naruší hospodářskou soutěž, protože rozhodnutí každého podniku pravděpodobně příměji ovlivní jeho konkurenty. Tak tomu je zejména tehdy, je-li dotován dominantní účastník trhu. Pokud v důsledku podpory může příjemce zachovat nebo zvýšit svou tržní sílu (16), může mít regionální podpora pro velké investiční projekty odrazující účinek na investiční rozhodnutí konkurentů, a tím vést k narušení hospodářské soutěže. To by bylo na úkor spotřebitelů. Proto chce Komise omezit státní podporu pro podniky s tržní silou. |
| --- | --- |

42.

Obecně vzato je pravděpodobnější, že každá podpora příjemci na koncentrovaném trhu s větší pravděpodobností naruší hospodářskou soutěž, protože rozhodnutí každého podniku pravděpodobně příměji ovlivní jeho konkurenty. Tak tomu je zejména tehdy, je-li dotován dominantní účastník trhu. Pokud v důsledku podpory může příjemce zachovat nebo zvýšit svou tržní sílu (16), může mít regionální podpora pro velké investiční projekty odrazující účinek na investiční rozhodnutí konkurentů, a tím vést k narušení hospodářské soutěže. To by bylo na úkor spotřebitelů. Proto chce Komise omezit státní podporu pro podniky s tržní silou.

| 43. | U všech případů regionální podpory, které překračují prahovou hodnotu oznamovací povinnosti (odstavec 64 pokynů k regionální podpoře), musí Komise posoudit (odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře) podíl příjemce podpory (nebo skupiny, do níž náleží) na objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na relevantním trhu/trzích výrobků a na relevantním zeměpisném trhu/trzích. Podíly na trhu však mohou poskytnout jen předběžnou indikaci možných problémů. Při podrobném posouzení Komise proto v případě potřeby zohlední rovněž další faktory, včetně například struktury trhu tím, že přezkoumá koncentraci na trhu (17), možné překážky vstupu na trh (18), kupní sílu (19) a překážky pro opuštění trhu. |
| --- | --- |

43.

U všech případů regionální podpory, které překračují prahovou hodnotu oznamovací povinnosti (odstavec 64 pokynů k regionální podpoře), musí Komise posoudit (odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře) podíl příjemce podpory (nebo skupiny, do níž náleží) na objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na relevantním trhu/trzích výrobků a na relevantním zeměpisném trhu/trzích. Podíly na trhu však mohou poskytnout jen předběžnou indikaci možných problémů. Při podrobném posouzení Komise proto v případě potřeby zohlední rovněž další faktory, včetně například struktury trhu tím, že přezkoumá koncentraci na trhu (17), možné překážky vstupu na trh (18), kupní sílu (19) a překážky pro opuštění trhu.

| 44. | Komise přihlédne k podílům na trhu a ostatním souvisejícím faktorům před investicí a po ní (obvykle jeden rok před zahájením investice a rok poté, co bylo dosaženo plné výrobní kapacity). Při podrobném posuzování negativních účinků Komise vezme v úvahu skutečnost, že zatímco některé investiční projekty jsou realizovány během relativně krátkého období jednoho či dvou let, většina velkých investičních projektů trvá mnohem déle. Ve většině případů jsou proto nezbytné dlouhodobé analýzy vývoje trhů. Komise si je nicméně vědoma toho, že takovéto dlouhodobé analýzy jsou spíše spekulativní povahy, zejména v případě nestálých trhů nebo trhů procházejících rychlou technologickou změnou. Proto čím dlouhodobější a tudíž spekulativnější analýza je, tím menší význam bude přikládán možnému negativnímu účinku tržní síly nebo možnosti vyloučení ostatních soutěžitelů z trhu. |
| --- | --- |

44.

Komise přihlédne k podílům na trhu a ostatním souvisejícím faktorům před investicí a po ní (obvykle jeden rok před zahájením investice a rok poté, co bylo dosaženo plné výrobní kapacity). Při podrobném posuzování negativních účinků Komise vezme v úvahu skutečnost, že zatímco některé investiční projekty jsou realizovány během relativně krátkého období jednoho či dvou let, většina velkých investičních projektů trvá mnohem déle. Ve většině případů jsou proto nezbytné dlouhodobé analýzy vývoje trhů. Komise si je nicméně vědoma toho, že takovéto dlouhodobé analýzy jsou spíše spekulativní povahy, zejména v případě nestálých trhů nebo trhů procházejících rychlou technologickou změnou. Proto čím dlouhodobější a tudíž spekulativnější analýza je, tím menší význam bude přikládán možnému negativnímu účinku tržní síly nebo možnosti vyloučení ostatních soutěžitelů z trhu.

3.1.2   Vytvoření nebo zachování neúčinných tržních struktur

| 45. | Pokud jsou nevýkonné podniky nuceny trh opustit, je to známkou účinné hospodářské soutěže. V dlouhodobém horizontu tento proces podporuje technologický pokrok a účinné využívání omezených zdrojů v hospodářství. Avšak významné zvýšení kapacity v důsledku poskytnutí státní podpory na nedostatečně výkonném trhu by mohlo nepatřičně narušit hospodářskou soutěž, protože nadměrná kapacita by mohla vést ke stlačení ziskového rozpětí a ke snížení kapacity konkurentů či dokonce k jejich odchodu z trhu. To by mohlo vést k situaci, kdy soutěžitelé, kteří by jinak mohli na trhu zůstat, jsou z trhu v důsledku státní podpory vytlačeni. Podpora může rovněž bránit nízkonákladovým podnikům ve vstupu na trh a může oslabit motivaci soutěžitelů inovovat. To má za následek neúčinné tržní struktury, které z dlouhodobého hlediska poškozují i spotřebitele. |
| --- | --- |

45.

Pokud jsou nevýkonné podniky nuceny trh opustit, je to známkou účinné hospodářské soutěže. V dlouhodobém horizontu tento proces podporuje technologický pokrok a účinné využívání omezených zdrojů v hospodářství. Avšak významné zvýšení kapacity v důsledku poskytnutí státní podpory na nedostatečně výkonném trhu by mohlo nepatřičně narušit hospodářskou soutěž, protože nadměrná kapacita by mohla vést ke stlačení ziskového rozpětí a ke snížení kapacity konkurentů či dokonce k jejich odchodu z trhu. To by mohlo vést k situaci, kdy soutěžitelé, kteří by jinak mohli na trhu zůstat, jsou z trhu v důsledku státní podpory vytlačeni. Podpora může rovněž bránit nízkonákladovým podnikům ve vstupu na trh a může oslabit motivaci soutěžitelů inovovat. To má za následek neúčinné tržní struktury, které z dlouhodobého hlediska poškozují i spotřebitele.

| 46. | S cílem posoudit, zda podpora může vytvořit nebo zachovat neúčinné tržní struktury (jak bylo uvedeno výše), vezme Komise v úvahu dodatečnou výrobní kapacitu vytvořenou projektem a to, zda nejde o nedostatečně výkonný trh (20). Podle pokynů k regionální podpoře se dodatečná kapacita bude považovat za problémovou pouze tehdy, jestliže se vytvoří na nedostatečně výkonném trhu, a je-li dodatečná kapacita vyšší než 5 % dotyčného trhu. |
| --- | --- |

46.

S cílem posoudit, zda podpora může vytvořit nebo zachovat neúčinné tržní struktury (jak bylo uvedeno výše), vezme Komise v úvahu dodatečnou výrobní kapacitu vytvořenou projektem a to, zda nejde o nedostatečně výkonný trh (20). Podle pokynů k regionální podpoře se dodatečná kapacita bude považovat za problémovou pouze tehdy, jestliže se vytvoří na nedostatečně výkonném trhu, a je-li dodatečná kapacita vyšší než 5 % dotyčného trhu.

| 47. | Jelikož kapacita vytvořená na trhu v absolutním poklesu bude obvykle více narušovat hospodářskou soutěž než kapacita na trhu nacházejícím se v relativním poklesu, bude Komise rozlišovat případy, kdy je z dlouhodobého hlediska relevantní trh ve strukturálním poklesu (tj. vykazuje zápornou míru růstu), a případy, kdy je relevantní trh v relativním poklesu (tj. vykazuje kladnou míru růstu, která však nepřekračuje referenční hodnotu míry růstu (viz bod 48)). Pokud se kapacita vytvořená projektem nachází na trhu, který je strukturálně v absolutním poklesu, Komise ji bude v ověření vyváženosti považovat za negativní prvek, který se pravděpodobně nebude dát kompenzovat žádnými pozitivními prvky. Dlouhodobý přínos pro dotčený region je v takovémto případě rovněž nejistější. |
| --- | --- |

47.

Jelikož kapacita vytvořená na trhu v absolutním poklesu bude obvykle více narušovat hospodářskou soutěž než kapacita na trhu nacházejícím se v relativním poklesu, bude Komise rozlišovat případy, kdy je z dlouhodobého hlediska relevantní trh ve strukturálním poklesu (tj. vykazuje zápornou míru růstu), a případy, kdy je relevantní trh v relativním poklesu (tj. vykazuje kladnou míru růstu, která však nepřekračuje referenční hodnotu míry růstu (viz bod 48)). Pokud se kapacita vytvořená projektem nachází na trhu, který je strukturálně v absolutním poklesu, Komise ji bude v ověření vyváženosti považovat za negativní prvek, který se pravděpodobně nebude dát kompenzovat žádnými pozitivními prvky. Dlouhodobý přínos pro dotčený region je v takovémto případě rovněž nejistější.

| 48. | Nedostatečná výkonnost trhu se bude běžně měřit srovnáním s HDP v EHP za posledních pět let před zahájením projektu (referenční hodnota). Údaje o minulé výkonnosti jsou snadněji dostupné a jsou méně spekulativní než odhady do budoucnosti. Nicméně při podrobném posouzení může Komise vzít v úvahu rovněž očekávané budoucí trendy, neboť účinky zvýšené kapacity se projeví v letech následujících po investici. Ukazateli by mohly být předvídatelný budoucí růst dotyčného trhu a výsledné očekávané míry využití kapacity, jakož i pravděpodobný dopad zvýšení kapacity na konkurenty prostřednictvím účinků na ceny a zisková rozpětí. |
| --- | --- |

48.

