# Euroopa Liidu C 211/4. s

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.211.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 211 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide4. september 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.211.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 211

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide4. september 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 80. istungjärk 17.–18. juuni 2009 |
| 2009/C 211/01 | Regioonide Komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta | 1 |
| 2009/C 211/02 | Regioonide Komitee arvamuse teemal Üks aasta pärast Lissaboni tippkohtumist: Aafrika ja ELi partnerluse raames tehtud töö ja EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole | 28 |
| 2009/C 211/03 | Regioonide Komitee arvamus teemal Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009: potentsiaalsed kandidaatriigid | 34 |
| 2009/C 211/04 | Regioonide Komitee arvamus teemal laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009: kandidaatriigid | 37 |
| 2009/C 211/05 | Regioonide Komitee arvamus teemal rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi tugevdamine: koordineerimise, ühtsuse ja koostoime suurendamine | 43 |
| 2009/C 211/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise hoogustamine | 47 |
| 2009/C 211/07 | Regioonide Komitee arvamus teemal biojäätmete käitlus euroopa liidus | 54 |
| 2009/C 211/08 | Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa reaktsiooni kohta autotööstussektori kriisile Vastu võetud 18. juunil 2009 | 59 |
| 2009/C 211/09 | Regioonide Komitee resolutsioon teemal kliimamuutused: teel Kopenhaagenisse Vastu võetud 18. juunil 2009 | 61 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 80. istungjärk 17.–18. juuni 2009

2009/C 211/01

Regioonide Komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta

1

2009/C 211/02

Regioonide Komitee arvamuse teemal Üks aasta pärast Lissaboni tippkohtumist: Aafrika ja ELi partnerluse raames tehtud töö ja EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole

28

2009/C 211/03

Regioonide Komitee arvamus teemal Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009: potentsiaalsed kandidaatriigid

34

2009/C 211/04

Regioonide Komitee arvamus teemal laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009: kandidaatriigid

37

2009/C 211/05

Regioonide Komitee arvamus teemal rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi tugevdamine: koordineerimise, ühtsuse ja koostoime suurendamine

43

2009/C 211/06

Regioonide Komitee arvamus teemal bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise hoogustamine

47

2009/C 211/07

Regioonide Komitee arvamus teemal biojäätmete käitlus euroopa liidus

54

2009/C 211/08

Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa reaktsiooni kohta autotööstussektori kriisile Vastu võetud 18. juunil 2009

59

2009/C 211/09

Regioonide Komitee resolutsioon teemal kliimamuutused: teel Kopenhaagenisse Vastu võetud 18. juunil 2009

61

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 80. istungjärk 17.–18. juuni 2009 |
| 2009/C 211/10 | Regioonide Komitee arvamus merenduse ja rannikualade pakett | 65 |
| 2009/C 211/11 | Regioonide Komitee arvamus teemal ühenduse kalanduskontrolli süsteem | 73 |
| 2009/C 211/12 | Regioonide Komitee arvamus teemal Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused ning võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine | 90 |

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Täiskogu 80. istungjärk 17.–18. juuni 2009

2009/C 211/10

Regioonide Komitee arvamus merenduse ja rannikualade pakett

65

2009/C 211/11

Regioonide Komitee arvamus teemal ühenduse kalanduskontrolli süsteem

73

2009/C 211/12

Regioonide Komitee arvamus teemal Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused ning võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine

90

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 80. istungjärk 17.–18. juuni 2009

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/1

---

REGIOONIDE KOMITEE VALGE RAAMAT MITMETASANDILISE VALITSEMISE KOHTA

(2009/C 211/01)

Regioonide Komitee alustab üldist konsulteerimist ametiasutuste, assotsiatsioonide ja huvitatud osapoolte seisukohtade kogumiseks ning kutsub neid üles edastama komiteele tähelepanekuid selle kohta, kuidas Euroopas kõigi paremini rakendada mitmetasandilist valitsemist. Kommentaarid palutakse edastada 30. novembriks 2009 aadressil

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

või e-posti teel (governance@cor.europa.eu).

Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus

„Regioonide komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta”

Valges raamatus kajastub tahe ehitada Euroopat ühiselt partneritena ning selles seatakse kaks tähtsat strateegilist eesmärki: toetada osalemist Euroopa protsessis ning tugevdada ühenduse tegevuse tõhusust. Asjaolu, et kodanike huvi Euroopa Parlamendi valimiste vastu väheneb, samal ajal kui kuulumist Euroopa Liitu tajutakse enamasti kui eelist globaliseerumise väljakutsete ees, ajendab kujundama poliitilise tegevuse ümber vastavalt mitmetasandilise valitsemise põhimõtetele ja mehhanismidele.

REGIOONIDE KOMITEE

| — | mõistab mitmetasandilise valitsemise all ühenduse, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koordineeritud tegevust, mis põhineb partnerlusel ning mille eesmärk on välja töötada ja ellu viia Euroopa Liidu poliitikat. See viib asjaomaste võimutasandite jagatud vastutuseni ning tugineb kõigile demokraatliku legitiimsuse allikatele ja eri sidusrühmade esindatusele; |
| --- | --- |

—

mõistab mitmetasandilise valitsemise all ühenduse, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koordineeritud tegevust, mis põhineb partnerlusel ning mille eesmärk on välja töötada ja ellu viia Euroopa Liidu poliitikat. See viib asjaomaste võimutasandite jagatud vastutuseni ning tugineb kõigile demokraatliku legitiimsuse allikatele ja eri sidusrühmade esindatusele;

| — | soovitab liita ühenduse kõik peamised strateegilised reformid Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee ühiselt koostatud territoriaalse tegevuskavaga, mis sisaldab poliitilisi vahendeid rakendatava poliitika kohandamiseks, elluviimiseks ja hindamiseks ning millega kaasneks detsentraliseeritud teabevahetuskava; |
| --- | --- |

—

soovitab liita ühenduse kõik peamised strateegilised reformid Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee ühiselt koostatud territoriaalse tegevuskavaga, mis sisaldab poliitilisi vahendeid rakendatava poliitika kohandamiseks, elluviimiseks ja hindamiseks ning millega kaasneks detsentraliseeritud teabevahetuskava;

| — | soovitab luua asjakohased vahendid osalusdemokraatia toetuseks, eelkõige Lissaboni strateegia, sotsiaalmeetmete kava ja Göteborgi strateegia raames, ning luua kohaliku agenda 21 tüüpi osalusel ja integreeritusel põhinevaid mehhanisme ja koostada pikaajalisi strateegilisi kavasid; |
| --- | --- |

—

soovitab luua asjakohased vahendid osalusdemokraatia toetuseks, eelkõige Lissaboni strateegia, sotsiaalmeetmete kava ja Göteborgi strateegia raames, ning luua kohaliku agenda 21 tüüpi osalusel ja integreeritusel põhinevaid mehhanisme ja koostada pikaajalisi strateegilisi kavasid;

| — | soovitab tugevdada partnerluse tava nii vertikaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning keskvalitsuste ja Euroopa Liidu vahel kui ka horisontaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna vahel eelkõige sotsiaaldialoogi raames; |
| --- | --- |

—

soovitab tugevdada partnerluse tava nii vertikaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning keskvalitsuste ja Euroopa Liidu vahel kui ka horisontaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna vahel eelkõige sotsiaaldialoogi raames;

| — | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles uuendama avatud koordinatsiooni meetodit, et muuta see senisest kaasavamaks, arendades koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega välja juhtimises osalemise näitajaid ja piirkondlikke näitajaid; |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles uuendama avatud koordinatsiooni meetodit, et muuta see senisest kaasavamaks, arendades koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega välja juhtimises osalemise näitajaid ja piirkondlikke näitajaid;

| — | soovitab süstematiseerida territoriaalse mõju hindamist, kaasates eri asjaomased osalejad poliitiliste otsuste tegemisse juba varajases järgus, et saadaks aru ühenduse õigusaktide ja muude kui õigusaktide ettepanekute majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest mõjust kohalikule ja piirkondlikule tasandile; |
| --- | --- |

—

soovitab süstematiseerida territoriaalse mõju hindamist, kaasates eri asjaomased osalejad poliitiliste otsuste tegemisse juba varajases järgus, et saadaks aru ühenduse õigusaktide ja muude kui õigusaktide ettepanekute majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest mõjust kohalikule ja piirkondlikule tasandile;

| — | võtab endale kohustuse esitada ettepanekuid, et toetada kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuvat katsetamist ELi teatavates tegutsemisvaldkondades nagu majanduskasvu ja tööhõive strateegia, sotsiaalmeetmete kava, integratsioonipoliitika, uuendustegevust soodustav poliitika, ühtekuuluvuspoliitika, säästev areng või kodanikukaitse; |
| --- | --- |

—

võtab endale kohustuse esitada ettepanekuid, et toetada kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuvat katsetamist ELi teatavates tegutsemisvaldkondades nagu majanduskasvu ja tööhõive strateegia, sotsiaalmeetmete kava, integratsioonipoliitika, uuendustegevust soodustav poliitika, ühtekuuluvuspoliitika, säästev areng või kodanikukaitse;

| — | soovitab kehtestada Euroopa piirkondlikud paktid, mis suudavad vabatahtlikkuse alusel kaasata eri pädevad valitsustasandid, et kohandada ELi oluliste eesmärkide ja poliitiliste prioriteetide rakendamist partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning kutsub kõnealuses protsessis osalemisest huvitatud kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles teavitama komiteed nende huvist seoses valge raamatu rakendamise teemalise konsulteerimisega. |
| --- | --- |

—

soovitab kehtestada Euroopa piirkondlikud paktid, mis suudavad vabatahtlikkuse alusel kaasata eri pädevad valitsustasandid, et kohandada ELi oluliste eesmärkide ja poliitiliste prioriteetide rakendamist partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning kutsub kõnealuses protsessis osalemisest huvitatud kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles teavitama komiteed nende huvist seoses valge raamatu rakendamise teemalise konsulteerimisega.

| Raportöörid | : | Flaami parlamendi liige ja Regioonide Komitee president Luc Van den Brande (BE/EPP)

  Dunkerque'i linnapea ja Regioonide Komitee esimene asepresident Michel Delebarre (FR/PES) |
| --- | --- | --- |

Raportöörid

:

Flaami parlamendi liige ja Regioonide Komitee president Luc Van den Brande (BE/EPP)

Dunkerque'i linnapea ja Regioonide Komitee esimene asepresident Michel Delebarre (FR/PES)

SISUKORD

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ehitagem Euroopat ühiselt partneritena! |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopa protsessi kaasatuse toetamine |
| --- | --- |

3.

| 4. | ELi tegevuse tõhusamaks muutmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valge raamatu rakendamine ja selle arvessevõtmise jälgimine |
| --- | --- |

5.

„Mitmed eesmärgid, mis jääksid meile kättesaamatuks eraldi tegutsedes, on saavutatavad üheskoos. Euroopa Liit, selle liikmesriigid ning nende piirkonnad ja kohalikud omavalitsused jagavad omavahel ülesandeid”
   (1).

1.   Sissejuhatus

Valitsemine on Euroopa integratsiooniprotsessi edu üks peamisi võtmeid. Euroopa on tugev, tema institutsioonid legitiimsed, poliitika tõhus, kodanikud kaasatud ja aktiivsed, kui Euroopa valitsemismudel tagab eri võimutasandite koostöö ELi tegevuskava elluviimisel ja ülemaailmsetele väljakutsetele vastamisel.

Seda tõdemust kinnitasid riigi- ja valitsusjuhid 25. märtsil 2007. aastal Berliini deklaratsioonis. Tunnustades mitmetasandilise valitsemise ulatust, kinnitasid nad Regioonide Komitee poolt mõned päevad varem Rooma deklaratsioonis (2) avaldatud nägemust ja kontseptsiooni Euroopast.

Praegu on Euroopa Liidu ligikaudu 95 000 kohalikul ja piirkondlikul omavalitsusel ulatuslik pädevus sellistes võtmeküsimustes nagu haridus, keskkond, majandusareng, ruumiline planeerimine, transport, avalikud teenused ja sotsiaalpoliitika ning nad aitavad kaasa demokraatia ja Euroopa kodakondsuse teostamisele (3).

Nii kodanikulähedus kui ka valitsemise mitmekesisus kohalikul ja piirkondlikul tasandil on ELi tegelik väärtus. Ent vaatamata viimaste aastate märkimisväärsetele edusammudele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli tunnustamisel Euroopa protsessis on nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil veel piisavalt arenguruumi. Areng on järkjärguline, kuid praegu on vaja tõelisi jõupingutusi, et kaotada sellised halduskultuurid, mis takistavad käimasolevat detsentraliseerimisprotsessi.

Praegune ülemaailmne kriis rõhutab hea valitsemistava olulisust, seda eelkõige Euroopa tasandil ning koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, sest just nemad on vastutavad peaaegu 70 % ühenduse poliitika ja õigusaktide elluviimise eest ning seeläbi on neil tähtis roll Euroopa majanduse elavdamise kava elluviimisel. Lisaks võib olukorras, kus avaliku sektori vahenditest napib, ilmneda püüdeid ühispoliitika uuesti natsionaliseerimiseks ja vahendite tsentraliseerimiseks, ehkki just globaliseerumine suurendab mitmetasandilise valitsemise tähtsust.

Euroopa Liidu võime uue ülemaailmse olukorraga kohanemiseks sõltub olulisel määral just tema piirkondade võimest reageerida, tegutseda ja koostööd teha. Seega on esmatähtis luua Euroopa Liidule valitsemisviis, mis vastab ühtaegu järgmistele põhimõtetele:

| — | globaliseerumise ja multipolaarse maailma tekke tunnistamine on määravad väljakutsed, millele Euroopa Liit vastama peab; |
| --- | --- |

—

globaliseerumise ja multipolaarse maailma tekke tunnistamine on määravad väljakutsed, millele Euroopa Liit vastama peab;

| — | jätkuv Euroopa integratsiooniprotsess, mille eesmärk on piiride kaotamine, turgude ühendamine ja kodanike lähendamine, säilitades samas riikliku suveräänsuse ja rahvusliku identiteedi. |
| --- | --- |

—

jätkuv Euroopa integratsiooniprotsess, mille eesmärk on piiride kaotamine, turgude ühendamine ja kodanike lähendamine, säilitades samas riikliku suveräänsuse ja rahvusliku identiteedi.

Euroopa mudeli tagamiseks ja arendamiseks on vältimatult vajalik kõrvaldada globaliseerumise kaks peamist ohtu:

| — | ühiskondade ühtlustumise oht: vaja on toetada mitmekesisust; |
| --- | --- |

—

ühiskondade ühtlustumise oht: vaja on toetada mitmekesisust;

| — | ebavõrdsuse suurenemise oht liikmesriikides ja liikmesriikide vahel: solidaarsus on väärtus, mida tuleb kaitsta. |
| --- | --- |

—

ebavõrdsuse suurenemise oht liikmesriikides ja liikmesriikide vahel: solidaarsus on väärtus, mida tuleb kaitsta.

Regioonide Komitee poliitiline algatus langeb Euroopa integratsiooniprotsessi ülemineku- ja muutuseperioodile. Euroopa Parlamendi ja komisjoni koosseisu uuendamine, üleminek uuele institutsioonilisele raamistikule, ELi eelarve reform ning ülemaailmse kriisi otsesed ja kaudsed tagajärjed loovad ELi järgnevate aastate tegevusele konteksti.

Järgnevate kuude jooksul peab Euroopa Liit määratlema ja läbi vaatama ELi strateegiad, kohandama neid oluliste globaalsete väljakutsete kontekstis ja võtma tarvitusele uued instrumendid nende rakendamiseks. See järgnev tsükkel peab viima ELi valitsemise uue strateegiani, mis väljendub nii ettepanekute metoodikas ja sisus kui ka ELi sekkumise mõjus.

Mitmetasandiline valitsemine täidab nimelt Euroopa Liidu peamisi poliitilisi eesmärke: kodanike Euroopa, majanduskasv ja ühiskondlik edu, säästev areng ja Euroopa Liidu roll globaalse toimijana. Mitmetasandiline valitsemine tugevdab Euroopa Liidu demokraatlikku mõõdet ja suurendab ELi protsesside tõhusust. Sellegipoolest ei rakendata mitmetasandilist valitsemist kõigi ELi poliitikate puhul ning kui seda rakendatakse, siis harva sümmeetriliselt või ühtlaselt.

Regioonide Komitee tegevus ja esitatavad soovitused on kooskõlas asutamislepingutega, ent juhinduvad siiski Lissaboni lepingu jõustumisega seotud tulevikuväljavaadetest, mille alusel muudetakse piirkondlik mõõde ja eriti territoriaalne ühtekuuluvus Euroopa integratsiooniprotsessi osaks ja tugevdatakse mitmetasandilise valitsemise mehhanisme.

Tõelise mitmetasandilise valitsemise loomine Euroopas on alati olnud Regioonide Komitee strateegiline prioriteet. Sellest on praegu saanud Euroopa hea valitsemise tingimus (4). Valges raamatus väljendatakse nimetatud prioriteeti, pakutakse välja selgeid poliitilisi valikuid Euroopa valitsemistava parandamiseks ning soovitatakse konkreetseid mehhanisme ja vahendeid, mida tuleks kasutada Euroopa otsustusprotsessi kõigil tasanditel. Selles määratletakse tegevus- ja arutelusuunad, mis võiksid kaasa aidata ühenduse poliitika (5) koostamisele ja elluviimisele kodanike huvides, võetakse kohustus nende arendamiseks ja tuuakse näiteid jagatud valitsemisest. Lisaks on valge raamat Regioonide Komitee panus Euroopa Ülemkogu moodustatud nõuanderühma eesmärgiga aidata Euroopa Liidul ennetada ja tõhusamalt toime tulla pikema perspektiivi (st aastate 2020–2030) väljakutsetega, võttes lähtealuseks 25. märtsi 2007. aasta Berliini deklaratsiooni.

Valge raamat on osa proaktiivsest poliitilisest lähenemisviisist „Ehitagem Euroopat ühiselt partneritena!” ning selles seatakse kaks tähtsat strateegilist eesmärki: toetada osalemist Euroopa protsessis ning tugevdada ühenduse tegevuse tõhusust. Asjaolu, et kodanike huvi Euroopa Parlamendi valimiste vastu väheneb, samal ajal kui kuulumist Euroopa Liitu tajutakse enamasti kui eelist globaliseerumise väljakutsete ees, ajendab kujundama poliitilise tegevuse ümber vastavalt mitmetasandilise valitsemise põhimõtetele ja mehhanismidele.

2.   Ehitagem Euroopat ühiselt partneritena!

ELi suutlikkus oma ülesandeid täita ja ühenduse eesmärke saavutada sõltub tema institutsioonilisest korraldusest, ent eelkõige tema valitsemisviisist. ELi toimimise legitiimsus, tõhusus ja nähtavus tagatakse kõigi sidusrühmade osalemise kaudu. Seda on võimalik tagada juhul, kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on tõelised partnerid ja mitte enam üksnes vahendajad. Partnerlus ulatub tegelikult kaugemale kui osalus ja nõustamine. See soodustab dünaamilisemat lähenemisviisi ja erinevatele osalejatele suurema vastutuse andmist. Mitmetasandilise valitsemise väljakutse seisneb seega institutsioonilise süsteemi ja partnerlussüsteemi täiendavusel ja kooskõlal (6). Sellest tulenevalt on vaja julgustada ja stimuleerida poliitilise ja halduskultuuri arengut Euroopa Liidus. Seda paistavad soovivat Euroopa kodanikud.

I.   Kodanikud ja jagatud valitsemine: Eurobaromeetri tulemused (7)

| — | Eurobaromeetri eriaruanne nr 307 Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ja mõju kohta avaldati 2009. aasta veebruaris ning sellest ilmneb tõsiasi, et jagatud valitsemine tundub eurooplastele loomulik. Küsitlus viidi läbi 27 liikmesriigi 27 000 kodaniku seas 2008. aasta sügisel ning selle tulemustest nähtub, et kodanikud peavad riikliku poliitika esindajaid, Euroopa parlamendi saadikuid ning kohaliku ja piirkondliku poliitika esindajaid võrdselt vastutavaks kodanike huvide kaitsmise eest Euroopa tasandil (29 % usaldab riikliku poliitika esindajaid, 26 % eurosaadikuid ja 21 % kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid). |
| --- | --- |

—

Eurobaromeetri eriaruanne nr 307 Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ja mõju kohta avaldati 2009. aasta veebruaris ning sellest ilmneb tõsiasi, et jagatud valitsemine tundub eurooplastele loomulik. Küsitlus viidi läbi 27 liikmesriigi 27 000 kodaniku seas 2008. aasta sügisel ning selle tulemustest nähtub, et kodanikud peavad riikliku poliitika esindajaid, Euroopa parlamendi saadikuid ning kohaliku ja piirkondliku poliitika esindajaid võrdselt vastutavaks kodanike huvide kaitsmise eest Euroopa tasandil (29 % usaldab riikliku poliitika esindajaid, 26 % eurosaadikuid ja 21 % kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid).

| — | See kinnitab kodanike ootust, et Euroopa mõistaks senisest paremini nende igapäevaolusid ja toetuks nende valitud kohalike ja piirkondlike esindajate tegevusele. Nimelt 59 % kodanikest leiavad, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei võeta Euroopa protsessis piisavalt arvesse. |
| --- | --- |

—

See kinnitab kodanike ootust, et Euroopa mõistaks senisest paremini nende igapäevaolusid ja toetuks nende valitud kohalike ja piirkondlike esindajate tegevusele. Nimelt 59 % kodanikest leiavad, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei võeta Euroopa protsessis piisavalt arvesse.

| — | See näitab nende pühendumist kohalikule ja piirkondlikule demokraatiale, mida näitab ka kohalike ja piirkondlike valitud esindajate usalduse määr (50 %) võrreldes oma riigi valitsusega (34 %) ja Euroopa Liiduga (47 %). |
| --- | --- |

—

See näitab nende pühendumist kohalikule ja piirkondlikule demokraatiale, mida näitab ka kohalike ja piirkondlike valitud esindajate usalduse määr (50 %) võrreldes oma riigi valitsusega (34 %) ja Euroopa Liiduga (47 %).

| — | Eurobaromeeter ärgitab lõpuks looma detsentraliseeritud teabevahetuse strateegia: 26 % eurooplastest arvavad, et kohalikud ja piirkondlikud valitud esindajad on parimal positsioonil, et selgitada Euroopa poliitika mõju nende elule (28 % leidis, et selleks on riikliku poliitika esindajad ja 21 % arvas, et eurosaadikud). |
| --- | --- |

—

Eurobaromeeter ärgitab lõpuks looma detsentraliseeritud teabevahetuse strateegia: 26 % eurooplastest arvavad, et kohalikud ja piirkondlikud valitud esindajad on parimal positsioonil, et selgitada Euroopa poliitika mõju nende elule (28 % leidis, et selleks on riikliku poliitika esindajad ja 21 % arvas, et eurosaadikud).

Komitee mõistab mitmetasandilise valitsemise all ühenduse, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koordineeritud tegevust, mis põhineb partnerlusel ning mille eesmärk on välja töötada ja ellu viia Euroopa Liidu poliitikat. See viib asjaomaste võimutasandite jagatud vastutuseni ning tugineb kõigile demokraatliku legitiimsuse allikatele ja eri sidusrühmade esindatusele. See võimaldab integreeritud lähenemisviisi abil eri valitsustasandite osalemist ühenduse poliitika ja õigusaktide koostamisel eri mehhanismide vahendusel (konsultatsioon, territoriaalse mõju analüüsid jne).

Mitmetasandiline valitsemine on dünaamiline protsess, millel on horisontaalne ja vertikaalne mõõde, kuid mis ei välista poliitilist vastutust, vaid tõhustab pigem otsuste ühist rakendamist eeldusel, et mehhanismid ja vahendid on asjakohased ja korrektselt kohandatud. Seega pakub mitmetasandiline valitsemine pigem poliitilist tegevusraamistikku kui õiguslikku vahendit ning seda ei saa hinnata üksnes pädevuste jagunemise alusel.

2001. aastal määratles Euroopa Komisjon Euroopa avaliku halduse valges raamatus (8)
  viis heale valitsemistavale aluseks olevat põhimõtet: avatus, osalus, vastutus, tõhusus ja sidusus. Mitmetasandiline valitsemine tagab nende põhimõtete rakendamise neid jätkates ja täiendades.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimine põhineb subsidiaarsuse põhimõtte järgimisel, millega hoitakse ära otsuste koondumine vaid ühele võimutasandile ja tagatakse poliitika koostamine ja elluviimine kõige sobivamal tasandil. Subsidiaarsuse põhimõtte järgimine ja mitmetasandiline valitsemine on lahutamatud: üks viitab eri võimutasandite pädevusele, teine asetab rõhu nende koostööle.

Euroopa Liidu tugisammas on ühiste väärtuste ja põhiõiguste kogum, mis on ühise poliitilise kultuuri tekke aluseks Euroopa Liidu tasandil. Subsidiaarsus, proportsionaalsus, lähedus, partnerlus, osalus, solidaarsus ja vastastikune austus on aluspõhimõtted, mis innustavad ja juhivad ELi tegevust. Need on eeldused Euroopa põhiõiguste kaitse mudelile; nende põhiõiguste hulka kuuluvad muu hulgas ka kohalik ja piirkondlik autonoomia ning mitmekesisuse austamine. Selle mudeli edendamine ja kaitse eeldab jagatud vastutust kõigi võimutasandite vahel.

Regioonide Komitee annab muu hulgas panuse Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vastastikuse mõistmise memorandumi elluviimisele, et luua demokraatlikel väärtustel ja põhimõtetel põhinev üleeuroopaline konsensus mitmetasandilise valitsemise kohta ning põhiõiguste põhiseaduslik kogum (9).

Mitmetasandiline valitsemine ei piirdu Euroopa või riiklike eesmärkide lisamisega kohaliku või piirkondliku tasandi tegevusse, vaid seda tuleb mõista kui protsessi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eesmärkide integreerimiseks Euroopa Liidu strateegiatesse. Teisalt peaks mitmetasandiline valitsemine toetama ja kohandama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevust riiklikul tasandil ning toetama nende kaasatust Euroopa poliitika kooskõlastamisse, aidates sel viisil kaasa ühenduse poliitika koostamisele ja elluviimisele.

Hea mitmetasandilise valitsemise tingimused peituvad liikmesriikides endis. Ehkki Euroopas on käimas selge ja üldine, ehkki ebaühtlane liikumine detsentraliseerimisprotsessi suunas, ei ole jagatud valitsemise tingimusi siiski täielikult täidetud. Ühenduse tasandil toetatavaid konsultatsiooni, kooskõlastamise, koostöö ja hindamise põhimõtteid ja mehhanisme tuleb esmajärjekorras rakendada liikmesriikides.

Sujuv liikumine ressursipõhiselt Euroopa ühiskonnalt teadmistepõhisele ühiskonnale nõuab vastavat muutust valitsemisviisides, mis peaksid tulevikus keskenduma üldisemale ja kaasavamale lähenemisele, mis viiks eesmärgipärasemate ELi strateegiateni ning kooskõlastatud ja integreeritud ühenduse poliitika elluviimiseni. Euroopa Liidu eelarve peaks peegeldama arengut integratsiooni suunas, mis toetub ühiste poliitikate ning katselise iseloomuga ELi meetmete väljatöötamisele ja rahastamisele.

Ühenduse meetod peab jääma Euroopa valitsemistava nurgakiviks
   (10). Siiani on ühenduse meetod taganud Euroopa integratsiooniprotsessi õnnestumise, ent siiski tuleb seda kohandada selliselt, et see jääks poliitilise korralduse tõhusaks ja läbipaistvaks mudeliks.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | algatada kooskõlastamisprotsess eesmärgiga koostada Euroopa Liidu mitmetasandilise valitsemise harta, milles sätestatakse põhimõtted ja menetlused, mille eesmärk on Euroopa valitsemistava ühtne ja jagatud mõistmine, subsidiaarsuse põhimõtte järgimine ning toetuse pakkumine kohalikule ja piirkondlikule valitsemisele ning detsentraliseerimisprotsessile liikmesriikides, kandidaatriikides ja naaberriikides. See näitaks ka poliitilist tahet tunnustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste autonoomiat ning nende kaasatust Euroopa otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

—

algatada kooskõlastamisprotsess eesmärgiga koostada Euroopa Liidu mitmetasandilise valitsemise harta, milles sätestatakse põhimõtted ja menetlused, mille eesmärk on Euroopa valitsemistava ühtne ja jagatud mõistmine, subsidiaarsuse põhimõtte järgimine ning toetuse pakkumine kohalikule ja piirkondlikule valitsemisele ning detsentraliseerimisprotsessile liikmesriikides, kandidaatriikides ja naaberriikides. See näitaks ka poliitilist tahet tunnustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste autonoomiat ning nende kaasatust Euroopa otsustusprotsessi;

| — | edendada põhiõiguste kaitset mitmel tasandil ning teha sel eesmärgil koostööd Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, et edendada ja levitada kohalikul ja piirkondlikul tasandil loodud häid tavasid (11); |
| --- | --- |

—

edendada põhiõiguste kaitset mitmel tasandil ning teha sel eesmärgil koostööd Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, et edendada ja levitada kohalikul ja piirkondlikul tasandil loodud häid tavasid (11);

| — | osaleda ühenduse arutelus ja tulevastes läbirääkimistes, et kaitsta ambitsioonikat ELi eelarvet, mis hõlmaks vajalikke vahendeid ülemaailmsete väljakutsete ennetamiseks ning integreeritud ja kooskõlastatud strateegiate elluviimiseks. Samuti peaks eelarve olema seoseks ja stiimuliks eri taseme lepingulistele partnerlustele; |
| --- | --- |

—

osaleda ühenduse arutelus ja tulevastes läbirääkimistes, et kaitsta ambitsioonikat ELi eelarvet, mis hõlmaks vajalikke vahendeid ülemaailmsete väljakutsete ennetamiseks ning integreeritud ja kooskõlastatud strateegiate elluviimiseks. Samuti peaks eelarve olema seoseks ja stiimuliks eri taseme lepingulistele partnerlustele;

soovitab

| — | liita ühenduse kõik peamised strateegilised reformid Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostatud territoriaalse tegevuskavaga, mis sisaldab poliitilisi vahendeid rakendatava poliitika kohandamiseks, elluviimiseks ja hindamiseks ning millega kaasneks detsentraliseeritud teabevahetuskava. See võimaldaks muuta praegust protsessi, mis jätab kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused liiga tihti ühenduse tegevuse kavandamise faasist välja; |
| --- | --- |

—

liita ühenduse kõik peamised strateegilised reformid Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostatud territoriaalse tegevuskavaga, mis sisaldab poliitilisi vahendeid rakendatava poliitika kohandamiseks, elluviimiseks ja hindamiseks ning millega kaasneks detsentraliseeritud teabevahetuskava. See võimaldaks muuta praegust protsessi, mis jätab kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused liiga tihti ühenduse tegevuse kavandamise faasist välja;

| — | arvestada liikmesriikide kasvu- ja stabiilsuspaktides ning Euroopa Komisjoni asjakohastes hinnangutes täiel määral kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalise mõju kvantitatiivset ja kvalitatiivset mõõdet ning lisaks kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused paremini avalike vahendite haldamisse. |
| --- | --- |

—

arvestada liikmesriikide kasvu- ja stabiilsuspaktides ning Euroopa Komisjoni asjakohastes hinnangutes täiel määral kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalise mõju kvantitatiivset ja kvalitatiivset mõõdet ning lisaks kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused paremini avalike vahendite haldamisse.

3.   Euroopa protsessi kaasatuse toetamine

Kodanike toetus Euroopa protsessile on väljakutse Euroopa demokraatia usaldusväärsusele. Euroopa kodakondsus on rajatud osalemisele ning sellele tugineb ka Euroopa valitsemine. Osalemisel on kaks mõõdet – esindusdemokraatia, mis on alus, ja osalusdemokraatia, mis seda täiendab. Euroopa hea valitsemistava eeldab nimelt valitud esindajate ja kodanikuühiskonna sidusrühmade koostööd ühise kasu nimel. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on vaieldamatu demokraatlikult legitiimne pädevus. Nad on otseselt vastutavad kodanike ees, nad esindavad suurt osa demokraatlikust legitiimsusest Euroopa Liidus ning nad täidavad olulist osa poliitilistest pädevustest. Mitmetasandiline valitsemine peab sel eesmärgil ühendama endas Euroopa eri võimutasandite institutsioonilist tunnustamist tänu asjaomastele mehhanismidele, poliitilise koostöö korraldamisele ja ELi avaliku sfääri innustamisele.

Institutsioonilise esindatuse tugevdamine

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste institutsioonilist esindatust, mis tagati Maastrichti lepinguga, on institutsiooniliste reformide käigus pidevalt tugevdatud. Lissaboni lepingu jõustumine on oluline etapp mitmetasandilise valitsemise tunnustamiseks Euroopa Liidu tegevuses. Sellega seoses tuleb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindatuse ja mõju tugevdamist ELi otsustusprotsessis soodustada nii Regioonide Komitee kui ka Euroopa Liidu Nõukogu tegevuse raames. Asutamislepingud on alates 1994. aastast pakkunud piirkondadele võimalust osaleda nõukogu tegevuses vastavate riiklike põhiseaduslike struktuuride alusel. Selline otsene osalus võimaldab asjaomaste piirkondade esindajatel osaleda liikmesriikide delegatsioonides, saada volitus riikliku delegatsiooni juhtimiseks või vajaduse korral täita eesistujariigi ülesandeid.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | tugevdada vastavalt oma ülesannete ja eesmärkide kirjeldusele komitee rolli poliitilise assambleena, kaasatust Euroopa strateegiate ja ELi õigusaktide koostamise otsustusprotsessi varajases faasis, subsidiaarsuse põhimõtte järelevalvesse Lissaboni lepingu vaimus ja alusel ning ühenduse poliitika piirkondliku mõju hindamisse, ja rõhutada oma rolli osalusdemokraatia edendajana Euroopas. |
| --- | --- |

—

tugevdada vastavalt oma ülesannete ja eesmärkide kirjeldusele komitee rolli poliitilise assambleena, kaasatust Euroopa strateegiate ja ELi õigusaktide koostamise otsustusprotsessi varajases faasis, subsidiaarsuse põhimõtte järelevalvesse Lissaboni lepingu vaimus ja alusel ning ühenduse poliitika piirkondliku mõju hindamisse, ja rõhutada oma rolli osalusdemokraatia edendajana Euroopas.

| — | arendada sel eesmärgil institutsioonidevahelisi suhteid Euroopa Komisjoniga koostöölepingu läbivaatamiseks, Euroopa Parlamendiga parlamendi uue koosseisu poliitilise programmi kontekstis ning Euroopa Liidu Nõukoguga, et kooskõlastada kohalike ja piirkondlike valitud esindajate poliitilise tegevuse valitsustevahelist dünaamikat Euroopa otsuste kujundamisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

—

arendada sel eesmärgil institutsioonidevahelisi suhteid Euroopa Komisjoniga koostöölepingu läbivaatamiseks, Euroopa Parlamendiga parlamendi uue koosseisu poliitilise programmi kontekstis ning Euroopa Liidu Nõukoguga, et kooskõlastada kohalike ja piirkondlike valitud esindajate poliitilise tegevuse valitsustevahelist dünaamikat Euroopa otsuste kujundamisel ja elluviimisel;

| — | jätkata oma tegevust lähenemiseks riiklikele parlamentaarsetele assambleedele ja kohalike seadusandlike assambleedele, eelkõige subsidiaarsuse järelevalveprotsessi raames. |
| --- | --- |

—

jätkata oma tegevust lähenemiseks riiklikele parlamentaarsetele assambleedele ja kohalike seadusandlike assambleedele, eelkõige subsidiaarsuse järelevalveprotsessi raames.

palub liikmesriikidelt

| — | luba osaleda korrapäraselt ametlikel ja mitteametlikel nõukogu koosolekutel, kus käsitletakse ühenduse sellist poliitikat, mis kuulub kohustusliku konsulteerimise valdkonda või mis puudutab eriti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkondi; |
| --- | --- |

—

luba osaleda korrapäraselt ametlikel ja mitteametlikel nõukogu koosolekutel, kus käsitletakse ühenduse sellist poliitikat, mis kuulub kohustusliku konsulteerimise valdkonda või mis puudutab eriti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusvaldkondi;

| — | luba pääseda ligi nõukogu dokumentidele, nagu see on teistel Euroopa institutsioonidel, kes osalevad ühenduse õigusaktide väljatöötamises; |
| --- | --- |

—

luba pääseda ligi nõukogu dokumentidele, nagu see on teistel Euroopa institutsioonidel, kes osalevad ühenduse õigusaktide väljatöötamises;

kutsub liikmesriike üles

| — | looma juhul, kui puudub võimalus ametlikuks esindatuseks nõukogus või selle ettevalmistavates komisjonides, sisesed konsultatsiooni- ja kooskõlastusprotsessid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning võimaldama neile elektrooniline juurdepääs liikmesriigi järelevalvesüsteemile, mis sisaldab ettevalmistamisel olevaid ELi õigusaktide eelnõusid, et võtta riikliku seisukoha ettevalmistamisel arvesse omavalitsuste pädevust ja anda neile võimalus osaleda subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise järelevalves. |
| --- | --- |

—

looma juhul, kui puudub võimalus ametlikuks esindatuseks nõukogus või selle ettevalmistavates komisjonides, sisesed konsultatsiooni- ja kooskõlastusprotsessid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning võimaldama neile elektrooniline juurdepääs liikmesriigi järelevalvesüsteemile, mis sisaldab ettevalmistamisel olevaid ELi õigusaktide eelnõusid, et võtta riikliku seisukoha ettevalmistamisel arvesse omavalitsuste pädevust ja anda neile võimalus osaleda subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise järelevalves.

| — | tugevdada ja täiendada olemasolevaid riiklike seisukohtade kujundamise mehhanisme ning tagada seisukohtade ametlik esindatus nõukogus, et mehhanismid oleksid täiel määral kooskõlas asjaomases põhiseaduslikus korras sätestatud pädevuste jaotusega. |
| --- | --- |

—

tugevdada ja täiendada olemasolevaid riiklike seisukohtade kujundamise mehhanisme ning tagada seisukohtade ametlik esindatus nõukogus, et mehhanismid oleksid täiel määral kooskõlas asjaomases põhiseaduslikus korras sätestatud pädevuste jaotusega.

Poliitilise koostöö korraldamine

Mitmetasandiline valitsemine eeldab vastastikust lojaalsust kõigi võimutasandite ja institutsioonide vahel ühiste eesmärkide saavutamise nimel. Institutsiooniline raamistik on tähtis, ent sellest üksi hea valitsemise tagamiseks ei piisa. Seevastu hea koostöö poliitilise võimu eri tasandite ja institutsioonide vahel on hädavajalik; tegemist on koostööga, mis põhineb usaldusel, mitte eri legitiimsete poliitiliste ja demokraatlike rollide vastandamisel.

Euroopa demokraatiat toetaks kaasavam ja paindlikum institutsioonidevaheline koostöö ning poliitiline koostöö, mis toetub eri võimutasanditele. Euroopa poliitilised parteid on muu hulgas eriti olulised Euroopa poliitilise keskkonna tugevdamisel ning seega mitmetasandilise valitsemise poliitilise kultuuri arendamisel

Regioonide Komitee ja Euroopa Parlamendi poliitilisest olemusest lähtuvalt on loogiline, et nad teeksid tihedamat koostööd Euroopa integratsiooniprotsessi demokraatliku legitiimsuse suurendamiseks, ühtaegu nii Euroopa poliitilistes perekondades ja parteides kui ka nende eri nõuandeorganites (12).

Parlamentidevaheline koostöö muutub järk-järgult demokraatliku legitiimsuse ning Euroopa õigusaktide koostamisprotsessi oluliseks osaks. Mitmetasandiline valitsemine on menetlus, mille abil kaasata protsessi paremini ka kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Eelkõige antakse piirkondlikele parlamentidele ja piirkondlikele seadusandlikele assambleedele Lissaboni lepingus kavandatud varajase hoiatamise süsteemi kaudu õigus osaleda vahetult subsidiaarsuse põhimõtte hindamises.

Lissaboni lepingu ettepanek on kohaldatav kõigile liikmesriikidele, kuid seda on siiski võimalik rakendada erinevalt. Seetõttu julgustab Regioonide Komitee neid liikmesriike, kus riigi parlamendil ei ole kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavat koda, hoolitsema selle eest, et omavalitsustel oleks võimalus osaleda subsidiaarsuse põhimõtte järelevalve protsessis.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | tugevdada poliitilist ja institutsioonilist koostööd Euroopa Parlamendiga, et toetada kodanike murede arvessevõtmist ühenduse meetmete väljatöötamisel ja elluviimisel. |
| --- | --- |

—

tugevdada poliitilist ja institutsioonilist koostööd Euroopa Parlamendiga, et toetada kodanike murede arvessevõtmist ühenduse meetmete väljatöötamisel ja elluviimisel.

| — | toetada pilootprojekti „Kohalike ja piirkondlike valitud esindajate Erasmus” ning teha sel eesmärgil koostööd Euroopa Parlamendiga, nõukoguga ja Euroopa Komisjoniga algatuse ideeliseks ja teostuslikuks arendamiseks ning toetada koolituse, kogemuste ja heade tavade jagamise programmide loomist, mis on suunatud kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajatele; |
| --- | --- |

—

toetada pilootprojekti „Kohalike ja piirkondlike valitud esindajate Erasmus” ning teha sel eesmärgil koostööd Euroopa Parlamendiga, nõukoguga ja Euroopa Komisjoniga algatuse ideeliseks ja teostuslikuks arendamiseks ning toetada koolituse, kogemuste ja heade tavade jagamise programmide loomist, mis on suunatud kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajatele;

kutsub üles

| — | piirkondlikke valitud esindajate nõukogusid pühendama Euroopa integratsioonile ja Euroopa poliitikale eraldi koosolekuid ning kaasama oma aruteludesse esindajaid Euroopa institutsioonidest, mis on kaasatud jagatud valitsemisse. |
| --- | --- |

—

piirkondlikke valitud esindajate nõukogusid pühendama Euroopa integratsioonile ja Euroopa poliitikale eraldi koosolekuid ning kaasama oma aruteludesse esindajaid Euroopa institutsioonidest, mis on kaasatud jagatud valitsemisse.

Linnapeade pakt on viitemudel, mis näitab linnade ja piirkondade aktiivset pühendumist Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide teostumisele ning väärib laiendamist teistesse valdkondadesse, nagu näiteks tööhõive, integratsioonipoliitika või sotsiaalne tõrjutus.