Nedostatečná výkonnost trhu se bude běžně měřit srovnáním s HDP v EHP za posledních pět let před zahájením projektu (referenční hodnota). Údaje o minulé výkonnosti jsou snadněji dostupné a jsou méně spekulativní než odhady do budoucnosti. Nicméně při podrobném posouzení může Komise vzít v úvahu rovněž očekávané budoucí trendy, neboť účinky zvýšené kapacity se projeví v letech následujících po investici. Ukazateli by mohly být předvídatelný budoucí růst dotyčného trhu a výsledné očekávané míry využití kapacity, jakož i pravděpodobný dopad zvýšení kapacity na konkurenty prostřednictvím účinků na ceny a zisková rozpětí.

| 49. | Zkušenosti rovněž ukazují, že v určitých případech nemusí být posuzování růstu daného trhu výrobku v EHP vhodnou referenční hodnotou pro posouzení účinků podpory, zejména v případě, je-li trh považován za světový a pokud v EHP existuje pouze omezená výroba nebo spotřeba dotčených výrobků. V těchto případech Komise zvolí širší přístup ke zhodnocení dopadu podpory na tržní struktury se zřetelem zejména na její potenciál vytěsnit výrobce v EHP. |
| --- | --- |

49.

Zkušenosti rovněž ukazují, že v určitých případech nemusí být posuzování růstu daného trhu výrobku v EHP vhodnou referenční hodnotou pro posouzení účinků podpory, zejména v případě, je-li trh považován za světový a pokud v EHP existuje pouze omezená výroba nebo spotřeba dotčených výrobků. V těchto případech Komise zvolí širší přístup ke zhodnocení dopadu podpory na tržní struktury se zřetelem zejména na její potenciál vytěsnit výrobce v EHP.

3.2   Negativní účinky na obchod

| 50. | Jak je vysvětleno v bodu 2 pokynů k regionální podpoře, geografický charakter regionální podpory ji odlišuje od jiných forem horizontální podpory. Specifickým znakem regionální podpory je to, že má za cíl ovlivnit volbu investora, pokud jde o umístění investičních projektů. Pokud regionální podpora vyrovnává dodatečné náklady vyplývající z regionálních znevýhodnění a podporuje dodatečné investice v podporovaných oblastech, přispívá nejenom k rozvoji regionu, ale rovněž k soudržnosti a v konečném důsledku prospívá celému Společenství (21). Pokud se jedná o možné negativní účinky regionální podpory plynoucí z jejího umístění, jsou již do určité míry uznány a omezeny v pokynech k regionální podpoře a mapami regionální podpory, které vyčerpávajícím způsobem vymezují oblasti způsobilé pro regionální podporu s přihlédnutím k cílům spravedlivého přístupu a k cílům politiky soudržnosti a které určují způsobilé hodnoty intenzity podpory. Podpora nesmí být poskytnuta na přilákání investic mimo tyto oblasti. Při hodnocení velkých investičních projektů, na které se vztahují tyto pokyny, by Komise měla mít všechny informace nezbytné k posouzení, zda výsledkem státní podpory nebude podstatný úbytek pracovních míst ve stávajících lokalitách Společenství. |
| --- | --- |

50.

Jak je vysvětleno v bodu 2 pokynů k regionální podpoře, geografický charakter regionální podpory ji odlišuje od jiných forem horizontální podpory. Specifickým znakem regionální podpory je to, že má za cíl ovlivnit volbu investora, pokud jde o umístění investičních projektů. Pokud regionální podpora vyrovnává dodatečné náklady vyplývající z regionálních znevýhodnění a podporuje dodatečné investice v podporovaných oblastech, přispívá nejenom k rozvoji regionu, ale rovněž k soudržnosti a v konečném důsledku prospívá celému Společenství (21). Pokud se jedná o možné negativní účinky regionální podpory plynoucí z jejího umístění, jsou již do určité míry uznány a omezeny v pokynech k regionální podpoře a mapami regionální podpory, které vyčerpávajícím způsobem vymezují oblasti způsobilé pro regionální podporu s přihlédnutím k cílům spravedlivého přístupu a k cílům politiky soudržnosti a které určují způsobilé hodnoty intenzity podpory. Podpora nesmí být poskytnuta na přilákání investic mimo tyto oblasti. Při hodnocení velkých investičních projektů, na které se vztahují tyto pokyny, by Komise měla mít všechny informace nezbytné k posouzení, zda výsledkem státní podpory nebude podstatný úbytek pracovních míst ve stávajících lokalitách Společenství.

| 51. | Konkrétněji, pokud jsou investice zvyšující výrobní kapacitu uskutečnitelné jen díky státní podpoře, existuje zde riziko, že výroba nebo investice v jiných regionech Společenství mohou být negativně ovlivněny. To je zvláště pravděpodobné v případě, pokud zvýšení kapacity přesahuje růst trhu, což bude obecně případ velkých investičních projektů splňujících druhé kriterium článku 68 pokynů k regionální podpoře. Negativní účinky na obchod, které se vztahují ke ztrátě ekonomické aktivity v regionu ovlivněném touto podporou, mohou být pociťovány v podobě úbytku pracovních míst v dotyčném regionu, na úrovni subdodavatelů (22) a v podobě výsledné ztráty pozitivních externalit (jakými jsou například efekt seskupování, šíření znalostí, vzdělávání a odborná příprava). |
| --- | --- |

51.

Konkrétněji, pokud jsou investice zvyšující výrobní kapacitu uskutečnitelné jen díky státní podpoře, existuje zde riziko, že výroba nebo investice v jiných regionech Společenství mohou být negativně ovlivněny. To je zvláště pravděpodobné v případě, pokud zvýšení kapacity přesahuje růst trhu, což bude obecně případ velkých investičních projektů splňujících druhé kriterium článku 68 pokynů k regionální podpoře. Negativní účinky na obchod, které se vztahují ke ztrátě ekonomické aktivity v regionu ovlivněném touto podporou, mohou být pociťovány v podobě úbytku pracovních míst v dotyčném regionu, na úrovni subdodavatelů (22) a v podobě výsledné ztráty pozitivních externalit (jakými jsou například efekt seskupování, šíření znalostí, vzdělávání a odborná příprava).

4.   VYVÁŽENOST ÚČINKŮ PODPORY

| 52. | Poté, co Komise určí, že podpora je nezbytná jako pobídka k uskutečnění investice v dotyčném regionu, posoudí vyváženost pozitivních účinků regionální investiční podpory pro velký investiční projekt a jejích negativních účinků. Pečlivě budou zváženy celkové účinky podpory na soudržnost v rámci Společenství. Komise nebude používat kritéria uvedená v tomto sdělení mechanicky, nýbrž provede celkové posouzení jejich relativního významu. Při tomto posouzení vyváženosti není žádný jednotlivý prvek určující a žádný soubor prvků nelze sám o sobě považovat za dostatečný k tomu, aby zajistil slučitelnost podpory. |
| --- | --- |

52.

Poté, co Komise určí, že podpora je nezbytná jako pobídka k uskutečnění investice v dotyčném regionu, posoudí vyváženost pozitivních účinků regionální investiční podpory pro velký investiční projekt a jejích negativních účinků. Pečlivě budou zváženy celkové účinky podpory na soudržnost v rámci Společenství. Komise nebude používat kritéria uvedená v tomto sdělení mechanicky, nýbrž provede celkové posouzení jejich relativního významu. Při tomto posouzení vyváženosti není žádný jednotlivý prvek určující a žádný soubor prvků nelze sám o sobě považovat za dostatečný k tomu, aby zajistil slučitelnost podpory.

| 53. | Komise má především za to, že přilákání investice do chudšího regionu (vymezeného vyšším stropem regionální podpory) je pro soudržnost v rámci Společenství prospěšnější, než kdyby se tatáž investice umístila v regionu, který je ve výhodnějším postavení. Proto podle druhého scénáře, kdy je nutno poskytnout důkaz týkající se alternativního umístění, bude hodnocení, že bez podpory by investice byla umístěna do chudšího regionu (více regionálních znevýhodnění – vyšší maximální intenzita regionální podpory) nebo do regionu, který se považuje za region se stejnými regionálními znevýhodněními jako cílový region (stejná maximální intenzita regionální podpory), představovat v celkovém posouzení vyváženosti negativní prvek, který pravděpodobně nebude kompenzován žádnými pozitivními prvky, jelikož je v rozporu se samotným opodstatněním regionální podpory. Na druhé straně u kladných účinků regionální podpory, která pouze kompenzuje rozdíl v čistých nákladech v porovnání s jiným investičním umístěním v rozvinutější oblasti (a tak vedle požadavků „kladného účinku“ ohledně cíle, vhodnosti a pobídkového účinku, splňuje výše uvedený test přiměřenosti), se bude podle posouzení vyváženosti mít zpravidla za to, že převažují negativní účinky alternativního umístění nové investice. |
| --- | --- |

53.