II.   Linnapeade pakt: võtta vastutus ja teha koostööd võitluses kliimamuutuste vastu

| — | Linnapeade pakt on poliitiline algatus, mille eesmärk on tuua kokku Euroopa linnapead, kes töötaksid ühise eesmärgi nimel – CO2 heitkoguste vähendamine 2020. aastaks: kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 20 % võrra, energiatõhususe suurendamine 20 % võrra ja taastuvenergia osakaalu suurendamine 20 %-ni kogu energiatarbimisest. |
| --- | --- |

—

Linnapeade pakt on poliitiline algatus, mille eesmärk on tuua kokku Euroopa linnapead, kes töötaksid ühise eesmärgi nimel – CO2 heitkoguste vähendamine 2020. aastaks: kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 20 % võrra, energiatõhususe suurendamine 20 % võrra ja taastuvenergia osakaalu suurendamine 20 %-ni kogu energiatarbimisest.

| — | Linnad ja piirkonnad vastutavad inimeste energiatarbimisest tekkinud kasvuhoonegaaside heitkogustest rohkem kui poole eest. Seega oli esmatähtis luua sobiv raamistik sellele, et linnad, piirkonnad ja liikmesriigid kannaksid vastutust võitluses kliimamuutuste vastu. |
| --- | --- |

—

Linnad ja piirkonnad vastutavad inimeste energiatarbimisest tekkinud kasvuhoonegaaside heitkogustest rohkem kui poole eest. Seega oli esmatähtis luua sobiv raamistik sellele, et linnad, piirkonnad ja liikmesriigid kannaksid vastutust võitluses kliimamuutuste vastu.

| — | Paktile alla kirjutades võtsid linnapead vabatahtlikult kohustuse viia oma kogukonnas ellu taastuvenergia tegevuskava. Pakt võimaldab jagada teednäitavaid kogemusi, lihtsustada heade tavade vahetamist ning tõsta kodanike ja kohalike sotsiaal-majanduslike sidusrühmade teadlikkust taastuvenergia kasutamisest. |
| --- | --- |

—

Paktile alla kirjutades võtsid linnapead vabatahtlikult kohustuse viia oma kogukonnas ellu taastuvenergia tegevuskava. Pakt võimaldab jagada teednäitavaid kogemusi, lihtsustada heade tavade vahetamist ning tõsta kodanike ja kohalike sotsiaal-majanduslike sidusrühmade teadlikkust taastuvenergia kasutamisest.

| — | Regioonide Komitee tegutseb aktiivselt koos Euroopa Komisjoniga, et seda algatust arendada, ning teeb ettepaneku kaasata tegevusse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Nimelt on vaja, et linnade tegevuskavad moodustaksid osa piirkondlikest ja riiklikest tegevuskavadest. |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee tegutseb aktiivselt koos Euroopa Komisjoniga, et seda algatust arendada, ning teeb ettepaneku kaasata tegevusse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Nimelt on vaja, et linnade tegevuskavad moodustaksid osa piirkondlikest ja riiklikest tegevuskavadest.

| — | Linnapeade pakti tugevdamiseks on samuti oluline, et kohapealsele poliitilisele tegevusele järgneksid konkreetsed vastused Euroopa poliitika ja rahastamise näol: Euroopa Investeerimispanga laenud peaksid olema kergesti kättesaadavad neile kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes soovivad investeerida energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise edendamise programmidesse. |
| --- | --- |

—

Linnapeade pakti tugevdamiseks on samuti oluline, et kohapealsele poliitilisele tegevusele järgneksid konkreetsed vastused Euroopa poliitika ja rahastamise näol: Euroopa Investeerimispanga laenud peaksid olema kergesti kättesaadavad neile kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes soovivad investeerida energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise edendamise programmidesse.

Märkus: 2009. aasta märtsis allkirjastasid pakti ligikaudu 470 Euroopa linna ja paljud teised on väljendanud soovi seda teha.

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on järk-järgult muutunud Euroopa välispoliitika ja laienemisstrateegia vältimatult vajalikuks sidusrühmaks. Praktiline kogemus, mis on viinud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahvusvaheliste suhete arenemiseni, on teinud neist globaliseerumise sidusrühmad ilma asjakohaste ühenduse mehhanismide dubleerimiseta.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste laienemisprotsessis osalemise lisaväärtus on tulnud ilmsiks eelnevate laienemiste käigus ning seda tuleb arvesse võtta praeguse strateegia elluviimisel eesmärgiga luua kohaliku ja piirkondliku tasandi jätkusuutliku demokraatia dünaamika
   (13)
   (14).

Veenvaid näiteid mitmetasandilise valitsemise olulisuse kohta leiab ka Euroopa naabruspoliitika piirkondlikust lähenemisviisist (Vahemere-mõõde, idapartnerlus, Musta mere sünergia, põhjamõõde) ja laiemast naabruspoliitikast (äärepoolseimate piirkondade mõõde), mida tuleb toetada tõhusa koostööga kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Nii võivad Vahemere Liidu valitsemisse kaasatud Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), Euroopa Komisjoni kavandatud idapartnerluses osalev Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohalik ja piirkondlik assamblee ning Regioonide Komitee esiletoodud põhjamõõtme alaline piirkondlik foorum lisada naabruspoliitikale integreeritud ja tegevuslikku dünaamikat.

III.   Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused Vahemere Liidu partneritena

| — | Selleks, et anda Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerlusele piirkondlik mõõde ning tagada partnerluses kohaliku ja piirkondliku tasandi esindatus, otsustas Regioonide Komitee luua Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM). |
| --- | --- |

—

Selleks, et anda Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerlusele piirkondlik mõõde ning tagada partnerluses kohaliku ja piirkondliku tasandi esindatus, otsustas Regioonide Komitee luua Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM).

| — | 13. juulil 2008. aastal Pariisis kohtunud Euroopa ja Vahemere piirkonna riigi- ja valitsusjuhid toetasid Regioonide Komitee poliitilist algatust. ARLEM peaks nimetatud partnerlust täiendama kohaliku ja piirkondliku mõõtmega ning tagama seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjakohase esindatuse ning nende aktiivse osalemise partnerluse juhtimises. See võimaldab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel saavutada konkreetseid tulemusi ja muuta partnerlus kodanike jaoks tajutavaks reaalsuseks. |
| --- | --- |

—

13. juulil 2008. aastal Pariisis kohtunud Euroopa ja Vahemere piirkonna riigi- ja valitsusjuhid toetasid Regioonide Komitee poliitilist algatust. ARLEM peaks nimetatud partnerlust täiendama kohaliku ja piirkondliku mõõtmega ning tagama seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjakohase esindatuse ning nende aktiivse osalemise partnerluse juhtimises. See võimaldab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel saavutada konkreetseid tulemusi ja muuta partnerlus kodanike jaoks tajutavaks reaalsuseks.

| — | ARLEM koosneb võrdsest arvust Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna partnerriikide kohalikest ja piirkondlikest esindajatest ning soovib olla tunnustatud Vahemere Liidu uue valitsemise nõuandva organina. ARLEM keskendub ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemisele konkreetsetes projektides väga mitmetes valdkondades, nagu näiteks ettevõtete arendamine, keskkond, energia, transport, haridus, kultuur, ränne, tervis ja detsentraliseeritud koostöö. Toetades heade tavade jagamist, innustab ARLEM piirkondlikku koostööd ja pakub uusi dialoogivõimalusi. |
| --- | --- |

—

ARLEM koosneb võrdsest arvust Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna partnerriikide kohalikest ja piirkondlikest esindajatest ning soovib olla tunnustatud Vahemere Liidu uue valitsemise nõuandva organina. ARLEM keskendub ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemisele konkreetsetes projektides väga mitmetes valdkondades, nagu näiteks ettevõtete arendamine, keskkond, energia, transport, haridus, kultuur, ränne, tervis ja detsentraliseeritud koostöö. Toetades heade tavade jagamist, innustab ARLEM piirkondlikku koostööd ja pakub uusi dialoogivõimalusi.

Traditsiooniline mitmepoolsus, mida iseloomustab koostöö riiklike valitsuste ja ÜRO vahel, areneb ja rikastub tänu korrapärasele koostööle kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Sellest lähtuvalt on ÜRO Arenguprogramm (UNDP) loonud „innovaatiliste partnerluste foorumi” (15).

Mitmetasandiline valitsemine ei rakenda arengustrateegiate puhul enam sektoripõhist, vaid piirkondlikku lähenemisviisi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse arenguabis liiga kaua valitsenud liialt tsentraliseeritud, sektoripõhiste ja vertikaalsete lähenemisviiside piiratust (16). Linnade diplomaatia on samas poliitilise koostöö katalüsaatoriks Euroopa Liidu välistegevuse raames. Seda ei tasuks alahinnata, kuna see võimaldab ületada peamisi diplomaatilisi ja poliitilisi tõkkeid.

Sõpruslinnadest ja piirialade koostööprogrammidest on saanud ühinemisprotsessi, ühinemisele eelneva menetluse ja naabruspoliitika peamine vahend. Globaliseerumise kontekstis aitavad sõpruslinnad säilitada Euroopa integratsiooni väärtusi, luues uusi solidaarsuse vorme (17).

Tunnustades piirkondliku valitsemise ja detsentraliseeritud koostöö olulisust, on rahvusvahelised ja Euroopa institutsioonid viimastel aastatel tugevdanud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ülemaailmses valitsemises
   (18).

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | hinnata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi varasematest laienemistest, toetudes Lääne-Balkani, Türgi ja Horvaatia töörühmade ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühise nõuandekomitee tegevusele; |
| --- | --- |

—

hinnata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi varasematest laienemistest, toetudes Lääne-Balkani, Türgi ja Horvaatia töörühmade ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühise nõuandekomitee tegevusele;

| — | arendada kohalike ja piirkondlike assambleede poliitilist ja tegevuspotentsiaali Euroopa naabruspoliitika toetamisel. Sellega seoses rõhutab komitee institutsioonidevahelise koostöö ning olemasolevate mehhanismide kooskõlastamise olulisust; |
| --- | --- |

—

arendada kohalike ja piirkondlike assambleede poliitilist ja tegevuspotentsiaali Euroopa naabruspoliitika toetamisel. Sellega seoses rõhutab komitee institutsioonidevahelise koostöö ning olemasolevate mehhanismide kooskõlastamise olulisust;

| — | juhtida koos Euroopa Komisjoniga nn detsentraliseeritud koostöö börsi, mis tegutseks internetiportaali kujul. Eesmärk on korraldada virtuaalne teabevahetus aktiivsete Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel arengukoostöö valdkonnas, toetades Euroopa ning arenguriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste projektide vastavust (19); |
| --- | --- |

—

juhtida koos Euroopa Komisjoniga nn detsentraliseeritud koostöö börsi, mis tegutseks internetiportaali kujul. Eesmärk on korraldada virtuaalne teabevahetus aktiivsete Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel arengukoostöö valdkonnas, toetades Euroopa ning arenguriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste projektide vastavust (19);

| — | tugevdada oma positsiooni Euroopa Liidu institutsioonilise organina, kellel on pädevus arendada kohalikku ja piirkondlikku demokraatiat Euroopa Liidu välispoliitika raames, kasutades selleks valimisvaatlusmissioone Euroopas ja kolmandates riikides ning tugevdades sel eesmärgil koostööd Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressiga. |
| --- | --- |

—

tugevdada oma positsiooni Euroopa Liidu institutsioonilise organina, kellel on pädevus arendada kohalikku ja piirkondlikku demokraatiat Euroopa Liidu välispoliitika raames, kasutades selleks valimisvaatlusmissioone Euroopas ja kolmandates riikides ning tugevdades sel eesmärgil koostööd Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressiga.

palub Euroopa Komisjonil

| — | kavandada vastu võtta vabatahtlik poliitiline harta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks laienemisprotsessi. See toimiks ühise viitedokumendina ühinemiseelse abi rahastamisvahendi edasiarendamisel vastavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajadustele ning tugevdaks praeguste ja tulevaste kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülest koostööd ning institutsioonilist ja haldussuutlikkust (20). |
| --- | --- |

—

kavandada vastu võtta vabatahtlik poliitiline harta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks laienemisprotsessi. See toimiks ühise viitedokumendina ühinemiseelse abi rahastamisvahendi edasiarendamisel vastavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajadustele ning tugevdaks praeguste ja tulevaste kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülest koostööd ning institutsioonilist ja haldussuutlikkust (20).

Osalusdemokraatia edendamine

Valitsemine toimub üha enam võrgustiku vormis ja eelistatud on horisontaalne koostöö. Selline areng sobib väga hästi paljude kohaliku ja piirkondliku tasandi võrgustikega arvestamiseks Euroopas ja kogu maailmas. Nende sidumine Euroopa protsessiga ühiste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks ja kodanike heakskiidu pälvimiseks on nimetatud arvamuse kujundajate hinnangul Regioonide Komitee ülesanne.

IV.   Open Days: Euroopa piirkondade ja linnade nädal

| — | Igal aastal korraldavad Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraat Brüsselis Euroopa piirkondade ja linnade nädala. Institutsioonidevahelise partnerluse raames, mis laieneb ELi eesistujariigile ning Euroopa Parlamendile, toob see üritus kokku üle 7 000 osaleja ja ligikaudu 250 partnerit. Open Days ürituse ametlikud partnerid on ühelt poolt piirkonnad ja nende Brüsselis asuvad esindused ning teiselt poolt arvukad partnerid kohalikul tasandil, nagu näiteks kohapealsed liidud ja uurimisasutused. Need partnerid korraldavad arvukaid seminare, töötubasid ja märkimisväärse osa ürituse Open Days raamprogrammist. |
| --- | --- |

—

Igal aastal korraldavad Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraat Brüsselis Euroopa piirkondade ja linnade nädala. Institutsioonidevahelise partnerluse raames, mis laieneb ELi eesistujariigile ning Euroopa Parlamendile, toob see üritus kokku üle 7 000 osaleja ja ligikaudu 250 partnerit. Open Days ürituse ametlikud partnerid on ühelt poolt piirkonnad ja nende Brüsselis asuvad esindused ning teiselt poolt arvukad partnerid kohalikul tasandil, nagu näiteks kohapealsed liidud ja uurimisasutused. Need partnerid korraldavad arvukaid seminare, töötubasid ja märkimisväärse osa ürituse Open Days raamprogrammist.

| — | Nädala teema seostub ühenduse tegevuskava ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste Euroopa prioriteetidega ning seda käsitletakse eri üritustel, seminarides, töötubades, meediale suunatud tegevustes ja näitustel. Üritusel osalevad Euroopa riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikud, eksperdid ja sotsiaal-majanduse valdkonna, ametiühingute, finantsasutuste ja kodanikuühiskonna esindajad. |
| --- | --- |

—

Nädala teema seostub ühenduse tegevuskava ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste Euroopa prioriteetidega ning seda käsitletakse eri üritustel, seminarides, töötubades, meediale suunatud tegevustes ja näitustel. Üritusel osalevad Euroopa riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikud, eksperdid ja sotsiaal-majanduse valdkonna, ametiühingute, finantsasutuste ja kodanikuühiskonna esindajad.

| — | Brüsselis toimuvale nädalale lisanduvad üritused partnerlinnades ja -piirkondades, mis toetavad kogemustevahetust, võrgustike tegevust ning mõtete ja ekspertteadmiste võrdlust (21). |
| --- | --- |

—

Brüsselis toimuvale nädalale lisanduvad üritused partnerlinnades ja -piirkondades, mis toetavad kogemustevahetust, võrgustike tegevust ning mõtete ja ekspertteadmiste võrdlust (21).

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustikud, organisatsioonid ja ühendused aitavad kaasa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivsele tegevusele Euroopa protsessis ja nende kaasatusele territoriaalse koostöö tegevusmehhanismides (22). Alates Regioonide Komitee loomisest on koostöö peamiste Euroopa ja riikliku tasandi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühendustega, nagu ka mõned valdkondlikud võrgustikud võimaldanud luua aluse komitee ja nimetatud organisatsioonide institutsioonilise rolli täiendavusele. Oma töö jätkamiseks ning valges raamatus esitatud eesmärkide ja meetmete edendamiseks teeb Regioonide Komitee jõupingutusi koostöös Euroopa piirkondlike ja kohalike omavalitsuste liitudega.

Lisaks on mitmetasandiline valitsemine väga oluline kodanikuaktiivsuse edendamiseks ning sellega tagatakse detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika, mis vastab paremini kodanike konkreetsetele ja vahetutele ootustele ning aitab järk-järgult ületada lõhet kodanike, ELi institutsioonide ja poliitiliste otsustajate vahel.

Detsentraliseeritud teavitamine Euroopa asjadest peaks tõhustama Euroopa mõõtme kaasamist poliitilisse juhtimisse kohalikul ja piirkondlikul tasandil, lihtsustama koostööd kohaliku ja piirkondliku meediaga ning uuenduslike teabevahetustehnoloogiate, eelkõige web 2.0 tehnoloogia võimaluste kasutamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Lisaks aitab see tõhustada Euroopa-teemaliste poliitiliste arutelude ja avalike koosolekute korraldamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning edendab seega kodanikuaktiivsust, julgustades kodanikke Euroopa asjades osalema.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | töötada välja lähenemisviis, mis toetub koostööle asjaomaste kohalike ja piirkondlike võrgustikega, kes edendavad Euroopa ühiskonnas poliitiliste, majanduslike, ühiskondlike ja kultuuriliste valdkondade omavahelist seotust ja koostööd ning võtavad arvesse osalemise häid tavasid kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

—

töötada välja lähenemisviis, mis toetub koostööle asjaomaste kohalike ja piirkondlike võrgustikega, kes edendavad Euroopa ühiskonnas poliitiliste, majanduslike, ühiskondlike ja kultuuriliste valdkondade omavahelist seotust ja koostööd ning võtavad arvesse osalemise häid tavasid kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| — | aidata kaasa tõelise detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika väljatöötamisele. Selle tähtsust tunnustati Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja nõukogu ühisdeklaratsioonis „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” (23), mis põhineb institutsiooniliste sidusrühmade poliitilisel pühendumisel, et juhtida kestvat Euroopa-teemalist arutelu Euroopa linnades ja piirkondades ning võtta arvesse ühenduse tasandil tehtud otsuseid; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa tõelise detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika väljatöötamisele. Selle tähtsust tunnustati Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja nõukogu ühisdeklaratsioonis „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” (23), mis põhineb institutsiooniliste sidusrühmade poliitilisel pühendumisel, et juhtida kestvat Euroopa-teemalist arutelu Euroopa linnades ja piirkondades ning võtta arvesse ühenduse tasandil tehtud otsuseid;

| — | luua tegevuskava, milles jaotatakse teavitusvahendid vastavalt seatud eesmärkidele ja asjakohastele poliitikavaldkondadele, nii et teavitamine ühispoliitikast ja strateegiatest oleks kooskõlas nende tulemustega kodanike jaoks kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Samuti soovib komitee esitada asjakohased soovitused institutsioonidevahelisele teaberühmale (IGI) (24); |
| --- | --- |

—

luua tegevuskava, milles jaotatakse teavitusvahendid vastavalt seatud eesmärkidele ja asjakohastele poliitikavaldkondadele, nii et teavitamine ühispoliitikast ja strateegiatest oleks kooskõlas nende tulemustega kodanike jaoks kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Samuti soovib komitee esitada asjakohased soovitused institutsioonidevahelisele teaberühmale (IGI) (24);

| — | pakkuda välja meetodeid ja vahendeid kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks, et ületada kommunikatsioonilõhe ning julgustada kohalikku ja piirkondlikku meediat käsitlema senisest enam Euroopa Liidu poliitika mõju kodanike igapäevaelule ja tugevdama oma teabevahetus-, teabe- ja meediakajastuse potentsiaali Euroopa asjadest teavitamisel uute teabevahetusvahendite, eelkõige web 2.0 tehnoloogia abil; |
| --- | --- |

—

pakkuda välja meetodeid ja vahendeid kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks, et ületada kommunikatsioonilõhe ning julgustada kohalikku ja piirkondlikku meediat käsitlema senisest enam Euroopa Liidu poliitika mõju kodanike igapäevaelule ja tugevdama oma teabevahetus-, teabe- ja meediakajastuse potentsiaali Euroopa asjadest teavitamisel uute teabevahetusvahendite, eelkõige web 2.0 tehnoloogia abil;

soovitab

| — | luua asjakohased vahendid osalusdemokraatia toetuseks, eelkõige Lissaboni strateegia, sotsiaalmeetmete kava ja Göteborgi strateegia raames, ning luua Agenda 21 kohaliku programmi tüüpi osalusel ja integreeritusel põhinevaid mehhanisme ja koostada pikaajalisi strateegilisi kavasid (25); |
| --- | --- |

—

luua asjakohased vahendid osalusdemokraatia toetuseks, eelkõige Lissaboni strateegia, sotsiaalmeetmete kava ja Göteborgi strateegia raames, ning luua Agenda 21 kohaliku programmi tüüpi osalusel ja integreeritusel põhinevaid mehhanisme ja koostada pikaajalisi strateegilisi kavasid (25);

| — | kaaluda Regioonide Komitee, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste ELi institutsioonide koostöö ulatust Lissaboni lepingu jõustumise järgselt Euroopa kodanikualgatuse vahendi loomisel, et realiseerida algatuse potentsiaal Euroopa tõelise poliitilise arutelu edendamisel ning seega parandada ELi mitmetasandilise valitsemissüsteemi õiguspärasust; |
| --- | --- |

—

kaaluda Regioonide Komitee, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste ELi institutsioonide koostöö ulatust Lissaboni lepingu jõustumise järgselt Euroopa kodanikualgatuse vahendi loomisel, et realiseerida algatuse potentsiaal Euroopa tõelise poliitilise arutelu edendamisel ning seega parandada ELi mitmetasandilise valitsemissüsteemi õiguspärasust;

| — | tugevdada Euroopa kodanikuõpetust, toetudes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusele; |
| --- | --- |

—

tugevdada Euroopa kodanikuõpetust, toetudes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusele;

palub Euroopa Komisjonil

| — | kaaluda uute parameetrite lisamist Euroopa kodanike arvamuse hindamisse (Eurobaromeeter). Need parameetrid peaksid näitama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegelikku kaasatust Euroopa Liidu toimimisse ning ühispoliitika ja strateegiate elluviimisesse; |
| --- | --- |

—

kaaluda uute parameetrite lisamist Euroopa kodanike arvamuse hindamisse (Eurobaromeeter). Need parameetrid peaksid näitama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegelikku kaasatust Euroopa Liidu toimimisse ning ühispoliitika ja strateegiate elluviimisesse;

kutsub üles

| — | liikmesriike rakendama senisest kaasavamat e-valitsust piirkondades ja linnades ning teavitama linnades nende teabevahetuspoliitika ja e-valitsuse süsteemi kaudu Euroopa Liidu saavutustest ja väljakutsetest kodanike jaoks; |
| --- | --- |

—

liikmesriike rakendama senisest kaasavamat e-valitsust piirkondades ja linnades ning teavitama linnades nende teabevahetuspoliitika ja e-valitsuse süsteemi kaudu Euroopa Liidu saavutustest ja väljakutsetest kodanike jaoks;

| — | ELi institutsioone looma web 2.0 tüüpi teabevahetusstrateegia ja kasutama uusi YouTube'iga sarnanevaid võrgusuhtluskülgi (EU tube). |
| --- | --- |

—

ELi institutsioone looma web 2.0 tüüpi teabevahetusstrateegia ja kasutama uusi YouTube'iga sarnanevaid võrgusuhtluskülgi (EU tube).

4.   ELi tegevuse tõhusamaks muutmine

Mitmetasandilise valitsemisega soovitakse tugevdada ELi tegevust valdkondades, mis Euroopa kodanike jaoks kesksel kohal. Sedavõrd integreeritud alal nagu Euroopa Liit avaldab ühenduse mis tahes algatus piirkondadele ja kodanikele otsest mõju. Seetõttu on ühenduse eesmärkide ja piirkondlike mõjude tasakaal esmatähtis. Valge raamatu soovituste eesmärk on kohandada ühenduse eesmärgid paremini erinevate konkreetsete juhtimisviiside ja kavadega, millega kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajad puutuvad kokku ühenduse poliitika elluviimisel peamistes valdkondades.

Asjakohaste vahendite valik on esmatähtis kriteerium, et tagada ühenduse meetodi tõhusus ja arendada Euroopa valitsemisstandardeid, asetades senisest rohkem rõhku diferentseerimisele ja spetsialiseerumisele. ELi tegevuse sidususe tagatiseks on seega nende vahendite kokkusobitamine eri võimutasandite vahel. Edendada tuleb konsultatsiooni, katsetamist ja territoriaalse mõju analüüsi protsesse, avatud koordinatsiooni meetodit, kokkulepete sõlmimise õiguslikke vahendeid (näiteks piirkondlikud paktid või Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus), et vähendada otsuste tegemise kontsentreerumise, tegevuse hajutamise ja tulemuste lahjendamise negatiivset mõju. Need mehhanismid ja vahendid kujutavad endast uut võimalust Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide saavutamiseks.

Ühiste poliitikameetmete kavandamine ja ellurakendamine

Kõnealust paindlikku valitsemismudelit võidakse eri mehhanismide abil edukalt kohandada eri ühise poliitika valdkondadele sõltuvalt viimaste eripärast. Ühtekuuluvuspoliitikas näib mitmetasandiline valitsemine andvat häid tulemusi ning keskkonnapoliitika on toiminud eri mehhanismide ja tavade katselaborina.

V.   Euroopa ühtekuuluvuspoliitika võimendav mõju ELi poliitikavaldkondadele

| — | Ühtekuuluvuspoliitika näitab juba kakskümmend aastat enda loodavat lisaväärtust ning see on tänu konkreetsete projektide arendamisele kujunenud kodanike jaoks Euroopa solidaarsuse tunnusmärgiks. Poliitika on aja jooksul arenenud. See loodi ühtse turu käivitamise toetamiseks, et kindlustada nõrgimate piirkondade areng, ning tänu sellele on suudetud leevendada ELi mitmetest laienemistest tekitatud sotsiaal-majanduslikke erinevusi. Ühtekuuluvuspoliitikast on saanud oluline vahend majanduskasvu ja tööhõive strateegia toetamiseks ELi kõigis piirkondades. Hiljuti on seda kasutatud ELi majanduse elavdamise kava toetamiseks. |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvuspoliitika näitab juba kakskümmend aastat enda loodavat lisaväärtust ning see on tänu konkreetsete projektide arendamisele kujunenud kodanike jaoks Euroopa solidaarsuse tunnusmärgiks. Poliitika on aja jooksul arenenud. See loodi ühtse turu käivitamise toetamiseks, et kindlustada nõrgimate piirkondade areng, ning tänu sellele on suudetud leevendada ELi mitmetest laienemistest tekitatud sotsiaal-majanduslikke erinevusi. Ühtekuuluvuspoliitikast on saanud oluline vahend majanduskasvu ja tööhõive strateegia toetamiseks ELi kõigis piirkondades. Hiljuti on seda kasutatud ELi majanduse elavdamise kava toetamiseks.

| — | Praegu ühenduse eelarvest kolmandiku moodustaval ühtekuuluvuspoliitikal on tõeline võimendav finants- ja institutsioonidevahelist partnerlust edendav mõju, mida tugevdavad avaliku ja erasektori koostöö ning Euroopa Investeerimispanga finantsvahendid. Euroopa ühtekuuluvuspoliitika võimendav mõju väljendub ka selle suutlikkuses soodustada ELi tasandil koostoimet kohalike, piirkondlike ja liikmesriikide strateegiliste arenguprioriteetide vahel. |
| --- | --- |

—

Praegu ühenduse eelarvest kolmandiku moodustaval ühtekuuluvuspoliitikal on tõeline võimendav finants- ja institutsioonidevahelist partnerlust edendav mõju, mida tugevdavad avaliku ja erasektori koostöö ning Euroopa Investeerimispanga finantsvahendid. Euroopa ühtekuuluvuspoliitika võimendav mõju väljendub ka selle suutlikkuses soodustada ELi tasandil koostoimet kohalike, piirkondlike ja liikmesriikide strateegiliste arenguprioriteetide vahel.

Teine struktuurifondide kasutamisega seotud märkimisväärne võimendav mõju on avalike haldusasutuste institutsionaalse suutlikkuse tugevdamine. Arendades nende haldussuutlikkust ja ühtlustades nende menetlusi ELi tasandil, on ühtekuuluvuspoliitika soodustanud ühenduse poliitika rakendamist. Tänu avalike institutsioonide ja kodanikuühiskonna osalejate partnerluse ja koostöö mõjule on ühtekuuluvuspoliitika võimaldanud leida kõikehaaravaid lahendusi Euroopa Liidus esinevatele erisugustele olukordadele.

| — | Selleks, et määratleda territoriaalne ühtekuuluvus laiemalt, et arvestada uute väljakutsetega, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastamisi seisavad (globaliseerumine, kliimamuutused, energiajulgeolek, sisseränne jne), tuleb konkreetsed eesmärgid, mille täitmiseks Euroopa fondide vahendid eraldatakse, määratleda paindlikult, arvestades iga piirkonna omapära ning konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse strateegiat. |
| --- | --- |

—

Selleks, et määratleda territoriaalne ühtekuuluvus laiemalt, et arvestada uute väljakutsetega, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastamisi seisavad (globaliseerumine, kliimamuutused, energiajulgeolek, sisseränne jne), tuleb konkreetsed eesmärgid, mille täitmiseks Euroopa fondide vahendid eraldatakse, määratleda paindlikult, arvestades iga piirkonna omapära ning konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse strateegiat.

Poliitikavaldkondades, kus Euroopa Liidul ei ole selgeid pädevusi, ent kus avaldub ELi poliitikameetmete mõju, nagu nt eluasemepoliitika ja suur osa üldhuviteenustest, kujutab mitmetasandiline valitsemine endast vahendit, mis aitab mõista kõnealuste alade valdkonnaülest iseloomu ja vältida pädevuste jaotuse liiga kitsast tõlgendamist, et saavutada ühiseid eesmärke, võttes seejuures arvesse ELi liikmesriikide põhiseaduslike ja haldusstruktuuride paljusust.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | kavandada ja käivitada algatusi, et levitada partnerluse alaseid häid tavasid, mis on seotud kohalike, piirkondlike, üleriigiliste ja riikideüleste poliitiliste prioriteetide määratlemisega liikmesriikides, ning toetada kõiki algatusi, mille käivitavad liikmesriigid, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon, et rakendada kohalike ja piirkondlike omavalitsustega loodud partnerluse põhimõtet mitte ainult poliitikameetmete rakendamise järgus, vaid ka – ja eelkõige – nende väljatöötamisel; |
| --- | --- |

—

kavandada ja käivitada algatusi, et levitada partnerluse alaseid häid tavasid, mis on seotud kohalike, piirkondlike, üleriigiliste ja riikideüleste poliitiliste prioriteetide määratlemisega liikmesriikides, ning toetada kõiki algatusi, mille käivitavad liikmesriigid, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon, et rakendada kohalike ja piirkondlike omavalitsustega loodud partnerluse põhimõtet mitte ainult poliitikameetmete rakendamise järgus, vaid ka – ja eelkõige – nende väljatöötamisel;

| — | teha ettepanekuid institutsioonidevaheliste mehhanismide kohta, mis tugevdavad ELi ühtekuuluvuspoliitika hindamise poliitilist ja strateegilist mõõdet, süvendades liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil arendatavaid suhteid, analüüsides ja vaadeldes neid Euroopa vaatenurgast; |
| --- | --- |

—

teha ettepanekuid institutsioonidevaheliste mehhanismide kohta, mis tugevdavad ELi ühtekuuluvuspoliitika hindamise poliitilist ja strateegilist mõõdet, süvendades liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil arendatavaid suhteid, analüüsides ja vaadeldes neid Euroopa vaatenurgast;

soovitab

| — | tugevdada partnerluse tava nii vertikaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning keskvalitsuste ja Euroopa Liidu vahel kui ka horisontaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna vahel eelkõige sotsiaaldialoogi raames, tagades kodanike osaluse tänu selleks asjaomases valitsemissektoris loodud tööorganitele, eelkõige neile, mis oma geograafilise läheduse ja subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise tõttu on kodanikele kõige lähedamal. Tänu sellele saaksid erinevad sotsiaalsed rühmad esitada ühenduse avalike algatuste kohta oma hinnangu, arvamuse ja ettepanekud; |
| --- | --- |

—

tugevdada partnerluse tava nii vertikaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning keskvalitsuste ja Euroopa Liidu vahel kui ka horisontaalselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna vahel eelkõige sotsiaaldialoogi raames, tagades kodanike osaluse tänu selleks asjaomases valitsemissektoris loodud tööorganitele, eelkõige neile, mis oma geograafilise läheduse ja subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise tõttu on kodanikele kõige lähedamal. Tänu sellele saaksid erinevad sotsiaalsed rühmad esitada ühenduse avalike algatuste kohta oma hinnangu, arvamuse ja ettepanekud;

| — | lihtsustada ja tõhustada haldusmenetlusi, et luua uuendustegevust soodustav õiguslik, haldus- ja finantsraamistik ning töötada välja uusi vahendeid piirkondliku uuendustegevuse soodustamiseks ja eri rahastamisvormide tugevdamiseks (riskikapital, erainvestorid (business angels), mikrolaenud jm); |
| --- | --- |

—

lihtsustada ja tõhustada haldusmenetlusi, et luua uuendustegevust soodustav õiguslik, haldus- ja finantsraamistik ning töötada välja uusi vahendeid piirkondliku uuendustegevuse soodustamiseks ja eri rahastamisvormide tugevdamiseks (riskikapital, erainvestorid (business angels), mikrolaenud jm);

| — | tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkust, et tagada projektide pädev juhtimine ja suurendada ELis kasutusel olevate territoriaalse juhtimise alaste heade tavade vahetust; |
| --- | --- |

—

tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkust, et tagada projektide pädev juhtimine ja suurendada ELis kasutusel olevate territoriaalse juhtimise alaste heade tavade vahetust;

palub Euroopa Komisjonil

| — | uurida iga juhtumi puhul, milliseid muudatusi tuleks teha ELi poliitikas, et tugevdada partnerlust; |
| --- | --- |

—

uurida iga juhtumi puhul, milliseid muudatusi tuleks teha ELi poliitikas, et tugevdada partnerlust;

| — | edendada kooskõlastamist struktuurifondide meetmete, valdkondlike programmide ja maaelu arengut toetavate programmide vahel; |
| --- | --- |

—

edendada kooskõlastamist struktuurifondide meetmete, valdkondlike programmide ja maaelu arengut toetavate programmide vahel;

| — | hinnata ajavahemikul 2007–2013 tehtavaid edusamme struktuurifondide haldamise lihtsustamisel ja juhtimisel, pöörates erilist tähelepanu halduskoormuse võrdelisusele meetme liigi ja ulatuse ning halduskoormuse mõjuga kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. |
| --- | --- |

—

hinnata ajavahemikul 2007–2013 tehtavaid edusamme struktuurifondide haldamise lihtsustamisel ja juhtimisel, pöörates erilist tähelepanu halduskoormuse võrdelisusele meetme liigi ja ulatuse ning halduskoormuse mõjuga kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele.

Euroopa protsessi kooskõlastamine

Eri võimutasandite kooskõlastatud tegevus ühest küljest ning poliitikate ja vahendite kooskõlastamine teisest küljest on hädavajalikud Euroopa paremaks valitsemiseks ja ELi strateegiate rakendamiseks. Majanduskriis ja ühine arusaam, et kiiresti on vaja ELi kooskõlastatud tegutsemist, toovad esile kooskõlastamise olulisuse, ent samas ka püsivad raskused sellise ühiselt tegutsemise tagamisel kooskõlastamise ja vastastikuse usaldamise puudumise tõttu.

Kriis paneb Euroopa integratsiooniprotsessi seega katsumuse ette. Väljakutse seisneb selles, kuidas suudab EL kooskõlastada elavdamist edendavat poliitilist tegevust nii, et säästev areng ja territoriaalne ühtekuuluvus oleksid endisest tasakaalustatumad tänu eri osalejate koostööle, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahetule kaasamisele ning avaliku ja erisektori partnerlusele (26). Ühenduse meetodi ja valitsustevahelise koostöö abil toimivad Euroopa integratsiooni mehhanismid peavad tuginema ELi elavdamise finants-, majanduslikele, sotsiaalsetele ja territoriaalsetele vahenditele ning kriisi juhtimiseks (ELi struktuurifondide paindlikkuse suurendamine, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Investeerimispanga toetus jne) ja kriisist väljumiseks (innovatsioonipoliitika, tööstuspoliitika jne) võetavate poliitikameetmete paremale kooskõlastamisele (26).

Ühenduse meetod pakub parima võimaluse tagada mitmetasandilise valitsemise rakendamine. Sellegipoolest kasutatakse – ilma kõnealuse meetodi juhtivat rolli kahtluse alla seadmata – juba aastaid avatud koordinatsiooni meetodit, mille eesmärk on täiendada institutsioonilisel kolmnurgal ja Euroopa Komisjoni ainupädevuses oleval õigusaktide algatusõigusel põhinevat ühenduse meetodit valdkondades, kus Euroopa Liidu pädevused piirduvad üksnes kooskõlastamis- või toetusmeetmetega. Rakendades seda vastavalt igale üksikjuhtumile, pakuks nimetatud meetod vahendi selleks, et subsidiaarsuse põhimõtte järgimisel tõhustada koostööd, vahetada kogemusi heade tavade kohta ning jõuda kokkuleppele ühiste eesmärkide ja suuniste osas liikmesriikides.

Arvestades esialgseid eesmärke, ei ole avatud koordinatsiooni meetod siiski veel andnud oodatud lisaväärtust ning ei ole osutunud rahuldavaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohast, keda ei ole piisavalt kaasatud. Omavalitsused on seevastu seisukohal, et kõnealust meetodit võidaks laiendada teistelegi tegutsemisvaldkondadele eeldusel, et see muutub senisest kaasavamaks.

VI.   Regioonide Komitee Lissaboni strateegia järelevalveplatvorm

| — | Regioonide Komitee lõi 2006. aastal Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi, kuhu kuulub praegu rohkem kui sada piirkonda ja linna 26 liikmesriigist. Kõnealune teabevahetus- ja hindamisplatvorm teostab järelevalvet piirkondliku ja kohaliku tasandi kaasatuse üle Lissaboni strateegia juhtimisse ja strateegia sidumise üle ühtekuuluvuspoliitikaga. |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee lõi 2006. aastal Lissaboni strateegia järelevalveplatvormi, kuhu kuulub praegu rohkem kui sada piirkonda ja linna 26 liikmesriigist. Kõnealune teabevahetus- ja hindamisplatvorm teostab järelevalvet piirkondliku ja kohaliku tasandi kaasatuse üle Lissaboni strateegia juhtimisse ja strateegia sidumise üle ühtekuuluvuspoliitikaga.

| — | Järelevalvearuandes „Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamine kooskõlastatud ja integreeritud territoriaalse poliitikakujundamise kaudu” toodi esile, et kõigil asjaomastel valitsustasanditel tuleks tõhustada püüdlusi poliitiliste tegevuskavade sünkroniseerimiseks ja integreerimiseks ning võtta kasutusele laialdasemad õiguslikud vahendid. |
| --- | --- |

—

Järelevalvearuandes „Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamine kooskõlastatud ja integreeritud territoriaalse poliitikakujundamise kaudu” toodi esile, et kõigil asjaomastel valitsustasanditel tuleks tõhustada püüdlusi poliitiliste tegevuskavade sünkroniseerimiseks ja integreerimiseks ning võtta kasutusele laialdasemad õiguslikud vahendid.

| — | Regioonide Komitee käivitas 5.–6. märtsil 2009 Prahas toimunud Euroopa piirkondade ja linnade tippkohtumisel konsulteerimisprotsessi tulevase strateegia kohta majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused strateegia kavandamisse juba algjärgus (www.lisbon.cor.europa.eu). |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee käivitas 5.–6. märtsil 2009 Prahas toimunud Euroopa piirkondade ja linnade tippkohtumisel konsulteerimisprotsessi tulevase strateegia kohta majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused strateegia kavandamisse juba algjärgus (www.lisbon.cor.europa.eu).

| — | Ettevõtete, sh VKEde raamtingimuste parandamiseks kavatseb Regioonide Komitee asutada uuendustegevuse auhinna, mille eesmärk on anda tunnustust ELi ettevõtlusmeelseimatele piirkondadele. Iga-aastaselt väljaantav „Euroopa ettevõtlusmeelse piirkonna” auhind innustaks piirkondi töötama välja jätkusuutlike majandus- ja sotsiaalreformide pikaajalist strateegilist kavandamist, mida toetaksid laialdaselt piirkonna elanikkond ja sidusrühmad. |
| --- | --- |

—

Ettevõtete, sh VKEde raamtingimuste parandamiseks kavatseb Regioonide Komitee asutada uuendustegevuse auhinna, mille eesmärk on anda tunnustust ELi ettevõtlusmeelseimatele piirkondadele. Iga-aastaselt väljaantav „Euroopa ettevõtlusmeelse piirkonna” auhind innustaks piirkondi töötama välja jätkusuutlike majandus- ja sotsiaalreformide pikaajalist strateegilist kavandamist, mida toetaksid laialdaselt piirkonna elanikkond ja sidusrühmad.

| — | Regioonide Komitee soovib selle kaudu anda täiendava tõuke uue, Lissaboni strateegiale järgneva majanduskasvu ja tööhõive strateegia käivitamisele, muutes samas Euroopa väikeettevõtlusalgatuse (Small Business Act) kümme põhimõtet üldkasutatavaks kohalikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee soovib selle kaudu anda täiendava tõuke uue, Lissaboni strateegiale järgneva majanduskasvu ja tööhõive strateegia käivitamisele, muutes samas Euroopa väikeettevõtlusalgatuse (Small Business Act) kümme põhimõtet üldkasutatavaks kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

Lissaboni strateegia puhul jääb kahtlemata puudu kooskõlastamisest, strateegia järgib ikka veel üksnes ülevalt alla suunatud lähenemisviisi. Regioonide Komitee järelevalveplatvormi esile toodud Lissaboni paradoks seisneb selles, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei ole piisavalt tegevustesse kaasatud, ning viitab sellele, et on hädavajalik töötada kiiresti välja senisest detsentraliseeritum ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegia, mis tugineb piirkondade ja linnade potentsiaalile, kuna need on tänu oma pädevustele peamine uuendus- ja teadustegevust ning haridust edendav jõud Euroopas (27).