Komise má především za to, že přilákání investice do chudšího regionu (vymezeného vyšším stropem regionální podpory) je pro soudržnost v rámci Společenství prospěšnější, než kdyby se tatáž investice umístila v regionu, který je ve výhodnějším postavení. Proto podle druhého scénáře, kdy je nutno poskytnout důkaz týkající se alternativního umístění, bude hodnocení, že bez podpory by investice byla umístěna do chudšího regionu (více regionálních znevýhodnění – vyšší maximální intenzita regionální podpory) nebo do regionu, který se považuje za region se stejnými regionálními znevýhodněními jako cílový region (stejná maximální intenzita regionální podpory), představovat v celkovém posouzení vyváženosti negativní prvek, který pravděpodobně nebude kompenzován žádnými pozitivními prvky, jelikož je v rozporu se samotným opodstatněním regionální podpory. Na druhé straně u kladných účinků regionální podpory, která pouze kompenzuje rozdíl v čistých nákladech v porovnání s jiným investičním umístěním v rozvinutější oblasti (a tak vedle požadavků „kladného účinku“ ohledně cíle, vhodnosti a pobídkového účinku, splňuje výše uvedený test přiměřenosti), se bude podle posouzení vyváženosti mít zpravidla za to, že převažují negativní účinky alternativního umístění nové investice.

| 54. | Nicméně, pokud zde existuje důvěryhodný důkaz, že státní podpora bude mít za následek podstatný úbytek pracovních míst ve stávajících umístěních uvnitř Evropské unie, které by jinak byly pravděpodobně ve střednědobém horizontu zachovány, budou sociální a hospodářské účinky na toto stávající umístění zohledněny při posouzení vyváženosti. |
| --- | --- |

54.

Nicméně, pokud zde existuje důvěryhodný důkaz, že státní podpora bude mít za následek podstatný úbytek pracovních míst ve stávajících umístěních uvnitř Evropské unie, které by jinak byly pravděpodobně ve střednědobém horizontu zachovány, budou sociální a hospodářské účinky na toto stávající umístění zohledněny při posouzení vyváženosti.

| 55. | Komise může na základě formálního vyšetřovacího řízení podle článku 6 nařízení (ES) č. 659/1999 ukončit řízení rozhodnutím podle článku 7 zmíněného nařízení. |
| --- | --- |

55.

Komise může na základě formálního vyšetřovacího řízení podle článku 6 nařízení (ES) č. 659/1999 ukončit řízení rozhodnutím podle článku 7 zmíněného nařízení.

| 56. | Komise může rozhodnout, že podporu schválí, připojí k ní určité podmínky nebo ji zakáže (23). Pokud přijme podmínečné rozhodnutí podle čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení, může připojit podmínky s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže a zajistit přiměřenost. Zejména může snížit oznámenou výši podpory nebo intenzitu podpory na úroveň, která je považována za přiměřenou a tudíž slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

56.

Komise může rozhodnout, že podporu schválí, připojí k ní určité podmínky nebo ji zakáže (23). Pokud přijme podmínečné rozhodnutí podle čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení, může připojit podmínky s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže a zajistit přiměřenost. Zejména může snížit oznámenou výši podpory nebo intenzitu podpory na úroveň, která je považována za přiměřenou a tudíž slučitelnou se společným trhem.

---

(1)  Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

(2)  http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.html

(3)  Jak vyplývá z definice v bodu 60 a poznámek pod čarou 54 a 55 pokynů k regionální podpoře.

(4)  Viz oddíl 4.3 pokynů k regionální podpoře.

(5)  Viz odstavec 67 pokynů k regionální podpoře.

(6)  Viz odstavec 64 pokynů k regionální podpoře.

(7)  Viz. odstavec 24 víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům z roku 2002 (Úř. věst. C 70, 19.3.2002, s. 8 ve znění Úř. věst. C 263, 1.11.2003, s. 3).

(8)  Viz odstavec 68 pokynů k regionální podpoře.

(9)  Viz odstavce 11 a 20 Akčního plánu pro státní podpory (KOM(2005) 107 v konečném znění).

(10)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

(11)  Viz oddíl 2 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25).

(12)  Viz odstavec 38 pokynů k regionální podpoře.

(13)  Viz odstavec 68 pokynů k regionální podpoře.

(14)  Takové investice mohou vytvořit podmínky umožňující další investice, jež jsou schopny přežít bez dodatečné podpory.

(15)  Pokud přetrvávají pochybnosti, co se týká vhodného vymezení relevantních trhů, Komise je vyjádří v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

(16)  Tržní síla je schopnost po podstatné časové období ovlivňovat tržní ceny, výrobu, sortiment nebo kvalitu zboží a služeb nebo jiné parametry hospodářské soutěže na trhu.

(17)  Za tímto účelem může Komise uvážit Herfindahl-Hirschmanův index (HHI). Tento index poskytuje základní analýzu tržní struktury. Na trhu s malým počtem aktérů, kdy několik z nich má relativně vysoký podíl na trhu, bude vysoký podíl příjemce podpory na trhu vyvolávat pravděpodobně menší obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží.

(18)  K těmto překážkám vstupu na trh patří právní překážky (zejména práva duševního vlastnictví), úspory z rozsahu a ze sortimentu, překážky v přístupu k sítím a infrastruktuře. Pokud se podpora týká trhu, na němž je příjemce podpory dlouhodobě etablovaným subjektem, mohou možné překážky vstupu na trh zvýšit potenciální tržní sílu příjemce podpory, a tudíž případné negativní účinky této tržní síly.

(19)  Pokud na trhu existují kupující, kteří mají silné postavení, je méně pravděpodobné, že příjemce podpory může zvýšit ceny vůči těmto kupujícím se silným postavením.

(20)  V této souvislosti se trh považuje za „nedostatečně výkonný“, jestliže jeho průměrná roční míra růstu v referenčním období nepřesáhne tempo růstu HDP v EHP.

(21)  Zejména dodatečná činnost nebo zvýšená životní úroveň v podporované oblasti může zvýšit poptávku po výrobcích a službách pocházejících z jiných částí Společenství.

(22)  Zejména pokud působí na místních trzích regionu.

(23)  Je-li podpora udělena na základě stávajícího režimu regionální podpory, je však třeba poznamenat, že členskému státu zůstává možnost udělit takovouto podporu do výše, která odpovídá maximální přípustné částce, kterou může podle platných pravidel dostat investice se způsobilými výdaji ve výši 100 milionů EUR.

---

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/11

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 223/03

Dne 4. září 2009 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5582. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5582. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/11

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 223/04

Dne 24. července 2009 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5518. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5518. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/12

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 223/05

Dne 21. srpna 2009 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5585. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5585. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/12

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 223/06

Dne 3. září 2009 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v italštině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5609. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5609. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/13

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

15. září 2009

2009/C 223/07

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4611 |
| JPY | japonský jen | 133,26 |
| DKK | dánská koruna | 7,4430 |
| GBP | britská libra | 0,88690 |
| SEK | švédská koruna | 10,2438 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5162 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,6390 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,351 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 272,02 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7023 |
| PLN | polský zlotý | 4,1635 |
| RON | rumunský lei | 4,2678 |
| TRY | turecká lira | 2,1781 |
| AUD | australský dolar | 1,7014 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5869 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,3235 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0883 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0796 |
| KRW | jihokorejský won | 1 780,25 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,8246 |
| CNY | čínský juan | 9,9777 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3252 |
| IDR | indonéská rupie | 14 502,11 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,1175 |
| PHP | filipínské peso | 70,622 |
| RUB | ruský rubl | 45,0950 |
| THB | thajský baht | 49,524 |
| BRL | brazilský real | 2,6464 |
| MXN | mexické peso | 19,4908 |
| INR | indická rupie | 71,0680 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4611

JPY

japonský jen

133,26

DKK

dánská koruna

7,4430

GBP

britská libra

0,88690

SEK

švédská koruna

10,2438

CHF

švýcarský frank

1,5162

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,6390

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,351

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

272,02

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7023

PLN

polský zlotý

4,1635

RON

rumunský lei

4,2678

TRY

turecká lira

2,1781

AUD

australský dolar

1,7014

CAD

kanadský dolar

1,5869

HKD

hongkongský dolar

11,3235

NZD

novozélandský dolar

2,0883

SGD

singapurský dolar

2,0796

KRW

jihokorejský won

1 780,25

ZAR

jihoafrický rand

10,8246

CNY

čínský juan

9,9777

HRK

chorvatská kuna

7,3252

IDR

indonéská rupie

14 502,11

MYR

malajsijský ringgit

5,1175

PHP

filipínské peso

70,622

RUB

ruský rubl

45,0950

THB

thajský baht

49,524

BRL

brazilský real

2,6464

MXN

mexické peso

19,4908

INR

indická rupie

71,0680

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Komise

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/14

---

Odborné vzdělávání soudců jednotlivých států v oblasti právních předpisů ES upravujících hospodářskou soutěž a soudní spolupráce mezi soudci jednotlivých států

2009/C 223/08

Nová výzva k předkládání návrhů na odborné vzdělávání soudců jednotlivých států v oblasti právních předpisů ES upravujících hospodářskou soutěž a soudní spolupráce mezi soudci jednotlivých států byla publikována na webových stránkách:

http://ec.europa.eu/dgs/competition/proposals2/

Lhůta k podání přihlášek je: 13. listopadu 2009

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/15

---

STÁTNÍ PODPORA – FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA

Státní podpora C 4/09 (ex N 679/97) – Změna režimu podpory rozhlasového vysílání

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

2009/C 223/09

Dopisem ze dne 11. února 2009 uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

Zúčastněné strany mohou podat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu:

| European Comission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| SPA 3 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |
| E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Comission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

SPA 3 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Tyto připomínky budou sděleny Francouzské republice. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

1.   POSTUP

Dopisem stálého zastoupení Francie u Evropské unie ze dne 2. října 1997, zaevidovaným následujícího dne, oznámila francouzská vláda podle čl. 93 odst. 3 Smlouvy o ES (nyní čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES) návrh nařízení, jehož cílem je pozměnit režim podpory rozhlasového vysílání zavedený nařízením 92-1053 ze dne 30. září 1992.

Dopisem ze dne 10. listopadu 1997 (SG(97) D/9265) Komise informovala Francouzskou republiku o svém rozhodnutí nevznášet námitky proti oznámeným změnám režimu. Toto rozhodnutí bylo účinné až do přijetí rozhodnutí Komise ze dne 28. července 2003 o opatření podpory č. NN 42/03 (ex N 752/02), kterým byl návrh zákona, jehož cílem bylo pozměnit režim podpory rozhlasového vysílání schválený rozhodnutím ze dne 10. listopadu 1997, prohlášen za slučitelný se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

Soudní dvůr Evropských společenství prohlásil rozsudkem ze dne 22. prosince 2008 (věc C-333/07 Régie Networks, dosud nezveřejněno ve Sbírce rozhodnutí) rozhodnutí Komise ze dne 10. listopadu 1997 za neplatné. Třetí strany jsou vyzvány, aby věnovaly pozornost odůvodnění tohoto rozsudku.

2.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

2.1   Příjemci režimu podpory

Návrh oznámený francouzskými orgány zavádí režim podpory podle článku 80 zákona č. 86-1067 ze dne 30. září 1986 o svobodě sdělovacích prostředků, ve znění článku 25 zákona 89-25 ze dne 17. ledna 1989 a článku 27 zákona 90-1170 ze dne 29. prosince 1990, který stanoví:

„Provozovatelům rozhlasového vysílání, jejichž podnikatelské příjmy z vysílání reklamní nebo sponzorské povahy nedosahují 20 % jejich celkového obratu, bude za podmínek stanovených nařízením Conseil d’État (Státní rady) poskytnuta podpora.“

2.2   Způsob financování režimu podpory

Způsob financování režimu podpory

Článkem 1 návrhu oznámeného francouzskými orgány, který se stal nařízením č. 97-1263 ze dne 29. prosince 1997 (JORF ze dne 30. prosince 1997, s. 19194), byl zaveden parafiskální poplatek ve prospěch Fondu na podporu rozhlasového vysílání.

Článek 2 návrhu nařízení stanoví, že se poplatek vyměřuje z částek placených inzerenty za šíření jejich reklamních sdělení určených pro francouzské území. Tento poplatek odvádějí subjekty zodpovědné za uvádění reklamy na trh. Částky placené stanicím vysílajícím z jiných členských států, než je Francie, jsou tudíž zdanitelné.

3.   FÁZE PŘEDBĚŽNÉHO HODNOCENÍ VE VĚCI OZNÁMENÉ PODPORY

FÁZE PŘEDBĚŽNÉHO HODNOCENÍ VE VĚCI OZNÁMENÉ PODPORY

3.1   Existence podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

Existence podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

Režim podpory je financován z prostředků pocházejících z odvodů parafiskálního poplatku, který je stanoven v právních předpisech a vybírán daňovou správou, jež jsou tudíž veřejnými zdroji francouzského státu.

Režim podpory upřednostňuje pouze provozovatele rozhlasového vysílání. Příjemci režimu podpory jsou poskytovatelé služeb, jejichž reklamní zdroje nedosahují 20 % jejich celkového obratu. Tito provozovatelé jsou konkurenty, pokud jde o příjmy z reklam a upoutání posluchačů, a to zejména vzhledem k ostatním provozovatelům rozhlasového vysílání na území Francie. Výměny mezi členskými státy mohou být oznámeným režimem podpory ovlivněny.

Pokud se na režim podpory rozhlasového vysílání, který je předmětem oznámení francouzských orgánů, vztahují ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, bude muset Komise provést analýzu jeho slučitelnosti se společným trhem.

3.2   Slučitelnost podpory ve smyslu čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES

Slučitelnost podpory ve smyslu čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES

Režim podpory má za úkol podporovat pluralitu stanic poskytujících rozhlasové služby. Zaměřuje se tak na zabezpečení plurality médií na území Francie, což je oprávněným obecným hospodářským cílem. Oblast podpory pro příjemce by tak mohla být posouzena se zřetelem k podmínkám uvedeným v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

Způsob financování režimu podpory prostřednictvím dotyčného parafiskálního poplatku je nicméně nedílnou součástí opatření, což mimo jiné uvedl Soudní dvůr v rozsudku Régie Networks (body 99 až 112). Z toho vyplývá, že při přezkumu slučitelnosti režimu podpory se společným trhem musí Komise zmíněný poplatek zohlednit.

Régie Networks

V tomto ohledu se uvedený poplatek z uvedení reklamy na trh zdá být v rozporu s obecnou zásadou, která byla pravidelně potvrzována Komisí a kterou potvrdil také Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 25. června 1970, Francie v. Komise (47/69, Sb. rozh., s. 487), podle něhož nesmí dovezené produkty a služby podléhat jakémukoli parafiskálnímu poplatku určenému k financování režimu podpory, jehož příjemci jsou pouze vnitrostátní podniky, jak uvedl Soudní dvůr v rozsudku Régie Networks (bod 115).

Francie v. Komise

Régie Networks

Za těchto podmínek a v tomto stadiu má Komise obavy ohledně slučitelnosti oznámeného režimu podpory se společným trhem, zejména slučitelnosti s kritérii uvedenými v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Komise poznamenává, že v případě protiprávního způsobu financování by se stal celý režim podpory protiprávním, a to již od samého počátku.

V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (1) může být po příjemci požadováno vrácení jakékoli protiprávní podpory.

1

ZNĚNÍ DOPISU

„Par la présente, la Commission européenne a l’honneur d’informer la République française qu’après avoir examiné les informations fournies par vos autorités, elle a décidé d’ouvrir la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

Par lettre du 2 octobre 1997 de la Représentation Permanente de la France auprès de l'Union européenne, enregistrée le lendemain, le gouvernement français a notifié au titre de l'article 93, paragraphe 3 du Traité CE — devenu depuis l'article 88, paragraphe 3 du Traité CE — un projet de décret visant à modifier le régime d'aide à l'expression radiophonique qui avait été mis en place par le décret 92-1053 du 30 septembre 1992.

Par lettre du 10 novembre 1997 [SG(97) D/9265], la Commission a informé la République française de sa décision de ne pas soulever d'objection aux modifications du régime, telles que notifiées. Cette décision a produit ses effets jusqu'à la décision de la Commission en date du 28 juillet 2003, relative à la mesure d'aide NN 42/03 (ex N 752/02) qui a déclaré compatible avec le marché commun au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE, le projet de loi visant à modifier le régime d'aides à l'expression radiophonique ayant été approuvé par la décision du 10 novembre 1997.

Par son arrêt du 22 décembre 2008 (affaire C-333/07 Régie Networks, non encore publié au recueil), la Cour de Justice des Communautés européennes a déclaré invalide la décision de la Commission du 10 novembre 1997.

La déclaration d'invalidité de la Cour amène la Commission à prendre toutes les mesures nécessaires pour remédier à l'illégalité constatée et donc à réexaminer les informations ci-dessus fournies par les autorités françaises.

2.   DESCRIPTION DÉTAILLÉE DE L’AIDE

2.1.   Bénéficiaires du régime d'aides

Le projet notifié par les autorités françaises met en application le régime d'aides prévu à l’article 80 de la loi no 86-1067, du 30 septembre 1986, relative à la liberté de communication, tel que modifié par les articles 25 de la loi no 89-25, du 17 janvier 1989, et 27 de la loi no 90-1170, du 29 décembre 1990, qui dispose:

«Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total bénéficient d’une aide selon les modalités fixées par décret en Conseil d’État.

Le financement de cette aide est assuré par un prélèvement sur les ressources provenant de la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

La rémunération perçue par les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne lors de la diffusion de messages destinés à soutenir des actions collectives ou d’intérêt général n’est pas prise en compte pour la détermination du seuil visé à l’alinéa 1er du présent article».

2.2.   Mode de financement du régime d'aides

Mode de financement du régime d'aides

Pour ce qui est du volet financement du régime d'aides, l'article 1 du projet notifié par les autorités françaises le 2 Octobre 1997, qui est devenu le décret no 97-1263, du 29 décembre 1997, portant création d’une taxe parafiscale au profit d’un fonds de soutien à l’expression radiophonique (JORF du 30 décembre 1997, p. 19194), dispose:

o

«Il est institué, à compter du 1er janvier 1998 et pour une durée de cinq ans, une taxe parafiscale sur la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision [(ci-après la “taxe sur les régies publicitaires”)] destinée à financer un fonds d’aide aux titulaires d’une autorisation de service de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Cette taxe a pour objet de favoriser l’expression radiophonique.»

er

L’article 2 de du projet de décret dispose:

«La taxe est assise sur les sommes, hors commission d’agence et hors taxe sur la valeur ajoutée, payées par les annonceurs pour la diffusion de leurs messages publicitaires à destination du territoire français.

Elle est due par les personnes qui assurent la régie de ces messages publicitaires.

Un arrêté conjoint des ministres chargés du budget et de la communication fixe le tarif d’imposition par paliers de recettes trimestrielles perçues par les régies assujetties dans les limites suivantes:

[...]»

L’article 4 de ce même projet de décret prévoit que cette taxe est assise, liquidée et recouvrée par la direction générale des impôts pour le compte du Fonds de soutien à l’expression radiophonique selon les mêmes règles, garanties et sanctions que celles qui sont prévues pour la taxe sur la valeur ajoutée.

3.   EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

3.1.   Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

L’article 87, paragraphe 1 du traité CE dispose que:

«Sauf dérogations prévues par le présent traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions».

Ces conditions d'application sont examinées ci-après.

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Le régime d'aides est financé au moyen de ressources provenant d'une taxe parafiscale prévue par des dispositions législatives et règlementaires et perçue par l'administration fiscale, qui grève la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

Les aides sont donc accordées au moyen de ressources publiques de l'État français.

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

Le régime d'aides favorise uniquement la prestation de services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne. Les bénéficiaires du régime d'aides sont des prestataires de tels services dont les ressources publicitaires sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Ces services sont en situation de concurrence quant à la captation d'audience et de recettes publicitaires, notamment avec d'autres services de radiodiffusion sonore sur le territoire français dont les ressources commerciales dépassent ce seuil et qui, eux, ne bénéficient pas du soutient publique au titre du régime d'aides.

Les aides en question faussent donc ou, à tout le moins, menacent de fausser la concurrence entre ces deux catégories de prestataires de services.