Euroopa majanduse elavdamisele aitab kaasa ka Euroopa väikeettevõtlusalgatuse eesmärkide saavutamine, mis peab toimuma koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega (28).

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | arutada võimalusi avatud koordinatsiooni meetodi piirkondlikuks muutmiseks ja määratleda ühenduse tegutsemisvaldkonnad, millele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arvates oleks kõige sobivam kohaldada avatud koordinatsiooni meetodit, kaaludes eelkõige sisserände- ja integratsioonipoliitikat, innovatsioonipoliitikat ja hariduspoliitikat; |
| --- | --- |

—

arutada võimalusi avatud koordinatsiooni meetodi piirkondlikuks muutmiseks ja määratleda ühenduse tegutsemisvaldkonnad, millele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arvates oleks kõige sobivam kohaldada avatud koordinatsiooni meetodit, kaaludes eelkõige sisserände- ja integratsioonipoliitikat, innovatsioonipoliitikat ja hariduspoliitikat;

| — | esitada Euroopa Ülemkogule 2010. aasta märtsis majanduskasvu ja tööhõive strateegia tuleviku küsimuses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega toimunud konsulteerimise tulemused; |
| --- | --- |

—

esitada Euroopa Ülemkogule 2010. aasta märtsis majanduskasvu ja tööhõive strateegia tuleviku küsimuses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega toimunud konsulteerimise tulemused;

palub

| — | liikmesriikidel toetada avatud koordinatsiooni meetodit piirkondlike või kohalike tegevuskavadega ning soodustab omakorda avatud koordinatsiooni meetodi kaudu kohalike ja piirkondlike kavade arvessevõtmist riiklikes kavades ja kõnealuse meetodi kohta kirjalike mitmetasandiliste kokkulepete sõlmimist. Euroopa Komisjonil tuleks omakorda tunnistada kohalike ja piirkondlike kontaktpunktide osalemist järelevalves avatud koordinatsiooni meetodi üle; |
| --- | --- |

—

liikmesriikidel toetada avatud koordinatsiooni meetodit piirkondlike või kohalike tegevuskavadega ning soodustab omakorda avatud koordinatsiooni meetodi kaudu kohalike ja piirkondlike kavade arvessevõtmist riiklikes kavades ja kõnealuse meetodi kohta kirjalike mitmetasandiliste kokkulepete sõlmimist. Euroopa Komisjonil tuleks omakorda tunnistada kohalike ja piirkondlike kontaktpunktide osalemist järelevalves avatud koordinatsiooni meetodi üle;

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles

| — | uuendama avatud koordinatsiooni meetodit, et muuta see senisest kaasavamaks, arendades koos piirkondlike ja kohalike omavalitsustega välja tõhusamaid juhtimises osalemise näitajaid ja piirkondlikke näitajaid
   (29); |
| --- | --- |

—

uuendama avatud koordinatsiooni meetodit, et muuta see senisest kaasavamaks, arendades koos piirkondlike ja kohalike omavalitsustega välja tõhusamaid juhtimises osalemise näitajaid ja piirkondlikke näitajaid
   (29);

| — | selgitama tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega välja ühtse turu kohaldamist takistavad tõkked, millega praegu seisavad silmitsi piirkonnad, linnad ja vallad, ning sobivad lahendused ühtse turu kohandamiseks praegusele majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale, |
| --- | --- |

—

selgitama tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega välja ühtse turu kohaldamist takistavad tõkked, millega praegu seisavad silmitsi piirkonnad, linnad ja vallad, ning sobivad lahendused ühtse turu kohandamiseks praegusele majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale,

| — | kaasama nõuetekohaselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused 2010. aasta järgse Lissaboni strateegia läbivaatamisse. |
| --- | --- |

—

kaasama nõuetekohaselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused 2010. aasta järgse Lissaboni strateegia läbivaatamisse.

Tervikliku poliitika väljatöötamine

Terviklik lähenemine tagab ühiste poliitikameetmete tulemuslikkuse. Sellega kaasneb vertikaalne mõõde, mis eeldab paremat kooskõlastamist ja koostööd eri valitsustasandite vahel, ning horisontaalne mõõde, mis eeldab valdkondlike poliitikameetmete ühtset rakendamist, et kindlustada säästev areng ja tagada koostoime ELi teiste asjaomaste poliitikameetmetega.

Territoriaalse ühtekuuluvuse kui ELi eesmärgi saavutamine on selles kontekstis ühise poliitika tuleviku seisukohast esmatähtis. Territoriaalse ühtekuuluvuse kohaldamisala peab arvestama kolme mõõtmega: parandusmõõde, mille abil „vähendada olemasolevat ebavõrdsust” ja tagatakse kõikidele kodanikele võrdne juurdepääs esmastele avalikele teenustele, sõltumata nende elukohast; ennetusmõõde, mille kaudu „muuta sidusamaks sektoraalne poliitika, millel on territoriaalne mõju, ning püüda igal juhul kasutada ära ebasoodsas olukorras olevate piirkondade oma ressursse, tagamaks, et elanikkond ei läheks nendest piirkondadest ära”, ning kolmandaks ärgitav mõõde, mille abil arendada „territoriaalset integratsiooni” ja soodustada koostööd.

Territoriaalne ühtekuuluvus, mis muutub Lissaboni lepingu tulemusel Euroopa Liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuseks, peab olema kaasatud kõigisse valdkondlikesse poliitikameetmetesse ja see peab kujunema mitmetasandilise valitsemise sümboliks. Lisaks on linnajuhtimine otsustava tähtsusega säästva arengu strateegiate edukaks elluviimiseks linnapiirkondades, mitte ainult parema kooskõlastamise saavutamiseks kõikide valitsemistasandite vahel, vaid ka kohalike osalejate kaasamiseks. Terviklikus linnajuhtimises tuleb arvestada säästva arengu kolme samba ehk keskkonna, majanduse ja sotsiaalküsimustega, et tagada tõeline sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. Teised ühised poliitikameetmed on samuti tähtsad tervikliku ja järjepideva lähenemisviisi soodustamiseks. Lisaks sellele peavad maapiirkondadel olema mitmetasandilisele valitsemisele tuginevad integreeritud strateegiad, mille eesmärk on soodustada säästvat arengut ja konkurentsivõimet. Strateegiates oleks meetmeid piirkondade ebasoodsate looduslike tingimuste kompenseerimiseks ja ebavõrdse olukorra vähendamiseks maa- ja linnapiirkondade vahel.

VII.   Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika

| — | ELi integreeritud merepoliitika väljatöötamine on üks vähestest ELi tasandil olemasolevatest näidetest sellest, kuidas territoriaalse tüpoloogia alusel on üritatud rakendada mitme poliitikavaldkonna ühist lähenemisviisi. 2006. aastal valminud rohelise raamatuga alustatud ja seejärel sinise raamatuga jätkatud protsess näitas asjaomaste piirkondlike ja kohalike osalejate suurt mobiliseerumist integreeritud lähenemisviisi rakendamiseks merepiirkondade haldamisel. Transport, keskkond, taastuvad energiaallikad ja majanduslik areng kuuluvad valdkondade hulka, mida hõlmab poliitika, mis sündis soovist ühendada horisontaalselt säästvast arengust ja meie (lõpuks ometi Euroopa kontinendi jaoks esmatähtsateks loodus- ja majandusressurssideks tunnistatud) merede turvalisusest tulenevad nõuded. |
| --- | --- |

—

ELi integreeritud merepoliitika väljatöötamine on üks vähestest ELi tasandil olemasolevatest näidetest sellest, kuidas territoriaalse tüpoloogia alusel on üritatud rakendada mitme poliitikavaldkonna ühist lähenemisviisi. 2006. aastal valminud rohelise raamatuga alustatud ja seejärel sinise raamatuga jätkatud protsess näitas asjaomaste piirkondlike ja kohalike osalejate suurt mobiliseerumist integreeritud lähenemisviisi rakendamiseks merepiirkondade haldamisel. Transport, keskkond, taastuvad energiaallikad ja majanduslik areng kuuluvad valdkondade hulka, mida hõlmab poliitika, mis sündis soovist ühendada horisontaalselt säästvast arengust ja meie (lõpuks ometi Euroopa kontinendi jaoks esmatähtsateks loodus- ja majandusressurssideks tunnistatud) merede turvalisusest tulenevad nõuded.

| — | Kõnealust ambitsioonikat eesmärki tuleb täiendada asjakohaste meetmetega, mille abil tugevdatakse integreeritud merenduspoliitika visiooni ühendavat mõju. Sellega seoses peab Regioonide Komitee vajalikuks vaadata läbi ELi rahastamissüsteem, luues kõigi või enamiku merendusküsimuste jaoks Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames üheainsa lihtsustatud süsteemi. Komitee arvates tuleks asutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmade esindajatest koosnev Euroopa merendusfoorum, mis võiks aidata jagada oskusteadmisi ja tutvustada häid tavasid. |
| --- | --- |

—

Kõnealust ambitsioonikat eesmärki tuleb täiendada asjakohaste meetmetega, mille abil tugevdatakse integreeritud merenduspoliitika visiooni ühendavat mõju. Sellega seoses peab Regioonide Komitee vajalikuks vaadata läbi ELi rahastamissüsteem, luues kõigi või enamiku merendusküsimuste jaoks Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames üheainsa lihtsustatud süsteemi. Komitee arvates tuleks asutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmade esindajatest koosnev Euroopa merendusfoorum, mis võiks aidata jagada oskusteadmisi ja tutvustada häid tavasid.

Tugevdatud konsulteerimiskultuuri tõhustamine

Alates 2002. aastast on arendatud tõhustatud konsulteerimise kultuuri, mida toetatakse Euroopa valitsemise teemalises valges raamatus, kus on öeldud, et tõhusasse konsulteerimisse varakult investeerimine võib aidata kaasa paremale õigusloomele, mida on võimalik kiiremini vastu võtta, hõlpsamalt rakendada ja järgida.

Euroopa Komisjon ja sidusrühmad peavad enne ettepanekute esitamist ja poliitiliste algatuste heakskiitmist dialoogi, mis toimub eri vormides:

| — | õigusloome protsessi raames konsulteerimine, eelkõige Regioonide Komiteega kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste institutsioonilise esindajaga; |
| --- | --- |

—

õigusloome protsessi raames konsulteerimine, eelkõige Regioonide Komiteega kui kohalike ja piirkondlike omavalitsuste institutsioonilise esindajaga;

| — | valdkondliku konsulteerimise mehhanismid, mille puhul arvestatakse ELi sekkumise eritingimusi eri tegutsemisvaldkondade raames; |
| --- | --- |

—

valdkondliku konsulteerimise mehhanismid, mille puhul arvestatakse ELi sekkumise eritingimusi eri tegutsemisvaldkondade raames;

| — | sidusa miinimumnõuetega konsulteerimise raamistiku loomine; |
| --- | --- |

—

sidusa miinimumnõuetega konsulteerimise raamistiku loomine;

| — | struktureeritud dialoog kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusühendustega. |
| --- | --- |

—

struktureeritud dialoog kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusühendustega.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | arendada struktureeritud dialoogi raames Euroopa Komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste üleeuroopaliste ja üleriigiliste esindusühenduste koostööd Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi ettevalmistamise järgus; |
| --- | --- |

—

arendada struktureeritud dialoogi raames Euroopa Komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste üleeuroopaliste ja üleriigiliste esindusühenduste koostööd Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi ettevalmistamise järgus;

| — | töötada koos teiste ELi institutsioonidega, et koostada oma tegevuse kohta tõhus mõjuhinnang, tugevdada oma rolli asutamislepingus määratletud nõuandva organina ja näidata oma loodud lisaväärtust ELi otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

—

töötada koos teiste ELi institutsioonidega, et koostada oma tegevuse kohta tõhus mõjuhinnang, tugevdada oma rolli asutamislepingus määratletud nõuandva organina ja näidata oma loodud lisaväärtust ELi otsustusprotsessis;

palub Euroopa Komisjonil

| — | anda aru komitee poolt suuliste ja kirjalike küsimustena esitatud poliitiliste soovituste edasisest arvessevõtmisest. |
| --- | --- |

—

anda aru komitee poolt suuliste ja kirjalike küsimustena esitatud poliitiliste soovituste edasisest arvessevõtmisest.

Parem õigusloome

Õigusloome protsessi kooskõlastamisel, mille kohta tehti ettepanek tegevuskavas „Parem õigusloome” ja mida toetatakse institutsioonidevahelises lepingus „Parem õigusloome”, mille kinnitasid Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon 2003. aastal, tuleb täielikult arvestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panust ning õiguslikke ja poliitilisi vahendeid, mida nad oma õigusloome parandamise strateegias toetavad.

Kehtiva asutamislepingu kohaselt ja Lissaboni lepingu jõustumise ootel annavad ELi olemasolevad sisemised eeskirjad ja mehhanismid võimaluse rakendada ühist kooskõlastatud lähenemisviisi subsidiaarsuse põhimõtete seire ja järelevalve teostamiseks. Teatavates liikmesriikides on käivitatud sisemine reformiprotsess, milles tugevdatakse seadusandliku võimuga piirkondlike kogude osalemist Lissaboni lepingu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise protokollis esitatud mehhanismides, et kõnealused kogud tegutseksid oma riigi parlamentaarse süsteemi osa või riigi parlamendi kojana. Antud suundumust tasuks laiendada, austades riikide põhiseaduslikke struktuure.

Lisaks tuleb tugevdada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimet mõista ühenduse õigust, et tugevdada õiguskindlust Euroopa Liidus ja lihtsustada ühenduse õigusaktide korrektset ülevõtmist. Sellega seoses on vajadus tõhustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist põhjendatud selle tõttu, et ühenduse direktiivi või määruse mõju võib liikmesriigiti märkimisväärselt erineda sõltuvalt riigi territoriaalsest korraldusest, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antud autonoomia tasemest ning nende pädevuste ulatusest. Prügiladirektiivi (30) ning ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamist käsitleva direktiivi (31) ülevõtmisel esinenud raskused on olulised näited sellest, kui tähtis on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühenduse õigusaktide koostamisse kogu protsessi kestel (32).

Õigusaktide eelnõude mõjuhinnangud kujutavad endast olulist vahendit parema ühenduse õigustikuni jõudmiseks. Mõjuhinnangus tuleb pöörata tähelepanu õigusaktide rakendamisele ja järgimisele. Antud kontekstis on väga oluline, et komisjoni praeguses mõjuhinnangus antakse keskne koht uute õigusaktide territoriaalsele aspektile. Territoriaalse mõju asjakohaseks hindamiseks peavad komisjoni talitused koostama varakult ülevaate uue õigusakti mõjust piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele. Regioonide Komiteel võib olla seejuures oluline roll.

VIII.   Regioonide Komitee subsidiaarsuse järelevalve võrgustik: asjakohane vahend demokraatliku vastutuse ja ELi õigusloomeprotsessis osalemise tugevdamiseks

| — | Subsidiaarsuse põhimõtte eesmärk on tagada, et valdkondades, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse, toimuks otsuste tegemine kõige asjakohasemal tasandil. Kõnealustes valdkondades tuleb seega teha katsetusi tagamaks, et ühenduse meetmed on õigustatud, pidades silmas liikmesriikide, piirkondlikul või kohalikul tasandil teostatavaid valikuid. |
| --- | --- |

—

Subsidiaarsuse põhimõtte eesmärk on tagada, et valdkondades, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse, toimuks otsuste tegemine kõige asjakohasemal tasandil. Kõnealustes valdkondades tuleb seega teha katsetusi tagamaks, et ühenduse meetmed on õigustatud, pidades silmas liikmesriikide, piirkondlikul või kohalikul tasandil teostatavaid valikuid.

| — | Regioonide Komitee loodud, praegu 96 liikmest (kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, riikide ja piirkondlikud parlamendid, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liidud) koosnev subsidiaarsuse järelevalve võrgustik korraldab oma veebilehe kaudu konsultatsioone. Võrgustiku eesmärgid on järgmised: |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee loodud, praegu 96 liikmest (kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, riikide ja piirkondlikud parlamendid, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liidud) koosnev subsidiaarsuse järelevalve võrgustik korraldab oma veebilehe kaudu konsultatsioone. Võrgustiku eesmärgid on järgmised:

| — | korraldada konsultatsioone võrgustiku partneritega Euroopa Komisjoni dokumentide ja ettepanekute kohta. Konsultatsioonid aitavad analüüsida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist ning hinnata kavandatud meetmete mõju. Nii lihtsustab võrgustik kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Regioonide Komitee vahelist teabevahetust ELi õigusloomeprotsessi kohta; |
| --- | --- |

—

korraldada konsultatsioone võrgustiku partneritega Euroopa Komisjoni dokumentide ja ettepanekute kohta. Konsultatsioonid aitavad analüüsida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist ning hinnata kavandatud meetmete mõju. Nii lihtsustab võrgustik kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Regioonide Komitee vahelist teabevahetust ELi õigusloomeprotsessi kohta;

| — | toimida teabepunktina, mis võimaldab kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kiiremat ligipääsu teabele, mis neile seoses ELiga huvi pakub, ning mis pakub neile täiendava võimaluse, et teha oma hääl kuuldavaks; |
| --- | --- |

—

toimida teabepunktina, mis võimaldab kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kiiremat ligipääsu teabele, mis neile seoses ELiga huvi pakub, ning mis pakub neile täiendava võimaluse, et teha oma hääl kuuldavaks;

| — | aidata Regioonide Komiteel laiendada oma konsulteerimisbaasi, võimaldades talle ligipääsu Euroopa piirkondade ja linnade poliitilistele ja haldusstruktuuridele ning andes kõnealused ressursid raportööride käsutusse; |
| --- | --- |

—

aidata Regioonide Komiteel laiendada oma konsulteerimisbaasi, võimaldades talle ligipääsu Euroopa piirkondade ja linnade poliitilistele ja haldusstruktuuridele ning andes kõnealused ressursid raportööride käsutusse;

| — | kaasata subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku liikmed tulevastesse uuringutesse komisjoni ettepanekute territoriaalse mõju kohta juba õigusloome-eelse protsessi varajases järgus. |
| --- | --- |

—

kaasata subsidiaarsuse järelevalve võrgustiku liikmed tulevastesse uuringutesse komisjoni ettepanekute territoriaalse mõju kohta juba õigusloome-eelse protsessi varajases järgus.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | tugevdada komitee kaasamist parema õigusloome tegevuskava järelevalveprotsessi ja arendada komiteesisest poliitilist protsessi ja komitee nõuandetegevust interaktiivsete platvormide kaudu, et saada usaldusväärset teavet kohaliku ja piirkondliku mõõtme arvessevõtmise kohta koostamisel olevates õigusaktides; |
| --- | --- |

—

tugevdada komitee kaasamist parema õigusloome tegevuskava järelevalveprotsessi ja arendada komiteesisest poliitilist protsessi ja komitee nõuandetegevust interaktiivsete platvormide kaudu, et saada usaldusväärset teavet kohaliku ja piirkondliku mõõtme arvessevõtmise kohta koostamisel olevates õigusaktides;

| — | süvendada institutsioonidevahelisi suhteid nõukogu, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga kogu õigusloomeprotsessi kestel; |
| --- | --- |

—

süvendada institutsioonidevahelisi suhteid nõukogu, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendiga kogu õigusloomeprotsessi kestel;

| — | arendada koos riikide parlamentide ja seadusandliku võimuga piirkondlike kogudega välja tegutsemisviis, et tõsta esile kõigi liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohti nii õigusloome-eelsel etapil kui ka varajase hoiatuse menetluses (33); |
| --- | --- |

—

arendada koos riikide parlamentide ja seadusandliku võimuga piirkondlike kogudega välja tegutsemisviis, et tõsta esile kõigi liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohti nii õigusloome-eelsel etapil kui ka varajase hoiatuse menetluses (33);

| — | osaleda halduskoormust käsitleva sõltumatute sidusrühmade kõrgetasemelise töörühma töös, võtta seisukoht töörühma esitatavate soovituste kohta ning arutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kõrgtasemelise töörühma loomist; |
| --- | --- |

—

osaleda halduskoormust käsitleva sõltumatute sidusrühmade kõrgetasemelise töörühma töös, võtta seisukoht töörühma esitatavate soovituste kohta ning arutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kõrgtasemelise töörühma loomist;

palub,

| — | et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelisele kokkuleppele parema õigusloome kohta lisataks Regioonide Komiteega sõlmitav vastastikuse mõistmise memorandum teatavate hindamis- ja eelkõige konsulteerimismehhanismide rakendamise kohta; |
| --- | --- |

—

et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelisele kokkuleppele parema õigusloome kohta lisataks Regioonide Komiteega sõlmitav vastastikuse mõistmise memorandum teatavate hindamis- ja eelkõige konsulteerimismehhanismide rakendamise kohta;

palub Euroopa Komisjonil

| — | jätkata jõupingutusi õiguskeskkonna lihtsustamiseks, eriti seoses ühtekuuluvuspoliitikaga, ning luua piirkondlik komponent riiklikesse õigusloome lihtsustamise tegevuskavadesse; |
| --- | --- |

—

jätkata jõupingutusi õiguskeskkonna lihtsustamiseks, eriti seoses ühtekuuluvuspoliitikaga, ning luua piirkondlik komponent riiklikesse õigusloome lihtsustamise tegevuskavadesse;

| — | lihtsustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juurdepääsu komiteemenetlusele ja parema õigusloome tegevuskava rakendamise eest vastutavatele ekspertrühmadele (34)
   (35); |
| --- | --- |

—

lihtsustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juurdepääsu komiteemenetlusele ja parema õigusloome tegevuskava rakendamise eest vastutavatele ekspertrühmadele (34)
   (35);

kutsub liikmesriike üles

| — | looma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimise süsteemi, et lihtsustada ELi õigusaktide ülevõtmist; |
| --- | --- |

—

looma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimise süsteemi, et lihtsustada ELi õigusaktide ülevõtmist;

| — | tagama, et ELi õigusaktide ülevõtmisel ja kohaldamisel peetaks kinni pädevuste sisemisest jaotusest; |
| --- | --- |

—

tagama, et ELi õigusaktide ülevõtmisel ja kohaldamisel peetaks kinni pädevuste sisemisest jaotusest;

| — | jälgima Euroopa Nõukogu raames piirkondliku demokraatia harta koostamise ettepanekut. |
| --- | --- |

—

jälgima Euroopa Nõukogu raames piirkondliku demokraatia harta koostamise ettepanekut.

ELi meetmete territoriaalse mõju hindamine

Hindamismehhanismide abil saab otsustada, milline on asjakohane tasand otsuste tegemiseks ja elluviimiseks, millised on sobivad poliitilised vahendid ning milline peaks olema ELi sekkumise ala ja ulatus. Tähtis ülesanne on määratleda territoriaalse mõju mõiste, määrata kindlaks ühised eesmärgid, mida võidakse kohandada piirkondlikule eripärale, ja töötada välja sobivad kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad. Sel viisil võib veelgi kaasa aidata territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõttele konkreetse sisu andmisele.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | tõhustada koostöölepingu rakendamise raames Euroopa Komisjoniga tehtavat koostööd, et edastada õigusloome varajases järgus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste põhjendatud seisukohti komisjoni ettepanekute mõju hindamise kohta; |
| --- | --- |

—

tõhustada koostöölepingu rakendamise raames Euroopa Komisjoniga tehtavat koostööd, et edastada õigusloome varajases järgus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste põhjendatud seisukohti komisjoni ettepanekute mõju hindamise kohta;

| — | luua Euroopa Komisjoni mõjuhindamise komitee toel tehniline kõrgetasemeline rühm, mis tegeleks ühenduse peamiste poliitikameetmete territoriaalse mõju hindamisega, et võtta meetmeid õigusloome parandamiseks, haldusmenetluste lihtsustamiseks ja ELi poliitika heakskiitmise suurendamiseks kodanike poolt; |
| --- | --- |

—

luua Euroopa Komisjoni mõjuhindamise komitee toel tehniline kõrgetasemeline rühm, mis tegeleks ühenduse peamiste poliitikameetmete territoriaalse mõju hindamisega, et võtta meetmeid õigusloome parandamiseks, haldusmenetluste lihtsustamiseks ja ELi poliitika heakskiitmise suurendamiseks kodanike poolt;

soovitab

| — | süstematiseerida territoriaalse mõju hindamist, kaasates eri asjaomased osalejad poliitiliste otsuste tegemisse juba varajases järgus, et mõista ühenduse õigusaktide ja muude kui õigusaktide ettepanekute majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju kohalikule ja piirkondlikule tasandile; |
| --- | --- |

—

süstematiseerida territoriaalse mõju hindamist, kaasates eri asjaomased osalejad poliitiliste otsuste tegemisse juba varajases järgus, et mõista ühenduse õigusaktide ja muude kui õigusaktide ettepanekute majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju kohalikule ja piirkondlikule tasandile;

| — | tugevdada territoriaalse mõju hindamise mehhanisme juhtudel, kui õigusloome protsessi käigus tehakse olulisi muudatusettepanekuid esialgsete ettepanekute muutmiseks; |
| --- | --- |

—

tugevdada territoriaalse mõju hindamise mehhanisme juhtudel, kui õigusloome protsessi käigus tehakse olulisi muudatusettepanekuid esialgsete ettepanekute muutmiseks;

| — | lihtsustada järelhindamist, et analüüsida mõnede direktiivide mõju piirkondlikul ja kohalikul tasandil või ELi õigusaktide ülevõtmist ja rakendamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil, mida uuritaks ja võetaks arvesse komisjoni mõjuhinnangus; |
| --- | --- |

—

lihtsustada järelhindamist, et analüüsida mõnede direktiivide mõju piirkondlikul ja kohalikul tasandil või ELi õigusaktide ülevõtmist ja rakendamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil, mida uuritaks ja võetaks arvesse komisjoni mõjuhinnangus;

| — | tagada, et Euroopa ja liikmesriikide statistikas kajastuks territoriaalse tegelikkuse mitmekesisus, et saada täpsemini aru poliitikameetmete mõjust kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

—

tagada, et Euroopa ja liikmesriikide statistikas kajastuks territoriaalse tegelikkuse mitmekesisus, et saada täpsemini aru poliitikameetmete mõjust kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

palub Euroopa Komisjonil

| — | kaasata eri tulemustabelitesse, millega mõõdetakse teatavate, Euroopa integratsiooni jaoks määrava tähtsusega poliitikameetmete edenemist, mitmetasandilise valitsemise muutuja, et oleks võimalik hinnata ühenduse sekkumise tegelikku mõju. Sellega seoses rõhutab komitee vajadust tugevdada siseturu tulemustabeli piirkondlikku ja kohalikku mõõdet. |
| --- | --- |

—

kaasata eri tulemustabelitesse, millega mõõdetakse teatavate, Euroopa integratsiooni jaoks määrava tähtsusega poliitikameetmete edenemist, mitmetasandilise valitsemise muutuja, et oleks võimalik hinnata ühenduse sekkumise tegelikku mõju. Sellega seoses rõhutab komitee vajadust tugevdada siseturu tulemustabeli piirkondlikku ja kohalikku mõõdet.

Territoriaalse koostöö võimaluste arendamine

Territoriaalse koostöö tõhustamine on vajalik, et saavutada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgid. Vertikaalse ja horisontaalse partnerluse võimalusi, mis on tagatud sellise riikidevahelise koostöö poliitilise, õigusliku ja finantsraamistikuga, mis võimaldab koostööd eri liikmesriikide mitmete piirkondade vahel, tuleks lähiaastatel oluliselt tõhustada.

Teatud geograafilise piirkonna piires võimaldab koostöö eri tasandite poliitilistel organitel ja haldusasutustel ühiselt töötada ja edendada ühiseid huvisid, parandades asjaomase elanikkonna elutingimusi ning koondades ressursse ja pädevusi.

Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) tugevdamine ja teda reguleeriva määruse läbivaatamine innustavad Regioonide Komiteed tegema ettepanekuid selle instrumendi lisaväärtuse optimeerimise kohta.

IX.   Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR)

| — | ETKR on ühenduse uus õiguslik vahend (määrus 1082/2006), mille eesmärk on stabiliseerida eri valitsustasandite vahel ja piiriüleselt tehtavat territoriaalset koostööd ning mis on eriti tähtis territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika tugevdamise seisukohast. Praegu on Euroopas loomisel umbes kolmkümmend rühmitust, kuus on juba loodud. |
| --- | --- |

—

ETKR on ühenduse uus õiguslik vahend (määrus 1082/2006), mille eesmärk on stabiliseerida eri valitsustasandite vahel ja piiriüleselt tehtavat territoriaalset koostööd ning mis on eriti tähtis territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika tugevdamise seisukohast. Praegu on Euroopas loomisel umbes kolmkümmend rühmitust, kuus on juba loodud.

| — | Mitmetasandilise valitsemise mõõde on kesksel kohal ETKRi käivitamise, asutamise ja juhtimise protsessis. Rühmitus võimaldab ametiasutustel ühineda vastavalt varieeruvale institutsionaalsele struktuurile ja nende võimupädevustele ning edendada laiendatud partnerlust sotsiaal-majanduslike osalejatega. Nagu saadud kogemustest selgub, vahelduvad ETKRi kohaldamise valdkonnad tervishoiust kodanikukaitseni, majanduslikust arengust loodusvarade kaitse ja edendamiseni, koolitusest teadus- ja innovatsioonipoliitikani jne. |
| --- | --- |

—

Mitmetasandilise valitsemise mõõde on kesksel kohal ETKRi käivitamise, asutamise ja juhtimise protsessis. Rühmitus võimaldab ametiasutustel ühineda vastavalt varieeruvale institutsionaalsele struktuurile ja nende võimupädevustele ning edendada laiendatud partnerlust sotsiaal-majanduslike osalejatega. Nagu saadud kogemustest selgub, vahelduvad ETKRi kohaldamise valdkonnad tervishoiust kodanikukaitseni, majanduslikust arengust loodusvarade kaitse ja edendamiseni, koolitusest teadus- ja innovatsioonipoliitikani jne.

| — | Regioonide Komitee tegutseb koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikidega selle nimel, et tõhustada kõnealuse vahendi pakutavaid võimalusi ning aidata kaasa teabevahetuse, teavitamise, analüüsi, teadustegevuse ja ekspertteadmiste koondamise foorumi loomisele. |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee tegutseb koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikidega selle nimel, et tõhustada kõnealuse vahendi pakutavaid võimalusi ning aidata kaasa teabevahetuse, teavitamise, analüüsi, teadustegevuse ja ekspertteadmiste koondamise foorumi loomisele.

Euroopa Liidu sisene strateegia on suunatud samuti makroregioonide arendamisele. Ent kõnealune uuenduslik lähenemise kavandamine ja integreerimine Euroopa protsessi nõuab suurt järjepidevust. See lähenemine peab ilmtingimata toetuma mitmetasandilisele valitsemismudelile, mis määratleb uut laadi partnerluse, mis lähendab ELi sise- ja välispoliitika strateegilisi lähenemisi. Läänemerestrateegia rakendamisel saadud kogemus koos äärepoolseimate piirkondade jaoks kujundatud laiema naabruspoliitika tegevuskavaga loodud võimalustega ja Doonau strateegia peatsel käivitamisel saadavad kogemused on esmatähtsad selgitamaks välja, milline osatähtsus on makroregioonidel Euroopa valitsemistava, territoriaalse koostöö arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi seisukohast.

X.   Läänemere piirkonna strateegia

| — | Läänemere piirkonna strateegiaga soovitakse uuendada kõnealuses merepiirkonnas tehtavat koostööd, et parandada piirkonna keskkonnaseisundit, toetada selle majanduse jätkusuutlikku arengut, tõsta piirkonna juurdepääsetavuse taset ja suurendada turvalisust piirkonnas. Kõnealuse, koostamisel oleva tervikliku osalusstrateegia puhul on tegu näidisjuhtumiga eri osalejate edendatavate ja Euroopa makroregioonile suunatud valdkonnaüleste poliitikameetmete rakendamisest. Eesmärk on viia kokku ELi, liikmesriikide ning piirkondliku ja kohaliku tasandi eri kavandamise ja rahastamise võimalused kasutada ühtekuuluvuspoliitika programme toetava võrdlusraamistikuna. |
| --- | --- |

—

Läänemere piirkonna strateegiaga soovitakse uuendada kõnealuses merepiirkonnas tehtavat koostööd, et parandada piirkonna keskkonnaseisundit, toetada selle majanduse jätkusuutlikku arengut, tõsta piirkonna juurdepääsetavuse taset ja suurendada turvalisust piirkonnas. Kõnealuse, koostamisel oleva tervikliku osalusstrateegia puhul on tegu näidisjuhtumiga eri osalejate edendatavate ja Euroopa makroregioonile suunatud valdkonnaüleste poliitikameetmete rakendamisest. Eesmärk on viia kokku ELi, liikmesriikide ning piirkondliku ja kohaliku tasandi eri kavandamise ja rahastamise võimalused kasutada ühtekuuluvuspoliitika programme toetava võrdlusraamistikuna.

| — | Strateegia õnnestumise tase sõltub valitsemistavast. Strateegia arendamine eeldab mitmetasandilist lähenemist ja tugevdatud koostööd nii ELi, liikmesriikide ning piirkondliku ja kohaliku tasandi vahel kui ka piiriüleselt ning avaliku ja erasektori vahel (36). |
| --- | --- |

—

Strateegia õnnestumise tase sõltub valitsemistavast. Strateegia arendamine eeldab mitmetasandilist lähenemist ja tugevdatud koostööd nii ELi, liikmesriikide ning piirkondliku ja kohaliku tasandi vahel kui ka piiriüleselt ning avaliku ja erasektori vahel (36).

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | hinnata makroregioonide arengustrateegiate osatähtsust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse seisukohast strateegiate kavandamisse, koostamisse, rakendamisse, kodanikele tutvustamisse ja hindamisse ning vastavatesse tegevuskavadesse ning nõuda vajadusel piisavate vahendite eraldamist ühenduse eelarvest asjakohaste ressursside ja rahastamismehhanismide jaoks; |
| --- | --- |

—

hinnata makroregioonide arengustrateegiate osatähtsust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse seisukohast strateegiate kavandamisse, koostamisse, rakendamisse, kodanikele tutvustamisse ja hindamisse ning vastavatesse tegevuskavadesse ning nõuda vajadusel piisavate vahendite eraldamist ühenduse eelarvest asjakohaste ressursside ja rahastamismehhanismide jaoks;

| — | teha Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja teiste asjaomaste institutsioonidega koostööd, et toetada otsustavalt uute EKTRide loomist ja nendest teavitamist ning heade tavade vahetust juba loodud rühmituste raames; |
| --- | --- |

—

teha Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja teiste asjaomaste institutsioonidega koostööd, et toetada otsustavalt uute EKTRide loomist ja nendest teavitamist ning heade tavade vahetust juba loodud rühmituste raames;

| — | anda oma panus määruse 1082/2006 [territoriaalse koostöö rühmituse kohta] võimalikku läbivaatamisse komitee ekspertrühma (37) kogemuste alusel, pidades eriti silmas sotsiaal-majanduslike partnerite suuremat kaasamist, määruse rakendamise lihtsustamist ELi välispiiridel, asutamismenetluste paindlikkuse suurendamist, rühmituste mainimist piiriülese mõõtmega (nt piiriülene tervishoid) tugevalt seotud tähtsaimates ELi õigustekstides, stimuleerivate meetmete, sh õiguslike, majanduslike ja finantsalaste toetusmeetmete kavandamist ELi ja liikmesriikide tasandil ning kõnealuse vahendi edendamist ELi õiguskorras; |
| --- | --- |

—

anda oma panus määruse 1082/2006 [territoriaalse koostöö rühmituse kohta] võimalikku läbivaatamisse komitee ekspertrühma (37) kogemuste alusel, pidades eriti silmas sotsiaal-majanduslike partnerite suuremat kaasamist, määruse rakendamise lihtsustamist ELi välispiiridel, asutamismenetluste paindlikkuse suurendamist, rühmituste mainimist piiriülese mõõtmega (nt piiriülene tervishoid) tugevalt seotud tähtsaimates ELi õigustekstides, stimuleerivate meetmete, sh õiguslike, majanduslike ja finantsalaste toetusmeetmete kavandamist ELi ja liikmesriikide tasandil ning kõnealuse vahendi edendamist ELi õiguskorras;

soovitab

| — | eraldada täiendavaid vahendeid territoriaalse koostöö kolmele valdkonnale, kui arvestada kõnealuse koostöö antavat vaieldamatult väärtuslikku panust Euroopa integratsiooni; |
| --- | --- |

—

eraldada täiendavaid vahendeid territoriaalse koostöö kolmele valdkonnale, kui arvestada kõnealuse koostöö antavat vaieldamatult väärtuslikku panust Euroopa integratsiooni;

palub

| — | Euroopa Komisjonil esitada oma järgmises ETKRi reguleeriva määruse hindamise/läbivaatamise aruandes ideid, kuidas kõnealust õigusvahendit täiel mahul ära kasutada; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjonil esitada oma järgmises ETKRi reguleeriva määruse hindamise/läbivaatamise aruandes ideid, kuidas kõnealust õigusvahendit täiel mahul ära kasutada;

| — | Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel tõsta teadlikkust kõnealusest vahendist, tõhustades väga oluliselt peadirektoraatide ja ministeeriumide sisest teavitamist ning tõstes esile selle lisaväärtust, |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel tõsta teadlikkust kõnealusest vahendist, tõhustades väga oluliselt peadirektoraatide ja ministeeriumide sisest teavitamist ning tõstes esile selle lisaväärtust,

| — | liikmesriikidel teha ETKRide loomisel koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, selleks, et need areneksid ja viidaks kiiresti ellu täies kooskõlas määruse 1082/2006 sisu ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

—

liikmesriikidel teha ETKRide loomisel koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, selleks, et need areneksid ja viidaks kiiresti ellu täies kooskõlas määruse 1082/2006 sisu ja põhimõtetega.

Uuenduslike ja partnerlusele tuginevate valitsemistavade julgustamine

Majanduslikud, tehnoloogilised ja ühiskondlikud muutused nõuavad mõtlemis- ja tegutsemisviiside arendamist. Ühenduse meetodit tasub rikastada uuenduslike ja eksperimentaalsete tavadega, milles kasutatakse kohalike ja piirkondlike valitud esindajate kogemusi ja ekspertteadmisi, kuna just nemad peavad tihti ühist poliitikat ellu viima ja rakendama ühenduse õigusakte.

Sellega seoses on katsetamine üks hea valitsemistava vahenditest, mis võimaldab meetmeid ellu viia väikses mastaabis, katsetades, kuidas nad mõjuvad, eesmärgiga võtta need meetmed üldisemalt kasutusele, kui nad osutuvad asjakohaseks. Katsetamise tulemusel saavad poliitikud võtta oma otsuste aluseks andmed, mille territoriaalne mõju on juba kontrollitud.

Lepingulist reguleerimist, tänu millele võtavad liikmesriigid ning piirkondlik ja kohalik tasand omaks ühenduse regionaalpoliitikaga seotud ELi strateegilised prioriteedid ning mis on tugevdanud rakendatud avalike poliitikameetmete kooskõlastamist ja ametiasutuste haldussuutlikkust, tasuks laiendada ELi teistele poliitikavaldkondadele.

Mitmetasandilise valitsemise elluviimiseks Regioonide Komitee

soovib võtta ülesandeks

| — | esitada ettepanekuid, et toetada kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuvat katsetamist ELi teatavates tegutsemisvaldkondades nagu majanduskasvu ja tööhõive strateegia, sotsiaalmeetmete kava, integratsioonipoliitika, uuendustegevust soodustav poliitika, ühtekuuluvuspoliitika, säästev areng ja kodanikukaitse; |
| --- | --- |

—

esitada ettepanekuid, et toetada kohalikul ja piirkondlikul tasandil toimuvat katsetamist ELi teatavates tegutsemisvaldkondades nagu majanduskasvu ja tööhõive strateegia, sotsiaalmeetmete kava, integratsioonipoliitika, uuendustegevust soodustav poliitika, ühtekuuluvuspoliitika, säästev areng ja kodanikukaitse;

| — | arendada tegevussuundi, et kasutada senisest sagedamini kontrollitud katsetamise meetodit, et selgitada ühiste poliitikameetmete, sh ühise põllumajanduspoliitika ulatuslike reformide mõju; |
| --- | --- |

—

arendada tegevussuundi, et kasutada senisest sagedamini kontrollitud katsetamise meetodit, et selgitada ühiste poliitikameetmete, sh ühise põllumajanduspoliitika ulatuslike reformide mõju;

| — | kaitsta eesmärgipõhiste lepingute sõlmimist, nagu kavandatud 2001. aastal, tehes ettepaneku rakendamise poliitiliste ja õiguslike üksikasjade kohandamiseks, eelkõige paindlike ja mitmekesiste kolmeosaliste instrumentide abil. Seejuures on eriti oluline austada täies mahus liikmesriikide institutsioonilist ja protseduurilist autonoomiat ühenduse õigusaktide ülevõtmisel ja eelkõige nende rakendamisel; |
| --- | --- |

—

kaitsta eesmärgipõhiste lepingute sõlmimist, nagu kavandatud 2001. aastal, tehes ettepaneku rakendamise poliitiliste ja õiguslike üksikasjade kohandamiseks, eelkõige paindlike ja mitmekesiste kolmeosaliste instrumentide abil. Seejuures on eriti oluline austada täies mahus liikmesriikide institutsioonilist ja protseduurilist autonoomiat ühenduse õigusaktide ülevõtmisel ja eelkõige nende rakendamisel;

soovitab

| — | kehtestada Euroopa piirkondlikud paktid, mis suudavad vabatahtlikkuse alusel kaasata erinevad pädevad valitsustasandid, et kohandada ELi oluliste eesmärkide ja poliitiliste prioriteetide rakendamist partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega (38); |
| --- | --- |

—

kehtestada Euroopa piirkondlikud paktid, mis suudavad vabatahtlikkuse alusel kaasata erinevad pädevad valitsustasandid, et kohandada ELi oluliste eesmärkide ja poliitiliste prioriteetide rakendamist partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega (38);

| — | näha ette, et Euroopa piirkondlikes paktides osaleb mõni ELi institutsioonidest või agentuuridest, liikmesriigi ametiasutused ning üks või mitu kohalikku või piirkondlikku omavalitsust, et paktides määratletakse saavutatavad ELi poliitilised eesmärgid ja nende rakendamine konkreetsete meetmete kaudu kõnealuses piirkonnas, et paktides sisaldub järelevalvesüsteem ja et neis määratletakse eelarvestruktuur, milles viiakse kokku eri osalejate poolt lepingu elluviimiseks tehtavad panused; |
| --- | --- |

—

näha ette, et Euroopa piirkondlikes paktides osaleb mõni ELi institutsioonidest või agentuuridest, liikmesriigi ametiasutused ning üks või mitu kohalikku või piirkondlikku omavalitsust, et paktides määratletakse saavutatavad ELi poliitilised eesmärgid ja nende rakendamine konkreetsete meetmete kaudu kõnealuses piirkonnas, et paktides sisaldub järelevalvesüsteem ja et neis määratletakse eelarvestruktuur, milles viiakse kokku eri osalejate poolt lepingu elluviimiseks tehtavad panused;

kutsub

| — | üles keskenduma Euroopa piirkondlike paktide rahastamise küsimuses võimalikule sünergiale ühelt poolt Euroopa tasandil asjaomaste poliitikavaldkondade olemasolevate eelarverubriikide ja struktuurifondide ning teiselt poolt kohaliku, piirkondliku ja liikmesriikide tasandi eelarvevahendite vahel. Seejuures ei ole vajalik luua ühenduse piirkondliku poliitika uut finantsinstrumenti ega taotleda selleks uusi rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

—

üles keskenduma Euroopa piirkondlike paktide rahastamise küsimuses võimalikule sünergiale ühelt poolt Euroopa tasandil asjaomaste poliitikavaldkondade olemasolevate eelarverubriikide ja struktuurifondide ning teiselt poolt kohaliku, piirkondliku ja liikmesriikide tasandi eelarvevahendite vahel. Seejuures ei ole vajalik luua ühenduse piirkondliku poliitika uut finantsinstrumenti ega taotleda selleks uusi rahalisi vahendeid;

| — | kõnealuses protsessis osalemisest huvitatud kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles teavitama komiteed oma huvist seoses valge raamatu rakendamise teemalise konsulteerimisega. |
| --- | --- |

—

kõnealuses protsessis osalemisest huvitatud kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles teavitama komiteed oma huvist seoses valge raamatu rakendamise teemalise konsulteerimisega.