Affectation des échanges entre États membres

Affectation des échanges entre États membres

Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne émis à partir du territoire français, notamment par les bénéficiaires du régime d'aides, peuvent être captés dans d'autres États membres, fût-ce seulement dans des zones transfrontalières. De même, il apparaît que la taxe parafiscale prévue par les dispositions législatives et règlementaires notifiées grève aussi les ressources publicitaires de services prestés à partir d'autres États membres vers le territoire français.

Il en résulte que les échanges entre États membres sont ou risquent d'être affectés par le régime d'aides notifié.

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Dans ces conditions, à ce stade et sous réserve des observations de la France et des tiers intéressés, la Commission estime que le régime d'aide à l'expression radiophonique objet de la notification des autorités françaises tombe sous le coup des dispositions prévues par l'article 87, paragraphe 1 du traité CE. Pour autant que cette mesure constitue une aide d'État, la Commission se doit d'analyser sa compatibilité avec le marché commun.

3.2.   Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

De par son objet et son champ d'application, la mesure d'aide notifiée ne satisfait manifestement pas aux dérogations prévues dans le paragraphe 2 de l'article 87 du traité CE ni dans les alinéas a) et b) du paragraphe 3 dudit article.

De par son but de favoriser la pluralité des stations prestant des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne sur le territoire français, notamment en soutenant celles dont les ressources publicitaires sont les plus faibles, le régime d'aide vise à garantir la pluralité des médias sur le territoire français, qui est un objectif économique général légitime. Ainsi, l'examen du volet d'aide aux bénéficiaires pourrait être fait au regard des conditions énoncées dans l'alinéa c) du paragraphe 3 de l'article 87 du traité CE. Celui-ci dispose que: «Peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun: (...) les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun (...)».

Toutefois, il ressort de l'examen de l'information fournie par les autorités françaises que le mode de financement du régime d'aides au moyen de la taxe parafiscale en question fait partie intégrante de la mesure, comme l'a constaté par ailleurs la Cour dans son arrêt Régie Networks (points 99 à 112).

En effet, ainsi qu'elle a pu le rappeler dans son arrêt Régie Networks (point 89): «la Cour a jugé que le mode de financement d’une aide peut rendre l’ensemble du régime d’aides qu’il sert à financer incompatible avec le marché commun. Dès lors, l’examen d’une aide ne saurait être séparé des effets de son mode de financement. Tout au contraire, l’examen d’une mesure d’aide par la Commission doit nécessairement aussi prendre en considération le mode de financement de l’aide dans le cas où ce dernier fait partie intégrante de la mesure (voir en ce sens, notamment, arrêts van Calster e.a., précité, point 49, ainsi que du 15 juillet 2004, Pearle e.a., C-345/02, Rec. p. I7139, point 29)».

Régie Networks

Il en résulte que la Commission se doit de prendre en considération ladite taxe lors de son examen de la compatibilité du régime d'aides avec le marché commun. A cet égard, la taxe sur les régies publicitaires en cause apparaît contraire au principe général, régulièrement réaffirmé par la Commission et confirmé par la Cour dans son arrêt du 25 juin 1970, France/Commission (47/69, Rec. p. 487), selon lequel les produits ou services importés doivent être exonérés de toute taxe parafiscale destinée à financer un régime d’aides dont seules bénéficient des entreprises nationales, comme l'a constaté la Cour dans son arrêt Régie Networks (point 115).

Régie Networks

La Commission considère à ce stade que la non exonération des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne prestés en France à partir de stations sises dans d'autres États membres et qui ne peuvent en aucun cas prétendre bénéficier des aides octroyées au titre du régime notifié altère les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Quand bien même le but général du volet d'aide aux bénéficiaires visé par le régime notifié est légitime et pourrait être déclaré compatible avec le marché commun, il en est tout autrement du mode de financement du régime, qui n'est pas dissociable de celui-là dans l'examen de la compatibilité.

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Dans ces conditions, à ce stade, la Commission a des doutes quant à la compatibilité avec le marché commun du régime d'aides notifié, notamment à l'aune des critères énoncés dans l'article 87, paragraphe 3, alinéa c) CE. La Commission note qu'une illégalité du mode de financement entacherait d'illégalité ab initio le régime d'aides.

ab initio

4.   CONCLUSION

CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes sérieux que la mesure en cause soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l’évaluation des mesures dans un délai d’un mois à compter de la date de réception de la présente.

La Commission rappelle à la France que toute aide incompatible pourra faire l’objet d’une récupération auprès de son bénéficiaire.

La Commission invite la République française à lui transmettre ses observations, notamment sur les aspects suivants:

| — | Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002.

| — | Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002.

| — | Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres. |
| --- | --- |

—

Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres.

| — | Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE. |
| --- | --- |

—

Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE.

| — | Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission. |
| --- | --- |

—

Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission.

Par la présente, la Commission avise la France qu’elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l’Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l’AELE signataires de l’accord EEE par la publication d’une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l’autorité de surveillance de l’AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d’un mois à compter de la date de cette publication.“

Journal officiel de l’Union européenne

---

(1)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

---

JINÉ AKTY

Komise

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/20

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2009/C 223/10

Tímto zveřejněním se přiznává právo vznést námitku proti žádosti o změnu podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet oznámení námitky do 6 měsíců po datu zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„HOPFEN AUS DER HALLERTAU“

č. ES DE-PGI-005-0529-14.03.2006

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresa: | Mohrenstraße 37 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Název:

Bundesministerium der Justiz

Adresa:

Mohrenstraße 37

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 3020259333

Fax

+49 3020258251

E-mail:

—

2.   Skupina:

| Název: | Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V. |
| --- | --- |
| Adresa: | Kellerstraße 1 |
| 85283 Wolnzach |
| DEUTSCHLAND |

Název:

Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V.

Adresa:

Kellerstraße 1

85283 Wolnzach

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8442957200

Fax

+49 8442957270

E-mail:

info@deutscher-hopfen.de

Složení:

producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3   Typ produktu:

| Chmel, třída 1.8: | Ostatní produkty přílohy I Smlouvy |
| --- | --- |

Chmel, třída 1.8:

Ostatní produkty přílohy I Smlouvy

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název:

„Hopfen aus der Hallertau“

4.2   Popis:

| | Botanické určení:
  Chmel patří k čeledi konopovitých (cannabinaceae) a řádu kopřivovitých (urticeae). Je to dvoudomá rostlina, tzn. že jedna rostlina má buď samčí, nebo samičí květy. Pouze samičí rostliny vytvářejí tzv. chmelové šištice (Lupuli strobulus), které jsou v Německu lidově označovány rovněž jako Hopfendolde nebo Trolle. |
| --- | --- |

Botanické určení:

Chmel patří k čeledi konopovitých (cannabinaceae) a řádu kopřivovitých (urticeae). Je to dvoudomá rostlina, tzn. že jedna rostlina má buď samčí, nebo samičí květy. Pouze samičí rostliny vytvářejí tzv. chmelové šištice (Lupuli strobulus), které jsou v Německu lidově označovány rovněž jako Hopfendolde nebo Trolle.

| | Produkty:
  Ochrana podle nařízení (ES) č. 510/2006, která je požadována pro označení „Hopfen aus der Hallertau“, se vztahuje výlučně na chmelové šištice (lupuli strobulus) a na produkty z chmelu, jako jsou pelety nebo chmelové výtažky. Mezi tradiční chmelové výrobky patří například pelety typu 90 a pelety typu 45 obohacené lupulinem, jakož i chmelový extrakt CO2 a chmelový extrakt na bázi ethanolu. Při peletování se chmel mele a tlakem formuje. Při extrakci se pro získání substance z peletů používají rozpouštědla na bázi CO2 a ethanolu. |
| --- | --- |

Produkty:

Ochrana podle nařízení (ES) č. 510/2006, která je požadována pro označení „Hopfen aus der Hallertau“, se vztahuje výlučně na chmelové šištice (lupuli strobulus) a na produkty z chmelu, jako jsou pelety nebo chmelové výtažky. Mezi tradiční chmelové výrobky patří například pelety typu 90 a pelety typu 45 obohacené lupulinem, jakož i chmelový extrakt CO2 a chmelový extrakt na bázi ethanolu. Při peletování se chmel mele a tlakem formuje. Při extrakci se pro získání substance z peletů používají rozpouštědla na bázi CO2 a ethanolu.

| | Použití:
  Více než 99 % chmelu „Hopfen aus der Hallertau“ a produktů z něj získaných se používá pro výrobu piva. Hořké látky a éterické oleje druhů chmele pěstovaného v oblasti Hallertau mají velký vliv na jeho specifickou pivovarnou hodnotu.
  V současnosti pochází přibližně třetina světové produkce chmele z oblasti Hallertau. Počet odrůd pěstovaného chmele, jak hořkého, tak aromatického, je rovněž vysoký. |
| --- | --- |

Použití:

Více než 99 % chmelu „Hopfen aus der Hallertau“ a produktů z něj získaných se používá pro výrobu piva. Hořké látky a éterické oleje druhů chmele pěstovaného v oblasti Hallertau mají velký vliv na jeho specifickou pivovarnou hodnotu.

V současnosti pochází přibližně třetina světové produkce chmele z oblasti Hallertau. Počet odrůd pěstovaného chmele, jak hořkého, tak aromatického, je rovněž vysoký.

Hořké odrůdy chmele pěstované v oblasti Hallertau jsou například:

| — | Hallertauer Magnum, |
| --- | --- |

—

Hallertauer Magnum,

| — | Hallertauer Taurus, |
| --- | --- |

—

Hallertauer Taurus,

| — | Herkules, |
| --- | --- |

—

Herkules,

| — | Northern Brewer. |
| --- | --- |

—

Northern Brewer.

Aromatické odrůdy chmele pěstované v oblasti Hallertau jsou například:

| — | Hallertauer Tradition, |
| --- | --- |

—

Hallertauer Tradition,

| — | Perle, |
| --- | --- |

—

Perle,

| — | Spalter Select, |
| --- | --- |

—

Spalter Select,

| — | Saphir, |
| --- | --- |

—

Saphir,

| — | Hallertauer Mittelfrüh, |
| --- | --- |

—

Hallertauer Mittelfrüh,

| — | Hersbrucker Spät. |
| --- | --- |

—

Hersbrucker Spät.