5.   Valge raamatu rakendamine ja selle arvessevõtmise jälgimine

Valget raamatut avaldades soovis Regioonide Komitee tutvustada oma nägemust ühenduse meetodist, mis põhineb valitsemisviisil, mis kaasab kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühenduse poliitika kavandamisse ja rakendamisse. Nägemus põhineb Euroopa Komisjoni 2001. aastal vastuvõetud Euroopa avaliku halduse valge raamatuga kaasnenud edusammudel ja selles kaardistatakse jagatud valitsemisega kaasnevad probleemid ja sellest tulenevad väljakutsed Euroopas. Euroopa mitmetasandilise valitsemise kultuur on pidev väljakutse. Seetõttu asub komitee regulaarselt hindama valge raamatu rakendamisel tehtud edusamme ja esitab iga kolme aasta tagant aruande mitmetasandilise valitsemise olukorrast Euroopa Liidus.

Regioonide Komitee kavatseb käivitada kohe pärast valge raamatu avaldamist konsulteerimisprotsessi ELi institutsioonidega, et täpsustada esitatud arutelusuundi ja kohustusi.

Komitee alustab üldist konsulteerimist ametiasutuste, assotsiatsioonide ja sidusrühmade seisukohtade kogumiseks ning kutsub neid üles edastama komiteele tähelepanekuid selle kohta, kuidas mitmetasandilist valitsemist Euroopas kõige paremini rakendada. Kommentaarid palutakse edastada 30. novembriks 2009 aadressil

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

või e-posti teel aadressil governance@cor.europa.eu (39).

Regioonide Komitee koostab üldise konsulteerimise tulemuste ning institutsioonide ja sidusrühmadega konsulteerimisel saadava teabe alusel tegevuskava oma soovituste rakendamiseks.

Brüssel, 17. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Rooma lepingute allkirjastamise 50. aastapäeva deklaratsioon, Berliin 2007.

1

(2)  Regioonide Komitee deklaratsioon Euroopale, DI/CdR 55/2007 fin.

2

(3)  Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused moodustavad arvudes:

3

16 % 27-liikmelise ELi SKP-st;

1/3 avalikest kulutustest;

2/3 avalike investeeringute kogusummast;

56 % avaliku sektori tööhõivest (arvud Dexia – http://www.dexia.be/fr/particulier/press/pressrelease20090205-localauthorities.htm).

(4)  Euroopa Parlament märkis oma 17. septembri 2008. aasta aruandes „Valitsemistava ja partnerlus liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil ning projektide alus regionaalpoliitikas” (A6- 0356/2008), et „kutsub Regioonide Komiteed üles tõhustama meetmeid valitsemistavade edasiarendamiseks nii kvantitatiivsest kui kvalitatiivsest seisukohast”.

4

(5)  Valge raamatu koostamise protsessis osales Regioonide Komitee töökodade (www.cor.europa.eu/ateliers) kaudu ka akadeemiline ringkond ning peeti esialgseid konsultatsioone Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste peamiste ühendustega.

5

(6)  Euroopa Parlamendi aruanne teemal „Valitsemistava ja partnerlus liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil ning projektide alus regionaalpoliitikas” (A6- 0356/2008).

6

(7)  Eurobaromeeter: Regioonide Komitee http://www.cor.europa.eu/ja Euroopa Komisjon: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm.

7

(8)  Euroopa Komisjoni valge raamat Euroopa avaliku halduse kohta, KOM(2001) 428 lõplik.

8

(9)  Regioonide Komitee ja Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress teevad sel eesmärgil koostööd koostöölepingu raames.

9

(10)  Komisjon tegi oma valges raamatus Euroopa avaliku halduse kohta ettepaneku rakendada ühenduse muudetud meetodit, mida käsitletaks tuleviku meetodina, millega tagatakse, et Euroopa Komisjon pakub välja ja rakendab poliitikaid; nõukogu ja Euroopa Parlament otsustavad ning riiklikud ja piirkondlikud sidusrühmad on kaasatud Euroopa Liidu poliitilisse protsessi. KOM(2001) 428 lõplik.

10

(11)  Regioonide Komitee tellis Birminghami Ülikoolilt aruande „Põhiõiguste harta tegelikkuseks muutmine”, milles esitatakse esimesed ettepanekud, et toetada kodanike teavitamist nende õigustest, ning tutvustatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rakendatavaid häid tavasid. CdR 6623/2008.

11

(12)  Oma arvamuses teemal „Euroopa Parlamendi uus roll ja ülesanded Lissaboni lepingu rakendamisel” rõhutas Euroopa Parlamendi piirkondliku arengu komisjon suhete olulisust Regioonide Komiteega. PE 404.556 v02-00 (30/5/2008).

12

(13)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine laienemisprotsessi ja selle lisaväärtus”. CdR 93/2008 fin.

13

(14)  Linnade ja Kohalike Omavalitsuste Liit (UCLG – United Cities and Local Government) avaldab regulaarselt aruandeid detsentraliseerimise ja kohaliku demokraatia kohta maailmas.

14

(15)  ART GOLD on rahvusvahelise koostöö algatus, mis koondab ÜRO eri asutuste (UNDP, UNESCO, UNIFEM, UNCDF, WHO, UNOPS jt) programme ja tegevust uue mitmepoolsuse toetuseks.

15

(16)  Piirkondlike ühenduste ülemaailmne foorum (FOGAR) ja ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) allkirjastasid vastastikuse mõistmise memorandumi.

16

(17)  Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) on loonud internetiportaali sõpruslinnade toetamiseks: www.twinning.org.

17

(18)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised”, SEK(2008) 2570.

18

(19)  Regioonide Komitee arvamuse eelnõu „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised”. CdR 312/2008 rev. 1.

19

(20)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine laienemisprotsessi ja selle lisaväärtus”. CdR 93/2008 fin.

20

(21)  http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/od2009/index.cfm

21

(22)

22

| — | Euroopa Piirkondade Assamblee (AER) lõi piirkondadevahelise koostöö programmi, mille eesmärk on arendada teadlikkust Euroopast, edendada piirkondade Euroopat ja ärgitada piirkondlikke ettevõtteid praktikante vastu võtma. |
| --- | --- |

—

Euroopa Piirkondade Assamblee (AER) lõi piirkondadevahelise koostöö programmi, mille eesmärk on arendada teadlikkust Euroopast, edendada piirkondade Euroopat ja ärgitada piirkondlikke ettevõtteid praktikante vastu võtma.

| — | Mäestikualade valitud esindajate Euroopa assotsiatsioon (AEM) töötab välja mäestikualade piirkondadevahelise koostöö projekti programmi INTERREG raames. |
| --- | --- |

—

Mäestikualade valitud esindajate Euroopa assotsiatsioon (AEM) töötab välja mäestikualade piirkondadevahelise koostöö projekti programmi INTERREG raames.

| — | Euroopa Piirialade Assotsiatsioon (AEBR) lõi võrgustiku piirialadel paiknevate piirkondade heade tavade vahetamiseks, et töötada välja konkreetsed ettepanekud, mida oleks võimalik ELi programmide raames ellu viia. |
| --- | --- |

—

Euroopa Piirialade Assotsiatsioon (AEBR) lõi võrgustiku piirialadel paiknevate piirkondade heade tavade vahetamiseks, et töötada välja konkreetsed ettepanekud, mida oleks võimalik ELi programmide raames ellu viia.

(23)  Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta otsus ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja nõukogu ühisdeklaratsioon „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel” (P6Ta(2008) 0463).

23

(24)  Regioonide Komitee pakub juba praegu Regioonide Komitee liikmetele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele teabevahetusvahendite kogumit, et selgitada Euroopa Liidu poliitikat kodanikele. CdR 234/2008 fin.

24

(25)  2002. aastal säästva arengu teemalisel tippkohtumisel Johannesburgis käivitatud algatuse kaudu on Euroopa Mereliste Äärealade Konverentsist (CRPM) ja piirkondlike ühenduste ülemaailmsest foorumist (FOGAR) saanud säästvat arengut toetavate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustiku (nrg 4SD) aktiivsed liikmed.

25

(26)  Euroopa piirkondade ja linnade tippkohtumise järeldused, Praha, 5.–6. märts 2009. CdR 86/2009 fin.

26

(27)  Organisatsioon Eurocities teostab Euroopa Komisjoni toel ja teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kuuenda raamprogrammi osana projekti, mis lihtsustab linnade säästva arengu alaste heade tavade ja ekspertteadmiste vahetamist ja rakendamist.

27

Eurocities

(28)  12.–13. veebruaril 2009. aastal toimunud täiskogu istungjärgul vastu võetud Regioonide Komitee arvamus teemal „„Kõigepealt mõtle väikestele”: Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act””. CdR 246/2008 fin.

28

(29)  Regioonide Komitee „toetab uute vahendite ja eelkõige näitajate väljatöötamist, lähtudes vajadusest saavutada territoriaalne ühtekuuluvus, sealhulgas piirkonnasiseste analüüside alusel.” Regioonide Komitee arvamus teemal „Roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta” (CdR 274/2007 fin)

29

„Sobivate poliitiliste lahenduste väljatöötamiseks tuleb end varustada asjakohaste vahenditega, mis võimaldavad riiklikes poliitikates arvesse võtta territoriaalseid erinevusi (näiteks näitaja SKP elaniku kohta täienduseks sissetulek inimese kohta, et võtta arvesse rahaülekandeid; maksutulu; teenuste kättesaadavus; demograafiline struktuur ja elanikkonna asustustihedus või isegi kõikehõlmava inimarenguindeksi koostamine).” Regioonide Komitee arvamus teemal „Roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta” (CdR 274/2008 fin).

(30)  Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta, EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1–19; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/12/EÜ jäätmete kohta, ELT L 114, 27.4.2006, lk 9–21.

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004 direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta, ELT L 134, 30.4.2004, lk 114-240.

31

(32)  Euroopa Avaliku Halduse Instituudilt (EIPA) on tellitud uuring ühenduse õiguse mõju kohta kohalikule tasandile. Uurida tuleb eelkõige nimetatud kaht konkreetset juhtumit, uuringu tulemused esitatakse valitsemisasjade ja Euroopa Liidu alasele kõrgetasemelisele töörühmale Rootsi eesistumise ajal 2009. aasta oktoobris.

32

(33)  Euroopa Piirkondlike Seadusandlike Kogude Konverents (CALRE) on rajanud võrgustiku, mis jälgib subsidiaarsuse põhimõtte järgimist tehnilisel ja poliitilisel tasandil.

33

(34)  Kohaliku valitsemise teemalise kõrgetasemelise seminari aruanne (Biarritz, 14.–16. september 2008).

34

(35)  Euroopa Seadusandlike Volitustega Piirkondade Konverents (REGLEG) korraldab heade tavade vahetust seadusandliku võimuga piirkondi esindavate ekspertide osalemise kohta komiteemenetluses, komisjoni ekspertrühmades ja nõukogu töörühmades.

35

(36)  Regioonide Komitee teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll uues Läänemere strateegias”, CdR 381/2008 fin.

36

(37)






  —

37

| — | kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil;

| — | lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta; |
| --- | --- |

—

lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta;

| — | kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

—

kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil;

| — | lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta; |
| --- | --- |

—

lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta;

| — | määratleda ETKRi võimalikku kasutamist territoriaalse arengu vahendina; |
| --- | --- |

—

määratleda ETKRi võimalikku kasutamist territoriaalse arengu vahendina;

37

| — | kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

—

kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil;

| — | lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta; |
| --- | --- |

—

lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta;

| — | määratleda ETKRi võimalikku kasutamist territoriaalse arengu vahendina; |
| --- | --- |

—

määratleda ETKRi võimalikku kasutamist territoriaalse arengu vahendina;

| — | kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

—

kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil;

| — | lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta; |
| --- | --- |

—

lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta;

| — | määratleda ETKRi võimalikku kasutamist territoriaalse arengu vahendina; |
| --- | --- |

—

määratleda ETKRi võimalikku kasutamist territoriaalse arengu vahendina;

| — | parandada teabevahetust võimaluste ja väljakutsete kohta, mis kaasnevad ETKRiga piirkondlikul tasandil. Veebilehe aadress: www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

parandada teabevahetust võimaluste ja väljakutsete kohta, mis kaasnevad ETKRiga piirkondlikul tasandil. Veebilehe aadress: www.cor.europa.eu/egtc.htm.

37

| — | kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

—

kontrollida määruse sätete vastuvõtmist ja rakendamist liikmesriikide tasandil;

| — | lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta; |
| --- | --- |

—

lihtsustada kogemuste vahetust ETKRide loomise kohta piirkondlikul tasandil ning jagada teadmisi sellekohaste heade tavade kohta;

| — | määratleda ETKRi võimalikku kasutamist territoriaalse arengu vahendina; |
| --- | --- |

—

määratleda ETKRi võimalikku kasutamist territoriaalse arengu vahendina;

| — | parandada teabevahetust võimaluste ja väljakutsete kohta, mis kaasnevad ETKRiga piirkondlikul tasandil. Veebilehe aadress: www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

parandada teabevahetust võimaluste ja väljakutsete kohta, mis kaasnevad ETKRiga piirkondlikul tasandil. Veebilehe aadress: www.cor.europa.eu/egtc.htm.

(38)  Regioonide Komitee arvamus „Euroopa piirkondlike paktide rakendamine: ettepanek kolmeosaliste lepingute ja kokkulepete läbivaatamiseks”, CdR 135/2006 fin.

38

(39)  Valge raamatu arvessevõtmise jälgimise protsessi toetab Regioonide Komitee töökodade tegevus (www.cor.europa.eu/ateliers).

39

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/28

---

Regioonide Komitee arvamuse teemal „Üks aasta pärast Lissaboni tippkohtumist: Aafrika ja ELi partnerluse raames tehtud töö” ja „EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole”

(2009/C 211/02)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab Euroopa ja Aafrika sidusrühmade ühiseid jõupingutusi ühisstrateegia raames ning rõhutab vajadust jätkata, kiirendada, tugevdada ja laiendada kaheksa partnerluse raames juba käivitatud algatusi; |
| --- | --- |

—

tervitab Euroopa ja Aafrika sidusrühmade ühiseid jõupingutusi ühisstrateegia raames ning rõhutab vajadust jätkata, kiirendada, tugevdada ja laiendada kaheksa partnerluse raames juba käivitatud algatusi;

| — | teeb sel eesmärgil ettepaneku, et Regioonide Komitee kaasataks temaatiliste partnerluste, eelkõige valitsemise, aastatuhande arengueesmärkide, kliimamuutuste, rände, liikuvuse ja tööhõive eest vastutavate rühmade tegevusse; rõhutab vajadust luua ELile vahendid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste läbiviidud detsentraliseeritud koostöömeetmete statistiliseks analüüsiks ja hindamiseks; märgib, et detsentraliseeritud koostöö iga-aastane koosolek peaks olema eelisvõimalus komisjoni ja Regioonide Komitee dialoogiks ning et selles osas tuleb eriline rõhk asetada ELi ja Aafrika partnerlusele; |
| --- | --- |

—

teeb sel eesmärgil ettepaneku, et Regioonide Komitee kaasataks temaatiliste partnerluste, eelkõige valitsemise, aastatuhande arengueesmärkide, kliimamuutuste, rände, liikuvuse ja tööhõive eest vastutavate rühmade tegevusse; rõhutab vajadust luua ELile vahendid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste läbiviidud detsentraliseeritud koostöömeetmete statistiliseks analüüsiks ja hindamiseks; märgib, et detsentraliseeritud koostöö iga-aastane koosolek peaks olema eelisvõimalus komisjoni ja Regioonide Komitee dialoogiks ning et selles osas tuleb eriline rõhk asetada ELi ja Aafrika partnerlusele;

| — | tervitab komisjoni teatist „EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole” ning tuletab meelde ELi ja Hiina Aafrikale suunatud arenguabipoliitika eesmärkide ja vahendite praeguseid erinevusi, mis muudavad tugevdatud koostöö veelgi olulisemaks, säilitades samas hea valitsemistava ja inimõiguste austamise kõrged kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

tervitab komisjoni teatist „EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole” ning tuletab meelde ELi ja Hiina Aafrikale suunatud arenguabipoliitika eesmärkide ja vahendite praeguseid erinevusi, mis muudavad tugevdatud koostöö veelgi olulisemaks, säilitades samas hea valitsemistava ja inimõiguste austamise kõrged kriteeriumid;

| — | leiab, et juba praegu tuleks kavandada viise, kuidas integreerida Aafrika, Euroopa ja Hiina kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolsesse arutelusse ning eelkõige koostöövaldkondade määratlemisse; |
| --- | --- |

—

leiab, et juba praegu tuleks kavandada viise, kuidas integreerida Aafrika, Euroopa ja Hiina kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolsesse arutelusse ning eelkõige koostöövaldkondade määratlemisse;

| — | rõhutab majandus- ja finantskriisi kontekstis vajadust säilitada Aafrika arenguabiks kavandatud rahalised vahendid ja neid suurendada. |
| --- | --- |

—

rõhutab majandus- ja finantskriisi kontekstis vajadust säilitada Aafrika arenguabiks kavandatud rahalised vahendid ja neid suurendada.

| Raportöör | : | Jean-Louis Destans (FR/PES)
  Eure'i departemangu üldnõukogu esimees |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Jean-Louis Destans (FR/PES)

Eure'i departemangu üldnõukogu esimees

Viitedokumendid

„Üks aasta pärast Lissaboni tippkohtumist: Aafrika ja ELi partnerluse raames tehtud töö”

KOM(2008) 617 lõplik

„EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole”

KOM(2008) 654 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

A.   Üldised märkused

ELi ja Aafrika partnerlus

| 1. | tunneb heameelt Euroopa Komisjoni teatise „Üks aasta pärast Lissaboni tippkohtumist: Aafrika ja ELi partnerluse raames tehtud töö” avaldamise üle. Teatises antakse hinnang aastateks 2008–2010 koostatud tegevuskava esimesele rakendusaastale ning kaheksale temaatilisele partnerlusele, mille eesmärk on anda ELi ja Aafrika ühisstrateegiale konkreetne väljund; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Euroopa Komisjoni teatise „Üks aasta pärast Lissaboni tippkohtumist: Aafrika ja ELi partnerluse raames tehtud töö” avaldamise üle. Teatises antakse hinnang aastateks 2008–2010 koostatud tegevuskava esimesele rakendusaastale ning kaheksale temaatilisele partnerlusele, mille eesmärk on anda ELi ja Aafrika ühisstrateegiale konkreetne väljund;

| 2. | tervitab Euroopa ja Aafrika sidusrühmade ühiseid jõupingutusi 2007. aasta detsembris käivitatud ühisstrateegia raames, mis võimaldasid luua aluse partnerlusele ja koostööle, mis läheb kaugemale arengust, Aafrikast ja institutsioonidest; |
| --- | --- |

2.

tervitab Euroopa ja Aafrika sidusrühmade ühiseid jõupingutusi 2007. aasta detsembris käivitatud ühisstrateegia raames, mis võimaldasid luua aluse partnerlusele ja koostööle, mis läheb kaugemale arengust, Aafrikast ja institutsioonidest;

| 3. | rõhutab, et need esimesed edusammud ei tohiks vähendada vajadust jätkata, kiirendada, tugevdada ja laiendada kaheksa partnerluse raames juba käivitatud algatusi. ELi ja Aafrika arengu- ja koostööstrateegia annab loodetud tulemusi vaid mõlema osapoole pideva ja tugeva pühendumise korral. Esimese rakendusaasta tulemused peavad olema Euroopa ja Aafrika sidusrühmadele julgustuseks jõupingutuste tugevdamiseks ja panuse andmiseks strateegia õnnestumisse pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et need esimesed edusammud ei tohiks vähendada vajadust jätkata, kiirendada, tugevdada ja laiendada kaheksa partnerluse raames juba käivitatud algatusi. ELi ja Aafrika arengu- ja koostööstrateegia annab loodetud tulemusi vaid mõlema osapoole pideva ja tugeva pühendumise korral. Esimese rakendusaasta tulemused peavad olema Euroopa ja Aafrika sidusrühmadele julgustuseks jõupingutuste tugevdamiseks ja panuse andmiseks strateegia õnnestumisse pikas perspektiivis;

| 4. | tunneb heameelt ELi ja Aafrika Liidu ühise aruande vastuvõtmise üle 21. novembril 2008. Aruandes võeti kokku Euroopa Komisjoni järeldused; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt ELi ja Aafrika Liidu ühise aruande vastuvõtmise üle 21. novembril 2008. Aruandes võeti kokku Euroopa Komisjoni järeldused;

| 5. | tervitab huviga komisjoni lähenemisviisi – lisaks ülevaatele esitab komisjon ka soovitusi tulevikuks, et






  — | ületada tegevuskava rakendamisega seotud raskused |
| --- | --- | --- |

5.

tervitab huviga komisjoni lähenemisviisi – lisaks ülevaatele esitab komisjon ka soovitusi tulevikuks, et

—

ületada tegevuskava rakendamisega seotud raskused

| — | toetada tegevuskava heakskiitmist kõigi sidusrühmade poolt |
| --- | --- |

—

toetada tegevuskava heakskiitmist kõigi sidusrühmade poolt

| — | töötada välja Aafrika kontinendi üldine ja valdkonnaülene lähenemisviis |
| --- | --- |

—

töötada välja Aafrika kontinendi üldine ja valdkonnaülene lähenemisviis

| — | innustada ELi ja Aafrika vahelist kooskõlastamist ja koostööd rahvusvahelistes organites |
| --- | --- |

—

innustada ELi ja Aafrika vahelist kooskõlastamist ja koostööd rahvusvahelistes organites

| — | tugevdada teabevahetusmeetmeid partnerluse eesmärkide ja elluviimise kohta, et tagada suurem läbipaistvus ning Aafrika ja Euroopa elanike suurem ühtsus; |
| --- | --- |

—

tugevdada teabevahetusmeetmeid partnerluse eesmärkide ja elluviimise kohta, et tagada suurem läbipaistvus ning Aafrika ja Euroopa elanike suurem ühtsus;

| 6. | rõhutab, et kõigi soovituste puhul, nagu ka partnerluse kolme samba – eelkõige sammaste „lisaks arengule” ja „lisaks institutsioonidele” puhul – on Regioonide Komitee ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste potentsiaalselt loodav lisaväärtus märkimisväärne ja tunnustatud ning seega oleks komisjon pidanud seda oma teatises rõhutama; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kõigi soovituste puhul, nagu ka partnerluse kolme samba – eelkõige sammaste „lisaks arengule” ja „lisaks institutsioonidele” puhul – on Regioonide Komitee ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste potentsiaalselt loodav lisaväärtus märkimisväärne ja tunnustatud ning seega oleks komisjon pidanud seda oma teatises rõhutama;

ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolne arutelu ja koostöö

| 7. | tervitab komisjoni teatist „EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole” ning rõhutab saavutatud dünaamilisuse olulisust. See on esimene samm Aafrika toetuseks koosmõju loomise suunas; |
| --- | --- |

7.

tervitab komisjoni teatist „EL, Aafrika ja Hiina: teel kolmepoolse arutelu ja koostöö poole” ning rõhutab saavutatud dünaamilisuse olulisust. See on esimene samm Aafrika toetuseks koosmõju loomise suunas;

| 8. | leiab, et Aafrika tuleviku seisukohalt on ELi ja Hiina koostöö käivitamine äärmiselt vajalik. Nii EL kui ka Hiina on Aafrikaga sõlminud kahepoolseid suhteid ning Aafrika tähtsaimad kaubanduspartnerid on esimesena EL ja teisena Hiina, kes on kaks kõige suuremat otsest investeerijat Aafrikas; |
| --- | --- |

8.

leiab, et Aafrika tuleviku seisukohalt on ELi ja Hiina koostöö käivitamine äärmiselt vajalik. Nii EL kui ka Hiina on Aafrikaga sõlminud kahepoolseid suhteid ning Aafrika tähtsaimad kaubanduspartnerid on esimesena EL ja teisena Hiina, kes on kaks kõige suuremat otsest investeerijat Aafrikas;

| 9. | täheldab, et kolmepoolset lähenemisviisi tuleb ümber kohandada, võttes arvesse ülejäänud maailma, sh suuri tärkava majandusega riike; |
| --- | --- |

9.

täheldab, et kolmepoolset lähenemisviisi tuleb ümber kohandada, võttes arvesse ülejäänud maailma, sh suuri tärkava majandusega riike;

| 10. | tuletab meelde ELi ja Hiina Aafrikale suunatud arenguabipoliitika eesmärkide ja vahendite praeguseid erinevusi. Need erinevused muudavad tugevdatud koostöö veelgi olulisemaks; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde ELi ja Hiina Aafrikale suunatud arenguabipoliitika eesmärkide ja vahendite praeguseid erinevusi. Need erinevused muudavad tugevdatud koostöö veelgi olulisemaks;

| 11. | kutsub Aafrika Liitu, Aafrika riike ning Aafrika kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi osalema täiel määral koostöövaldkondade määratlemises ja kolmepoole arutelu käivitamises. Arutelu ei tohiks jääda pelgalt Euroopa ja Hiina poliitika kooskõlastamiseks; |
| --- | --- |

11.

kutsub Aafrika Liitu, Aafrika riike ning Aafrika kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi osalema täiel määral koostöövaldkondade määratlemises ja kolmepoole arutelu käivitamises. Arutelu ei tohiks jääda pelgalt Euroopa ja Hiina poliitika kooskõlastamiseks;

| 12. | julgustab Aafrika kontinendi, riikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid esitama ettepanekuid selliste koostöövaldkondade kohta, mis nende hinnangul võiksid kõige paremini vastata Aafrika arengu väljakutsetele; |
| --- | --- |

12.

julgustab Aafrika kontinendi, riikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid esitama ettepanekuid selliste koostöövaldkondade kohta, mis nende hinnangul võiksid kõige paremini vastata Aafrika arengu väljakutsetele;

| 13. | tuletab meelde, et selles osas tuleb võtta paindlik ja pragmaatiline lähenemine, et kaardistada kõik võimalikud koostöövaldkonnad ja mitte välistada teatud valdkondi juba eelnevalt; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et selles osas tuleb võtta paindlik ja pragmaatiline lähenemine, et kaardistada kõik võimalikud koostöövaldkonnad ja mitte välistada teatud valdkondi juba eelnevalt;

| 14. | rõhutab keskkonna ja loodusvarade säästvat haldamist käsitleva koostöö olulisust, võttes arvesse energiavarude intensiivset kasutamist Aafrikas; |
| --- | --- |

14.

rõhutab keskkonna ja loodusvarade säästvat haldamist käsitleva koostöö olulisust, võttes arvesse energiavarude intensiivset kasutamist Aafrikas;

| 15. | väljendab imestust, et komisjon ei asetanud oma kavandatavate koostöövaldkondade prioriteediks enam tervishoidu, haridust ja teadustegevust, ehkki tegemist on Aafrika pikaajalise arengu seisukohalt peamiste valdkondadega ning ÜRO ja ELi/Aafrika partnerluse raames määratletud tegevuse prioriteetidega. Komitee kutsub seega komisjoni üles oma asjaomaste ettepanekute rõhuasetusi üle vaatama; |
| --- | --- |

15.

väljendab imestust, et komisjon ei asetanud oma kavandatavate koostöövaldkondade prioriteediks enam tervishoidu, haridust ja teadustegevust, ehkki tegemist on Aafrika pikaajalise arengu seisukohalt peamiste valdkondadega ning ÜRO ja ELi/Aafrika partnerluse raames määratletud tegevuse prioriteetidega. Komitee kutsub seega komisjoni üles oma asjaomaste ettepanekute rõhuasetusi üle vaatama;

| 16. | soovitab anda Aafrika Liidule kolmepoolsetes suhetes eelistatud arutelupartneri roll, et edendada küsimuste üldist ja sidusat käsitlemist riigiülesel tasandil; |
| --- | --- |

16.

soovitab anda Aafrika Liidule kolmepoolsetes suhetes eelistatud arutelupartneri roll, et edendada küsimuste üldist ja sidusat käsitlemist riigiülesel tasandil;

| 17. | tunneb heameelt ELi ja Hiina tippkohtumise toimumise üle 2009. aasta mais Prahas ning kutsub nõukogu üles






  — | ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolset koostööd ära märkima, et anda konkreetne väljund komisjoni koostatud ettepanekutele |
| --- | --- | --- |

17.

tunneb heameelt ELi ja Hiina tippkohtumise toimumise üle 2009. aasta mais Prahas ning kutsub nõukogu üles

—

ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolset koostööd ära märkima, et anda konkreetne väljund komisjoni koostatud ettepanekutele

| — | tugevdama koostööperspektiive tervishoiu, hariduse ja teadustegevuse valdkonnas |
| --- | --- |

—

tugevdama koostööperspektiive tervishoiu, hariduse ja teadustegevuse valdkonnas

| — | võtma arvesse Aafrika sidusrühmade esitatud ettepanekuid; |
| --- | --- |

—

võtma arvesse Aafrika sidusrühmade esitatud ettepanekuid;

| 18. | rõhutab, et EL peaks ka edaspidi säilitama hea valitsemistava ja inimõiguste austamise kõrged kriteeriumid Aafrika suhtes rakendatavas arenguabipoliitikas, seda nii ELi ja Aafrika kahepoolse kui ka ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolse koostöö raames; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et EL peaks ka edaspidi säilitama hea valitsemistava ja inimõiguste austamise kõrged kriteeriumid Aafrika suhtes rakendatavas arenguabipoliitikas, seda nii ELi ja Aafrika kahepoolse kui ka ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolse koostöö raames;

| 19. | leiab, et seda tingimust tuleb näha dünaamilise ja astmelisena, nii et Aafrika riikide hea valitsemise ja inimõiguste kaitse edendamiseks tehtud edusamme ja rakendatavat poliitikat oleks võimalik arvesse võtta; |
| --- | --- |

19.

leiab, et seda tingimust tuleb näha dünaamilise ja astmelisena, nii et Aafrika riikide hea valitsemise ja inimõiguste kaitse edendamiseks tehtud edusamme ja rakendatavat poliitikat oleks võimalik arvesse võtta;

| 20. | rõhutab, et ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolne koostöö ei tohiks tähendada kohandumist Hiina meetodite ja eesmärkidega, kuna see ei pruugi tingimata olla kooskõlas ELi väärtuste ja põhimõtete ning Aafrika pikaajaliste huvidega. Ühiste huvide määratlust ei tuleks sellegipoolest välistada; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolne koostöö ei tohiks tähendada kohandumist Hiina meetodite ja eesmärkidega, kuna see ei pruugi tingimata olla kooskõlas ELi väärtuste ja põhimõtete ning Aafrika pikaajaliste huvidega. Ühiste huvide määratlust ei tuleks sellegipoolest välistada;

| 21. | kinnitab Regioonide Komitee ning Euroopa, Aafrika ja Hiina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pikaajalist rolli ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolse arutelu konkreetsemaks muutmisel. Kahepoolsete suhete (EL-Aafrika, Aafrika-Hiina ja EL-Hiina) tugevnedes peab see aga veelgi edasi arenema; |
| --- | --- |

21.

kinnitab Regioonide Komitee ning Euroopa, Aafrika ja Hiina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pikaajalist rolli ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolse arutelu konkreetsemaks muutmisel. Kahepoolsete suhete (EL-Aafrika, Aafrika-Hiina ja EL-Hiina) tugevnedes peab see aga veelgi edasi arenema;

| 22. | leiab, et kolmepoolse koostöö ja arutelu elluviimise menetlused peavad arvestama iga piirkonna ja ala majanduslike ja sotsiaalsete tingimustega ning olema neile kohandatud. ELi, Aafrika ja Hiina kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleks nende menetluste määratlemisse kaasata; |
| --- | --- |

22.

leiab, et kolmepoolse koostöö ja arutelu elluviimise menetlused peavad arvestama iga piirkonna ja ala majanduslike ja sotsiaalsete tingimustega ning olema neile kohandatud. ELi, Aafrika ja Hiina kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleks nende menetluste määratlemisse kaasata;

| 23. | rõhutab, et vaja on välja töötada kolmepoolse koostöö ja arutelu järelevalve- ja kontrollivahendid, et tagada eri osapoolte võetud kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et vaja on välja töötada kolmepoolse koostöö ja arutelu järelevalve- ja kontrollivahendid, et tagada eri osapoolte võetud kohustuste täitmine;

Majandus- ja finantskriisi mõju

| 24. | on mures, millist mõju avaldab rahvusvaheline majandus- ja finantskriis Aafrikale, kuna kogu tähelepanu on koondatud arenenud riikide olukorrale; |
| --- | --- |

24.

on mures, millist mõju avaldab rahvusvaheline majandus- ja finantskriis Aafrikale, kuna kogu tähelepanu on koondatud arenenud riikide olukorrale;

| 25. | on mures, et arenguriigid jäetakse endiselt tahaplaanile. Just Aafrika on G20 kohtumistel põhjendamatult alaesindatud, mis takistab tal mõjutamast majanduskriisi leevendamiseks võetavaid rahvusvahelisi otsuseid, ehkki kriis avaldab Aafrikale ülisuurt otsest ja kaudset mõju; |
| --- | --- |

25.

on mures, et arenguriigid jäetakse endiselt tahaplaanile. Just Aafrika on G20 kohtumistel põhjendamatult alaesindatud, mis takistab tal mõjutamast majanduskriisi leevendamiseks võetavaid rahvusvahelisi otsuseid, ehkki kriis avaldab Aafrikale ülisuurt otsest ja kaudset mõju;

| 26. | tuletab meelde, et kriisi tugevam otsene ja kaudne mõju Aafrikale tuleneb kontinendi sotsiaal- ja majandusmudelite haavatavusest. Otsene mõju väljendub eelkõige Aafrika riikide tooraineekspordi vähenemises, mis tuleneb ülemaailmsest majanduse aeglustumisest, välisinvesteeringute kokkukukkumisest, krediidivõimaluste vähenemisega seotud toiduainekriisi ohu suurenemisest ja sissetulekute vähenemisest sel põhjusel, et arenenud riikidesse emigreerunud aafriklased saadavad töötuks jäädes kodumaale senisest vähem raha. Kaudne mõju väljendub eelkõige arenguabi vähendamises ja arenenud riikide krediidi ümbersuunamises riiklikule majandustegevusele; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et kriisi tugevam otsene ja kaudne mõju Aafrikale tuleneb kontinendi sotsiaal- ja majandusmudelite haavatavusest. Otsene mõju väljendub eelkõige Aafrika riikide tooraineekspordi vähenemises, mis tuleneb ülemaailmsest majanduse aeglustumisest, välisinvesteeringute kokkukukkumisest, krediidivõimaluste vähenemisega seotud toiduainekriisi ohu suurenemisest ja sissetulekute vähenemisest sel põhjusel, et arenenud riikidesse emigreerunud aafriklased saadavad töötuks jäädes kodumaale senisest vähem raha. Kaudne mõju väljendub eelkõige arenguabi vähendamises ja arenenud riikide krediidi ümbersuunamises riiklikule majandustegevusele;

| 27. | tuletab meelde, et IMFi prognooside alusel aeglustab majanduskriisi mõju Aafrika majanduskasvu, mis on 2009. aastal hinnangute alusel maksimaalselt 3 %. Seega teeb kriis lõpu viimasel viiel aastal 6 % ületanud kasvule ning Aafrika majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse olukorra järk-järgulisele paranemisele; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et IMFi prognooside alusel aeglustab majanduskriisi mõju Aafrika majanduskasvu, mis on 2009. aastal hinnangute alusel maksimaalselt 3 %. Seega teeb kriis lõpu viimasel viiel aastal 6 % ületanud kasvule ning Aafrika majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse olukorra järk-järgulisele paranemisele;

| 28. | leiab, et kriis mõjub Aafrikale rängemalt tema sotsiaalpoliitika nõrkuse tõttu ning võib esile kutsuda humanitaarseid, poliitilisi ja sotsiaalseid kriise, mis tekitavad piirkonnas ebakindlust ja õhutavad uusi konflikte; |
| --- | --- |

28.

leiab, et kriis mõjub Aafrikale rängemalt tema sotsiaalpoliitika nõrkuse tõttu ning võib esile kutsuda humanitaarseid, poliitilisi ja sotsiaalseid kriise, mis tekitavad piirkonnas ebakindlust ja õhutavad uusi konflikte;

| 29. | rõhutab antud kontekstis ELi ja Aafrika partnerluse ning ELi, Aafrika ja Hiina koostöö olulisust ning samuti vajadust säilitada Aafrika arenguabiks kavandatud rahalised vahendid ja neid suurendada; |
| --- | --- |

29.

rõhutab antud kontekstis ELi ja Aafrika partnerluse ning ELi, Aafrika ja Hiina koostöö olulisust ning samuti vajadust säilitada Aafrika arenguabiks kavandatud rahalised vahendid ja neid suurendada;

| 30. | peab kahetsusväärseks, et mõned liikmesriigid on juba teatanud oma arenguabi vähendamisest, mis suurendab kriisi mõju Aafrikas veelgi; |
| --- | --- |

30.

peab kahetsusväärseks, et mõned liikmesriigid on juba teatanud oma arenguabi vähendamisest, mis suurendab kriisi mõju Aafrikas veelgi;

| 31. | kinnitab praeguses keerulises finantsolukorras Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli, kuna nende tegevus ei piirdu üksnes olulise finantstoetusega, vaid lisaks annavad nad edasi teadmisi ja kogemusi ning teevad koostööd konkreetsete projektide raames; |
| --- | --- |

31.

kinnitab praeguses keerulises finantsolukorras Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskset rolli, kuna nende tegevus ei piirdu üksnes olulise finantstoetusega, vaid lisaks annavad nad edasi teadmisi ja kogemusi ning teevad koostööd konkreetsete projektide raames;

B.   Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll ELi ja Aafrika partnerluses

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eripära

| 32. | tunneb heameelt, et ka kodanikuühiskonda ja ebatraditsioonilisi sidusrühmi on arvesse võetud ELi ja Aafrika partnerluse ning komisjoni ettepaneku raames, mille eesmärk on algatada konsultatsioonid peamiste institutsioonideväliste sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, akadeemiliste ringkondade ja erasektoriga, et võimaldada neil aktiivselt osaleda ühisstrateegia rakendamises ja selle jälgimises; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt, et ka kodanikuühiskonda ja ebatraditsioonilisi sidusrühmi on arvesse võetud ELi ja Aafrika partnerluse ning komisjoni ettepaneku raames, mille eesmärk on algatada konsultatsioonid peamiste institutsioonideväliste sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, akadeemiliste ringkondade ja erasektoriga, et võimaldada neil aktiivselt osaleda ühisstrateegia rakendamises ja selle jälgimises;

| 33. | tuletab komisjonile meelde, et vaja on eristada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kodanikuühiskonnast ning et Euroopa kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on aktiivsed sidemed sarnaste asutustega Aafrikas ning nad teevad koostööd sellistes valdkondades nagu haridus, linnakeskkonna teenused (vesi ja jäätmed), infrastruktuur, transport, kommunikatsioon, piirkondlik majandusareng ja kohaliku valitsemise toetamine. Komitee märgib, et nende projektide kaudu on nad omandanud pädevusi, oskusteavet ja kogemusi sektorites, mis on eriti tähtsad Aafrika majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise arengu jaoks; |
| --- | --- |

33.

tuletab komisjonile meelde, et vaja on eristada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kodanikuühiskonnast ning et Euroopa kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on aktiivsed sidemed sarnaste asutustega Aafrikas ning nad teevad koostööd sellistes valdkondades nagu haridus, linnakeskkonna teenused (vesi ja jäätmed), infrastruktuur, transport, kommunikatsioon, piirkondlik majandusareng ja kohaliku valitsemise toetamine. Komitee märgib, et nende projektide kaudu on nad omandanud pädevusi, oskusteavet ja kogemusi sektorites, mis on eriti tähtsad Aafrika majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise arengu jaoks;

| 34. | kinnitab, et seepärast on esmatähtis anda Euroopa kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ELi ja Aafrika partnerluses suurem roll ning kasutada paremini nende kogemusi; |
| --- | --- |

34.

kinnitab, et seepärast on esmatähtis anda Euroopa kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ELi ja Aafrika partnerluses suurem roll ning kasutada paremini nende kogemusi;

| 35. | leiab, et eelmistes teatistes ja eriti teatises „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised” tunnustas komisjon avalikult rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täidavad rahvusvahelises arenguriikidele suunatud koostöös. Komitee märgib samuti, et 15.–17. novembril 2008 toimunud Euroopa arengupäevad võimaldasid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning Regioonide Komiteel tõestada oma panuse olulisust arengukoostöös ning näidata vajadust Euroopa ja rahvusvahelise tasandi sekkumise järele valdkondades, mis kuuluvad nende pädevusse; |
| --- | --- |

35.

leiab, et eelmistes teatistes ja eriti teatises „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised” tunnustas komisjon avalikult rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täidavad rahvusvahelises arenguriikidele suunatud koostöös. Komitee märgib samuti, et 15.–17. novembril 2008 toimunud Euroopa arengupäevad võimaldasid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning Regioonide Komiteel tõestada oma panuse olulisust arengukoostöös ning näidata vajadust Euroopa ja rahvusvahelise tasandi sekkumise järele valdkondades, mis kuuluvad nende pädevusse;

| 36. | täheldab, et kui komisjon on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli tunnustanud, peab see peegelduma kõigis ELi koostööstrateegiates, eelkõige seoses Aafrika ning ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolsete läbirääkimistega; |
| --- | --- |

36.

täheldab, et kui komisjon on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli tunnustanud, peab see peegelduma kõigis ELi koostööstrateegiates, eelkõige seoses Aafrika ning ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolsete läbirääkimistega;

| 37. | palub komisjonil laiendada ja tugevdada kodanikuühiskonna ning ebatraditsiooniliste sidusrühmadega peetavaid konsultatsioone sel viisil, et vältimatult vajalike arutelupartneritena kaasatakse ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning neid esindavad rahvusvahelised assotsiatsioonid, et tagada Euroopa ja Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine arengupoliitika väljatöötamises; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil laiendada ja tugevdada kodanikuühiskonna ning ebatraditsiooniliste sidusrühmadega peetavaid konsultatsioone sel viisil, et vältimatult vajalike arutelupartneritena kaasatakse ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning neid esindavad rahvusvahelised assotsiatsioonid, et tagada Euroopa ja Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine arengupoliitika väljatöötamises;

| 38. | võtab ülesandeks julgustada ja toetada Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi tegevuse kooskõlastamiseks riiklikul ja riigi tasandist madalamal tasandil, et tugevdada struktureeritud dialoogi Regioonide Komitee ning ELi ja Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

38.

võtab ülesandeks julgustada ja toetada Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi tegevuse kooskõlastamiseks riiklikul ja riigi tasandist madalamal tasandil, et tugevdada struktureeritud dialoogi Regioonide Komitee ning ELi ja Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste integreerimine partnerlusse

| 39. | leiab, et Euroopa ja Aafrika kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb ELi ja Aafrika partnerlusse kaasata kolmel tasandil:






  — | koostööpoliitika väljatöötamine Regioonide Komiteega, kaasates komitee partnerluse elluviimist käsitleva tegevuskava koostamisse |
| --- | --- | --- |

39.

leiab, et Euroopa ja Aafrika kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb ELi ja Aafrika partnerlusse kaasata kolmel tasandil:

—

koostööpoliitika väljatöötamine Regioonide Komiteega, kaasates komitee partnerluse elluviimist käsitleva tegevuskava koostamisse

| — | koostööprojektide rakendamine ELi, Aafrika Liidu, riikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste algatuste kooskõlastamise edendamiseks |
| --- | --- |

—

koostööprojektide rakendamine ELi, Aafrika Liidu, riikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste algatuste kooskõlastamise edendamiseks

| — | partnerluse elluviimise järelevalve ja hindamine, et tagada selle kollektiivne vastuvõtmine ja avalik toetus; |
| --- | --- |

—

partnerluse elluviimise järelevalve ja hindamine, et tagada selle kollektiivne vastuvõtmine ja avalik toetus;

| 40. | teeb sel eesmärgil ettepaneku, et Regioonide Komitee kaasataks temaatiliste partnerluste eest vastutavate rühmade tegevusse. Rühmadesse kuuluvad partnerlusega kõige enam seotud liikmesriigid, komisjon ning nõukogu peasekretariaat. Regioonide Komitee tuletab meelde, et ta on kaasatud demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste töörühma ning seda osalust tuleks laiendada teistele partnerlustele, milles kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oluline roll on, nt aastatuhande arengueesmärke käsitlev partnerlus, kliimamuutuste partnerlus, rände-, liikuvus- ja tööhõivepartnerlus; |
| --- | --- |

40.

teeb sel eesmärgil ettepaneku, et Regioonide Komitee kaasataks temaatiliste partnerluste eest vastutavate rühmade tegevusse. Rühmadesse kuuluvad partnerlusega kõige enam seotud liikmesriigid, komisjon ning nõukogu peasekretariaat. Regioonide Komitee tuletab meelde, et ta on kaasatud demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste töörühma ning seda osalust tuleks laiendada teistele partnerlustele, milles kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oluline roll on, nt aastatuhande arengueesmärke käsitlev partnerlus, kliimamuutuste partnerlus, rände-, liikuvus- ja tööhõivepartnerlus;

| 41. | tuletab meelde, et praegu ei ole täpset, üksikasjalikku ja kõikehõlmavat statistikat kogusumma kohta, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on arengukoostööks eraldanud, ega eelistatud koostöövaldkondade ja rakendatud inimressursside kohta. Tegemist on siiski esmatähtsa teabega, mis aitab kaasa algatuste sidususele ja koostoimele ELi ja Aafrika partnerluse eesmärkidega; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et praegu ei ole täpset, üksikasjalikku ja kõikehõlmavat statistikat kogusumma kohta, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on arengukoostööks eraldanud, ega eelistatud koostöövaldkondade ja rakendatud inimressursside kohta. Tegemist on siiski esmatähtsa teabega, mis aitab kaasa algatuste sidususele ja koostoimele ELi ja Aafrika partnerluse eesmärkidega;

| 42. | rõhutab sellest tulenevalt vajadust luua ELile vahendid Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelkõige Aafrikas läbiviidud detsentraliseeritud koostöömeetmete statistiliseks analüüsiks ja hindamiseks. Siinkohal tasub arvesse võtta, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmeid ei saa mõõta üksnes rahas, kuna nad annavad ka märkimisväärselt mittemateriaalset abi; |
| --- | --- |

42.

rõhutab sellest tulenevalt vajadust luua ELile vahendid Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelkõige Aafrikas läbiviidud detsentraliseeritud koostöömeetmete statistiliseks analüüsiks ja hindamiseks. Siinkohal tasub arvesse võtta, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmeid ei saa mõõta üksnes rahas, kuna nad annavad ka märkimisväärselt mittemateriaalset abi;

| 43. | tunneb heameelt, et komisjon peab samuti vajalikuks luua detsentraliseeritud koostöö „börs”, et edendada teabevahetust ning toetada uute kohalike detsentraliseeritud partnerluste sõlmimist, mis on kooskõlas juba käivitatud algatustega; |
| --- | --- |

43.

tunneb heameelt, et komisjon peab samuti vajalikuks luua detsentraliseeritud koostöö „börs”, et edendada teabevahetust ning toetada uute kohalike detsentraliseeritud partnerluste sõlmimist, mis on kooskõlas juba käivitatud algatustega;

| 44. | tuletab meelde, et komitee on nõus koos komisjoniga kõnealuse „börsi” internetiportaali kujul looma ja seda juhtima. Portaal oleks teatud mõttes detsentraliseeritud koostöö iga-aastase koosoleku jätkuks; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et komitee on nõus koos komisjoniga kõnealuse „börsi” internetiportaali kujul looma ja seda juhtima. Portaal oleks teatud mõttes detsentraliseeritud koostöö iga-aastase koosoleku jätkuks;

| 45. | märgib, et detsentraliseeritud koostöö iga-aastane koosolek peaks olema eelisvõimalus strateegiliseks ja poliitiliseks aruteluks ja järelemõtlemiseks detsentraliseeritud koostöö meetmete üle. Komitee tõdeb, et selles osas tuleb eriline rõhk asetada ELi ja Aafrika suhetele, et edendada Euroopa ja Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühist töökultuuri, kohalike arenguprobleemide täpsemat tundmist ning ELi ja Aafrika partnerluse strateegiliste suuniste kavandamist; |
| --- | --- |

45.

märgib, et detsentraliseeritud koostöö iga-aastane koosolek peaks olema eelisvõimalus strateegiliseks ja poliitiliseks aruteluks ja järelemõtlemiseks detsentraliseeritud koostöö meetmete üle. Komitee tõdeb, et selles osas tuleb eriline rõhk asetada ELi ja Aafrika suhetele, et edendada Euroopa ja Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühist töökultuuri, kohalike arenguprobleemide täpsemat tundmist ning ELi ja Aafrika partnerluse strateegiliste suuniste kavandamist;

Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamine partnerluses osalemiseks

| 46. | leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine ELi ja Aafrika partnerluses ei tohi piirduda üksnes Euroopa omavalitsustega; |
| --- | --- |

46.

leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine ELi ja Aafrika partnerluses ei tohi piirduda üksnes Euroopa omavalitsustega;

| 47. | rõhutab, et käimasolev detsentraliseerimisprotsess ja intensiivne linnastumine Aafrikas asetavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arenguväljakutsete keskmesse, samuti annavad majandus- ja finantskriisi tagajärjed Aafrikas esmalt tunda kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et käimasolev detsentraliseerimisprotsess ja intensiivne linnastumine Aafrikas asetavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused arenguväljakutsete keskmesse, samuti annavad majandus- ja finantskriisi tagajärjed Aafrikas esmalt tunda kohalikul tasandil;

| 48. | leiab, et Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatust tuleks arvesse võtta arengupoliitika tõhusamaks ja sidusamaks muutmiseks tehtavates jõupingutustes; |
| --- | --- |

48.

leiab, et Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatust tuleks arvesse võtta arengupoliitika tõhusamaks ja sidusamaks muutmiseks tehtavates jõupingutustes;

| 49. | kutsub seega komisjoni üles konsulteerima lisaks kodanikuühiskonna, ebatraditsiooniliste sidusrühmade ja Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsustele veel Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning neid esindatavate rahvusvaheliste assotsiatsioonidega; |
| --- | --- |

49.

kutsub seega komisjoni üles konsulteerima lisaks kodanikuühiskonna, ebatraditsiooniliste sidusrühmade ja Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsustele veel Aafrika kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning neid esindatavate rahvusvaheliste assotsiatsioonidega;

| 50. | julgustab Aafrika kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavaid rahvusvahelisi assotsiatsioone tõhustama kooskõlastamist Aafrika Liidu ja Aafrika riikidega, et tugevdada Aafrika riiklikul ja riigist madalamal tasandil võetud meetmete koosmõju; |
| --- | --- |

50.

julgustab Aafrika kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindavaid rahvusvahelisi assotsiatsioone tõhustama kooskõlastamist Aafrika Liidu ja Aafrika riikidega, et tugevdada Aafrika riiklikul ja riigist madalamal tasandil võetud meetmete koosmõju;

| 51. | rõhutab, kui oluline roll on nii Euroopa kui ka Aafrika kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel üldsuse teavitamisel arenguprobleemidest, koondades oma konkreetsetesse koostööprojektidesse kohalikud assotsiatsioonid ja arenguküsimustest huvitatud kodanikud. Samuti annavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused panuse partnerluse õnnestumisse, mis sõltub oluliselt põhja- ja lõunapiirkondade elanike toetusest koostöö ja arengu eesmärkidele; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, kui oluline roll on nii Euroopa kui ka Aafrika kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel üldsuse teavitamisel arenguprobleemidest, koondades oma konkreetsetesse koostööprojektidesse kohalikud assotsiatsioonid ja arenguküsimustest huvitatud kodanikud. Samuti annavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused panuse partnerluse õnnestumisse, mis sõltub oluliselt põhja- ja lõunapiirkondade elanike toetusest koostöö ja arengu eesmärkidele;

Partnerlus demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste valdkonnas

| 52. | peab vajalikuks märkida, et tõeline demokraatlik valitsemistava eeldab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegelikku kaasatust otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

52.

peab vajalikuks märkida, et tõeline demokraatlik valitsemistava eeldab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegelikku kaasatust otsustusprotsessi;

| 53. | täheldab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused toetavad oma algatatud projektide kaudu demokraatia tugevdamist ja heal valitsemistaval põhineva poliitika väljatöötamist. Sellele viitavad ka põhimõtted ja tegevussuunad, mis on esitatud kohalikku valitsemist toetavas arengukoostöö Euroopa hartas; |
| --- | --- |

53.

täheldab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused toetavad oma algatatud projektide kaudu demokraatia tugevdamist ja heal valitsemistaval põhineva poliitika väljatöötamist. Sellele viitavad ka põhimõtted ja tegevussuunad, mis on esitatud kohalikku valitsemist toetavas arengukoostöö Euroopa hartas;

| 54. | rõhutab, et tänu osalemisele koostööprojektides, mis on suunatud igapäevaelu probleemide lahendamisele, aitavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tekitada usaldust kohaliku tasandi demokraatia vastu; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et tänu osalemisele koostööprojektides, mis on suunatud igapäevaelu probleemide lahendamisele, aitavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tekitada usaldust kohaliku tasandi demokraatia vastu;

| 55. | toonitab põhimõtet detsentraliseeritud koostöö rollist arengupoliitika reformimisel, mille kohaselt on parem valitsemine eduka arengupoliitika võti ning hea valitsemise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid kodanikele lähimal tasandil; |
| --- | --- |

55.

toonitab põhimõtet detsentraliseeritud koostöö rollist arengupoliitika reformimisel, mille kohaselt on parem valitsemine eduka arengupoliitika võti ning hea valitsemise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid kodanikele lähimal tasandil;

Aastatuhande arengueesmärke käsitlev partnerlus

| 56. | juhib tähelepanu asjaolule, et paljud ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on loonud arengu valdkondadel põhinevaid sidemeid sarnaste asutustega Aafrika riikides. Nii on nad omandanud ekspertteadmisi, eelkõige sellistes valdkondades nagu haridus, tervishoid, teadustegevus, linnakeskkonna teenused (vee- ja jäätmehaldus), väiksemahuline kalandus ja vesiviljelus, infrastruktuur, transport, kommunikatsioon, keskkond, maaelu areng, piirkondlik majandusareng ja meetmed kohalike omavalitsuste ja poliitilise detsentraliseerituse toetuseks; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu asjaolule, et paljud ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on loonud arengu valdkondadel põhinevaid sidemeid sarnaste asutustega Aafrika riikides. Nii on nad omandanud ekspertteadmisi, eelkõige sellistes valdkondades nagu haridus, tervishoid, teadustegevus, linnakeskkonna teenused (vee- ja jäätmehaldus), väiksemahuline kalandus ja vesiviljelus, infrastruktuur, transport, kommunikatsioon, keskkond, maaelu areng, piirkondlik majandusareng ja meetmed kohalike omavalitsuste ja poliitilise detsentraliseerituse toetuseks;

| 57. | tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused aitavad tugevdada rahalisi ja strateegilisi aluseid, mis võimaldavad saavutada aastatuhande arengueesmärke, tänu rahalisele ja mittemateriaalsele abile, mida nad pakuvad Aafrika ja teiste arengumaadega rakendavatele projektidele; |
| --- | --- |

57.

tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused aitavad tugevdada rahalisi ja strateegilisi aluseid, mis võimaldavad saavutada aastatuhande arengueesmärke, tänu rahalisele ja mittemateriaalsele abile, mida nad pakuvad Aafrika ja teiste arengumaadega rakendavatele projektidele;

| 58. | kutsub komisjoni üles rahastama senisest enam kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöömeetmeid ja tõhustama teavitamist nendele meetmetele suunatud rahastamisvahenditest ja -programmidest, kuna konkreetsetele projektidele eraldatavad omavalitsuste vahendid toovad kogukondadele kasu rohujuure tasandil ning aitavad otseselt ja vähem bürokraatlikult kaasa kohapealse olukorra paranemisele; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles rahastama senisest enam kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöömeetmeid ja tõhustama teavitamist nendele meetmetele suunatud rahastamisvahenditest ja -programmidest, kuna konkreetsetele projektidele eraldatavad omavalitsuste vahendid toovad kogukondadele kasu rohujuure tasandil ning aitavad otseselt ja vähem bürokraatlikult kaasa kohapealse olukorra paranemisele;

| 59. | võtab ülesandeks levitada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas arenguprogrammi „Riigist sõltumatute sidusrühmade ja kohalike omavalitsuste roll arengus”, et nad kasutaksid kogu programmi potentsiaali või vajadusel soovitada koos komisjoniga eeskirjade kohandamist selliselt, et lihtsustada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel programmi kasutamist; |
| --- | --- |

59.

võtab ülesandeks levitada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seas arenguprogrammi „Riigist sõltumatute sidusrühmade ja kohalike omavalitsuste roll arengus”, et nad kasutaksid kogu programmi potentsiaali või vajadusel soovitada koos komisjoniga eeskirjade kohandamist selliselt, et lihtsustada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel programmi kasutamist;

Kliimamuutuste partnerlus

| 60. | tunneb heameelt selle üle, et kliimamuutuste partnerluses võetakse arvesse kohalikku tasandit, seda eelkõige seoses algatusega „Sahara roheline müür”, ning rõhutab, et võetavaid meetmeid tuleb kohandada vastavalt konkreetsetele kohalikele oludele ja vajadustele, kuna need võivad eri riikides või koguni ühe riigi sees märkimisväärselt erineda; |
| --- | --- |

60.

tunneb heameelt selle üle, et kliimamuutuste partnerluses võetakse arvesse kohalikku tasandit, seda eelkõige seoses algatusega „Sahara roheline müür”, ning rõhutab, et võetavaid meetmeid tuleb kohandada vastavalt konkreetsetele kohalikele oludele ja vajadustele, kuna need võivad eri riikides või koguni ühe riigi sees märkimisväärselt erineda;

| 61. | rõhutab, et kohalikku ja piirkondlikku arengut on võimalik märkimisväärselt toetada tänu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste detsentraliseeritud arengukoostööle, kuna see hõlmab paljusid tegevusvaldkondi ning koondab paljusid avaliku ja erasektori sidusrühmi; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et kohalikku ja piirkondlikku arengut on võimalik märkimisväärselt toetada tänu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste detsentraliseeritud arengukoostööle, kuna see hõlmab paljusid tegevusvaldkondi ning koondab paljusid avaliku ja erasektori sidusrühmi;

| 62. | leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad seega ergutada tootmise, turustuskanalite või asjaomase majandustegevuse sellist korraldust, milles arvestatakse elanike ja keskkonnaga; |
| --- | --- |

62.

leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad seega ergutada tootmise, turustuskanalite või asjaomase majandustegevuse sellist korraldust, milles arvestatakse elanike ja keskkonnaga;

Rände-, liikuvus- ja tööhõivepartnerlus

| 63. | soovib rõhutada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on rändeküsimustes esiplaanil, seda seoses nii ebaseaduslikust rändest tulenevate probleemidega (sisserännanute vastuvõtt ja haldamine, ebaseaduslik töö, kuritegevus ja linnakeskkonna turvalisus), teenustega, mida nad on kohustatud oma elanikele pakkuma (tervishoiuteenused, haridus jne) kui ka rändepoliitikaga; |
| --- | --- |

63.

soovib rõhutada, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on rändeküsimustes esiplaanil, seda seoses nii ebaseaduslikust rändest tulenevate probleemidega (sisserännanute vastuvõtt ja haldamine, ebaseaduslik töö, kuritegevus ja linnakeskkonna turvalisus), teenustega, mida nad on kohustatud oma elanikele pakkuma (tervishoiuteenused, haridus jne) kui ka rändepoliitikaga;

| 64. | tuletab meelde, et mõnede kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülese ja rahvusvahelise koostöö kogemus – eriti selliste omavalitsuste, kes puutuvad eriti tihedalt kokku rändest tulenevate probleemide ja tagajärgedega – võib osutuda väga kasulikuks vastuste leidmiseks rände ja liikuvusega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et mõnede kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülese ja rahvusvahelise koostöö kogemus – eriti selliste omavalitsuste, kes puutuvad eriti tihedalt kokku rändest tulenevate probleemide ja tagajärgedega – võib osutuda väga kasulikuks vastuste leidmiseks rände ja liikuvusega seotud probleemidele;

Muud partnerlused

| 65. | leiab, et alahinnata ei tohiks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste loodavat lisaväärtust teistes partnerlustes ning et omavalitsused võivad etendada olulist rolli tänu sellele, et nad on asjaomastele sihtrühmadele lähemal; rõhutab seega






  — | rahu- ja julgeolekupartnerlust, mis on esmatähtis mis tahes tegevuseks, mille eesmärk on üldsust teavitada eri kontinentidel esinevatest konfliktidest ning põgenikega seotud konkreetsetest probleemidest; |
| --- | --- | --- |

65.

leiab, et alahinnata ei tohiks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste loodavat lisaväärtust teistes partnerlustes ning et omavalitsused võivad etendada olulist rolli tänu sellele, et nad on asjaomastele sihtrühmadele lähemal; rõhutab seega

—

rahu- ja julgeolekupartnerlust, mis on esmatähtis mis tahes tegevuseks, mille eesmärk on üldsust teavitada eri kontinentidel esinevatest konfliktidest ning põgenikega seotud konkreetsetest probleemidest;

| — | energiapartnerlust, mida tuleb edendada detsentraliseeritud koostöö meetmete kaudu, seades esikohale taastuvenergia ja jäätmete vähendamise mikrohangete kaudu või teavitades kõiki sidusrühmi võitlusest ebaseadusliku käitumise vastu majapidamisjäätmete tekitamisel; |
| --- | --- |

—

energiapartnerlust, mida tuleb edendada detsentraliseeritud koostöö meetmete kaudu, seades esikohale taastuvenergia ja jäätmete vähendamise mikrohangete kaudu või teavitades kõiki sidusrühmi võitlusest ebaseadusliku käitumise vastu majapidamisjäätmete tekitamisel;

| — | teadus-, infoühiskonna ja kosmosepartnerlust, mille puhul on oluline pöörata erilist tähelepanu selliste kohalike algatuste toetamisele, mille eesmärk on võidelda digitaalse lõhe vastu; |
| --- | --- |

—

teadus-, infoühiskonna ja kosmosepartnerlust, mille puhul on oluline pöörata erilist tähelepanu selliste kohalike algatuste toetamisele, mille eesmärk on võidelda digitaalse lõhe vastu;

| 66. | leiab, et nende tähelepanekute valguses peaks komisjon suunama oma rahalise toetuse eelkõige nendele detsentraliseeritud koostöö meetmetele, mis vastavad ELi ja Aafrika partnerluse eesmärkidele; |
| --- | --- |

66.

leiab, et nende tähelepanekute valguses peaks komisjon suunama oma rahalise toetuse eelkõige nendele detsentraliseeritud koostöö meetmetele, mis vastavad ELi ja Aafrika partnerluse eesmärkidele;

C.   kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolses arutelus ja koostöös

| 67. | leiab, et juba praegu tuleks kavandada viise, kuidas integreerida Aafrika, Euroopa ja Hiina kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolsesse arutelusse ning eelkõige koostöövaldkondade määratlemisse; |
| --- | --- |

67.

leiab, et juba praegu tuleks kavandada viise, kuidas integreerida Aafrika, Euroopa ja Hiina kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolsesse arutelusse ning eelkõige koostöövaldkondade määratlemisse;

| 68. | on seisukohal, et kolmepoolse koostöö valdkondi tuleks laiendada, võttes arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ekspertteadmisi ja kogemusi, eelkõige otseselt nende pädevusse kuuluvates valdkondades, nagu haridus, vesi, linnatransport, jäätmehaldus, energia ja säästev areng. Need valdkonnad on esmatähtsad Aafrika pikaajaliseks arenguks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et kolmepoolse koostöö valdkondi tuleks laiendada, võttes arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ekspertteadmisi ja kogemusi, eelkõige otseselt nende pädevusse kuuluvates valdkondades, nagu haridus, vesi, linnatransport, jäätmehaldus, energia ja säästev areng. Need valdkonnad on esmatähtsad Aafrika pikaajaliseks arenguks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;

| 69. | tuletab meelde struktuurilisi erinevusi Euroopa, Aafrika ja Hiina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, olgu tegemist siis pädevuse, suuruse või rahastamisvahenditega. See muudab veelgi vajalikumaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kiire integreerimise partnerlusse, et toetada ühise töökultuuri tekkimist; |
| --- | --- |

69.

tuletab meelde struktuurilisi erinevusi Euroopa, Aafrika ja Hiina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel, olgu tegemist siis pädevuse, suuruse või rahastamisvahenditega. See muudab veelgi vajalikumaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kiire integreerimise partnerlusse, et toetada ühise töökultuuri tekkimist;

| 70. | leiab, et arutelu peab tingimata toimuma kontinendi, regiooni ja eri riikide tasandil, ent samuti tuleks seda arendada ka riigi tasandist madalamal tasandil; |
| --- | --- |

70.

leiab, et arutelu peab tingimata toimuma kontinendi, regiooni ja eri riikide tasandil, ent samuti tuleks seda arendada ka riigi tasandist madalamal tasandil;

| 71. | kinnitab soovi edendada ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolseid koostööprojekte, kasutades selleks olemasolevaid sidemeid ning toetada uute partnerluste ja detsentraliseeritud koostöö uute meetmete määratlemist. |
| --- | --- |

71.

kinnitab soovi edendada ELi, Aafrika ja Hiina kolmepoolseid koostööprojekte, kasutades selleks olemasolevaid sidemeid ning toetada uute partnerluste ja detsentraliseeritud koostöö uute meetmete määratlemist.

Brüssel, 17. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/34

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009: potentsiaalsed kandidaatriigid”

(2009/C 211/03)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | kutsub Euroopa Komisjoni üles andma rohkem teavet reformide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise kohta laienemisprotsessi. Aruannetes riikide kohta tuleks rohkem keskenduda detsentraliseerimisele vastavalt ühenduse õigustikule ja kohalike omavalitsuste tehtud edusammudele; |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Komisjoni üles andma rohkem teavet reformide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise kohta laienemisprotsessi. Aruannetes riikide kohta tuleks rohkem keskenduda detsentraliseerimisele vastavalt ühenduse õigustikule ja kohalike omavalitsuste tehtud edusammudele;

| — | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama programme kodanike teavitamiseks sellest, milliseid väljakutseid ja hüvesid ELi liikmestaatus nende ellu toob ning millist mõju see avaldab; |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama programme kodanike teavitamiseks sellest, milliseid väljakutseid ja hüvesid ELi liikmestaatus nende ellu toob ning millist mõju see avaldab;

| — | kutsub Euroopa Komisjoni üles tegutsema järjekindlamalt viisarežiimi kaotamise nimel nende riikide puhul, mis on viimasel ajal olnud edukad oma tegevuskavades määratletud kriteeriumide täitmisel; |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Komisjoni üles tegutsema järjekindlamalt viisarežiimi kaotamise nimel nende riikide puhul, mis on viimasel ajal olnud edukad oma tegevuskavades määratletud kriteeriumide täitmisel;

| — | kutsub ELi liikmesriike üles avaldama jätkuvat toetust potentsiaalsete kandidaatriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele erapooletu ja usaldusväärse avaliku teenistuse suutlikkuse edasisel suurendamisel; |
| --- | --- |

—

kutsub ELi liikmesriike üles avaldama jätkuvat toetust potentsiaalsete kandidaatriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele erapooletu ja usaldusväärse avaliku teenistuse suutlikkuse edasisel suurendamisel;

| — | kutsub kõiki asjaomaseid riike üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et võtta omaks Euroopa väärtused ja reformid ning nõustuda dialoogi kui lepitusviisiga; |
| --- | --- |

—

kutsub kõiki asjaomaseid riike üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et võtta omaks Euroopa väärtused ja reformid ning nõustuda dialoogi kui lepitusviisiga;

| — | meenutab, et potentsiaalsete kandidaatriikide liikumine kandidaadistaatuse suunas peaks aset leidma üksnes siis, kui nad on näidanud edusamme vastavalt kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

meenutab, et potentsiaalsete kandidaatriikide liikumine kandidaadistaatuse suunas peaks aset leidma üksnes siis, kui nad on näidanud edusamme vastavalt kehtestatud kriteeriumidele.

| Raportöör | : | Gordon Keymer (UK/EPP)
  Tandridge'i piirkonna volikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Gordon Keymer (UK/EPP)

Tandridge'i piirkonna volikogu liige

Viitedokument

„Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009”

KOM(2008) 674 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

A.   Üldised soovitused

Üldised edusammud ja ajakava

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni aruandeid potentsiaalsete kandidaatriikide kohta, mis on esitatud teatises „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009”; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni aruandeid potentsiaalsete kandidaatriikide kohta, mis on esitatud teatises „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009”;

| 2. | kutsub Euroopa Komisjoni üles andma rohkem teavet reformide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise kohta laienemisprotsessi. Aruannetes riikide kohta tuleks rohkem keskenduda detsentraliseerimisele vastavalt ühenduse õigustikule ja kohalike omavalitsuste tehtud edusammudele; |
| --- | --- |

2.

kutsub Euroopa Komisjoni üles andma rohkem teavet reformide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise kohta laienemisprotsessi. Aruannetes riikide kohta tuleks rohkem keskenduda detsentraliseerimisele vastavalt ühenduse õigustikule ja kohalike omavalitsuste tehtud edusammudele;

| 3. | märgib, et potentsiaalsete kandidaatriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused jäävad laienemisprotsessist kõrvale ega saa sellest täit kasu, mis paratamatult mõjutab nende riikide kodanikke. Kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama programme kodanike teavitamiseks sellest, milliseid väljakutseid ja hüvesid ELi liikmestaatus nende ellu toob ning millist mõju see avaldab; |
| --- | --- |

3.

märgib, et potentsiaalsete kandidaatriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused jäävad laienemisprotsessist kõrvale ega saa sellest täit kasu, mis paratamatult mõjutab nende riikide kodanikke. Kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama programme kodanike teavitamiseks sellest, milliseid väljakutseid ja hüvesid ELi liikmestaatus nende ellu toob ning millist mõju see avaldab;

| 4. | täheldab vastuolu ühelt poolt inimestevaheliste kontaktide innustamise ja teiselt poolt range viisarežiimi rakendamise vahel. Kutsub Euroopa Komisjoni üles tegutsema järjekindlamalt viisarežiimi kaotamise nimel nende riikide puhul, mis on viimasel ajal olnud edukad oma tegevuskavades määratletud kriteeriumide täitmisel; |
| --- | --- |

4.

täheldab vastuolu ühelt poolt inimestevaheliste kontaktide innustamise ja teiselt poolt range viisarežiimi rakendamise vahel. Kutsub Euroopa Komisjoni üles tegutsema järjekindlamalt viisarežiimi kaotamise nimel nende riikide puhul, mis on viimasel ajal olnud edukad oma tegevuskavades määratletud kriteeriumide täitmisel;

| 5. | kutsub ELi liikmesriike üles avaldama jätkuvat toetust potentsiaalsete kandidaatriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele erapooletu ja usaldusväärse avaliku teenistuse suutlikkuse edasisel suurendamisel; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi liikmesriike üles avaldama jätkuvat toetust potentsiaalsete kandidaatriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele erapooletu ja usaldusväärse avaliku teenistuse suutlikkuse edasisel suurendamisel;

| 6. | kutsub Euroopa Komisjoni üles aitama kõnealuste riikide valitsusi, et nad suudaksid praeguse finants- ja majanduskriisiga toime tulla, sest sellel on paratamatult otsene mõju kohalikele omavalitsustele ja kodanikele, keda nad teenivad; |
| --- | --- |

6.

kutsub Euroopa Komisjoni üles aitama kõnealuste riikide valitsusi, et nad suudaksid praeguse finants- ja majanduskriisiga toime tulla, sest sellel on paratamatult otsene mõju kohalikele omavalitsustele ja kodanikele, keda nad teenivad;

| 7. | kutsub ELi liikmesriike üles osutama laienemisprotsessile jätkuvat toetust, sest see „teenib ELi stabiilsuse, julgeoleku ja konfliktide vältimisega seonduvaid strateegilisi huve” (1); |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi liikmesriike üles osutama laienemisprotsessile jätkuvat toetust, sest see „teenib ELi stabiilsuse, julgeoleku ja konfliktide vältimisega seonduvaid strateegilisi huve” (1);

| 8. | kutsub kõiki asjaomaseid riike üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et võtta omaks Euroopa väärtused ja reformid ning nõustuda dialoogi kui lepitusviisiga. Eelkõige nõuab komitee, et potentsiaalsed kandidaatriigid jätkaksid tööd, et lahendada kahepoolsed küsimused, nagu piirivaidlused, ning tagada pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute tagasipöördumine. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on selliste muutuste elluviimiseks sobivaimad valitsustasandid; |
| --- | --- |

8.

kutsub kõiki asjaomaseid riike üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et võtta omaks Euroopa väärtused ja reformid ning nõustuda dialoogi kui lepitusviisiga. Eelkõige nõuab komitee, et potentsiaalsed kandidaatriigid jätkaksid tööd, et lahendada kahepoolsed küsimused, nagu piirivaidlused, ning tagada pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute tagasipöördumine. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on selliste muutuste elluviimiseks sobivaimad valitsustasandid;

| 9. | toetab maanteetranspordi võrgu arendamist ja piirkondlike lennujaamade elavdamist, pidades silmas potentsiaalset kasu tööhõive, juurdepääsu, turismi ning piirkonna tasakaalustatuma majandusarengu ja uuenemise seisukohalt; |
| --- | --- |

9.

toetab maanteetranspordi võrgu arendamist ja piirkondlike lennujaamade elavdamist, pidades silmas potentsiaalset kasu tööhõive, juurdepääsu, turismi ning piirkonna tasakaalustatuma majandusarengu ja uuenemise seisukohalt;

| 10. | meenutab, et potentsiaalsete kandidaatriikide liikumine kandidaadistaatuse suunas peaks aset leidma üksnes siis, kui nad on näidanud edusamme vastavalt kehtestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

10.

meenutab, et potentsiaalsete kandidaatriikide liikumine kandidaadistaatuse suunas peaks aset leidma üksnes siis, kui nad on näidanud edusamme vastavalt kehtestatud kriteeriumidele;

B.   Konkreetsed märkused riikide kohta

Albaania

| 11. | tervitab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimist Euroopa Liidu ja Albaania vahel; |
| --- | --- |

11.

tervitab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimist Euroopa Liidu ja Albaania vahel;

| 12. | tervitab vastutuse ülekandmist keskvalitsuselt kohalikele omavalitsustele käibemaksu, kohalike maksude, veevarustuse ja kanalisatsiooni ning sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas. Väljendab siiski muret omavalitsuste suutlikkuse pärast uute pädevustega toime tulla; |
| --- | --- |

12.

tervitab vastutuse ülekandmist keskvalitsuselt kohalikele omavalitsustele käibemaksu, kohalike maksude, veevarustuse ja kanalisatsiooni ning sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas. Väljendab siiski muret omavalitsuste suutlikkuse pärast uute pädevustega toime tulla;

| 13. | arvab, et on pakiline vajadus jätkuvalt parandada kohalike omavalitsuste, omavalitsusliitude ja eelkõige keskvalitsuse avaliku halduse osakonna haldussuutlikkust. Viimase kohustuste hulka kuulub kohalike omavalitsuste haldusreformi strateegiate väljatöötamine; |
| --- | --- |

13.

arvab, et on pakiline vajadus jätkuvalt parandada kohalike omavalitsuste, omavalitsusliitude ja eelkõige keskvalitsuse avaliku halduse osakonna haldussuutlikkust. Viimase kohustuste hulka kuulub kohalike omavalitsuste haldusreformi strateegiate väljatöötamine;

| 14. | märgib, et esmajoones on vaja parandada omavalitsuste finantsteenuste suutlikkust, kuna maksude kogumine ja maksutulu ei ole märkimisväärne, ning loodab, et neid küsimusi arutatakse seoses peatse maksude detsentraliseerimisega; |
| --- | --- |

14.

märgib, et esmajoones on vaja parandada omavalitsuste finantsteenuste suutlikkust, kuna maksude kogumine ja maksutulu ei ole märkimisväärne, ning loodab, et neid küsimusi arutatakse seoses peatse maksude detsentraliseerimisega;

Bosnia ja Hertsegoviina

| 15. | tervitab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkirjastamist ELiga ning innustab Bosnia ja Hertsegoviina valitsust jätkama tööd lepingu raames võetud kohustuste täitmiseks vastavalt rakendamise esialgsele tegevuskavale; |
| --- | --- |

15.

tervitab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu allkirjastamist ELiga ning innustab Bosnia ja Hertsegoviina valitsust jätkama tööd lepingu raames võetud kohustuste täitmiseks vastavalt rakendamise esialgsele tegevuskavale;

| 16. | tervitab asjaolu, et Bosnia ja Hertsegoviina hiljutised kohalikud valimised toimusid kooskõlas rahvusvahelise hea tavaga. Komitee täheldab siiski, et etnilisel pinnal valitseb jätkuvalt suur lõhe; |
| --- | --- |

16.

tervitab asjaolu, et Bosnia ja Hertsegoviina hiljutised kohalikud valimised toimusid kooskõlas rahvusvahelise hea tavaga. Komitee täheldab siiski, et etnilisel pinnal valitseb jätkuvalt suur lõhe;

| 17. | tervitab viimaseid kohaliku omavalitsuse reforme mõlemas üksuses, mis viisid kohalikud seadusandlikud kogud vastavusse Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõtete ja Veneetsia komisjoni soovitustega; |
| --- | --- |

17.

tervitab viimaseid kohaliku omavalitsuse reforme mõlemas üksuses, mis viisid kohalikud seadusandlikud kogud vastavusse Euroopa kohaliku omavalitsuse harta põhimõtete ja Veneetsia komisjoni soovitustega;

| 18. | märgib kahetsusega, et üksuste valitsuste vahel puudub suhtlemine ELiga liitumise küsimuses, mis on negatiivselt mõjutanud reformide kiirust ja takistanud õige teabe edastamist kohalikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

18.

märgib kahetsusega, et üksuste valitsuste vahel puudub suhtlemine ELiga liitumise küsimuses, mis on negatiivselt mõjutanud reformide kiirust ja takistanud õige teabe edastamist kohalikele omavalitsustele;

| 19. | märgib, et Bosnia ja Hertsegoviina omavalitsuste üksuseülesed suhted on head, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles jätkuvalt toetama ühisprojekte, eelkõige kohalike omavalitsuste ja omavalitsusliitude suutlikkuse parandamise valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

märgib, et Bosnia ja Hertsegoviina omavalitsuste üksuseülesed suhted on head, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles jätkuvalt toetama ühisprojekte, eelkõige kohalike omavalitsuste ja omavalitsusliitude suutlikkuse parandamise valdkonnas;

Montenegro

| 20. | tervitab Montenegro taotlust saada kandidaatriigi staatus ning kutsub ELi liikmesriike üles andma Euroopa Komisjonile volitused alustada hindamisprotsessi; |
| --- | --- |

20.

tervitab Montenegro taotlust saada kandidaatriigi staatus ning kutsub ELi liikmesriike üles andma Euroopa Komisjonile volitused alustada hindamisprotsessi;

| 21. | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama peamist infrastruktuuriprojekti – põhja–lõuna suunalise kiirtee ehitust, sest see parandaks ka oluliselt Montenegro kogukondade arengut; |
| --- | --- |

21.

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama peamist infrastruktuuriprojekti – põhja–lõuna suunalise kiirtee ehitust, sest see parandaks ka oluliselt Montenegro kogukondade arengut;

| 22. | nendib, et kohalike omavalitsuste haldussuutlikkus ei ole piisav, ja leiab, et nii kohalike omavalitsuste kui ka omavalitsuste ühenduse (Montenegro kohalike omavalitsuste liit) suutlikkus peab paranema, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama võrdõigusvõrkude kaudu toimuvat oskusteabe projektide vahetust; |
| --- | --- |

22.

nendib, et kohalike omavalitsuste haldussuutlikkus ei ole piisav, ja leiab, et nii kohalike omavalitsuste kui ka omavalitsuste ühenduse (Montenegro kohalike omavalitsuste liit) suutlikkus peab paranema, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama võrdõigusvõrkude kaudu toimuvat oskusteabe projektide vahetust;

Serbia

| 23. | tervitab keskvalitsuse tihedamat konsulteerimist Linnade ja Omavalitsuste Alalise Konverentsiga (Serbia kohalike omavalitsuste liit) ning ELi integreerumise osakonna loomist alalise konverentsi juurde, et töötada välja tegevuskava kohalike omavalitsuste kaasamise kohta ühinemisprotsessi; |
| --- | --- |

23.

tervitab keskvalitsuse tihedamat konsulteerimist Linnade ja Omavalitsuste Alalise Konverentsiga (Serbia kohalike omavalitsuste liit) ning ELi integreerumise osakonna loomist alalise konverentsi juurde, et töötada välja tegevuskava kohalike omavalitsuste kaasamise kohta ühinemisprotsessi;

| 24. | kutsub Serbia valitsust üles jätkama detsentraliseerimist. Munitsipaalomandi õiguse küsimuse lahendamine oleks samm õiges suunas. Praegu puudub Serbia kohalikel omavalitsustel õigus oma varale; |
| --- | --- |

24.

kutsub Serbia valitsust üles jätkama detsentraliseerimist. Munitsipaalomandi õiguse küsimuse lahendamine oleks samm õiges suunas. Praegu puudub Serbia kohalikel omavalitsustel õigus oma varale;

| 25. | kutsub Euroopa Komisjoni ja Serbia valitsust üles jätkuvalt toetama kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamist täiendavate rahaliste vahendite ja koolituse abil, et neil oleks võimalik täita oma suurenenud kohustusi ja ülesandeid; |
| --- | --- |

25.

kutsub Euroopa Komisjoni ja Serbia valitsust üles jätkuvalt toetama kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamist täiendavate rahaliste vahendite ja koolituse abil, et neil oleks võimalik täita oma suurenenud kohustusi ja ülesandeid;

| 26. | kutsub Euroopa Komisjoni üles jätkuvalt toetama kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamise programme, nagu Serbia Linnade ja Omavalitsuste Alalise Konverentsi programm „Exchange”; |
| --- | --- |

26.

kutsub Euroopa Komisjoni üles jätkuvalt toetama kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamise programme, nagu Serbia Linnade ja Omavalitsuste Alalise Konverentsi programm „Exchange”;

Kosovo (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244 alusel)

| 27. | tervitab paljude rahvusvaheliste ja kohalike organisatsioonide tegevust Kosovo parema tuleviku edendamisel ning leiab, et edusammude puudumine detsentraliseerimisel on endiselt peamine takistus Kosovo demokraatliku juhtimise teel; |
| --- | --- |

27.

tervitab paljude rahvusvaheliste ja kohalike organisatsioonide tegevust Kosovo parema tuleviku edendamisel ning leiab, et edusammude puudumine detsentraliseerimisel on endiselt peamine takistus Kosovo demokraatliku juhtimise teel;

| 28. | usub, et Kosovo rahvas vajab konkreetset edasiminekut. Ühistranspordi ja transpordivõrkude edasist arendamist on vaja eelkõige piirkondades, kuhu eeldatavasti naasevad pagulased ja riigisiseselt ümberasustatud isikud; |
| --- | --- |

28.

usub, et Kosovo rahvas vajab konkreetset edasiminekut. Ühistranspordi ja transpordivõrkude edasist arendamist on vaja eelkõige piirkondades, kuhu eeldatavasti naasevad pagulased ja riigisiseselt ümberasustatud isikud;

| 29. | soovib näha täiendavaid usaldust suurendavaid samme Kosovo erinevate etniliste rühmade vahel ning kohalikus otsustusprotsessis osalemise julgustamist. Erilist muret valmistab väike hääletusaktiivsus kohalikel valimistel. |
| --- | --- |

29.

soovib näha täiendavaid usaldust suurendavaid samme Kosovo erinevate etniliste rühmade vahel ning kohalikus otsustusprotsessis osalemise julgustamist. Erilist muret valmistab väike hääletusaktiivsus kohalikel valimistel.