4.3   Zeměpisná oblast:

Zeměpisná oblast produkce chmele z Hallertau pokrývá okresy Eichstätt, Freising, Kehlheim, Landshut, Nürnberger Land a Pfaffenhofen.

4.4   Důkaz původu:

Díky stávající oficiální certifikaci odrůd, ročníků a oblastí produkce dnes existuje uzavřený a od produkce pěstitelem chmele přes zpracování chmele až po vaření v pivovarech oficiálně monitorovaný systém zpětné kontroly. Každá fáze zpracování a uvedení produktu na trh podléhá postupu oficiální certifikace, která je zaevidována oficiálním dozorčím orgánem. Po sklizni chmele jsou všechny části výrobku analyzovány v laboratoři a podrobeny postupu oficiální certifikace. Poté jsou předány zpracovatelským a distribučním podnikům v odvětví chmele.

4.5   Způsob produkce:

| | Pěstování chmele:
  „Hopfen aus der Hallertau“ se pěstuje na chmelových tyčích v oblasti produkce. Jarní práce začínají v březnu stříháním a zavěšováním chmelovodičů, poté následují zavádění, přeorávka, fytosanitární ochrana a mechanické ošetření půdy. Sklizeň chmele se provádí v závislosti na odrůdě mezi koncem srpna a polovinou září. |
| --- | --- |

Pěstování chmele:

„Hopfen aus der Hallertau“ se pěstuje na chmelových tyčích v oblasti produkce. Jarní práce začínají v březnu stříháním a zavěšováním chmelovodičů, poté následují zavádění, přeorávka, fytosanitární ochrana a mechanické ošetření půdy. Sklizeň chmele se provádí v závislosti na odrůdě mezi koncem srpna a polovinou září.

| | Zpracování:
  Aby byla zajištěna kvalita chmele „Hopfen aus der Hallertau“, musí být chmel chladírensky skladován, a to již od první fáze uvádění na trh, která následuje bezprostředně po sklizni a balení producentem. V chmelařské oblasti Hallertau byly mezitím mezinárodními obchodníky s chmelem vybudovány sklady s odpovídající kapacitou. Po chladírenském skladování je chmel „Hopfen aus der Hallertau“ v surovém stavu zpracováván na produkty z chmele, což jsou pelety a extrakty z chmele. Při peletování jsou usušené chmelové šištice nejprve mlety a tlakem zpracovány na pelety. Část takto vytvořených pelet je zpracována na extrakty, přičemž jsou z peletů extrahovány výtažky. |
| --- | --- |

Zpracování:

Aby byla zajištěna kvalita chmele „Hopfen aus der Hallertau“, musí být chmel chladírensky skladován, a to již od první fáze uvádění na trh, která následuje bezprostředně po sklizni a balení producentem. V chmelařské oblasti Hallertau byly mezitím mezinárodními obchodníky s chmelem vybudovány sklady s odpovídající kapacitou. Po chladírenském skladování je chmel „Hopfen aus der Hallertau“ v surovém stavu zpracováván na produkty z chmele, což jsou pelety a extrakty z chmele. Při peletování jsou usušené chmelové šištice nejprve mlety a tlakem zpracovány na pelety. Část takto vytvořených pelet je zpracována na extrakty, přičemž jsou z peletů extrahovány výtažky.

4.6   Souvislosti:

Tradice pěstování chmele je v oblasti Hallertau zakořeněna více než 1 100 let. První zmínka o chmelu pochází z roku 860. Oblast Hallertau poskytuje pěstování chmelu obzvlášť příznivé půdní a klimatické podmínky. Důležitou roli hraje zeměpisná poloha oblasti v třetihorní vrchovině, která se vyznačuje hlubokou a měkkou půdou, absencí mrazů od konce dubna, průměrnou teplotou 7,7 °C, omezenou dobou slunečního svitu na 1 673 hodin v roce a hojnými ročními srážkami ve výši 816 mm. Z důvodu zvláštních klimatických a půdních podmínek je oblast pěstování chmele Hallertau vysoce ceněna pivovarníky celého světa. Know-how získané generacemi pěstitelů chmele v oblasti Hallertau, jakož i specializované poradenství, které průběžně poskytují, je velmi důležité pro pěstování chmele „Hopfen der Hallertau“, z něhož se přibližně 70 % vyváží do více než 100 zemí světa. Pro většinu pivovarů světa je chmel „Hopfen aus der Hallertau“ pojmem vysoké jakosti a těší se výborné pověsti jak na národní, tak na mezinárodní úrovni. Chmel „Hopfen aus der Hallertau“ vděčí své dobré pověsti v oblasti mezinárodního pivovarnictví rovněž pečlivému a pozornému zpracování. Pro vysokou jakost někteří odběratelé nedají dopustit na tyto produkty, které se staly hlavními prvky jejich produkce. Tradiční lidové chmelové slavnosti, jako je Wolnzacher Volksfest v srpnu a Mainburger Gallimart na začátku října nebo každoroční volba královny chmele, propůjčují oblasti produkce nezaměnitelný půvab.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt |
| --- | --- |
| Adresa: | Menzinger Strasse 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Název:

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt

Adresa:

Menzinger Strasse 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8917800333

Fax

+49 8917800332

E-mail:

—

4.8   Označování:

—

---

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/23

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2009/C 223/11

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„TARTA DE SANTIAGO“

č. ES: ES-PGI-0005-0616-03.07.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název:

„Tarta de Santiago“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu (podle přílohy II):

| Třída 2.4 | Pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky a jiné pekařské výrobky. |
| --- | --- |

Třída 2.4

Pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky a jiné pekařské výrobky.

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Tradiční galicijský cukrářský výrobek, při jehož výrobě se jako základní suroviny používají mandle, cukr a vejce, a to v poměru a za podmínek uvedených v bodu 3.3 tohoto dokumentu.

Organoleptické vlastnosti:

| — | Tvar: kulatý, s cukrovou polevou, na níž je jako rozlišující znak zobrazen kříž santiagského řádu. |
| --- | --- |

—

Tvar: kulatý, s cukrovou polevou, na níž je jako rozlišující znak zobrazen kříž santiagského řádu.

| — | Aroma: typické aroma žloutku a mandlí. |
| --- | --- |

—

Aroma: typické aroma žloutku a mandlí.

| — | Barva: povrch má díky cukrové polevě bílou barvu a řez je zlatožluté barvy. |
| --- | --- |

—

Barva: povrch má díky cukrové polevě bílou barvu a řez je zlatožluté barvy.

| — | Chuť: mandlová. |
| --- | --- |

—

Chuť: mandlová.

| — | Konzistence: kyprá a zrnitá. |
| --- | --- |

—

Konzistence: kyprá a zrnitá.

Uvádění na trh: Výrobek se na trh uvádí ve dvou základních podobách: jako tzv. „tarta forrada“ (tj. dort s korpusem) a tzv. „tarta sin forrar“ (dort bez korpusu). V obou případech jsou možné různé tvary podle velikosti dortu.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

Na přípravu dortu „Tarta de Santiago“ (v obou podobách) je třeba těchto surovin:

| — | Prvotřídní mandle, musí tvořit alespoň 33 % celkové hmotnosti hmoty. Mandle musí obsahovat alespoň 50 % tuku, měřeno u neloupaných mandlí. Tyto požadavky obecně splňují odrůdy mandlí středozemního původu (mj. „Comuna“, „Marcona“, „Dollar“, „Largueta“ a „Planeta“), které se obvykle při přípravě tohoto výrobku používají. |
| --- | --- |

—

Prvotřídní mandle, musí tvořit alespoň 33 % celkové hmotnosti hmoty. Mandle musí obsahovat alespoň 50 % tuku, měřeno u neloupaných mandlí. Tyto požadavky obecně splňují odrůdy mandlí středozemního původu (mj. „Comuna“, „Marcona“, „Dollar“, „Largueta“ a „Planeta“), které se obvykle při přípravě tohoto výrobku používají.

| — | Rafinovaný cukr (sacharóza), musí tvořit alespoň 33 % celkové hmotnosti hmoty. |
| --- | --- |

—

Rafinovaný cukr (sacharóza), musí tvořit alespoň 33 % celkové hmotnosti hmoty.

| — | Vejce v takovém množství, aby tvořila alespoň 25 % celkové hmotnosti hmoty. |
| --- | --- |

—

Vejce v takovém množství, aby tvořila alespoň 25 % celkové hmotnosti hmoty.

| — | Nastrouhaná citrónová kůra a cukrová poleva, jakož i sladké víno, brandy či matolinová pálenka, v závislosti na použitém receptu. |
| --- | --- |

—

Nastrouhaná citrónová kůra a cukrová poleva, jakož i sladké víno, brandy či matolinová pálenka, v závislosti na použitém receptu.

U dortu s korpusem představuje korpus nejvýše 25 % celkové hmotnosti dortu a možné jsou dva druhy složení korpusu:

| — | korpus z lístkového těsta (složení: pšeničná mouka, máslo, voda a sůl), |
| --- | --- |

—

korpus z lístkového těsta (složení: pšeničná mouka, máslo, voda a sůl),

| — | podklad z tzv. „pasta brisa“ či „pasta brisé“ (křehké těsto), známé i jako „masa quebrada“ (složení: pšeničná mouka, máslo, rafinovaný cukr (sacharóza), vejce, mléko a sůl). |
| --- | --- |

—

podklad z tzv. „pasta brisa“ či „pasta brisé“ (křehké těsto), známé i jako „masa quebrada“ (složení: pšeničná mouka, máslo, rafinovaný cukr (sacharóza), vejce, mléko a sůl).