Brüssel, 17. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  KOM(2008) 674 lõplik

1

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/37

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009: kandidaatriigid”

(2009/C 211/04)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab täielikku toetust kandidaatriikide meetmetele ja reformidele liitumiskriteeriumite täitmiseks; |
| --- | --- |

—

rõhutab täielikku toetust kandidaatriikide meetmetele ja reformidele liitumiskriteeriumite täitmiseks;

| — | rõhutab laienemisprotsessi olulisust kandidaatriikide stabiilse ja demokraatliku arengu jaoks, ning on teadlik ka lisaväärtusest ELi jaoks; |
| --- | --- |

—

rõhutab laienemisprotsessi olulisust kandidaatriikide stabiilse ja demokraatliku arengu jaoks, ning on teadlik ka lisaväärtusest ELi jaoks;

| — | juhib tähelepanu heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö võtmetähtsusele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis. Komitee kutsub kandidaatriike üles suurendama jõupingutusi naaberriikidega lahendamata küsimuste rahulikuks lahendamiseks ning tegema seda esmajärjekorras, nii et oleks võimalik leida kõigile osapooltele vastuvõetavad lahendused; |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö võtmetähtsusele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis. Komitee kutsub kandidaatriike üles suurendama jõupingutusi naaberriikidega lahendamata küsimuste rahulikuks lahendamiseks ning tegema seda esmajärjekorras, nii et oleks võimalik leida kõigile osapooltele vastuvõetavad lahendused;

| — | juhib tähelepanu vajadusele kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende ühendused varases etapis ühinemisprotsessi; oma teadmiste ja kogemustega saavad nad anda laienemisprotsessi uut ja täiendavat lisaväärtust; |
| --- | --- |

—

juhib tähelepanu vajadusele kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende ühendused varases etapis ühinemisprotsessi; oma teadmiste ja kogemustega saavad nad anda laienemisprotsessi uut ja täiendavat lisaväärtust;

| — | soovitab tugevdada koostööd liikmesriikide ja kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning leiab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata üldsuse toetuse tugevdamisele ühinemisprotsessile nii liikmesriikides kui ka kandidaatriikides. |
| --- | --- |

—

soovitab tugevdada koostööd liikmesriikide ja kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning leiab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata üldsuse toetuse tugevdamisele ühinemisprotsessile nii liikmesriikides kui ka kandidaatriikides.

| Raportöör | : | Jasmina Vidmar (SI/ALDE)
  Maribori linnavolikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Jasmina Vidmar (SI/ALDE)

Maribori linnavolikogu liige

Viitedokument

Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009

KOM(2008) 674 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab täielikku toetust kandidaatriikide meetmetele ja reformidele liitumiskriteeriumite täitmiseks; |
| --- | --- |

1.

rõhutab täielikku toetust kandidaatriikide meetmetele ja reformidele liitumiskriteeriumite täitmiseks;

| 2. | rõhutab laienemisprotsessi olulisust kandidaatriikide stabiilse ja demokraatliku arengu jaoks, ning on teadlik ka lisaväärtusest ELi jaoks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab laienemisprotsessi olulisust kandidaatriikide stabiilse ja demokraatliku arengu jaoks, ning on teadlik ka lisaväärtusest ELi jaoks;

| 3. | tervitab edusamme, mis kandidaatriikides on tehtud tänu arvukatele reformidele, mis tugevdavad õigusriiki ja ajakohastavad majandus- ja sotsiaalstruktuure; |
| --- | --- |

3.

tervitab edusamme, mis kandidaatriikides on tehtud tänu arvukatele reformidele, mis tugevdavad õigusriiki ja ajakohastavad majandus- ja sotsiaalstruktuure;

| 4. | leiab, et kandidaatriike tuleks innustada tegema edasisi jõupingutusi ning kasutama reformide rakendamisel oma täit potentsiaali, et tagada ühinemisprotsessi ladus ja kiirem edasiminek; |
| --- | --- |

4.

leiab, et kandidaatriike tuleks innustada tegema edasisi jõupingutusi ning kasutama reformide rakendamisel oma täit potentsiaali, et tagada ühinemisprotsessi ladus ja kiirem edasiminek;

| 5. | tervitab laienemisprotsessi kvaliteedi ja läbipaistvuse parandamiseks tehtud jõupingutusi, sh võrdluskriteeriumide sätestamist läbirääkimiste peatükkide avamise ja lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

5.

tervitab laienemisprotsessi kvaliteedi ja läbipaistvuse parandamiseks tehtud jõupingutusi, sh võrdluskriteeriumide sätestamist läbirääkimiste peatükkide avamise ja lõpetamise kohta;

| 6. | juhib tähelepanu heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö võtmetähtsusele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis. Komitee kutsub kandidaatriike üles suurendama jõupingutusi naaberriikidega lahendamata küsimuste rahulikuks lahendamiseks ning tegema seda esmajärjekorras, nii et oleks võimalik leida kõigile osapooltele vastuvõetavad lahendused; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö võtmetähtsusele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis. Komitee kutsub kandidaatriike üles suurendama jõupingutusi naaberriikidega lahendamata küsimuste rahulikuks lahendamiseks ning tegema seda esmajärjekorras, nii et oleks võimalik leida kõigile osapooltele vastuvõetavad lahendused;

| 7. | tervitab Horvaatia üldisi edusamme ELi liikmesuse saamiseks vajalike reformide vastuvõtmisel ja rakendamisel, ning leiab, et kinnipidamine kavandatud ajakavast – jõuda läbirääkimiste viimasesse etappi hiljemalt 2009. aasta lõpus – on võimalik, juhul kui Horvaatia täidab kõik vajalikud kriteeriumid; |
| --- | --- |

7.

tervitab Horvaatia üldisi edusamme ELi liikmesuse saamiseks vajalike reformide vastuvõtmisel ja rakendamisel, ning leiab, et kinnipidamine kavandatud ajakavast – jõuda läbirääkimiste viimasesse etappi hiljemalt 2009. aasta lõpus – on võimalik, juhul kui Horvaatia täidab kõik vajalikud kriteeriumid;

| 8. | juhib tähelepanu vajadusele, et Horvaatia teeks suuremaid jõupingutusi kohtusüsteemi reformimisel, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, vähemuste õiguste kaitsmisel, pagulaste tagasipöördumise toetamisel ning koostöö tegemisel endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu vajadusele, et Horvaatia teeks suuremaid jõupingutusi kohtusüsteemi reformimisel, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel, vähemuste õiguste kaitsmisel, pagulaste tagasipöördumise toetamisel ning koostöö tegemisel endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga;

| 9. | tunnustab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edusamme kohtu- ja politseireformi läbiviimisel, stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus sätestatud nõuete täitmisel ja paljurahvuselise ühiskonna loomisel; |
| --- | --- |

9.

tunnustab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edusamme kohtu- ja politseireformi läbiviimisel, stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus sätestatud nõuete täitmisel ja paljurahvuselise ühiskonna loomisel;

| 10. | võtab teadmiseks, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi püüdlused poliitilisi kriteeriumeid täita on olnud ebapiisavad, nagu on kirjeldatud Euroopa Komisjoni 2008. aasta eduaruandes; tervitab 2009. aasta alguses presidendi- ja kohalike valimiste läbiviimisel tehtud edusamme, vastates enamikule rahvusvahelistele standarditele; leiab seetõttu, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile tuleks määrata kuupäev ELiga ühinemisläbirääkimiste alustamiseks, kui vajalikud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi püüdlused poliitilisi kriteeriumeid täita on olnud ebapiisavad, nagu on kirjeldatud Euroopa Komisjoni 2008. aasta eduaruandes; tervitab 2009. aasta alguses presidendi- ja kohalike valimiste läbiviimisel tehtud edusamme, vastates enamikule rahvusvahelistele standarditele; leiab seetõttu, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile tuleks määrata kuupäev ELiga ühinemisläbirääkimiste alustamiseks, kui vajalikud tingimused on täidetud;

| 11. | tunnustab Türgis põhivabaduste ja õigusriigi valdkonna reformide nimel tehtavaid pingutusi ning kutsub Türgit üles aitama konstruktiivse hoiakuga kaasa Küprose taasühinemislepingu sõlmimisele; |
| --- | --- |

11.

tunnustab Türgis põhivabaduste ja õigusriigi valdkonna reformide nimel tehtavaid pingutusi ning kutsub Türgit üles aitama konstruktiivse hoiakuga kaasa Küprose taasühinemislepingu sõlmimisele;

| 12. | juhib tähelepanu vajadusele kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende ühendused varases etapis ühinemisprotsessi; oma teadmiste ja kogemustega saavad nad anda laienemisprotsessi uut ja täiendavat lisaväärtust; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu vajadusele kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende ühendused varases etapis ühinemisprotsessi; oma teadmiste ja kogemustega saavad nad anda laienemisprotsessi uut ja täiendavat lisaväärtust;

| 13. | tervitab senist positiivset piiriülest koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning kutsub neid omavalitsusi üles koostööd hoogustama, kuna lisaks suuremale heaolule toob see kaasa ka otsekontakte ja paremat vastastikust mõistmist liikmesriikide ja kolmandate riikide kodanike vahel. Komitee rõhutab võimalusi, mida pakub selles osas Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR), ning kutsub seepärast pädevaid riiklikke ametiasutusi üles astuma asjakohaseid samme, mis võimaldaksid kandidaatriikide partneritel osaleda tulevastes Euroopa territoriaalse koostöö rühmitustes, nagu on lubatud määruses (EÜ) nr 1082/2006; |
| --- | --- |

13.

tervitab senist positiivset piiriülest koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning kutsub neid omavalitsusi üles koostööd hoogustama, kuna lisaks suuremale heaolule toob see kaasa ka otsekontakte ja paremat vastastikust mõistmist liikmesriikide ja kolmandate riikide kodanike vahel. Komitee rõhutab võimalusi, mida pakub selles osas Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR), ning kutsub seepärast pädevaid riiklikke ametiasutusi üles astuma asjakohaseid samme, mis võimaldaksid kandidaatriikide partneritel osaleda tulevastes Euroopa territoriaalse koostöö rühmitustes, nagu on lubatud määruses (EÜ) nr 1082/2006;

| 14. | tervitab kooskõlastuse paranemist ühinemiseelsete rahastamisvahendite (IPA) ja teiste rahvusvaheliste finantsiasutuste ja rahastajate vahel; usub, et eri toetusmehhanismide täiendav kooskõlastamine aitab parandada nende tõhusust; |
| --- | --- |

14.

tervitab kooskõlastuse paranemist ühinemiseelsete rahastamisvahendite (IPA) ja teiste rahvusvaheliste finantsiasutuste ja rahastajate vahel; usub, et eri toetusmehhanismide täiendav kooskõlastamine aitab parandada nende tõhusust;

| 15. | soovitab tugevdada koostööd liikmesriikide ja kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning leiab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata üldsuse toetuse tugevdamisele ühinemisprotsessile nii liikmesriikides kui ka kandidaatriikides; |
| --- | --- |

15.

soovitab tugevdada koostööd liikmesriikide ja kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning leiab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata üldsuse toetuse tugevdamisele ühinemisprotsessile nii liikmesriikides kui ka kandidaatriikides;

| 16. | tunnistab kohalike omavalitsuste olemasolevate võrgustike, nagu NALAS (Kagu-Euroopa kohalike omavalitsuste liitude võrgustik) kasutamise tähtsust komitee kandidaatriikidega tehtavas töös. Kooskõlastamist ja kogemustevahetust Regioonide Komitee töörühmade ja piirkonna ühise nõuandekomitee vahel saaks edendada NALASi kaasamisega eesmärgiga võrrelda integratsiooniprotsesse ja detsentraliseerimise vallas tehtud jõupingutusi kõnealuses piirkonnas; |
| --- | --- |

16.

tunnistab kohalike omavalitsuste olemasolevate võrgustike, nagu NALAS (Kagu-Euroopa kohalike omavalitsuste liitude võrgustik) kasutamise tähtsust komitee kandidaatriikidega tehtavas töös. Kooskõlastamist ja kogemustevahetust Regioonide Komitee töörühmade ja piirkonna ühise nõuandekomitee vahel saaks edendada NALASi kaasamisega eesmärgiga võrrelda integratsiooniprotsesse ja detsentraliseerimise vallas tehtud jõupingutusi kõnealuses piirkonnas;

HORVAATIA

Horvaatia edusammud ühinemisprotsessis

| 17. | tervitab asjaolu, et Horvaatiaga peetavate läbirääkimiste viimane etapp avatakse peatselt, juhul kui riik suudab täita liikmesuse kriteeriumid; innustab Horvaatiat kiirendama reforme mitmetes olulistes valdkondades; |
| --- | --- |

17.

tervitab asjaolu, et Horvaatiaga peetavate läbirääkimiste viimane etapp avatakse peatselt, juhul kui riik suudab täita liikmesuse kriteeriumid; innustab Horvaatiat kiirendama reforme mitmetes olulistes valdkondades;

| 18. | leiab, et tänu parandustele õigusraamistikus ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise eest vastutava asutuse tegevusele on tehtud edusamme korruptsiooniga võitlemisel. Komitee märgib siiski, et korruptsioon on jätkuvalt tõsine probleem ning soovitab teha täiendavaid jõupingutusi kooskõlastuse ja sõltumatu järelevalve hoogustamiseks, samuti suurendada korruptsiooniga võitlevate organite haldussuutlikkust; |
| --- | --- |

18.

leiab, et tänu parandustele õigusraamistikus ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise eest vastutava asutuse tegevusele on tehtud edusamme korruptsiooniga võitlemisel. Komitee märgib siiski, et korruptsioon on jätkuvalt tõsine probleem ning soovitab teha täiendavaid jõupingutusi kooskõlastuse ja sõltumatu järelevalve hoogustamiseks, samuti suurendada korruptsiooniga võitlevate organite haldussuutlikkust;

| 19. | tervitab ajakirjandusvabaduse ja meedia paljususe õiguslikke tagatisi ja üldist tunnustamist. Komitee on murega jälginud ajakirjanike vastu suunatud füüsilisi rünnakuid, ähvardusi ja poliitilise surve avaldamist. Komitee märgib, et võetud on mõned täiendavad vajalikud meetmed ja kutsub asjaomaseid asutusi üles astuma edasisi samme, et tagada ajakirjanikele turvaline töökeskkond ning lihtsustada sündmuste vaba ja sõltumatut kajastamist; |
| --- | --- |

19.

tervitab ajakirjandusvabaduse ja meedia paljususe õiguslikke tagatisi ja üldist tunnustamist. Komitee on murega jälginud ajakirjanike vastu suunatud füüsilisi rünnakuid, ähvardusi ja poliitilise surve avaldamist. Komitee märgib, et võetud on mõned täiendavad vajalikud meetmed ja kutsub asjaomaseid asutusi üles astuma edasisi samme, et tagada ajakirjanikele turvaline töökeskkond ning lihtsustada sündmuste vaba ja sõltumatut kajastamist;

| 20. | märgib, et Horvaatia valitsusasutused on teinud koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, ning kutsub Horvaatia ametiasutusi üles tagama kohtule juurdepääs ülejäänud dokumentidele, mida see nõuab; |
| --- | --- |

20.

märgib, et Horvaatia valitsusasutused on teinud koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, ning kutsub Horvaatia ametiasutusi üles tagama kohtule juurdepääs ülejäänud dokumentidele, mida see nõuab;

| 21. | kutsub Horvaatiat üles leidma lahenduse piiriküsimustele Sloveenia, Serbia, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga. Komitee tervitab Horvaatia ja Sloveenia valmidust lahendada oma piiriküsimused Euroopa Komisjoni abiga ning kooskõlas vaidluste rahumeelse lahendamise põhimõttega vastavalt ÜRO hartale; |
| --- | --- |

21.

kutsub Horvaatiat üles leidma lahenduse piiriküsimustele Sloveenia, Serbia, Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga. Komitee tervitab Horvaatia ja Sloveenia valmidust lahendada oma piiriküsimused Euroopa Komisjoni abiga ning kooskõlas vaidluste rahumeelse lahendamise põhimõttega vastavalt ÜRO hartale;

| 22. | peab vähemusi käsitleva põhiseaduse osa kohaldamist ning tegevuskava vastuvõtmist olulisteks meetmeteks õigusraamistiku sisseviimisel, mis toetab vähemusrühmade integreerimist ühiskonda. Komitee rõhutab, et oluline on teha kättesaadavaks asjakohane teave, rahalised vahendid ja haldustoetus, et võimaldada seaduse tulemuslik rakendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

22.

peab vähemusi käsitleva põhiseaduse osa kohaldamist ning tegevuskava vastuvõtmist olulisteks meetmeteks õigusraamistiku sisseviimisel, mis toetab vähemusrühmade integreerimist ühiskonda. Komitee rõhutab, et oluline on teha kättesaadavaks asjakohane teave, rahalised vahendid ja haldustoetus, et võimaldada seaduse tulemuslik rakendamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 23. | leiab, et edusamme on tehtud pagulaste tagasipöördumise ja riigisiseselt ümberasustatud isikute osas, ning rõhutab, et pagulaste ja ümberasustatud isikute kiirendatud tagasipöördumiseks ja integreerumiseks on lisaks sobiva elukeskkonna võimaldamisele vaja täiendavaid meetmeid, et parandada juurdepääsu tööturule ja vähendada mõnes piirkonnas esinevat vaenulikkust; |
| --- | --- |

23.

leiab, et edusamme on tehtud pagulaste tagasipöördumise ja riigisiseselt ümberasustatud isikute osas, ning rõhutab, et pagulaste ja ümberasustatud isikute kiirendatud tagasipöördumiseks ja integreerumiseks on lisaks sobiva elukeskkonna võimaldamisele vaja täiendavaid meetmeid, et parandada juurdepääsu tööturule ja vähendada mõnes piirkonnas esinevat vaenulikkust;

Kohalike ja piirkondlike omavalituste suutlikkuse suurendamine

| 24. | tervitab Euroopa kohaliku omavalitsuse harta ratifitseerimist, ent leiab, et harta sätete täielikuks rakendamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

24.

tervitab Euroopa kohaliku omavalitsuse harta ratifitseerimist, ent leiab, et harta sätete täielikuks rakendamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi;

| 25. | tervitab avaliku halduse õiguslike raamistike parandusi ning leiab, et riigiteenistujate seaduse vastuvõtmine on oluline samm avaliku teenistuse depolitiseerimisel, parema halduse sisseviimisel ning riigiteenistujate õiguste ja kohustuste määratlemisel; |
| --- | --- |

25.

tervitab avaliku halduse õiguslike raamistike parandusi ning leiab, et riigiteenistujate seaduse vastuvõtmine on oluline samm avaliku teenistuse depolitiseerimisel, parema halduse sisseviimisel ning riigiteenistujate õiguste ja kohustuste määratlemisel;

| 26. | märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende ühendused ei ole piisavalt kaasatud õigusakte puudutavate otsuste langetamisse ja sätete rakendamisse, millega reguleeritakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töömeetodeid, rahastamist ja korraldust. Komitee kutsub riikide valitsusi üles töötama välja menetlused, mis võimaldaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel piisaval määral õigusloomeprotsessis osaleda; |
| --- | --- |

26.

märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende ühendused ei ole piisavalt kaasatud õigusakte puudutavate otsuste langetamisse ja sätete rakendamisse, millega reguleeritakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töömeetodeid, rahastamist ja korraldust. Komitee kutsub riikide valitsusi üles töötama välja menetlused, mis võimaldaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel piisaval määral õigusloomeprotsessis osaleda;

| 27. | leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende ühendused peavad olema kaasatud ühenduse õigustiku rakendamise portsessi ning neid tuleks regulaarselt teavitada liikmesuse suunas tehtud edusammudest. Komitee rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad olema hästi ettevalmistatud selleks, et võtta ELi liikmeks olemisega kaasnevad kohustused ning ära kasutada sellest tulenevad võimalused; |
| --- | --- |

27.

leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende ühendused peavad olema kaasatud ühenduse õigustiku rakendamise portsessi ning neid tuleks regulaarselt teavitada liikmesuse suunas tehtud edusammudest. Komitee rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad olema hästi ettevalmistatud selleks, et võtta ELi liikmeks olemisega kaasnevad kohustused ning ära kasutada sellest tulenevad võimalused;

| 28. | juhib tähelepanu viivitustele detsentraliseerimisel ning rõhutab, et kohalike omavalitsuste suutlikkuse parandamine on võtmetähtsusega vastutuse edukal ülekandmisel kohalikule ja piirkondlikule tasandile; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu viivitustele detsentraliseerimisel ning rõhutab, et kohalike omavalitsuste suutlikkuse parandamine on võtmetähtsusega vastutuse edukal ülekandmisel kohalikule ja piirkondlikule tasandile;

| 29. | märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalituste käsutuses olevad rahalised vahendid ei ole piisavad selleks, et täita arvukaid nõudlikke ülesandeid, mis tulenevad tungivast detsentraliseerimise vajadusest. Seepärast on soovitav võtta sobivaid meetmeid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste finantsolukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

29.

märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalituste käsutuses olevad rahalised vahendid ei ole piisavad selleks, et täita arvukaid nõudlikke ülesandeid, mis tulenevad tungivast detsentraliseerimise vajadusest. Seepärast on soovitav võtta sobivaid meetmeid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste finantsolukorra parandamiseks;

| 30. | on seisukohal, et omavalitsustevahelise koostöö õigusraamistikku tuleb parandada, et võimaldada omavalitsustel teha koostööd detsentraliseerimise järgselt; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et omavalitsustevahelise koostöö õigusraamistikku tuleb parandada, et võimaldada omavalitsustel teha koostööd detsentraliseerimise järgselt;

| 31. | toetab kohalike ja piirkondlike ühenduste algatust muuta töörühm ühiseks nõuandekomiteeks eesmärgiga parandada dialoogi Horvaatia ja liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalituste vahel; |
| --- | --- |

31.

toetab kohalike ja piirkondlike ühenduste algatust muuta töörühm ühiseks nõuandekomiteeks eesmärgiga parandada dialoogi Horvaatia ja liikmesriikide kohalike ja piirkondlike omavalituste vahel;

ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi edusammud ühinemisprotsessis

| 32. | tervitab teatud valdkondades ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu tingimuste täitmisel tehtud edusamme ning julgustab endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki täitma poliitilisi kriteeriume ning täielikult rakendama ühinemispartnerluse põhiprioriteete. Komitee soovitab seada kuupäev ühinemisläbirääkimiste alustamiseks, kui vajalikud kriteeriumid, sealhulgas heanaaberlikud suhted, on täidetud; |
| --- | --- |

32.

tervitab teatud valdkondades ning stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu tingimuste täitmisel tehtud edusamme ning julgustab endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki täitma poliitilisi kriteeriume ning täielikult rakendama ühinemispartnerluse põhiprioriteete. Komitee soovitab seada kuupäev ühinemisläbirääkimiste alustamiseks, kui vajalikud kriteeriumid, sealhulgas heanaaberlikud suhted, on täidetud;

| 33. | on seisukohal, et uue korruptsioonivastase programmi ja tegevuskava vastuvõtmine toob tõenäoliselt edusamme korruptsioonivastases võitluses, kuid juhib siiski tähelepanu asjaolule, et korruptsioon on jätkuvalt laialtlevinud nähtus ning kutsub seepärast üles tegema täiendavaid jõupingutusi korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et uue korruptsioonivastase programmi ja tegevuskava vastuvõtmine toob tõenäoliselt edusamme korruptsioonivastases võitluses, kuid juhib siiski tähelepanu asjaolule, et korruptsioon on jätkuvalt laialtlevinud nähtus ning kutsub seepärast üles tegema täiendavaid jõupingutusi korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel;

| 34. | on seisukohal, et Ohridi raamleping on tagatis sellele, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik austab etniliste vähemuste õigusi, ning tunnustab edusamme, mis on tehtud keeleseaduse vastuvõtmisega, millega reguleeritakse ja avardatakse vähemuskeelte kasutamist. Komitee avaldab kahetsust selle üle, et edusamme ei ole tehtud romide kogukonna õiguste osas ning juhib tähelepanu korduvatele romide diskrimineerimise juhtumitele. Komitee kutsub üles astuma täiendavaid samme selleks, et parandada romide sotsiaalset integratsiooni ja vähendada diskrimineerimist; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et Ohridi raamleping on tagatis sellele, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik austab etniliste vähemuste õigusi, ning tunnustab edusamme, mis on tehtud keeleseaduse vastuvõtmisega, millega reguleeritakse ja avardatakse vähemuskeelte kasutamist. Komitee avaldab kahetsust selle üle, et edusamme ei ole tehtud romide kogukonna õiguste osas ning juhib tähelepanu korduvatele romide diskrimineerimise juhtumitele. Komitee kutsub üles astuma täiendavaid samme selleks, et parandada romide sotsiaalset integratsiooni ja vähendada diskrimineerimist;

| 35. | tervitab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtulepingut ja loodab, et kriteeriumide täitmisel tehtud edusammud on piisavad, et oleks võimalik teha ettepanek kaotada viisanõuded endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikele; |
| --- | --- |

35.

tervitab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtulepingut ja loodab, et kriteeriumide täitmisel tehtud edusammud on piisavad, et oleks võimalik teha ettepanek kaotada viisanõuded endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikele;

| 36. | toetab heanaaberlikke suhteid ning kinnitab oma toetust ÜRO erisaadiku Matthew Nimetzi jõupingutustele riigi nime osas. Komitee ärgitab riigi uut presidenti pärast valimisi jõudma riigi nime osas endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kreeka vahel kompromisslepinguni. Komitee kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi asutusi vältima meetmeid, mis võiksid õõnestada jõupingutusi nime küsimuses vastastikku rahuldava lahenduseni jõudmiseks. See küsimus ei tohiks siiski mõjutada ühinemisläbirääkimiste alustamise otsust, kuid see aitab märkimisväärselt kaasa ühinemisprotsessile. |
| --- | --- |

36.

toetab heanaaberlikke suhteid ning kinnitab oma toetust ÜRO erisaadiku Matthew Nimetzi jõupingutustele riigi nime osas. Komitee ärgitab riigi uut presidenti pärast valimisi jõudma riigi nime osas endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kreeka vahel kompromisslepinguni. Komitee kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi asutusi vältima meetmeid, mis võiksid õõnestada jõupingutusi nime küsimuses vastastikku rahuldava lahenduseni jõudmiseks. See küsimus ei tohiks siiski mõjutada ühinemisläbirääkimiste alustamise otsust, kuid see aitab märkimisväärselt kaasa ühinemisprotsessile.

| 37. | on seisukohal, et teataval määral on edusamme tehtud sugudevahelise võrdsuse küsimuses, ning tervitab võrdsete võimaluste komisjonide loomist paljudes kohalikes omavalitsustes. Komitee kutsub üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et ennetada pere- ja seksuaalvägivalda, vähendada diskrimineerimist ja tagada võrdsem osalemine valimistel; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et teataval määral on edusamme tehtud sugudevahelise võrdsuse küsimuses, ning tervitab võrdsete võimaluste komisjonide loomist paljudes kohalikes omavalitsustes. Komitee kutsub üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et ennetada pere- ja seksuaalvägivalda, vähendada diskrimineerimist ja tagada võrdsem osalemine valimistel;

| 38. | võtab teadmiseks etniliste rühmade vaheliste suhete komisjonide loomise kohalikul tasandil, kuid on teadlik raskustest, mis on tingitud ebaselgetest volitustest ja finantsvahendite puudumisest. Komitee kutsub omavalitusi üles eemaldama tõkked, mis takistavad nende komisjonide tööd; |
| --- | --- |

38.

võtab teadmiseks etniliste rühmade vaheliste suhete komisjonide loomise kohalikul tasandil, kuid on teadlik raskustest, mis on tingitud ebaselgetest volitustest ja finantsvahendite puudumisest. Komitee kutsub omavalitusi üles eemaldama tõkked, mis takistavad nende komisjonide tööd;

Kohalike omavalituste suutlikkuse suurendamine

| 39. | tervitab maksualast detsentraliseerimist ja kohalike omavalitsuste võlgade täiendavat vähendamist, samuti maksude kogumise määrade parandamist. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et kasutatavad finantsvahendid ei ole ikka veel piisavad selleks, et tagada kohalikul tasandil ülesannete kvaliteetne täitmine; |
| --- | --- |

39.

tervitab maksualast detsentraliseerimist ja kohalike omavalitsuste võlgade täiendavat vähendamist, samuti maksude kogumise määrade parandamist. Komitee juhib siiski tähelepanu sellele, et kasutatavad finantsvahendid ei ole ikka veel piisavad selleks, et tagada kohalikul tasandil ülesannete kvaliteetne täitmine;

| 40. | tervitab regionaalarengu seaduse vastuvõtmist ning kutsub üles eraldama rahalisi vahendeid tasakaalustatud piirkondliku arengu tagamiseks, samuti regionaalarengu nõukogude loomiseks. Komitee rõhutab, et oluline on parandada eri haldusstruktuuride parema kooskõlastamise võimalusi; |
| --- | --- |

40.

tervitab regionaalarengu seaduse vastuvõtmist ning kutsub üles eraldama rahalisi vahendeid tasakaalustatud piirkondliku arengu tagamiseks, samuti regionaalarengu nõukogude loomiseks. Komitee rõhutab, et oluline on parandada eri haldusstruktuuride parema kooskõlastamise võimalusi;

| 41. | juhib tähelepanu vajadusele tõhusama ja järjepidevama dialoogi järele riiklike ja kohalike ametiasutuste vahel kohalike omavalitsuste arengu ja töö jaoks olulistes valdkondades, nagu haridus, riigivara jms, ning soovitab seda dialoogi edendada; |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu vajadusele tõhusama ja järjepidevama dialoogi järele riiklike ja kohalike ametiasutuste vahel kohalike omavalitsuste arengu ja töö jaoks olulistes valdkondades, nagu haridus, riigivara jms, ning soovitab seda dialoogi edendada;

| 42. | rõhutab, et oluline on luua sobivad vahendid kohalike omavalituste haldussuutlikkuse ja kohaliku halduse läbipaistvuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et oluline on luua sobivad vahendid kohalike omavalituste haldussuutlikkuse ja kohaliku halduse läbipaistvuse suurendamiseks;

| 43. | märgib, et detsentraliseerimine jätkub, ning usub, et seda protsessi on vaja kiirendada. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ülesannete täitmise ja teenuste osutamise tase võib langeda, kui nende vastutuste ja ülesannete detsentraliseerimiseks ei eraldata piisavalt rahelisi vahendeid. Seetõttu ootab komitee, et detsentraliseerimise ülesannete täitmiseks eraldatakse vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

43.

märgib, et detsentraliseerimine jätkub, ning usub, et seda protsessi on vaja kiirendada. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ülesannete täitmise ja teenuste osutamise tase võib langeda, kui nende vastutuste ja ülesannete detsentraliseerimiseks ei eraldata piisavalt rahelisi vahendeid. Seetõttu ootab komitee, et detsentraliseerimise ülesannete täitmiseks eraldatakse vajalikud vahendid;

| 44. | võtab teadmiseks omavalitsustevahelisse koostöö seaduseelnõu ning soovitab selle vastu võtta nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

44.

võtab teadmiseks omavalitsustevahelisse koostöö seaduseelnõu ning soovitab selle vastu võtta nii kiiresti kui võimalik;

| 45. | on seisukohal, et avaliku halduse reformis on saavutatud teatav edu, ning rõhutab sobivate vahendite loomise olulisust kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamiseks ja kohaliku haldustegevuse läbipaistvamaks korraldamiseks; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et avaliku halduse reformis on saavutatud teatav edu, ning rõhutab sobivate vahendite loomise olulisust kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamiseks ja kohaliku haldustegevuse läbipaistvamaks korraldamiseks;

| 46. | võtab teadmiseks, et riiklikus koolituste koordineerimise süsteemis on tehtud muudatusi, samuti kohaliku ja piirkondliku tasandi avalike teenistujate koolitusstrateegia vastuvõtmise. Komitee on seisukohal, et oluline on koolitussüsteemi kaasata ZELS (kohalike omavalitususte ühendus), et tagada avalike teenistujate edukas ja kvaliteetne koolitamine; |
| --- | --- |

46.

võtab teadmiseks, et riiklikus koolituste koordineerimise süsteemis on tehtud muudatusi, samuti kohaliku ja piirkondliku tasandi avalike teenistujate koolitusstrateegia vastuvõtmise. Komitee on seisukohal, et oluline on koolitussüsteemi kaasata ZELS (kohalike omavalitususte ühendus), et tagada avalike teenistujate edukas ja kvaliteetne koolitamine;

| 47. | tervitab asjaolu, et juba enam kui 70 kohalikku omavalitust on võtnud vastu avalike teenistujate käitumissuunised, mis kohustavad kohalikke avalikke teenistujaid kõrgeks tööeetikaks, ning kutsub ülejäänud kohalikke omavalitsusi seda eeskuju kiiresti järgima; |
| --- | --- |

47.

tervitab asjaolu, et juba enam kui 70 kohalikku omavalitust on võtnud vastu avalike teenistujate käitumissuunised, mis kohustavad kohalikke avalikke teenistujaid kõrgeks tööeetikaks, ning kutsub ülejäänud kohalikke omavalitsusi seda eeskuju kiiresti järgima;

TÜRGI

Türgi edusammud ühinemisprotsessis

| 48. | tervitab valitsuse pühendumust jätkata ühinemisprotsessi ning ootab tõhusate poliitiliste ja põhiseaduslike reformide elluviimist, mis aitaksid Türgil liikuda lähemale rahvusvahelistele ja Euroopa standarditele, ning on seisukohal, et vajalikud on täiendavad jõupingutused mitmekesisuse austamise tagamiseks ning probleemide lahendamiseks dialoogi ja kompromissi abil; |
| --- | --- |

48.

tervitab valitsuse pühendumust jätkata ühinemisprotsessi ning ootab tõhusate poliitiliste ja põhiseaduslike reformide elluviimist, mis aitaksid Türgil liikuda lähemale rahvusvahelistele ja Euroopa standarditele, ning on seisukohal, et vajalikud on täiendavad jõupingutused mitmekesisuse austamise tagamiseks ning probleemide lahendamiseks dialoogi ja kompromissi abil;

| 49. | märgib, et võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu on saavutatud vähe edu, ning rõhutab, et kui tahetakse edu saavutada, peab alusdokumentide vastuvõtmisel ning sobiva institutsioonilise raamistiku loomisel olema täielik poliitiline toetus; |
| --- | --- |

49.

märgib, et võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu on saavutatud vähe edu, ning rõhutab, et kui tahetakse edu saavutada, peab alusdokumentide vastuvõtmisel ning sobiva institutsioonilise raamistiku loomisel olema täielik poliitiline toetus;

| 50. | rõhutab, et arvestades ELi märkimisväärset rahalist toetust Türgile eesmärgiga võimaldada riigil toime tulla ebaseaduslike rändevoogude tohutu suurenemisega, mis liiguvad läbi Türgi territooriumi Euroopa Liitu, on jätkuv prioriteet ELi ja Türgi tagasivõtulepingu üle peetavad läbirääkimised. Läbirääkimised peaksid jätkuma võimalikult varakult, et lepingu saaks sõlmida nii kiiresti kui võimalik. Komitee märgib ka, et siinkohal on erilise tähtsusega liikmesriikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute piisav ja tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et arvestades ELi märkimisväärset rahalist toetust Türgile eesmärgiga võimaldada riigil toime tulla ebaseaduslike rändevoogude tohutu suurenemisega, mis liiguvad läbi Türgi territooriumi Euroopa Liitu, on jätkuv prioriteet ELi ja Türgi tagasivõtulepingu üle peetavad läbirääkimised. Läbirääkimised peaksid jätkuma võimalikult varakult, et lepingu saaks sõlmida nii kiiresti kui võimalik. Komitee märgib ka, et siinkohal on erilise tähtsusega liikmesriikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute piisav ja tõhus rakendamine;

| 51. | rõhutab, et inimõiguste ja vabaduste kaitse rahvusvaheliste vahendite ratifitseerimist on vaja kiirendada, ning ootab, et konstitutsioonikohus langetaks otsuse nii kiiresti kui võimalik, samuti kutsub komitee üles määrama ombudsmani; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et inimõiguste ja vabaduste kaitse rahvusvaheliste vahendite ratifitseerimist on vaja kiirendada, ning ootab, et konstitutsioonikohus langetaks otsuse nii kiiresti kui võimalik, samuti kutsub komitee üles määrama ombudsmani;

| 52. | tervitab jõupingutusi arvamusvabaduse paremaks kaitseks, ent tõstab esile, et sellekohaste seadusemuutuste rakendamist peab kiirendama ning kõrvaldama peab kõik piirangud või tõkked ajakirjandusvabaduse ja kogunemisvabaduse teelt; |
| --- | --- |

52.

tervitab jõupingutusi arvamusvabaduse paremaks kaitseks, ent tõstab esile, et sellekohaste seadusemuutuste rakendamist peab kiirendama ning kõrvaldama peab kõik piirangud või tõkked ajakirjandusvabaduse ja kogunemisvabaduse teelt;

| 53. | tervitab kurdikeelse teleprogrammi alustamist ning samuti kavatsusi seoses armeeniakeelsete saadete alustamisega. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ELi kultuurilise ja religioosse mitmekesisuse ning vähemuste austamise ja kaitse standardeid ei ole täielikult täidetud. Seepärast ootab komitee sobivaid õiguslikke ja praktilisi samme vähemuste õiguste täielikuks tunnustamiseks; |
| --- | --- |

53.

tervitab kurdikeelse teleprogrammi alustamist ning samuti kavatsusi seoses armeeniakeelsete saadete alustamisega. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ELi kultuurilise ja religioosse mitmekesisuse ning vähemuste austamise ja kaitse standardeid ei ole täielikult täidetud. Seepärast ootab komitee sobivaid õiguslikke ja praktilisi samme vähemuste õiguste täielikuks tunnustamiseks;

| 54. | rõhutab, et naiste võrdõiguslikkus peab saama reaalsuseks poliitilises elus, hariduses, juurdepääsul tööturule ning tervishoiuteenustes, ning kutsub üles rakendama kohalike omavalitsuste seaduse sätteid, millega sätestatakse teatud arvu varjupaikade loomine selleks, et kaitsta naisi koduvägivalla ja aumõrvade eest; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et naiste võrdõiguslikkus peab saama reaalsuseks poliitilises elus, hariduses, juurdepääsul tööturule ning tervishoiuteenustes, ning kutsub üles rakendama kohalike omavalitsuste seaduse sätteid, millega sätestatakse teatud arvu varjupaikade loomine selleks, et kaitsta naisi koduvägivalla ja aumõrvade eest;

| 55. | rõhutab vajadust kasutada avaliku turvalisuse ja korra kaitseks üksnes õigusriigile omaseid struktuure ja meetmeid; tõstab esile, et riigil peab olema ainuõigus jõudu kasutada ning seda riiklike organite õigust ei tohi delegeerida osale tsiviilelanikkonnast; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust kasutada avaliku turvalisuse ja korra kaitseks üksnes õigusriigile omaseid struktuure ja meetmeid; tõstab esile, et riigil peab olema ainuõigus jõudu kasutada ning seda riiklike organite õigust ei tohi delegeerida osale tsiviilelanikkonnast;

| 56. | rõhutab vajadust ulatusliku kokkuleppe järele Küprose küsimuses vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele ja ELi aluspõhimõtetele; tervitab kahe kogukonna juhtide uuendatud kohustust lahendusläbirääkimisteks ning toetab Küprose kahe kogukonna juhtide käimasolevaid otseläbirääkimisi; |
| --- | --- |

56.

rõhutab vajadust ulatusliku kokkuleppe järele Küprose küsimuses vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele ja ELi aluspõhimõtetele; tervitab kahe kogukonna juhtide uuendatud kohustust lahendusläbirääkimisteks ning toetab Küprose kahe kogukonna juhtide käimasolevaid otseläbirääkimisi;

| 57. | rõhutab seoses Kreeka ja Türgi suhetega, et viimane on pühendunud heanaaberlike suhete loomisele, ning kutsub seepärast Türgi valitsust üles tegema jõupingutusi kõigi lahendamist vajavate küsimuste rahumeelseks lahendamiseks kooskõlas ÜRO harta, muude asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide ning kahepoolsete kokkulepete ja kohustustega; |
| --- | --- |

57.

rõhutab seoses Kreeka ja Türgi suhetega, et viimane on pühendunud heanaaberlike suhete loomisele, ning kutsub seepärast Türgi valitsust üles tegema jõupingutusi kõigi lahendamist vajavate küsimuste rahumeelseks lahendamiseks kooskõlas ÜRO harta, muude asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide ning kahepoolsete kokkulepete ja kohustustega;

Kohalike omavalituste suutlikkuse suurendamine

| 58. | toonitab, et oluline on kaasata kohalikke omavalitsusi ühinemisprotsessi ja nõutavate reformide ja õiguslike kohanduste planeerimisse ja rakendamisse nii vara kui võimalik, ning soovitab tagada asjakohase teabe edastamise ja koordineerimise kohaliku ja riikliku tasandi vahel; |
| --- | --- |

58.

toonitab, et oluline on kaasata kohalikke omavalitsusi ühinemisprotsessi ja nõutavate reformide ja õiguslike kohanduste planeerimisse ja rakendamisse nii vara kui võimalik, ning soovitab tagada asjakohase teabe edastamise ja koordineerimise kohaliku ja riikliku tasandi vahel;

| 59. | tervitab omavalitsuste seaduse muudatuste vastuvõtmist ja loodab, et see võimaldab omavalitsustel tõhusamalt tegutseda ja oma tööd korraldada; |
| --- | --- |

59.

tervitab omavalitsuste seaduse muudatuste vastuvõtmist ja loodab, et see võimaldab omavalitsustel tõhusamalt tegutseda ja oma tööd korraldada;

| 60. | tervitab tõsiasja, et omavalitsuste finantssuutlikkust parandati omavalitsuste tulusid suurendava seaduse vastuvõtmisega ning kohalike haldusasutuste seaduste rakendamisega. Komitee ootab täiendavate algatuste võtmist omavalitsuste rahaliseks tugevdamiseks. See võimaldab neil oma ülesandeid tõhusamalt täita; |
| --- | --- |

60.

tervitab tõsiasja, et omavalitsuste finantssuutlikkust parandati omavalitsuste tulusid suurendava seaduse vastuvõtmisega ning kohalike haldusasutuste seaduste rakendamisega. Komitee ootab täiendavate algatuste võtmist omavalitsuste rahaliseks tugevdamiseks. See võimaldab neil oma ülesandeid tõhusamalt täita;

| 61. | kahetseb, et edusamme ei ole tehtud avaliku halduse raamseaduse vastuvõtmisel, ning juhib tähelepanu detsentraliseerimise olulisusele üldsusele hea valitsemise pakkumiseks; |
| --- | --- |

61.

kahetseb, et edusamme ei ole tehtud avaliku halduse raamseaduse vastuvõtmisel, ning juhib tähelepanu detsentraliseerimise olulisusele üldsusele hea valitsemise pakkumiseks;

| 62. | on seisukohal, et vajalikud on täiendavad jõupingutused, mis võimaldaksid linnavolikogudel tõhusamalt tegutseda avalikkuse kaasamise platvormina kohalike omavalitsuste otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et vajalikud on täiendavad jõupingutused, mis võimaldaksid linnavolikogudel tõhusamalt tegutseda avalikkuse kaasamise platvormina kohalike omavalitsuste otsustusprotsessis;

| 63. | rõhutab detsentraliseerimise tähtsust ja seda, et oluline on tugevdada kohalike omavalitsuste suutlikkust täita neile delegeeritud ülesandeid ning suurendada nende vastutust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

63.

rõhutab detsentraliseerimise tähtsust ja seda, et oluline on tugevdada kohalike omavalitsuste suutlikkust täita neile delegeeritud ülesandeid ning suurendada nende vastutust ja läbipaistvust;

| 64. | avaldab kahetsust selle üle, et viimastel kohalikel valimistel toimusid taas eelkõige kurdi piirkondades vägivaldsed kokkupõrked, mille käigus hukkusid mitmed inimesed, ning kutsub vastutavaid ametkondi üles tegema tulevikus kõik selleks, et valimised võiksid toimuda vabalt, demokraatlikult, läbipaistvalt ja rahumeelselt; |
| --- | --- |

64.

avaldab kahetsust selle üle, et viimastel kohalikel valimistel toimusid taas eelkõige kurdi piirkondades vägivaldsed kokkupõrked, mille käigus hukkusid mitmed inimesed, ning kutsub vastutavaid ametkondi üles tegema tulevikus kõik selleks, et valimised võiksid toimuda vabalt, demokraatlikult, läbipaistvalt ja rahumeelselt;

| 65. | rõhutab veel kord vajadust luua Regioonide Komitee ja Türgi ühine nõuandekomitee, mis oleks peamine vahend kogemuste, teadmiste ja teabe vahetamiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise kohta ühinemisprotsessi. |
| --- | --- |

65.

rõhutab veel kord vajadust luua Regioonide Komitee ja Türgi ühine nõuandekomitee, mis oleks peamine vahend kogemuste, teadmiste ja teabe vahetamiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise kohta ühinemisprotsessi.