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Výroba a zdobení dortu „Tarta de Santiago“.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Produkt se musí balit v místech výroby, která jsou zapsána v rejstříku vedeném kontrolním subjektem, a to především z toho důvodu, že se jedná o velmi křehký cukrářský výrobek (z křehkého těsta a s cukrovou polevou), což komplikuje manipulaci s ním a jeho přepravu bez obalu. Kromě toho je třeba zachovat hygienické podmínky a zabránit možné kontaminaci produktu. Za těchto okolností lze říct, že balení je součástí vlastní výroby produktu.

Používané obaly musí být nové, čisté a uzpůsobené každému kusu, kromě toho musí být vyrobeny z vhodných materiálů, aby umožnily správné uchování a přepravu produktu.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

Poté, co bylo ověřeno, že dorty uváděné na trh s chráněným zeměpisným označením „Tarta de Santiago“ vyhovují všem podmínkám uvedeným ve specifikaci, musí být na jejich obal umístěna pečeť, etiketa či zadní etiketa s alfanumerickým kódem s příslušným očíslováním, schválená a vydaná kontrolním orgánem, s úředním logem zeměpisného označení (viz níže).

Na obchodních etiketách i na zadních etiketách musí být uveden údaj „Indicación Geográfica Protegida „Tarta de Santiago“ “. Tento údaj musí být zřetelně uveden na etiketách a použitých obalech vedle údajů obecně stanovených v platných právních předpisech.

Image

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Zeměpisná oblast chráněného zeměpisného označení „Tarta de Santiago“ zahrnuje veškeré území autonomní oblasti Galicie.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

V Galicii se odpradávna konzumovaly produkty z mandlí, a to i navzdory skutečnosti, že v této oblasti se mandloně prakticky nepěstují. Přesto se zde vyvinula tradiční výroba cukrovinek, která je dnes součástí galicijské kuchyně.

Tyto produkty z mandlí původně konzumovaly pouze majetnější vrstvy, ale později se jejich konzumace mezi lidmi rozšířila a produkty z mandlí se staly nedílnou základní a typickou složkou tradičních galicijských cukrářských výrobků. „Tarta de Santiago“ je jednou ze specialit, jejíž kořeny sahají do nejstarších tradic prvotřídní galicijské výroby cukrovinek.

5.2   Specifičnost produktu:

„Tarta de Santiago“ je cukrářským výrobkem, který se jasně odlišuje svým vzhledem i organoleptickými vlastnostmi, a vyniká svou chutí, barvou a kyprou a zrnitou konzistencí. Díky jeho tvaru a kříži santiagského řádu na jeho povrchu lze dort snadno rozeznat.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Nejstarší zmínka o zpracování a konzumaci mandlového piškotu dnes známého jako „Tarta de Santiago“ pochází z roku 1577 v souvislosti s návštěvou D. Pedra de Portocarrero na univerzitě v Santiagu a jeho poznatky o přesnídávkách a jídlech připravovaných pro profesory u příležitosti udělování akademických hodností.

První důvěryhodné recepty jsou obsaženy v dokumentu Cuaderno de confitería (kolem roku 1838), jehož autorem je Luís Bartolomé de Leybar, a rovněž v dokumentu El confitero y el pastelero, což je velmi užitečný spis od Eduarda Merína pro správce domácností, hostinské a cukráře. Chronologie těchto spisů i jejich nepochybně galicijský původ jsou důkazem jak dávné tradice přípravy těchto produktů, tak její souvislosti s tradiční místní gastronomií. Skutečnost, že tento cukrářský výrobek se na ostatním území Španělska objevuje v receptech až ve 20. století, naznačuje, že nebyl považován za nedílnou součást běžné výroby cukrářských produktů a že se na něj dlouho nahlíželo jako na místní specialitu. Z toho všeho lze usoudit, že dort je galicijského původu a je úzce spjat s tradicí, gastronomií a vkusem Galicie.

Kromě toho se „Tarta de Santiago“ vyrábí v tradičních galicijských cukrářských podnicích na základě receptů pocházejících přinejmenším z konce 19. století. V podniku „Casa Mora“ v Compostele začal jeho zakladatel v roce 1924 zdobit mandlové dorty siluetou santiagského kříže. Tento nápad se velmi úspěšně ujal a brzy se rozšířil i mezi jinými výrobci v celé Galicii.

Dokument „Inventario Español de Productos Tradicionales“ zveřejněný ministerstvem zemědělství, rybolovu a výživu v roce 1996 uvádí dort „Tarta de Santiago“ v kapitole o cukrářských výrobcích, což je dalším důkazem souvislosti tohoto produktu s autonomní oblastí Galicie.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

Nařízení ze dne 29. prosince 2006, kterým se přijímá kladné rozhodnutí v případě žádosti o zápis chráněného zeměpisného označení „Tarta de Santiago“ do rejstříku.

Úřední věstník Galicie č. 5 ze dne 8. ledna 2007.

http://www.xunta.es/doc/Dog2007.nsf/a6d9af76b0474e95c1257251004554c3/9eff9ab5be0f8a9ec125725a004cf842/$FILE/00500D006P012.PDF

---

| 16.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 223/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 223/26

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2009/C 223/12

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„PEMENTO DE OÍMBRA“

č. ES: ES-PGI-0005-0486-20.07.2005

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España |
| --- | --- |
| Adresa: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Název:

Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España

Adresa:

Paseo Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel.

+34 913475394

Fax

+34 913475410

E-mail:

sgcaae@mapya.es

2.   Skupina:

| Název: | Hortoflor 2 SCG |
| --- | --- |
| Adresa: | Barbantes-estación |
| 32454 Cenlle (Ourense) |
| ESPAÑA |

Název:

Hortoflor 2 SCG

Adresa:

Barbantes-estación

32454 Cenlle (Ourense)

ESPAÑA

Tel.

+34 988280402

Fax

+34 988280399

E-mail:

hortoflor@hortoflor.com

Složení:

producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

| Třída 1.6: | Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované |
| --- | --- |

Třída 1.6:

Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název:

„Pemento de Oímbra“

4.2   Popis:

Papriky s chráněným zeměpisným označením (CHZO) „Pemento de Oímbra“ jsou plody náležící do ekotypu druhu Capsicum annuum L. pěstované tradičně v oblasti produkce, určené k lidské spotřebě a k uvádění na trh v čerstvém stavu, kdy plod je dosud nezralý.

Hlavní vlastnosti produktu jsou následující:

Fyzické a organoleptické vlastnosti:

| — | tvar: pravidelné a protáhlé oplodí s 3 nebo 4 pouzdry bez výrazné žilnatiny, |
| --- | --- |

—

tvar: pravidelné a protáhlé oplodí s 3 nebo 4 pouzdry bez výrazné žilnatiny,

| — | váha: mezi 100 a 200 g na jeden kus, |
| --- | --- |

—

váha: mezi 100 a 200 g na jeden kus,

| — | délka plodu: mezi 10 cm a 20 cm, |
| --- | --- |

—

délka plodu: mezi 10 cm a 20 cm,

| — | šířka u spodku: mezi 6 cm a 8 cm, |
| --- | --- |

—

šířka u spodku: mezi 6 cm a 8 cm,

| — | příčný řez s 3 nebo 4 pouzdry, |
| --- | --- |

—

příčný řez s 3 nebo 4 pouzdry,

| — | tvar hrotu: špičatý nebo zaoblený, |
| --- | --- |

—

tvar hrotu: špičatý nebo zaoblený,

| — | slupka: hladká a lesklá, světle zelená se žlutavými odstíny, |
| --- | --- |

—

slupka: hladká a lesklá, světle zelená se žlutavými odstíny,

| — | tloušťka stěny nebo dužniny: mezi 6 mm a 8 mm, |
| --- | --- |

—

tloušťka stěny nebo dužniny: mezi 6 mm a 8 mm,

| — | chuťová zkouška: chuť sladká, vzhledem k nepřítomnosti kapsicinu nepálivá; vůně středně silná. |
| --- | --- |

—

chuťová zkouška: chuť sladká, vzhledem k nepřítomnosti kapsicinu nepálivá; vůně středně silná.

Chemické vlastnosti (průměrné hodnoty):

| — | Chemické složení: voda (93 %), proteiny (1,3 g/100 g čerstvé váhy). |
| --- | --- |

—

Chemické složení: voda (93 %), proteiny (1,3 g/100 g čerstvé váhy).

4.3   Zeměpisná oblast:

Oblast produkce odpovídá celé ploše regionu Verín v provincii Ourense, který zahrnuje následující obce: Oímbra, Verín, Castrelo do Val, Monterrei, Cualedro, Laza, Riós a Vilardevós.

Údolí řeky Támega, vklíněné do tohoto regionu, poskytuje velmi příznivé klimatické a půdní podmínky pro pěstování této plodiny.

4.4   Důkaz původu:

Sledovatelnost produktu je zaručena identifikací v každé etapě produkce a uvádění na trh.

Za účelem kontroly dodržování specifikace vede kontrolní orgán rejstřík výrobců a pěstitelských ploch, který je neustále aktualizován.

Označení CHZO „Pemento de Oímbra“ mohou nést pouze papriky pěstované podle specifikace a doplňujících předpisů, pocházející z pěstitelských ploch a od producentů zapsaných v rejstříku.

Zapsaní producenti jsou navíc povinni hlásit do příslušných zvláštních záznamů skutečné vypěstované a prodané množství paprik s CHZO. Kontrolní orgán kontroluje soulad mezi množstvími prodanými balírnami a množstvími vyprodukovanými dodávajícími zemědělci a mezi těmito množstvími a agronomickými výnosy zapsaných pěstitelských ploch.

Všechny fyzické i právnické osoby zapsané v rejstříku, jakož i pěstitelské plochy, sklady, zpracovatelské provozy i produkty, podléhají kontrolám a ověřování, které provádí kontrolní orgán pověřený zjišťováním, zda chráněné produkty odpovídají specifikaci a doplňujícím předpisům. Kontroly spočívají v inspekci pěstitelských ploch, skladů a zpracovatelských provozů, v kontrole dokumentace a kontrole dodržování fyzických vlastností uvedených v odstavci 4.2 tohoto dokumentu tak, aby sklízené papriky byly neporušené, v dobrém stavu, čisté, nepoškozené a neotlačené. Kromě toho mohou být prováděny obsahové analýzy za účelem zjištění, zda obsah pesticidů nepřekračuje maximální hodnoty stanovené platnými předpisy pro tuto plodinu.

4.5   Metoda produkce:

Výběr rostlin a plodů pro získání semen k rozmnožování provádějí sami zemědělci tradičním způsobem. Vycházejí ze zkušeností a volí kusy, které vykazují nejlepší vlastnosti (velikost, tvar a vzhled), aby z nich vypěstovali papriku v optimální kvalitě.

Proces produkce je popsán níže:

| — | Rozmnožování a přesazování:
  Zralé plody (červené) se usuší a vyjmou se z nich semena. Osivo se připravuje začátkem března. Přesazování na pěstitelské plochy se provádí od poloviny května. Průměrný rozměr výsadbové plochy jednotlivých rostlin činí 50 × 40 cm. Rostliny ze školky pocházejí od schválených producentů zapsaných v odpovídajícím rejstříku. |
| --- | --- |

—

Rozmnožování a přesazování:

Zralé plody (červené) se usuší a vyjmou se z nich semena. Osivo se připravuje začátkem března. Přesazování na pěstitelské plochy se provádí od poloviny května. Průměrný rozměr výsadbové plochy jednotlivých rostlin činí 50 × 40 cm. Rostliny ze školky pocházejí od schválených producentů zapsaných v odpovídajícím rejstříku.

| — | Limit produkce:
  CHZO „Pemento de Oímbra“ zahrnuje papriky vypěstované jak venku, tak pod střechou. Maximální povolený výnos činí obvykle 4,5 kg/m2. |
| --- | --- |

—

Limit produkce:

CHZO „Pemento de Oímbra“ zahrnuje papriky vypěstované jak venku, tak pod střechou. Maximální povolený výnos činí obvykle 4,5 kg/m2.

| — | Pěstitelské práce:
  Pro optimální růst této plodiny je zásadní zavlažování. Zavlažovat je nutno „u paty“, neboť jakýkoli jiný způsob zavlažování by poškodil rostlinu, případně i plod.
  Organické hnojení se zaměřuje pouze na jeden druh hnojiva, to jest kravský nebo slepičí hnůj.
  Boj proti případným parazitům nebo chorobám spočívá hlavně v používání takových pěstitelských metod, jako jsou dezinfekce osiva, ošetřování sazenic a omezené zavlažování. Je-li nutno použít rostlinolékařské produkty, volí se aktivní látky s minimálním dopadem na životní prostředí, vyšší účinností, nízkou toxicitou omezující vznik problémů s odpadem, s minimálním účinkem na vedlejší rostlinstvo, které omezují problémy s odolností. |
| --- | --- |

—

Pěstitelské práce:

Pro optimální růst této plodiny je zásadní zavlažování. Zavlažovat je nutno „u paty“, neboť jakýkoli jiný způsob zavlažování by poškodil rostlinu, případně i plod.

Organické hnojení se zaměřuje pouze na jeden druh hnojiva, to jest kravský nebo slepičí hnůj.

Boj proti případným parazitům nebo chorobám spočívá hlavně v používání takových pěstitelských metod, jako jsou dezinfekce osiva, ošetřování sazenic a omezené zavlažování. Je-li nutno použít rostlinolékařské produkty, volí se aktivní látky s minimálním dopadem na životní prostředí, vyšší účinností, nízkou toxicitou omezující vznik problémů s odpadem, s minimálním účinkem na vedlejší rostlinstvo, které omezují problémy s odolností.

| — | Sklizeň:
  Sklizeň se provádí ručně, než plody dozrají, a v okamžiku, kdy jsou plody podle zkušeností zemědělců ideálně vhodné k uvedení na trh podle fyzických vlastností uvedených v odstavci 4.2. Provádí se podle potřeby na několikrát za použití náležitých materiálních prostředků (nářadí, bedny nebo kontejnery atd.) a lidských zdrojů, které zamezují poškození produktu. |
| --- | --- |

—

Sklizeň:

Sklizeň se provádí ručně, než plody dozrají, a v okamžiku, kdy jsou plody podle zkušeností zemědělců ideálně vhodné k uvedení na trh podle fyzických vlastností uvedených v odstavci 4.2. Provádí se podle potřeby na několikrát za použití náležitých materiálních prostředků (nářadí, bedny nebo kontejnery atd.) a lidských zdrojů, které zamezují poškození produktu.

| — | Přeprava a skladování:
  Papriky se přepravují v pevných nádobách, aby se zabránilo pomačkání. Vykládka se provádí tak, aby se maximálně zamezilo pádům produktu. Skladovací prostory musí být řádně větrány. |
| --- | --- |

—

Přeprava a skladování:

Papriky se přepravují v pevných nádobách, aby se zabránilo pomačkání. Vykládka se provádí tak, aby se maximálně zamezilo pádům produktu. Skladovací prostory musí být řádně větrány.

| — | Uvedení na trh:
  Produkt se na trh uvádí v síťkách o váze 1 až 5 kg nebo v kartónových krabicích o váze 5 až 10 kg. Používají se materiály povolené platnými potravinářskými právními předpisy. Obsah každého obalu musí být jednotný co do kvality, zralosti a zbarvení. Lze použít i jiné způsoby prezentace, pokud negativně neovlivní kvalitu produktu. Období uvádění na trh začíná 15. června a končí 15. října, může se však změnit, pokud to vyžadují vlastnosti produktu v závislosti na sezónních klimatických podmínkách. |
| --- | --- |

—

Uvedení na trh:

Produkt se na trh uvádí v síťkách o váze 1 až 5 kg nebo v kartónových krabicích o váze 5 až 10 kg. Používají se materiály povolené platnými potravinářskými právními předpisy. Obsah každého obalu musí být jednotný co do kvality, zralosti a zbarvení. Lze použít i jiné způsoby prezentace, pokud negativně neovlivní kvalitu produktu. Období uvádění na trh začíná 15. června a končí 15. října, může se však změnit, pokud to vyžadují vlastnosti produktu v závislosti na sezónních klimatických podmínkách.

4.6   Souvislost:

Tato paprika náleží k místnímu ekotypu, který zemědělci v dané zeměpisné oblasti pěstují již velmi dlouho. Z důvodu omezené produkce a slabého šíření v průběhu let se plodina nerozšířila mimo tuto zeměpisnou oblast, která je ještě dnes jediným místem produkce této papriky.

Jako odraz její obliby byl v roce 1998 založen Paprikový veletrh, který se koná každý rok na začátku srpna. V průběhu této slavnosti, která vyzdvihuje blahodárné gastronomické účinky papriky „Pemento de Oímbra“, se pořádají gastronomické soutěže a odborné konference pro producenty. Důkazem její pověsti je množství restaurací v regionu Verín, které nabízejí zákazníkům „Pemento de Oímbra“ v jejíchž kulinářských kvalitách a četných možnostech úpravy spatřují vynikající reklamní poutač.

Tato pověst je výsledkem mnoha činitelů, mezi jinými samotné rostliny, půdy a mikroklimatu pěstitelských údolí.

Rostliny

Tradiční postupy místních zemědělců, kteří uchovávají a vybírají nejlepší rostliny a současně přizpůsobují technologii produkce půdním podmínkám, umožnily vytvoření produktu, který získal vynikající pověst pro své specifické vlastnosti a kvalitu.

Půdní podmínky

Půdní podmínky podporují vhodnost tohoto území pro pěstování papriky vzhledem k hojnému výskytu drolivých bahnitých a písčito-bahnitých půd bohatých na organické látky, jejichž vysychání podporuje vsakování a umožňuje jim vstřebávat častou vláhu (rostlina je citlivá na sucho, takže půda musí být neustále udržována vlhká), aniž by se tvořily louže (které mohou rostlinu zadusit nebo zapříčinit zahnívání plodů).

Klimatické podmínky

Půdní vlastnosti oblasti produkce jsou zvlášť vhodné pro pěstování ekotypu Oímbra a vysvětlují dlouhou tradici spojenou s jeho pěstováním v této oblasti, jakož i jeho zvláštnosti.

„Pemento de Oímbra“, stejně jako většina sladkých paprik, je rostlina velmi náročná na světlo, čemuž jihovýchodní orientace oblasti produkce vychází vstříc, a na teplo, což je ekologický činitel vykazující optimální hodnoty v každé fázi pěstování v rámci dotyčné oblasti.

Klíčení vyžaduje teplotu nejméně 13 °C, které je v této oblasti dosahováno od dubna; optimální denní a noční teploty pro náležitý růst se pohybují mezi 20 a 25 °C, respektive mezi 16 a 18 °C, což jsou obvyklé červnové a červencové teploty v tomto regionu. Zářijové noční teploty po většinu let (v průměru 14,4 °C) jsou příliš nízké pro pěstování kvalitní sladké papriky venku, proto se v tomto oboru rozšířilo používání plastových tunelů.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL) |
| --- | --- |
| Adresa: | Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo |
| 15703 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Název:

Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL)

Adresa:

Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo

15703 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Tel.

+34 881997276

Fax

+34 981546676

E-mail:

ingacal@xunta.es

Institut INGACAL je veřejnou institucí, která podléhá orgánu Consellería del Medio Rural de la Xunta de Galicia.

4.8   Označování:

Papriky uváděné na trh s chráněným zeměpisným označením „Pemento do Oímbra“ musí být opatřeny obchodní etiketou odpovídající značce každého producenta/zpracovatele, kontrolní etiketou s alfanumerickým kódem schváleným kontrolním orgánem a značkou chráněného zeměpisného označení. Etikety a kontrolní etikety musí povinně uvádět chráněné zeměpisné označení „Pemento de Oímbra“.

---