Brüssel, 17. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/43

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi tugevdamine: koordineerimise, ühtsuse ja koostoime suurendamine”

(2009/C 211/05)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | usub, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on esirinnas rändepoliitika kujundamisel, rakendamisel, hindamisel ja jälgimisel ning seetõttu peaks neid käsitlema selle poliitika arendamisel keskse tähtsusega partneritena; |
| --- | --- |

—

usub, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on esirinnas rändepoliitika kujundamisel, rakendamisel, hindamisel ja jälgimisel ning seetõttu peaks neid käsitlema selle poliitika arendamisel keskse tähtsusega partneritena;

| — | rõhutab, et nii liikmesriigid kui ka ühenduse institutsioonid peavad edendama tugevamat institutsioonidevahelist partnerlust; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et nii liikmesriigid kui ka ühenduse institutsioonid peavad edendama tugevamat institutsioonidevahelist partnerlust;

| — | leiab, et suuremat tähelepanu peaks pöörama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse tõstmisele, sest neil on oluline roll rändepoliitika kujundamisel ja haldamisel ning eelkõige koostöö tõhustamisel kolmandate riikide tööhõive- ja sisserände eest vastutavate ametitega; komitee on sellele lähenemisviisile varasemates arvamustes viidanud; |
| --- | --- |

—

leiab, et suuremat tähelepanu peaks pöörama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse tõstmisele, sest neil on oluline roll rändepoliitika kujundamisel ja haldamisel ning eelkõige koostöö tõhustamisel kolmandate riikide tööhõive- ja sisserände eest vastutavate ametitega; komitee on sellele lähenemisviisile varasemates arvamustes viidanud;

| — | märgib, et rändeküsimuste käsitlemisse peaks kaasama juba olemasolevad vahendid ja institutsioonilised struktuurid nagu Regioonide Komitee algatus Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), Euroopa Nõukogu ja teised asjaomased võrgustikud; |
| --- | --- |

—

märgib, et rändeküsimuste käsitlemisse peaks kaasama juba olemasolevad vahendid ja institutsioonilised struktuurid nagu Regioonide Komitee algatus Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), Euroopa Nõukogu ja teised asjaomased võrgustikud;

| — | rõhutab vajadust rändajate tugevama integratsiooni järele sihtriigi ühiskonnas, kuna rändajatel on suur roll nii oma lähteriigi kui ka sihtriigi arengus; |
| --- | --- |

—

rõhutab vajadust rändajate tugevama integratsiooni järele sihtriigi ühiskonnas, kuna rändajatel on suur roll nii oma lähteriigi kui ka sihtriigi arengus;

| — | samuti rõhutab vajadust ühiste jõupingutuste järele, et paremini hallata välispiiri, eelkõige lõunapoolset merepiiri ning piiri kõigis piirkondades, mis puutuvad kokku suure hulga kriitilistes humanitaarolukorras olevate rändajatega; |
| --- | --- |

—

samuti rõhutab vajadust ühiste jõupingutuste järele, et paremini hallata välispiiri, eelkõige lõunapoolset merepiiri ning piiri kõigis piirkondades, mis puutuvad kokku suure hulga kriitilistes humanitaarolukorras olevate rändajatega;

| — | rõhutab sisserände kontaktametnike võrgustiku rolli teatises seatud eesmärkide saavutamisel. Paralleelselt sellega kutsub komitee komisjoni üles tagama, et pädevatel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks juurdepääs nimetatud võrgustiku kaudu kogutud parimatele tavadele ja teabele ning et nad saaksid sellest kasu; |
| --- | --- |

—

rõhutab sisserände kontaktametnike võrgustiku rolli teatises seatud eesmärkide saavutamisel. Paralleelselt sellega kutsub komitee komisjoni üles tagama, et pädevatel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks juurdepääs nimetatud võrgustiku kaudu kogutud parimatele tavadele ja teabele ning et nad saaksid sellest kasu;

| — | tervitab üldise lähenemisviisi laiendamist teistesse riikidesse ja piirkondadesse, nagu Aasia, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond, ning innustab Euroopa Komisjoni seda suunda jätkama, rõhutades vajadust määratleda nende piirkondadega dialoogi pidamise viisid, sillutades nii teed tihedamale koostööle ja koordineerimisele Aafrika ning ELi naaberpiirkondadega lõunas ja kagus. |
| --- | --- |

—

tervitab üldise lähenemisviisi laiendamist teistesse riikidesse ja piirkondadesse, nagu Aasia, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond, ning innustab Euroopa Komisjoni seda suunda jätkama, rõhutades vajadust määratleda nende piirkondadega dialoogi pidamise viisid, sillutades nii teed tihedamale koostööle ja koordineerimisele Aafrika ning ELi naaberpiirkondadega lõunas ja kagus.

| Raportöör | : | Arnoldas Abramavičius (LT/EPP), Zarasai rajooni volikogu esimees |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Arnoldas Abramavičius (LT/EPP), Zarasai rajooni volikogu esimees

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi tugevdamine: koordineerimise, ühtsuse ja koostoime suurendamine”

KOM(2008) 611 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 1. | usub, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on esirinnas rändepoliitika kujundamisel, rakendamisel, hindamisel ja jälgimisel ning seetõttu peaks neid käsitlema selle poliitika arendamisel keskse tähtsusega partneritena; |
| --- | --- |

1.

usub, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on esirinnas rändepoliitika kujundamisel, rakendamisel, hindamisel ja jälgimisel ning seetõttu peaks neid käsitlema selle poliitika arendamisel keskse tähtsusega partneritena;

| 2. | tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kas jagatud ja/või ainupädevus kõnealuses valdkonnas, mistõttu peaks olema kohustuslik, et liikmesriigid ja Euroopa Komisjon nendega konsulteeriksid, ja seda juba õigusloomeeelses protsessis ning konsulteerimisprotsessis, kuhu kaasatakse Regioonide Komitee; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kas jagatud ja/või ainupädevus kõnealuses valdkonnas, mistõttu peaks olema kohustuslik, et liikmesriigid ja Euroopa Komisjon nendega konsulteeriksid, ja seda juba õigusloomeeelses protsessis ning konsulteerimisprotsessis, kuhu kaasatakse Regioonide Komitee;

| 3. | rõhutab, et nii liikmesriigid kui ka ühenduse institutsioonid peavad edendama tugevamat institutsioonidevahelist partnerlust; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et nii liikmesriigid kui ka ühenduse institutsioonid peavad edendama tugevamat institutsioonidevahelist partnerlust;

| 4. | leiab, et suuremat tähelepanu peaks pöörama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse tõstmisele, sest neil on oluline roll rändepoliitika kujundamisel ja haldamisel ning eelkõige koostöö tõhustamisel kolmandate riikide tööhõive- ja sisserände eest vastutavate ametitega; komitee on sellele lähenemisviisile varasemates arvamustes viidanud (1); |
| --- | --- |

4.

leiab, et suuremat tähelepanu peaks pöörama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse tõstmisele, sest neil on oluline roll rändepoliitika kujundamisel ja haldamisel ning eelkõige koostöö tõhustamisel kolmandate riikide tööhõive- ja sisserände eest vastutavate ametitega; komitee on sellele lähenemisviisile varasemates arvamustes viidanud (1);

| 5. | kahetseb, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väga olulist rolli piiriüleses territoriaalses rändealases koostöös ei ole piisavalt tunnustatud; |
| --- | --- |

5.

kahetseb, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väga olulist rolli piiriüleses territoriaalses rändealases koostöös ei ole piisavalt tunnustatud;

| 6. | märgib, et põhjalikumalt peaks hindama selliseid algatusi nagu uute teaduslike metoodikate uurimine, et koguda ja vahetada teavet rändeteede, integratsioonipoliitika ja selle tagajärgede kohta kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele seoses rahalise ja halduskoormusega; |
| --- | --- |

6.

märgib, et põhjalikumalt peaks hindama selliseid algatusi nagu uute teaduslike metoodikate uurimine, et koguda ja vahetada teavet rändeteede, integratsioonipoliitika ja selle tagajärgede kohta kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele seoses rahalise ja halduskoormusega;

| 7. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tegutsema selle nimel, et parandada usaldusväärse, ajakohastatud, kvantitatiivse ja kvalitatiivse teabe koostamist ja levitamist, kuna peamiselt sellise teabe alusel kujundatakse liikmesriikide sisserändeprofiilid; |
| --- | --- |

7.

kutsub Euroopa Komisjoni üles tegutsema selle nimel, et parandada usaldusväärse, ajakohastatud, kvantitatiivse ja kvalitatiivse teabe koostamist ja levitamist, kuna peamiselt sellise teabe alusel kujundatakse liikmesriikide sisserändeprofiilid;

| 8. | tervitab ideed, et eraldi peaks rõhutama vajadust suurendada inim- ja rahalisi ressursse olemasolevate õigusaktide rakendamise jälgimises, kuna see on väga oluline parema õiguskeskkonna saavutamisel; |
| --- | --- |

8.

tervitab ideed, et eraldi peaks rõhutama vajadust suurendada inim- ja rahalisi ressursse olemasolevate õigusaktide rakendamise jälgimises, kuna see on väga oluline parema õiguskeskkonna saavutamisel;

| 9. | leiab, et komisjoni kavatsust toetada kohalikke organisatsioone, kes töötavad rändajatega lähteriigis, peaks otseselt rakendama kohalikus ja piirkondlikus kontekstis, et parandada teadlikkust võimalustest rändajate koduriigis; seetõttu soovitab kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende riiklikud ühingud, eelkõige partnerriikides ja muudes kolmandates riikides, kes on kujundamas ühise rändepoliitika rakendamist; |
| --- | --- |

9.

leiab, et komisjoni kavatsust toetada kohalikke organisatsioone, kes töötavad rändajatega lähteriigis, peaks otseselt rakendama kohalikus ja piirkondlikus kontekstis, et parandada teadlikkust võimalustest rändajate koduriigis; seetõttu soovitab kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende riiklikud ühingud, eelkõige partnerriikides ja muudes kolmandates riikides, kes on kujundamas ühise rändepoliitika rakendamist;

| 10. | märgib, et rändeküsimuste käsitlemisse peaks kaasama juba olemasolevad vahendid ja institutsioonilised struktuurid nagu Regioonide Komitee algatus Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), Euroopa Nõukogu ja teised asjaomased võrgustikud; |
| --- | --- |

10.

märgib, et rändeküsimuste käsitlemisse peaks kaasama juba olemasolevad vahendid ja institutsioonilised struktuurid nagu Regioonide Komitee algatus Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM), Euroopa Nõukogu ja teised asjaomased võrgustikud;

| 11. | soovitab valida rändepoliitika kujundamisel üldine lähenemisviis, nii et Euroopa Komisjoni teatises mainitaks eraldi kõiki kohaliku, piirkondliku ja kesktasandi asjaosalisi, kes aitavad töötada välja poliitikat ja tagada poliitika tulemuslikkust selle elluviimise etapil; |
| --- | --- |

11.

soovitab valida rändepoliitika kujundamisel üldine lähenemisviis, nii et Euroopa Komisjoni teatises mainitaks eraldi kõiki kohaliku, piirkondliku ja kesktasandi asjaosalisi, kes aitavad töötada välja poliitikat ja tagada poliitika tulemuslikkust selle elluviimise etapil;

| 12. | rõhutab, et 2009. aastal Prahas toimunud piirkondade ja linnade tippkohtumise järeldustes kutsuti üles rände- ja integratsioonipoliitika integreeritud ja terviklikule lähenemisele, mis põhineks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pingutustel; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et 2009. aastal Prahas toimunud piirkondade ja linnade tippkohtumise järeldustes kutsuti üles rände- ja integratsioonipoliitika integreeritud ja terviklikule lähenemisele, mis põhineks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pingutustel;

| 13. | usub, et ühiselt välja töötatud rändepoliitika ei tohi takistada seda, et liikmesriigid säilitavad leebemad riiklikud eeskirjad valdkondades, kus nad peavad seda põhjendatuks; |
| --- | --- |

13.

usub, et ühiselt välja töötatud rändepoliitika ei tohi takistada seda, et liikmesriigid säilitavad leebemad riiklikud eeskirjad valdkondades, kus nad peavad seda põhjendatuks;

Sammud rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi tugevdamise poole

Üldised soovitused

| 14. | leiab, et ELi rändepoliitika on olemuse poolest valdkonnaülene ja mitmetahuline ning seetõttu on see Euroopa Liidu ning liikmesriikide ja kolmandate riikide eri valitsustasandite jagatud vastutusalas; kõik pooled peaksid demokraatia, subsidiaarsuse, solidaarsuse ja vastastikuse usalduse põhimõttel koos tegutsema, arvestades kohaliku ja piirkondliku konteksti eripäradega ning pidades kinni inimõigustest ja põhiväärtustest, millele EL tugineb; |
| --- | --- |

14.

leiab, et ELi rändepoliitika on olemuse poolest valdkonnaülene ja mitmetahuline ning seetõttu on see Euroopa Liidu ning liikmesriikide ja kolmandate riikide eri valitsustasandite jagatud vastutusalas; kõik pooled peaksid demokraatia, subsidiaarsuse, solidaarsuse ja vastastikuse usalduse põhimõttel koos tegutsema, arvestades kohaliku ja piirkondliku konteksti eripäradega ning pidades kinni inimõigustest ja põhiväärtustest, millele EL tugineb;

| 15. | tervitab eesmärki edendada sellist ühtset lähenemisviisi rändele, mille puhul on oluline poliitilise dialoogi ning praktilise koostöö tõhustamine liikmesriikide, kolmandate riikide ja piirkondade vahel, kuid mille puhul tuleks tagada ka kooskõla ELi sotsiaal-, majandus- ja välispoliitika põhimõtete ja prioriteetsete eesmärkidega; |
| --- | --- |

15.

tervitab eesmärki edendada sellist ühtset lähenemisviisi rändele, mille puhul on oluline poliitilise dialoogi ning praktilise koostöö tõhustamine liikmesriikide, kolmandate riikide ja piirkondade vahel, kuid mille puhul tuleks tagada ka kooskõla ELi sotsiaal-, majandus- ja välispoliitika põhimõtete ja prioriteetsete eesmärkidega;

| 16. | rõhutab, et varasemates ELi dokumentides (2) määratletud suunised jäävad kehtivaks, eriti seoses kolme komponendiga (seadusliku rände hea haldamine, võitlus ebaseadusliku sisserändega, rände ja arengu vaheline seos) ja vajadusega neid tasakaalustatult rakendada; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et varasemates ELi dokumentides (2) määratletud suunised jäävad kehtivaks, eriti seoses kolme komponendiga (seadusliku rände hea haldamine, võitlus ebaseadusliku sisserändega, rände ja arengu vaheline seos) ja vajadusega neid tasakaalustatult rakendada;

| 17. | toob välja, et praegu rõhutatakse Euroopa Komisjoni teatise eelnõus ainult Euroopa ja riiklikku tasandit; rõhutab, et suuremat tähelepanu peaks pöörama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning nende rollile üldise rändepoliitika elluviimises; |
| --- | --- |

17.

toob välja, et praegu rõhutatakse Euroopa Komisjoni teatise eelnõus ainult Euroopa ja riiklikku tasandit; rõhutab, et suuremat tähelepanu peaks pöörama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning nende rollile üldise rändepoliitika elluviimises;

| 18. | kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu naissoost sisserändajate eriti haavatavale olukorrale, mida Regioonide Komitee uuris 2007. aasta arvamuses (CdR 296/2007); |
| --- | --- |

18.

kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu naissoost sisserändajate eriti haavatavale olukorrale, mida Regioonide Komitee uuris 2007. aasta arvamuses (CdR 296/2007);

| 19. | toetab 2008. aasta detsembri Euroopa Liidu Nõukogu järeldusi (3), milles tuletatakse meelde vajadust tagada rahastamise suurem ühtsus, et kavandatud meetmeid saaks kiiresti rakendada; soovitab kasutada olemasolevaid ühenduse fonde, et parandada koostööd ELi ning lähteriigi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

19.

toetab 2008. aasta detsembri Euroopa Liidu Nõukogu järeldusi (3), milles tuletatakse meelde vajadust tagada rahastamise suurem ühtsus, et kavandatud meetmeid saaks kiiresti rakendada; soovitab kasutada olemasolevaid ühenduse fonde, et parandada koostööd ELi ning lähteriigi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;

Seaduslik majandusränne ja liikuvus

| 20. | nõustub, et liikuvus peaks seadusliku rände puhul jätkuvalt olema olulise tähtsusega ning rõhutab, kui oluline on, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused seda jätkuvalt edendaksid, sh laiendades sellist katselist liikuvuspartnerlust, nagu partnerlus Moldova ja Cabo Verdega; |
| --- | --- |

20.

nõustub, et liikuvus peaks seadusliku rände puhul jätkuvalt olema olulise tähtsusega ning rõhutab, kui oluline on, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused seda jätkuvalt edendaksid, sh laiendades sellist katselist liikuvuspartnerlust, nagu partnerlus Moldova ja Cabo Verdega;

| 21. | kutsub üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi täiel määral seaduslike rändevoogude kohta teabe kogumisse. Teavet jagatakse selliste interaktiivsete portaalide kaudu nagu tulevane ELi sisserändeportaal, Euroopa tööalase liikuvuse portaal, EURESe võrgustik, Euroopa teadlaste liikuvuse portaal ja Euroopa rändevõrgustik, mis aitaks tagada, et kohalikud ja piirkondlikud eripärad kajastuvad nõuetekohaselt rändepoliitika kujundamises; |
| --- | --- |

21.

kutsub üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi täiel määral seaduslike rändevoogude kohta teabe kogumisse. Teavet jagatakse selliste interaktiivsete portaalide kaudu nagu tulevane ELi sisserändeportaal, Euroopa tööalase liikuvuse portaal, EURESe võrgustik, Euroopa teadlaste liikuvuse portaal ja Euroopa rändevõrgustik, mis aitaks tagada, et kohalikud ja piirkondlikud eripärad kajastuvad nõuetekohaselt rändepoliitika kujundamises;

| 22. | toetab komisjoni ettepanekut teha algatusi, mis on suunatud paindlikumate ja tõhusamate lahenduste leidmisele rändajate jaoks seoses tööturuga, uurides muuhulgas uusi algatusi pensioniõiguste ülekandmise, välismaal omandatud kvalifikatsioonide tunnustamise ja rändajate sotsiaalse kaasatuse kohta; |
| --- | --- |

22.

toetab komisjoni ettepanekut teha algatusi, mis on suunatud paindlikumate ja tõhusamate lahenduste leidmisele rändajate jaoks seoses tööturuga, uurides muuhulgas uusi algatusi pensioniõiguste ülekandmise, välismaal omandatud kvalifikatsioonide tunnustamise ja rändajate sotsiaalse kaasatuse kohta;

| 23. | rõhutab vajadust rändajate tugevama integratsiooni järele sihtriigi ühiskonnas, kuna rändajatel on suur roll nii oma lähteriigi kui ka sihtriigi arengus; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust rändajate tugevama integratsiooni järele sihtriigi ühiskonnas, kuna rändajatel on suur roll nii oma lähteriigi kui ka sihtriigi arengus;

| 24. | tervitab migratsiooni järelevalvekeskuste võrgustiku loomist, mis oli ette nähtud 8. detsembril 2009 vastu võetud üldasjade nõukogu järeldustes, kuna see kinnitab veelgi rändeprofiilide positsiooni peamise vahendina tavapärases ELi sisserändepoliitikas; selles osas tuleks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi otseselt kaasata nimetatud järelevalvekeskuste töösse ning nad peaksid tegutsema peamiste osalejatena migratsiooni järelevalvekeskuste moodustamisel ja nende tegevuse rakendamisel; |
| --- | --- |

24.

tervitab migratsiooni järelevalvekeskuste võrgustiku loomist, mis oli ette nähtud 8. detsembril 2009 vastu võetud üldasjade nõukogu järeldustes, kuna see kinnitab veelgi rändeprofiilide positsiooni peamise vahendina tavapärases ELi sisserändepoliitikas; selles osas tuleks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi otseselt kaasata nimetatud järelevalvekeskuste töösse ning nad peaksid tegutsema peamiste osalejatena migratsiooni järelevalvekeskuste moodustamisel ja nende tegevuse rakendamisel;

Ebaseadusliku sisserände vastane võitlus

| 25. | tervitab FRONTEXi volituste laiendamist kolmandate riikide toetamiseks piirikontrolli alal, nagu on öeldud juba komitee ühes eelmises arvamuses (CdR 210/2008); |
| --- | --- |

25.

tervitab FRONTEXi volituste laiendamist kolmandate riikide toetamiseks piirikontrolli alal, nagu on öeldud juba komitee ühes eelmises arvamuses (CdR 210/2008);

| 26. | toetab Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis toodud ideed uurida võimalust luua Euroopa piirivalvesüsteem; |
| --- | --- |

26.

toetab Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis toodud ideed uurida võimalust luua Euroopa piirivalvesüsteem;

| 27. | juhib tähelepanu sellele, et komisjoni teatises tuleks viidata kohalike ja piirkondlike omavalitsuse kaasatusele piirivalve kiirreageerimisrühmades, eelkõige nendes, mis on rändevoogudega rohkem seotud; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu sellele, et komisjoni teatises tuleks viidata kohalike ja piirkondlike omavalitsuse kaasatusele piirivalve kiirreageerimisrühmades, eelkõige nendes, mis on rändevoogudega rohkem seotud;

| 28. | rõhutab vajadust ühiste jõupingutuste järele, et paremini hallata välispiiri, eelkõige lõunapoolset merepiiri ning piiri kõigis piirkondades, mis puutuvad kokku suure hulga kriitilistes humanitaarolukorras olevate rändajatega; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust ühiste jõupingutuste järele, et paremini hallata välispiiri, eelkõige lõunapoolset merepiiri ning piiri kõigis piirkondades, mis puutuvad kokku suure hulga kriitilistes humanitaarolukorras olevate rändajatega;

| 29. | rõhutab sisserände kontaktametnike võrgustiku rolli teatises seatud eesmärkide saavutamisel. Paralleelselt sellega kutsub komitee komisjoni üles tagama, et pädevatel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks juurdepääs nimetatud võrgustiku kaudu kogutud parimatele tavadele ja teabele ning et nad saaksid sellest kasu; |
| --- | --- |

29.

rõhutab sisserände kontaktametnike võrgustiku rolli teatises seatud eesmärkide saavutamisel. Paralleelselt sellega kutsub komitee komisjoni üles tagama, et pädevatel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks juurdepääs nimetatud võrgustiku kaudu kogutud parimatele tavadele ja teabele ning et nad saaksid sellest kasu;

| 30. | nõustub komisjoni ettepanekuga muuta prioriteediks Ouagadougou tegevuskava rakendamine inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemise vastu võitlemiseks, milles kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll inimkaubandusega võitlemise strateegiate ja tegevuskavade väljatöötamisel on määrav; |
| --- | --- |

30.

nõustub komisjoni ettepanekuga muuta prioriteediks Ouagadougou tegevuskava rakendamine inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kaubitsemise vastu võitlemiseks, milles kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll inimkaubandusega võitlemise strateegiate ja tegevuskavade väljatöötamisel on määrav;

Ränne ja areng

| 31. | toetab ELi liikmesriikide ja päritoluriikide nii avaliku kui ka erasektori tööandjate ja institutsioonide vahelisi mestimisprogramme, mille eesmärk on toetada korduvrännet ja võidelda ajude äravoolu vastu, ning soovitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused jagaksid väärtuslikke teadmisi ja kogemusi, et aidata rändajatel taasintegreeruda koduriigi tööturul; |
| --- | --- |

31.

toetab ELi liikmesriikide ja päritoluriikide nii avaliku kui ka erasektori tööandjate ja institutsioonide vahelisi mestimisprogramme, mille eesmärk on toetada korduvrännet ja võidelda ajude äravoolu vastu, ning soovitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused jagaksid väärtuslikke teadmisi ja kogemusi, et aidata rändajatel taasintegreeruda koduriigi tööturul;

| 32. | nõustub komisjoni ettepanekuga, et on vaja saavutada parem mõistmine ajude äravoolu ulatusest ja mõjudest; see on kooskõlas ühes eelmises komitee arvamuses (CdR 296/2007) kajastatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konkreetsete nõudmistega; |
| --- | --- |

32.

nõustub komisjoni ettepanekuga, et on vaja saavutada parem mõistmine ajude äravoolu ulatusest ja mõjudest; see on kooskõlas ühes eelmises komitee arvamuses (CdR 296/2007) kajastatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konkreetsete nõudmistega;

| 33. | rõhutab, et tuleb teha veel jõupingutusi kliimamuutuste ja rände vaheliste seoste uurimiseks; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et tuleb teha veel jõupingutusi kliimamuutuste ja rände vaheliste seoste uurimiseks;

| 34. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust territoriaalse majandusliku arengu toetamisel, demokraatia ja heade valitsemistavade ülesehitamisel ning rände valdkonna koostööprogrammide väljatöötamisele ja elluviimisele kaasa aitamisel; |
| --- | --- |

34.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust territoriaalse majandusliku arengu toetamisel, demokraatia ja heade valitsemistavade ülesehitamisel ning rände valdkonna koostööprogrammide väljatöötamisele ja elluviimisele kaasa aitamisel;

| 35. | tervitab Euroopa Komisjoni ja ÜRO rände ja arengu ühisalgatust, mis toetab kodanikuühiskonna organisatsioone ja kohalikke omavalitsusi ning püüab aidata kaasa rände ja arengu ühendamisse, pidades silmas kohalike ja piirkondlike osalejate positiivse koostoime maksimumini väljaarendamist; |
| --- | --- |

35.

tervitab Euroopa Komisjoni ja ÜRO rände ja arengu ühisalgatust, mis toetab kodanikuühiskonna organisatsioone ja kohalikke omavalitsusi ning püüab aidata kaasa rände ja arengu ühendamisse, pidades silmas kohalike ja piirkondlike osalejate positiivse koostoime maksimumini väljaarendamist;

| 36. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine riiklike ja piirkondlike liitude kaudu võrgustikes ja platvormides ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmandate riikide liitude kaasatus aitaks märkimisväärselt kaasa tõhusama koostöö saavutamisele korrakaitsetöötajate koolituses, mestimisprogrammides, andmete kogumisel ja jagamisel, rändevoogude üle järelevalve teostamise ja sarnastes projektides; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemine riiklike ja piirkondlike liitude kaudu võrgustikes ja platvormides ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kolmandate riikide liitude kaasatus aitaks märkimisväärselt kaasa tõhusama koostöö saavutamisele korrakaitsetöötajate koolituses, mestimisprogrammides, andmete kogumisel ja jagamisel, rändevoogude üle järelevalve teostamise ja sarnastes projektides;

| 37. | rõhutab, kui oluline on luua alalised koostöö-, dialoogi- ja vahetusplatvormid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja nende liitudele, eelkõige Vahemere põhja-, lõuna- ja idakaldal; Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee võiks siin edasiste arengute jaoks eeskujuks olla; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, kui oluline on luua alalised koostöö-, dialoogi- ja vahetusplatvormid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja nende liitudele, eelkõige Vahemere põhja-, lõuna- ja idakaldal; Euroopa ja Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee võiks siin edasiste arengute jaoks eeskujuks olla;

| 38. | rõhutab, et diasporaade roll ja panus lähteriikide arengusse, näiteks rahaülekannete ning liitude arengu ja võrgustumise kaudu, nõuab süstemaatilisemat tähelepanu; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et diasporaade roll ja panus lähteriikide arengusse, näiteks rahaülekannete ning liitude arengu ja võrgustumise kaudu, nõuab süstemaatilisemat tähelepanu;

Geograafiline lähenemine

| 39. | toetab Euroopa Liidu Nõukogu seisukohta (4) seoses vajadusega uurida võimalust kolmepoolse dialoogi loomiseks erinevate geograafiliste piirkondade lähte-, siht- ja transiitriikide vahel, kasutades olemasolevaid vahendeid, nagu liikuvuspartnerlused, kahepoolsed kanalid, koostöövõrgustikud, nt ECOWAS, Rabati protsess, katselised liikuvuspartnerlused jms, kusjuures konkreetseid vahendeid tuleks diferentseerida vastavalt piirkondade ja kolmandate riikide praktilistele vajadustele ja võimalustele; |
| --- | --- |

39.

toetab Euroopa Liidu Nõukogu seisukohta (4) seoses vajadusega uurida võimalust kolmepoolse dialoogi loomiseks erinevate geograafiliste piirkondade lähte-, siht- ja transiitriikide vahel, kasutades olemasolevaid vahendeid, nagu liikuvuspartnerlused, kahepoolsed kanalid, koostöövõrgustikud, nt ECOWAS, Rabati protsess, katselised liikuvuspartnerlused jms, kusjuures konkreetseid vahendeid tuleks diferentseerida vastavalt piirkondade ja kolmandate riikide praktilistele vajadustele ja võimalustele;

| 40. | tervitab üldise lähenemisviisi laiendamist teistesse riikidesse ja piirkondadesse, nagu Aasia, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond, ning innustab Euroopa Komisjoni seda suunda jätkama, rõhutades vajadust määratleda nende piirkondadega dialoogi pidamise viisid, sillutades nii teed tihedamale koostööle ja koordineerimisele Aafrika ning ELi naaberpiirkondadega lõunas ja kagus. |
| --- | --- |

40.

tervitab üldise lähenemisviisi laiendamist teistesse riikidesse ja piirkondadesse, nagu Aasia, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond, ning innustab Euroopa Komisjoni seda suunda jätkama, rõhutades vajadust määratleda nende piirkondadega dialoogi pidamise viisid, sillutades nii teed tihedamale koostööle ja koordineerimisele Aafrika ning ELi naaberpiirkondadega lõunas ja kagus.

Brüssel, 17. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Regioonide Komitee arvamus „Euroopa ühine sisserändepoliitika”, 210/2008 fin.

1

(2)  KOM(2007) 248 lõplik; KOM(2007) 780 lõplik; KOM(2008) 359 lõplik, Euroopa Liidu Nõukogu, „Euroopa sisserände- ja varjupaigapakt”, nr 13440/08, ASIM 72, Brüssel, 24.9.2008, Lima deklaratsioon, 18. mai 2008.

2

(3)  Üldasjade nõukogu 2914. istung 8. detsembril 2008 Brüsselis.

3

(4)  Üldasjade 2914. nõukogu Brüsselis, 8. detsember 2008, punkt 22.

4

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/47

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise hoogustamine”

(2009/C 211/06)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | märgib, et 2010. aastaks Euroopas bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise poliitika on läbi kukkunud. See poliitika eeldab otsusekindlat strateegiat, mis peab olema kujundatud süsteemselt ja kestma pikaajaliselt, tunduvalt kauem kui 2010. aastani. Strateegiasse tuleb täiel määral kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kusjuures liikmesriigid peavad neile andma vajalikud õiguslikud ja rahalised vahendid; |
| --- | --- |

—

märgib, et 2010. aastaks Euroopas bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise poliitika on läbi kukkunud. See poliitika eeldab otsusekindlat strateegiat, mis peab olema kujundatud süsteemselt ja kestma pikaajaliselt, tunduvalt kauem kui 2010. aastani. Strateegiasse tuleb täiel määral kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kusjuures liikmesriigid peavad neile andma vajalikud õiguslikud ja rahalised vahendid;

| — | kutsub Euroopa Liitu, liikmesriike ja kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles looma ranget toetuste keskkonnakaitse tingimustele vastamisega sidumise süsteemi. Samuti kutsub ta komisjoni üles ergutama liikmesriike vaatama läbi nii oma maksusüsteemid kui ka muutma riiklikud toetusfondid bioloogilise mitmekesisuse jaoks soodsamaks; |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Liitu, liikmesriike ja kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles looma ranget toetuste keskkonnakaitse tingimustele vastamisega sidumise süsteemi. Samuti kutsub ta komisjoni üles ergutama liikmesriike vaatama läbi nii oma maksusüsteemid kui ka muutma riiklikud toetusfondid bioloogilise mitmekesisuse jaoks soodsamaks;

| — | leiab, et Natura 2000 võrgustiku alasid tuleb enamikus riikides kindlustada ja kutsub liikmesriike üles võtma vastutust nii merepiirkondade kui ka põhjaveevarude eest. Vaja on koostada Natura 2000 alade haldamise kava, kuhu on kaasatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning loodusvarade ja eramaa omanikud, ja seda rakendada; |
| --- | --- |

—

leiab, et Natura 2000 võrgustiku alasid tuleb enamikus riikides kindlustada ja kutsub liikmesriike üles võtma vastutust nii merepiirkondade kui ka põhjaveevarude eest. Vaja on koostada Natura 2000 alade haldamise kava, kuhu on kaasatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning loodusvarade ja eramaa omanikud, ja seda rakendada;

| — | leiab, et kiiresti on vaja luua ökoloogiline raamistik kui tõeline looduslik infrastruktuur ja kutsub üles toimima nii, et kasvuhoonegaaside heitmete vastu võitlemise meetmed ei avaldaks kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele. Lisaks sellele leiab ta, et sissetungivate liikide vastu võitlemise strateegia saab olla tõhus ainult Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

leiab, et kiiresti on vaja luua ökoloogiline raamistik kui tõeline looduslik infrastruktuur ja kutsub üles toimima nii, et kasvuhoonegaaside heitmete vastu võitlemise meetmed ei avaldaks kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele. Lisaks sellele leiab ta, et sissetungivate liikide vastu võitlemise strateegia saab olla tõhus ainult Euroopa tasandil;

| — | leiab, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamise strateegiat saadab edu vaid siis, kui üldsus selle omaks võtab ja ergutab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi osalema ja saama abi kvaliteetses teavituskampaanias ja koolitusprogrammides. |
| --- | --- |

—

leiab, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamise strateegiat saadab edu vaid siis, kui üldsus selle omaks võtab ja ergutab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi osalema ja saama abi kvaliteetses teavituskampaanias ja koolitusprogrammides.

| Raportöör | : | René Souchon (FR/PES), Auvergne'i piirkonna nõukogu esimees |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

René Souchon (FR/PES), Auvergne'i piirkonna nõukogu esimees

Viitedokumendid

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „EÜ bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamise vahehindamine”

KOM(2008) 864 lõplik

ja

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes”

KOM(2008) 789 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetudes teadlaste ja uurijate arvamusele, märgib, et elusate taime- ja loomaliikide hävimine on palju kiirem kui kunagi varem elu eksisteerimise jooksul; |
| --- | --- |

1.

toetudes teadlaste ja uurijate arvamusele, märgib, et elusate taime- ja loomaliikide hävimine on palju kiirem kui kunagi varem elu eksisteerimise jooksul;

| 2. | märgib, et bioloogiline mitmekesisus on inimkonna edasikestmiseks esmatähtis, eelkõige on oluline ökosüsteemide teenuste jätkumine tulevaste põlvkondade jaoks, aga juba ka praeguse põlvkonna jaoks; |
| --- | --- |

2.

märgib, et bioloogiline mitmekesisus on inimkonna edasikestmiseks esmatähtis, eelkõige on oluline ökosüsteemide teenuste jätkumine tulevaste põlvkondade jaoks, aga juba ka praeguse põlvkonna jaoks;

| 3. | täheldab juba praegu kliima mõju elusliikide dünaamikale ja jaotumisele; |
| --- | --- |

3.

täheldab juba praegu kliima mõju elusliikide dünaamikale ja jaotumisele;

| 4. | täheldab, et inimesel ei ole võimalik elada ainult mineraalses keskkonnas, mistõttu on bioloogilise mitmekesisuse muutustel või hävimisel inimkonna jaoks kriitilised tagajärjed; |
| --- | --- |

4.

täheldab, et inimesel ei ole võimalik elada ainult mineraalses keskkonnas, mistõttu on bioloogilise mitmekesisuse muutustel või hävimisel inimkonna jaoks kriitilised tagajärjed;

| 5. | täheldab juba praegu bioloogilise mitmekesisuse kadumise ja ökosüsteemide teenuste vähenemise negatiivset, sotsiaalset ja majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

5.

täheldab juba praegu bioloogilise mitmekesisuse kadumise ja ökosüsteemide teenuste vähenemise negatiivset, sotsiaalset ja majanduslikku mõju;

| 6. | märgib, et bioloogilise mitmekesisuse hävimise peamised kindlaks tehtud põhjused on inimese kujundatud maastikud, looduslike elupaikade killustamine ning võõrpäritolu taime- ja loomaliikide levimine, intensiivpõllumajanduse hoogustumine, kliimamuutused ja erinevat tüüpi reostus; |
| --- | --- |

6.

märgib, et bioloogilise mitmekesisuse hävimise peamised kindlaks tehtud põhjused on inimese kujundatud maastikud, looduslike elupaikade killustamine ning võõrpäritolu taime- ja loomaliikide levimine, intensiivpõllumajanduse hoogustumine, kliimamuutused ja erinevat tüüpi reostus;

| 7. | märgib, et bioloogilise mitmekesisuse ülemaailmsel tasandil kaitsmiseks tuleb seda hallata ja hoida kohalikul ja piirkondlikul tasandil; tunnistab sellega seoses, et on oluline ühendada kõik bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisesse kaasatud kohaliku tasandi osapooled: näiteks ettevõtted, assotsiatsioonid, maapiirkondade maaomanikud ja -haldajad, teadlased, poliitilised otsustajad ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

7.

märgib, et bioloogilise mitmekesisuse ülemaailmsel tasandil kaitsmiseks tuleb seda hallata ja hoida kohalikul ja piirkondlikul tasandil; tunnistab sellega seoses, et on oluline ühendada kõik bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisesse kaasatud kohaliku tasandi osapooled: näiteks ettevõtted, assotsiatsioonid, maapiirkondade maaomanikud ja -haldajad, teadlased, poliitilised otsustajad ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

Üldised märkused ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 8. | leiab, et bioloogilise mitmekesisuse kadumise tagajärjed võivad sarnaselt kliimamuutuste tagajärgedega olla inimkonna jaoks äärmiselt tõsised; |
| --- | --- |

8.

leiab, et bioloogilise mitmekesisuse kadumise tagajärjed võivad sarnaselt kliimamuutuste tagajärgedega olla inimkonna jaoks äärmiselt tõsised;

| 9. | tunnistab ametlikult 2010. aastaks Euroopas bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise poliitika läbikukkunuks, sest sõnastatud ambitsioonide ja täide viidud meetmete ning rakendatud vahendite vahel laiutab suur lõhe; |
| --- | --- |

9.

tunnistab ametlikult 2010. aastaks Euroopas bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise poliitika läbikukkunuks, sest sõnastatud ambitsioonide ja täide viidud meetmete ning rakendatud vahendite vahel laiutab suur lõhe;

| 10. | täheldab, et mõnede erimeetmete võtmine on siiski õnnestunud, näiteks mõnede taime- või loomaliikide (raipekotkas, saarmas, mustlagle (Branta bernicla) ...) või elupaikade (Reinimaa lammimetsad, Thames ...) kaitsmise kavad ning mõnedel kaitsealustel aladel rakendatud halduskavad; |
| --- | --- |

10.

täheldab, et mõnede erimeetmete võtmine on siiski õnnestunud, näiteks mõnede taime- või loomaliikide (raipekotkas, saarmas, mustlagle (Branta bernicla) ...) või elupaikade (Reinimaa lammimetsad, Thames ...) kaitsmise kavad ning mõnedel kaitsealustel aladel rakendatud halduskavad;

| 11. | usub, et eraldatud vahenditega käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks on vältimatult vajalik hoogustada strateegiaid ja programme, nt Euroopa maastikukonventsiooni rakendamise raames kõigis liikmesriikides, mille eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste jätkusuutlik säilitamine või sellele kaasa aitamine; |
| --- | --- |

11.

usub, et eraldatud vahenditega käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks on vältimatult vajalik hoogustada strateegiaid ja programme, nt Euroopa maastikukonventsiooni rakendamise raames kõigis liikmesriikides, mille eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste jätkusuutlik säilitamine või sellele kaasa aitamine;

| 12. | on veendunud, et selleks tuleb kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tihedalt kaasata nii programmide määratlemisse kui ka nende rakendamisse ning anda neile säästvuse edendamise ülesannetele vastavad õiguslikud ja rahalised vahendid; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et selleks tuleb kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tihedalt kaasata nii programmide määratlemisse kui ka nende rakendamisse ning anda neile säästvuse edendamise ülesannetele vastavad õiguslikud ja rahalised vahendid;

| 13. | täheldab, et ühiskonna käitumine loodusressursside ja -keskkonna suhtes (ressursside kasutamine või ekspluateerimine, maakasutus, loodusalade kasutus, ...) on eelkõige tingitud looduse staatusest kultuuritraditsioonis; kutsub ELi üles tegema jõupingutusi, et töötada välja uus kultuuriline nägemus bioloogilisest mitmekesisusest, millesse on täielikult üldise lähenemisviisina lisatud looduse, inimkonna vara olemusliku väärtusega seonduv eetiline lähenemisviis ja ökosüsteemide teenustega seonduv utilitaristlikum lähenemisviis; |
| --- | --- |

13.

täheldab, et ühiskonna käitumine loodusressursside ja -keskkonna suhtes (ressursside kasutamine või ekspluateerimine, maakasutus, loodusalade kasutus, ...) on eelkõige tingitud looduse staatusest kultuuritraditsioonis; kutsub ELi üles tegema jõupingutusi, et töötada välja uus kultuuriline nägemus bioloogilisest mitmekesisusest, millesse on täielikult üldise lähenemisviisina lisatud looduse, inimkonna vara olemusliku väärtusega seonduv eetiline lähenemisviis ja ökosüsteemide teenustega seonduv utilitaristlikum lähenemisviis;

| 14. | märgib, et bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste kaitsmine (pinnase kaitsmine erosiooni eest, reovee puhastamine ...) eeldab otsusekindlat strateegiat, mis peab olema kujundatud süsteemselt (st tervikuna, kus kõik eri elemendid on omavahel dünaamilistes suhetes) ja kestma pikaajaliselt, tunduvalt kauem kui 2010. aastani. Kõnealusesse strateegiasse tuleb tihedalt kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

14.

märgib, et bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste kaitsmine (pinnase kaitsmine erosiooni eest, reovee puhastamine ...) eeldab otsusekindlat strateegiat, mis peab olema kujundatud süsteemselt (st tervikuna, kus kõik eri elemendid on omavahel dünaamilistes suhetes) ja kestma pikaajaliselt, tunduvalt kauem kui 2010. aastani. Kõnealusesse strateegiasse tuleb tihedalt kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 15. | soovib, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine muutuks ja jääks ka tunduvalt kauemaks kui 2010. aastani maakasutuse planeerimise ja maade haldamise ühendavaks osaks nii maa- kui linnapiirkondade puhul; |
| --- | --- |

15.

soovib, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine muutuks ja jääks ka tunduvalt kauemaks kui 2010. aastani maakasutuse planeerimise ja maade haldamise ühendavaks osaks nii maa- kui linnapiirkondade puhul;

| 16. | soovib, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine muutuks ja jääks ka tunduvalt kauemaks kui 2010. aastani Euroopa poliitikavaldkondade, strateegiate ja programmide oluliseks osaks. Teistega liidetud läbiva teemana peab see olema juhtlõngaks, mis tagab erinevate maakasutuse planeerimise ja maade kasutamise poliitikate vältimatult vajaliku sidususe, nõudes tihedat koostööd komisjoni eri direktoraatide vahel ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevat kaasatust; |
| --- | --- |

16.

soovib, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamine muutuks ja jääks ka tunduvalt kauemaks kui 2010. aastani Euroopa poliitikavaldkondade, strateegiate ja programmide oluliseks osaks. Teistega liidetud läbiva teemana peab see olema juhtlõngaks, mis tagab erinevate maakasutuse planeerimise ja maade kasutamise poliitikate vältimatult vajaliku sidususe, nõudes tihedat koostööd komisjoni eri direktoraatide vahel ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevat kaasatust;

| 17. | tervitab liikmesriikide ja komisjoni välja töötatud ranget meetodit, mille abil teostati vahehindamine, kus võeti kokku bioloogilise mitmekesisuse olukord ja tegevusprogrammide täitmine; kõnealune meetod seisneb liikmesriikide enesehindamisel projektide täitmise osas ning komisjon koondab need hinnangud kokku sidusaks terviknägemuseks; |
| --- | --- |

17.

tervitab liikmesriikide ja komisjoni välja töötatud ranget meetodit, mille abil teostati vahehindamine, kus võeti kokku bioloogilise mitmekesisuse olukord ja tegevusprogrammide täitmine; kõnealune meetod seisneb liikmesriikide enesehindamisel projektide täitmise osas ning komisjon koondab need hinnangud kokku sidusaks terviknägemuseks;

| 18. | tervitab Euroopa Parlamendi 3. veebruaril 2009 ühehäälselt vastu võetud resolutsiooni (2008/2210 (INI)), milles tunnistatakse vajadust põlisloodusalade, st inimtegevusega väga vähe muudetud alade Euroopa võrgustiku järele; tervitab asjaolu, et eesistujariik Tšehhi Vabariik korraldas 27.–28. mail 2009 konverentsi teemal „Põlisloodus ja suured looduslikud elupaigad Euroopas”; |
| --- | --- |

18.

tervitab Euroopa Parlamendi 3. veebruaril 2009 ühehäälselt vastu võetud resolutsiooni (2008/2210 (INI)), milles tunnistatakse vajadust põlisloodusalade, st inimtegevusega väga vähe muudetud alade Euroopa võrgustiku järele; tervitab asjaolu, et eesistujariik Tšehhi Vabariik korraldas 27.–28. mail 2009 konverentsi teemal „Põlisloodus ja suured looduslikud elupaigad Euroopas”;

| 19. | täheldab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele on bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste jätkusuutliku kaitsmise puhul vaja nii meetmeid kohalikul tasandil kui ka üldist arvestamist, mis on vajalik selliste ökosüsteemide toimimise tõttu, mis ületavad halduspiirid ja millest sõltuvad eelkõige elanikele pakutavad teenused; |
| --- | --- |

19.

täheldab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele on bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste jätkusuutliku kaitsmise puhul vaja nii meetmeid kohalikul tasandil kui ka üldist arvestamist, mis on vajalik selliste ökosüsteemide toimimise tõttu, mis ületavad halduspiirid ja millest sõltuvad eelkõige elanikele pakutavad teenused;

| 20. | kutsub liikmesriike üles kohaldama rangelt keskkonnamõju strateegilist hindamist (direktiiv 2001/42/EÜ) ja keskkonnamõju hindamist (direktiiv 85/337/EÜ), samuti Natura 2000 menetlust, et vähendada miinimumini surve looduskeskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles kohaldama rangelt keskkonnamõju strateegilist hindamist (direktiiv 2001/42/EÜ) ja keskkonnamõju hindamist (direktiiv 85/337/EÜ), samuti Natura 2000 menetlust, et vähendada miinimumini surve looduskeskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele;

| 21. | leiab, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamise strateegia peab olema ambitsioonikas, et saavutada bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise eesmärk. Strateegia peab hõlmama majanduslikku ja rahanduslikku külge ning olema kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning maaomanikele stiimuliks. Kasutatavad strateegiad tuleb kujundada ja ellu viia erinevatel ökosüsteemi toimimise tasanditel, et tagada vajalik sidusus ja kõikide osalemine; |
| --- | --- |

21.

leiab, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamise strateegia peab olema ambitsioonikas, et saavutada bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamise eesmärk. Strateegia peab hõlmama majanduslikku ja rahanduslikku külge ning olema kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning maaomanikele stiimuliks. Kasutatavad strateegiad tuleb kujundada ja ellu viia erinevatel ökosüsteemi toimimise tasanditel, et tagada vajalik sidusus ja kõikide osalemine;

| 22. | kutsub Euroopa Liitu, liikmesriike ja kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles looma ranget toetuste keskkonnakaitse tingimustele vastamisega sidumise süsteemi, mis põhineb selgetel näitajatel, nagu SEBI-2010 (Streamlining of European biodiversity indicators) raames täiustatavad näitajad, mis ühendavad bioloogilise mitmekesisuse ja selle omavahelised suhted; |
| --- | --- |

22.

kutsub Euroopa Liitu, liikmesriike ja kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles looma ranget toetuste keskkonnakaitse tingimustele vastamisega sidumise süsteemi, mis põhineb selgetel näitajatel, nagu SEBI-2010 (Streamlining of European biodiversity indicators) raames täiustatavad näitajad, mis ühendavad bioloogilise mitmekesisuse ja selle omavahelised suhted;

| 23. | kutsub komisjoni üles andma omapoolne panus liikmesriikide ergutamiseks, et nad vaataksid läbi nii oma maksusüsteemid kui ka kohandaksid riiklikud toetusvahendid ettevõtete ja omavalitsuste toetamiseks, et muuta need bioloogilise mitmekesisuse jaoks soodsamaks, näiteks vähendama käibemaksu mahepõllumajanduse või Natura aladest pärit toodetele. Nimelt on soovitatav: |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles andma omapoolne panus liikmesriikide ergutamiseks, et nad vaataksid läbi nii oma maksusüsteemid kui ka kohandaksid riiklikud toetusvahendid ettevõtete ja omavalitsuste toetamiseks, et muuta need bioloogilise mitmekesisuse jaoks soodsamaks, näiteks vähendama käibemaksu mahepõllumajanduse või Natura aladest pärit toodetele. Nimelt on soovitatav:

| 23.1 | ühelt poolt vähendada makse või need isegi kaotada, samuti vähendada või kaotada toetused, mis soodustavad bioloogilist mitmekesisust kahjustavat käitumist, et saavutada bioloogilist mitmekesisust toetavate riiklike seaduste ja eeskirjade ühtsus; |
| --- | --- |

23.1

ühelt poolt vähendada makse või need isegi kaotada, samuti vähendada või kaotada toetused, mis soodustavad bioloogilist mitmekesisust kahjustavat käitumist, et saavutada bioloogilist mitmekesisust toetavate riiklike seaduste ja eeskirjade ühtsus;

| 23.2 | teiselt poolt suurendada toetusi ja laiendada maksuvabastuse kohaldamisala, mis arendab bioloogilist mitmekesisust soosivat käitumist; |
| --- | --- |

23.2

teiselt poolt suurendada toetusi ja laiendada maksuvabastuse kohaldamisala, mis arendab bioloogilist mitmekesisust soosivat käitumist;

| 24. | kutsub komisjoni üles lisaks inimeste tervise ja heaolu kriteeriumidele lisama praegu Euroopa tasandil seoses SKP (mõõdab vaid rahavooge, mitte aga kogutud kapitali) arvutamise kriteeriumide läbivaatamisega toimuvatesse aruteludesse bioloogilise mitmekesisuse ja sellega seonduvate ökosüsteemide teenuste säilitamise kriteeriumi; näiteks juhusliku või mittejuhusliku reostuse likvideerimistöödega kaasnevad kulud tuleks maha arvata, mitte juurde lisada nagu praegu; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles lisaks inimeste tervise ja heaolu kriteeriumidele lisama praegu Euroopa tasandil seoses SKP (mõõdab vaid rahavooge, mitte aga kogutud kapitali) arvutamise kriteeriumide läbivaatamisega toimuvatesse aruteludesse bioloogilise mitmekesisuse ja sellega seonduvate ökosüsteemide teenuste säilitamise kriteeriumi; näiteks juhusliku või mittejuhusliku reostuse likvideerimistöödega kaasnevad kulud tuleks maha arvata, mitte juurde lisada nagu praegu;

| 25. | kutsub tungivalt üles jätkama bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamiseks võetud meetmete rakendamist ka pärast 2010. aastat; |
| --- | --- |

25.

kutsub tungivalt üles jätkama bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamiseks võetud meetmete rakendamist ka pärast 2010. aastat;

| 26. | leiab, et vastus praegusele majanduskriisile, millega toimetulemiseks tuleb võtta ulatuslikke ümberstruktureerimise meetmeid, on bioloogilise mitmekesisuse parameetritega täiel määral arvestamine. Bioloogilise mitmekesisuse temaatika olulisust tuleb rohkem arvestada kõikidel territoriaalsetel tasanditel ning eelkõige kõikide majanduslike tegevuste juures; |
| --- | --- |

26.

leiab, et vastus praegusele majanduskriisile, millega toimetulemiseks tuleb võtta ulatuslikke ümberstruktureerimise meetmeid, on bioloogilise mitmekesisuse parameetritega täiel määral arvestamine. Bioloogilise mitmekesisuse temaatika olulisust tuleb rohkem arvestada kõikidel territoriaalsetel tasanditel ning eelkõige kõikide majanduslike tegevuste juures;

Bioloogiline mitmekesisus Euroopa Liidus

| 27. | rõhutab suurt vajadust võtta Euroopa tasandil otsusekindlaid ja sidusaid meetmeid, mis tuleb määratleda kõigil kohalikel ja piirkondlikel, eriti piirkondade tasanditel, et olla inimestele võimalikult lähedal; |
| --- | --- |

27.

rõhutab suurt vajadust võtta Euroopa tasandil otsusekindlaid ja sidusaid meetmeid, mis tuleb määratleda kõigil kohalikel ja piirkondlikel, eriti piirkondade tasanditel, et olla inimestele võimalikult lähedal;

| 28. | rõhutab teadusringkondi ja poliitikuid tihedalt kaasava, loodusressursside säästlikku kasutamist eesmärgiks seadva Natura 2000 strateegia ainulaadsust ja jõulisust; väljendab heameelt alade määratlemiste üle, mis hõlmavad ligikaudu 20 % Euroopa territooriumist; |
| --- | --- |

28.

rõhutab teadusringkondi ja poliitikuid tihedalt kaasava, loodusressursside säästlikku kasutamist eesmärgiks seadva Natura 2000 strateegia ainulaadsust ja jõulisust; väljendab heameelt alade määratlemiste üle, mis hõlmavad ligikaudu 20 % Euroopa territooriumist;

| 29. | leiab sellest hoolimata, et erikaitsealade võrgustikku (elupaikade direktiiv 92/43/EMÜ ja linnustiku kaitse direktiiv 79/409/EMÜ) tuleb enamikus riikides kindlustada: teaduslike võrdlusandmete puudulikkus ei võimalda Natura 2000 alade asjakohasust elupaikade ja linnustiku kaitse direktiivide kriteeriumide kohaselt hinnata. Lisaks kutsub komitee liikmesriike üles võtma vastutust nii oma merepiirkondade kui ka põhjaveevarude eest; |
| --- | --- |

29.

leiab sellest hoolimata, et erikaitsealade võrgustikku (elupaikade direktiiv 92/43/EMÜ ja linnustiku kaitse direktiiv 79/409/EMÜ) tuleb enamikus riikides kindlustada: teaduslike võrdlusandmete puudulikkus ei võimalda Natura 2000 alade asjakohasust elupaikade ja linnustiku kaitse direktiivide kriteeriumide kohaselt hinnata. Lisaks kutsub komitee liikmesriike üles võtma vastutust nii oma merepiirkondade kui ka põhjaveevarude eest;

| 30. | rõhutab estuaariökosüsteemide erilist tähtsust, sest need on nii mere- kui magevee ökosüsteemide bioloogilise mitmekesisuse seisukohast olulise tähtsusega elupaigad, ning kutsub üles neile suuremat tähelepanu pöörama, võttes vastu kohustusliku integreeritud juhtimiskava, vähemalt nende jaoks, kes kuuluvad NATURA 2000 võrgustikku; |
| --- | --- |

30.

rõhutab estuaariökosüsteemide erilist tähtsust, sest need on nii mere- kui magevee ökosüsteemide bioloogilise mitmekesisuse seisukohast olulise tähtsusega elupaigad, ning kutsub üles neile suuremat tähelepanu pöörama, võttes vastu kohustusliku integreeritud juhtimiskava, vähemalt nende jaoks, kes kuuluvad NATURA 2000 võrgustikku;

| 31. | rõhutab vajadust pöörata suuremat tähelepanu muldade kvaliteedile ja nende bioloogilisele mitmekesisusele; mullad on planeedi ainus ökoloogiline lüli, mida läbivad kõik ökosüsteemide, järelikult liikide dünaamikale omased aine- ja energiavood. Väljatöötamisel olevat asjaomase direktiivi bioloogilist mitmekesisust käsitlevat osa tuleks oluliselt täiendada; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust pöörata suuremat tähelepanu muldade kvaliteedile ja nende bioloogilisele mitmekesisusele; mullad on planeedi ainus ökoloogiline lüli, mida läbivad kõik ökosüsteemide, järelikult liikide dünaamikale omased aine- ja energiavood. Väljatöötamisel olevat asjaomase direktiivi bioloogilist mitmekesisust käsitlevat osa tuleks oluliselt täiendada;

| 32. | kutsub pöörama erilist tähelepanu põhjavee taseme ja kvaliteedi hoidmisele, kuna põhjavesi on eriti oluline nii mulla kvaliteedi kui ka mitmekesisuse jaoks (eelkõige põllumajanduses) nagu ka elanikkonna joogiveega varustamiseks; |
| --- | --- |

32.

kutsub pöörama erilist tähelepanu põhjavee taseme ja kvaliteedi hoidmisele, kuna põhjavesi on eriti oluline nii mulla kvaliteedi kui ka mitmekesisuse jaoks (eelkõige põllumajanduses) nagu ka elanikkonna joogiveega varustamiseks;

| 33. | soovib teadusasutustest või keskkonnaühingutest pärit ekspertide ja poliitiliste otsustajate vaheliste operatiivsete sidemete tugevdamist – bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutliku säilitamise eesmärgi tõhus täitmine sõltub otsuste ja programmide rakendamisel nii teadusekspertide kui ka territooriumide haldamise eest vastutavate isikute pädevusest; |
| --- | --- |

33.

soovib teadusasutustest või keskkonnaühingutest pärit ekspertide ja poliitiliste otsustajate vaheliste operatiivsete sidemete tugevdamist – bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutliku säilitamise eesmärgi tõhus täitmine sõltub otsuste ja programmide rakendamisel nii teadusekspertide kui ka territooriumide haldamise eest vastutavate isikute pädevusest;

| 34. | leiab, et Natura 2000 alad aitavad bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutlikule säilitamisele täiel määral kaasa vaid siis, kui rakendatakse varade asjakohast haldamist, kuhu on kaasatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning loodusvarade ja eramaa omanikud; asjaolu, et tõenäoliselt on ebasoodsas seisukorras pooled üleeuroopalist huvi pakkuvatest liikidest ja üle kolmveerandi üleeuroopalist huvi pakkuvatest elupaikadest, tõendab, et kõnealuste paikade sihtotstarbelise haldamise korraldamine on hädavajalik; |
| --- | --- |

34.

leiab, et Natura 2000 alad aitavad bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutlikule säilitamisele täiel määral kaasa vaid siis, kui rakendatakse varade asjakohast haldamist, kuhu on kaasatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning loodusvarade ja eramaa omanikud; asjaolu, et tõenäoliselt on ebasoodsas seisukorras pooled üleeuroopalist huvi pakkuvatest liikidest ja üle kolmveerandi üleeuroopalist huvi pakkuvatest elupaikadest, tõendab, et kõnealuste paikade sihtotstarbelise haldamise korraldamine on hädavajalik;

| 35. | on seisukohal, et Natura 2000 võrgustik ja kõik põlislooduse alad tuleb liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rakendatud bioloogilise mitmekesisuse ruumilise säilitamise strateegiatesse täieulatuslikult kaasata; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et Natura 2000 võrgustik ja kõik põlislooduse alad tuleb liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rakendatud bioloogilise mitmekesisuse ruumilise säilitamise strateegiatesse täieulatuslikult kaasata;

| 36. | kutsub üles kiiresti looma ökoloogilise raamistiku, tõelise loodusliku infrastruktuuri, mis tagaks funktsionaalsed ühendused Natura 2000 alade ja põlisloodusalade vahel, aga ka linnapiirkondades ja põllumajanduslikes äärelinnades, kaasates erinevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsusüksused, sh piirkonnad. Alade killustamise vältimiseks peaksid kõnealust ökoloogilist infrastruktuuri järgima olemasolevad ja tulevased lineaarsed ümberkorraldused (maanteed, raudteed...) ja see infrastruktuur tuleks lisada uude ühisesse põllumajanduspoliitikasse; |
| --- | --- |

36.

kutsub üles kiiresti looma ökoloogilise raamistiku, tõelise loodusliku infrastruktuuri, mis tagaks funktsionaalsed ühendused Natura 2000 alade ja põlisloodusalade vahel, aga ka linnapiirkondades ja põllumajanduslikes äärelinnades, kaasates erinevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsusüksused, sh piirkonnad. Alade killustamise vältimiseks peaksid kõnealust ökoloogilist infrastruktuuri järgima olemasolevad ja tulevased lineaarsed ümberkorraldused (maanteed, raudteed...) ja see infrastruktuur tuleks lisada uude ühisesse põllumajanduspoliitikasse;

| 37. | märgib, et Natura 2000 alade bioloogiline mitmekesisus on selle funktsionaalsetest eriomadustest tingitult väga suure ümbritsevatelt aladelt pärit surve all ning leiab, et Natura 2000 aladega piirnevate alade haldamine ja kasutamine peab toimuma viisil, mis aitab jätkusuutlikult kaasa bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste säilimisele alade sees; |
| --- | --- |

37.

märgib, et Natura 2000 alade bioloogiline mitmekesisus on selle funktsionaalsetest eriomadustest tingitult väga suure ümbritsevatelt aladelt pärit surve all ning leiab, et Natura 2000 aladega piirnevate alade haldamine ja kasutamine peab toimuma viisil, mis aitab jätkusuutlikult kaasa bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste säilimisele alade sees;

| 38. | rõhutab vajadust vaadata põhjalikult läbi ühine kalanduspoliitika ja ühine põllumajanduspoliitika ning neid tõhustada, ja kujundada samas metsanduspoliitika, millesse lisatakse täies ulatuses bioloogilise mitmekesisuse nõuded ja toetuste keskkonnakaitsenõuete täitmisest sõltumise põhimõte; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust vaadata põhjalikult läbi ühine kalanduspoliitika ja ühine põllumajanduspoliitika ning neid tõhustada, ja kujundada samas metsanduspoliitika, millesse lisatakse täies ulatuses bioloogilise mitmekesisuse nõuded ja toetuste keskkonnakaitsenõuete täitmisest sõltumise põhimõte;

| 39. | kutsub üles lisama saastuse vältimist ja kontrolli käsitleva direktiivi 2008/1/EÜ lisasse I mage- ja merevee vesiviljeluse, eriti intensiivse vesiviljeluse; |
| --- | --- |

39.

kutsub üles lisama saastuse vältimist ja kontrolli käsitleva direktiivi 2008/1/EÜ lisasse I mage- ja merevee vesiviljeluse, eriti intensiivse vesiviljeluse;

| 40. | teeb ettepaneku vaadata läbi geograafilise päritolu tähised – asjaomastesse kultuuritavadesse tuleb lisada bioloogilise mitmekesisuse ja selle omavaheliste sidemete dünaamika kriteeriumid; |
| --- | --- |

40.

teeb ettepaneku vaadata läbi geograafilise päritolu tähised – asjaomastesse kultuuritavadesse tuleb lisada bioloogilise mitmekesisuse ja selle omavaheliste sidemete dünaamika kriteeriumid;

| 41. | tervitab ministrite nõukogu 2. märtsi 2009 otsust ettevaatuspõhimõtte kohaldamise kohta geneetiliselt muundatud taimekultuuride puhul (4. veebruaril 2005 allkirjastatud Firenze harta) ning soovib selle kõige rangemat kohaldamist võimalikult suure läbipaistvusega vastavalt Århusi konventsioonile (allkirjastati 25. juunil 1998); |
| --- | --- |

41.

tervitab ministrite nõukogu 2. märtsi 2009 otsust ettevaatuspõhimõtte kohaldamise kohta geneetiliselt muundatud taimekultuuride puhul (4. veebruaril 2005 allkirjastatud Firenze harta) ning soovib selle kõige rangemat kohaldamist võimalikult suure läbipaistvusega vastavalt Århusi konventsioonile (allkirjastati 25. juunil 1998);

| 42. | väljendab muret energiakultuuride tõenäoliste tagajärgede pärast, sest agrokütused vajavad suurt kasvupinda ning see ergutab tootmisest kõrvaldatud maid ja põlisloodusalasid ümber kujundama (nt 2008. aasta sügisest kaotati maa tootmisest kõrvalejätmise kohustus), mis aitab kaasa Lõuna-Vahemere riikide metsade raadamisele. Komitee teeb komisjonile ettepaneku hinnata agrokütuste mõju bioloogilisele mitmekesisusele, keskkonnale ja ökosüsteemidele; |
| --- | --- |

42.

väljendab muret energiakultuuride tõenäoliste tagajärgede pärast, sest agrokütused vajavad suurt kasvupinda ning see ergutab tootmisest kõrvaldatud maid ja põlisloodusalasid ümber kujundama (nt 2008. aasta sügisest kaotati maa tootmisest kõrvalejätmise kohustus), mis aitab kaasa Lõuna-Vahemere riikide metsade raadamisele. Komitee teeb komisjonile ettepaneku hinnata agrokütuste mõju bioloogilisele mitmekesisusele, keskkonnale ja ökosüsteemidele;

| 43. | märgib, et liigid, ökosüsteemid ja nendega seotud ainevood ületavad haldusüksuste, eelkõige riikide piire ning märgib, et on olemas Natura 2000 alad, mille riigipiir läbi lõikab; teeb seetõttu ettepaneku luua Euroopa tasandil piiriülene staatus või ruumitähistus (Natura 2000, piiriülene looduskaitseala või piirkondlik piiriülene looduspark), et tagada bioloogilise mitmekesisuse ja asjaomaste ökosüsteemide sidus kaitse; |
| --- | --- |

43.

märgib, et liigid, ökosüsteemid ja nendega seotud ainevood ületavad haldusüksuste, eelkõige riikide piire ning märgib, et on olemas Natura 2000 alad, mille riigipiir läbi lõikab; teeb seetõttu ettepaneku luua Euroopa tasandil piiriülene staatus või ruumitähistus (Natura 2000, piiriülene looduskaitseala või piirkondlik piiriülene looduspark), et tagada bioloogilise mitmekesisuse ja asjaomaste ökosüsteemide sidus kaitse;

| 44. | leiab, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamise strateegiat saadab edu vaid siis, kui üldsus selle omaks võtab, alates lihtkodanikest kuni majandusjuhtideni ja territooriumide haldamise eest vastutavate isikuteni. Selleks tuleb pakkuda kvaliteetset teavituskampaaniat ja koolitust, kasutades kõige nüüdisaegsemaid teabevahetusvahendeid (internet), kuid ka koolide õppeprogramme; kõnealusel eesmärgil tuleb ergutada ja abistada inimestele kõige lähemal seisvaid kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, eriti piirkondi; |
| --- | --- |

44.

leiab, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamise strateegiat saadab edu vaid siis, kui üldsus selle omaks võtab, alates lihtkodanikest kuni majandusjuhtideni ja territooriumide haldamise eest vastutavate isikuteni. Selleks tuleb pakkuda kvaliteetset teavituskampaaniat ja koolitust, kasutades kõige nüüdisaegsemaid teabevahetusvahendeid (internet), kuid ka koolide õppeprogramme; kõnealusel eesmärgil tuleb ergutada ja abistada inimestele kõige lähemal seisvaid kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, eriti piirkondi;

| 45. | teeb ettepaneku tunnustada tutvustamise kaudu parimaid tavasid, millega edendatakse bioloogilist mitmekesisust ja selle omavahelisi dünaamilisi seoseid; |
| --- | --- |

45.

teeb ettepaneku tunnustada tutvustamise kaudu parimaid tavasid, millega edendatakse bioloogilist mitmekesisust ja selle omavahelisi dünaamilisi seoseid;

Sissetungivate liikide erijuhtum

| 46. | tervitab asjaolu, et komisjon pöörab suurt tähelepanu sissetungivateks muutunud võõrliikide probleemile, kuna kõnealused liigid on tõsiseks ohuks kohalikule bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

46.

tervitab asjaolu, et komisjon pöörab suurt tähelepanu sissetungivateks muutunud võõrliikide probleemile, kuna kõnealused liigid on tõsiseks ohuks kohalikule bioloogilisele mitmekesisusele;

| 47. | kordab uuesti oma soovitust sissetungivate võõrliikide käsitlemise hädavajalikkuse kohta (CdR 159/2006 fin), võttes kasutusele otsusekindla ja selge strateegia, millesse kaasatakse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; leiab, et hädavajalik on võtta vastu sihtotstarbeline direktiiv; |
| --- | --- |

47.

kordab uuesti oma soovitust sissetungivate võõrliikide käsitlemise hädavajalikkuse kohta (CdR 159/2006 fin), võttes kasutusele otsusekindla ja selge strateegia, millesse kaasatakse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; leiab, et hädavajalik on võtta vastu sihtotstarbeline direktiiv;

| 48. | märgib, et sissetungivate liikide vastu võitlemise strateegia saab olla tõhus ainult Euroopa tasandil. See tähendab iga liikmesriigi järjekindlat ja jõulist osalemist, eelkõige õigusaktide koostamises ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist võitlusmeetmete osas; leiab, et sissetungivate liikide järelevalve-, vältimis- ja kõrvaldamismeetmed on kõige tõhusamad just piirkondlikul tasandi; |
| --- | --- |

48.

märgib, et sissetungivate liikide vastu võitlemise strateegia saab olla tõhus ainult Euroopa tasandil. See tähendab iga liikmesriigi järjekindlat ja jõulist osalemist, eelkõige õigusaktide koostamises ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist võitlusmeetmete osas; leiab, et sissetungivate liikide järelevalve-, vältimis- ja kõrvaldamismeetmed on kõige tõhusamad just piirkondlikul tasandi;

| 49. | märgib, et puuduvad kohandatud õigusaktide sätted Euroopa tasandil, mis oleks asjakohane tasand võõrpäritolu taime- ja loomaliikide sissetoomise ohjamiseks, hoolimata muudes valdkondades olemasolevatest konkreetsetest õigusaktidest; |
| --- | --- |

49.

märgib, et puuduvad kohandatud õigusaktide sätted Euroopa tasandil, mis oleks asjakohane tasand võõrpäritolu taime- ja loomaliikide sissetoomise ohjamiseks, hoolimata muudes valdkondades olemasolevatest konkreetsetest õigusaktidest;

| 50. | väljendab kahetsust asjaolu üle, et liikmesriikide ebaühtlased sätted ja meetmed halvavad sissetungivate võõrliikide vastu võitlemise strateegiaid; kutsub liikmesriike üles võtma vastu sätteid, mis moodustaksid sidusa terviku; |
| --- | --- |

50.

väljendab kahetsust asjaolu üle, et liikmesriikide ebaühtlased sätted ja meetmed halvavad sissetungivate võõrliikide vastu võitlemise strateegiaid; kutsub liikmesriike üles võtma vastu sätteid, mis moodustaksid sidusa terviku;

| 51. | peab vajalikuks kehtestada kiiresti ranged kontrollimeetmed Euroopa territooriumile võõraste liikide importimisele, vähemalt tahtlikule importimisele, kuid juhib tähelepanu sellega seonduvate otsuste põhjendustele või alustele ning soovitab võimalikult suurt eetikast lähtuvat hoolikust; |
| --- | --- |

51.

peab vajalikuks kehtestada kiiresti ranged kontrollimeetmed Euroopa territooriumile võõraste liikide importimisele, vähemalt tahtlikule importimisele, kuid juhib tähelepanu sellega seonduvate otsuste põhjendustele või alustele ning soovitab võimalikult suurt eetikast lähtuvat hoolikust;

EL ja bioloogiline mitmekesisus maailmas

| 52. | tunnustab Euroopa Liidu erilist vastutust maailma bioloogilise mitmekesisuse eest, mis on tingitud nii Euroopa ajaloost kui ka kaubandussuhetest, ning seetõttu peab Euroopa eeskuju näitama; |
| --- | --- |

52.

tunnustab Euroopa Liidu erilist vastutust maailma bioloogilise mitmekesisuse eest, mis on tingitud nii Euroopa ajaloost kui ka kaubandussuhetest, ning seetõttu peab Euroopa eeskuju näitama;

| 53. | juhib tähelepanu turgude avanemisega kaasnevatele looduslike või geneetiliselt muundatud, potentsiaalselt sissetungivate liikide leviku riskidele; kutsub seetõttu üles lisama bioloogilise mitmekesisuse säilitamise nõude kõikidesse rahvusvahelistesse kaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

53.

juhib tähelepanu turgude avanemisega kaasnevatele looduslike või geneetiliselt muundatud, potentsiaalselt sissetungivate liikide leviku riskidele; kutsub seetõttu üles lisama bioloogilise mitmekesisuse säilitamise nõude kõikidesse rahvusvahelistesse kaubanduslepingutesse;

| 54. | kutsub liikmesriike üles võtma täit vastutust oma Euroopa piiridest väljaspool asuvate maa- ja merepiirkondade eest, eriti nende eest, olgugi kaugeis sektorites, mis on eriti rikkad elusliikide poolest ja ainulaadsete ökosüsteemidega; |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmesriike üles võtma täit vastutust oma Euroopa piiridest väljaspool asuvate maa- ja merepiirkondade eest, eriti nende eest, olgugi kaugeis sektorites, mis on eriti rikkad elusliikide poolest ja ainulaadsete ökosüsteemidega;

| 55. | kutsub üles toetama piirkondade vahel rahvusvahelist koostööd, mille eesmärk on toetada majanduslikke ja pedagoogilisi meetmeid, mis soosivad bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutlikku säilitamist ning mille puhul piirkond on edendajaks ja ühtlasi meetmete täitmise toetajaks; |
| --- | --- |

55.

kutsub üles toetama piirkondade vahel rahvusvahelist koostööd, mille eesmärk on toetada majanduslikke ja pedagoogilisi meetmeid, mis soosivad bioloogilise mitmekesisuse jätkusuutlikku säilitamist ning mille puhul piirkond on edendajaks ja ühtlasi meetmete täitmise toetajaks;

| 56. | rõhutab, kui tähtis on luua bioloogilise mitmekesisuse alane rahvusvaheline ekspertide paneel selliste olemasolevate ühenduste eeskujul nagu Euroopa looduskaitse teemakeskus, rahvusvaheline looduse ja loodusvarade kaitse ühing (IUCN) või valitsustevaheline bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste platvorm (IPBES) (loomisel); |
| --- | --- |

56.

rõhutab, kui tähtis on luua bioloogilise mitmekesisuse alane rahvusvaheline ekspertide paneel selliste olemasolevate ühenduste eeskujul nagu Euroopa looduskaitse teemakeskus, rahvusvaheline looduse ja loodusvarade kaitse ühing (IUCN) või valitsustevaheline bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste platvorm (IPBES) (loomisel);

Bioloogiline mitmekesisus ja kliimamuutus

| 57. | märgib kliimatingimuste otsustavat mõju liikidele ja ökosüsteemidele ning seega ka bioloogilisele mitmekesisusele, mille tõttu tuleks nt ökoloogiliselt ebastabiilsete süsteemide puhul eelistada süsteemset lähenemist liikidest lähtuvale lähenemisele. Looduskeskkonda investeerimine võib viia nt uute ökosüsteemide tekkeni; |
| --- | --- |

57.

märgib kliimatingimuste otsustavat mõju liikidele ja ökosüsteemidele ning seega ka bioloogilisele mitmekesisusele, mille tõttu tuleks nt ökoloogiliselt ebastabiilsete süsteemide puhul eelistada süsteemset lähenemist liikidest lähtuvale lähenemisele. Looduskeskkonda investeerimine võib viia nt uute ökosüsteemide tekkeni;

| 58. | kutsub üles toimima nii, et kasvuhoonegaaside heitmete vastu võitlemise meetmed ei avaldaks kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

58.

kutsub üles toimima nii, et kasvuhoonegaaside heitmete vastu võitlemise meetmed ei avaldaks kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele;

| 59. | peab vajalikuks lähendada (eelkõige toiduainete) tootmiskohti nende tarbimiskohtadele, et ühelt poolt vähendada pikamaatranspordiga seonduvaid energiakulusid ja teiselt poolt suurendada riikide toiduainetega omavarustatust ja sõltumatust; |
| --- | --- |

59.

peab vajalikuks lähendada (eelkõige toiduainete) tootmiskohti nende tarbimiskohtadele, et ühelt poolt vähendada pikamaatranspordiga seonduvaid energiakulusid ja teiselt poolt suurendada riikide toiduainetega omavarustatust ja sõltumatust;

| 60. | märkides ära liikide osaluse planeedi kasvuhoonegaaside, eriti CO2 voogude tekitamises, kutsub üles võtma arvesse bioloogilise mitmekesisuse säilitamise programmides kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise eesmärki, näiteks O2 suurendavate ja CO2 vähendavate elupaigatüüpide, nagu metsaelupaikade ja niiskete alade (sood, turbarabad ...) säilitamise kaudu; |
| --- | --- |

60.

märkides ära liikide osaluse planeedi kasvuhoonegaaside, eriti CO2 voogude tekitamises, kutsub üles võtma arvesse bioloogilise mitmekesisuse säilitamise programmides kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise eesmärki, näiteks O2 suurendavate ja CO2 vähendavate elupaigatüüpide, nagu metsaelupaikade ja niiskete alade (sood, turbarabad ...) säilitamise kaudu;

| 61. | märgib ära taastekkinud huvi metsa kui taastuva energiaallika vastu ja rõhutab vajadust hoiduda uutest majandamisviisidest (ühe liigi põhine majandamine, lühikesed ekspluateerimistsüklid, ...), mis ei soosi bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

61.

märgib ära taastekkinud huvi metsa kui taastuva energiaallika vastu ja rõhutab vajadust hoiduda uutest majandamisviisidest (ühe liigi põhine majandamine, lühikesed ekspluateerimistsüklid, ...), mis ei soosi bioloogilist mitmekesisust;

| 62. | nõuab tungivalt, et praeguste investeeringute ja tegevuste puhul, mille abil toodetakse energiat taastuvatest allikatest ning mis muudavad elupaiku ja millel on ebasoodne mõju bioloogilisele mitmekesisusele (eriti mikrotootmisüksused ja hüdroelektrijaamad), järgitaks loodusressursside kasutamisel põhinõudeid, mis tagavad jõekeskkonna võimaliku bioloogilise mitmekesisuse eluvõime ja säilimise. Juhul, kui bioloogilise mitmekesisuse säilitamise tõttu on tegevuse tasuvus väiksem, ei saa see mitte mingil juhul anda õigust hüvitisena makstavale avaliku sektori abile, kuna tegemist on siduva kohustuse täitmisega. Samas tuleb kindlasti tagada vooluveekogudest ja lammidest koosneva ökoloogilise koridori säilimine, et vältida populatsioonide isoleerimist; |
| --- | --- |

62.

nõuab tungivalt, et praeguste investeeringute ja tegevuste puhul, mille abil toodetakse energiat taastuvatest allikatest ning mis muudavad elupaiku ja millel on ebasoodne mõju bioloogilisele mitmekesisusele (eriti mikrotootmisüksused ja hüdroelektrijaamad), järgitaks loodusressursside kasutamisel põhinõudeid, mis tagavad jõekeskkonna võimaliku bioloogilise mitmekesisuse eluvõime ja säilimise. Juhul, kui bioloogilise mitmekesisuse säilitamise tõttu on tegevuse tasuvus väiksem, ei saa see mitte mingil juhul anda õigust hüvitisena makstavale avaliku sektori abile, kuna tegemist on siduva kohustuse täitmisega. Samas tuleb kindlasti tagada vooluveekogudest ja lammidest koosneva ökoloogilise koridori säilimine, et vältida populatsioonide isoleerimist;

Alusteadmised

| 63. | rõhutab vajadust omada usaldusväärseid teadmisi bioloogilise mitmekesisuse, selle seisundi ja ökosüsteemide toimimise kohta ning nende teadmiste võimalikult ulatuslikku kättesaadavaks tegemist; |
| --- | --- |

63.

rõhutab vajadust omada usaldusväärseid teadmisi bioloogilise mitmekesisuse, selle seisundi ja ökosüsteemide toimimise kohta ning nende teadmiste võimalikult ulatuslikku kättesaadavaks tegemist;

| 64. | rõhutab teadusuuringute tähtsust loodusteaduste ja ökoloogia valdkonnas. Kõnealusel eesmärgil tuleb luua tervikuna kaitstud põlisloodusalade võrgustik, et moodustada vaatluskeskus looduslike dünaamikate jälgimiseks, eriti kliimamuutuse tingimustes; |
| --- | --- |

64.

rõhutab teadusuuringute tähtsust loodusteaduste ja ökoloogia valdkonnas. Kõnealusel eesmärgil tuleb luua tervikuna kaitstud põlisloodusalade võrgustik, et moodustada vaatluskeskus looduslike dünaamikate jälgimiseks, eriti kliimamuutuse tingimustes;

| 65. | teeb ettepaneku arendada teadusuuringuid, mille eesmärk oleks mõõta ja analüüsida paremini bioloogilise mitmekesisuse ja sellega kaasnevate ökosüsteemide teenuste tegelikku väärtust (nii kultuurilist kui majanduslikku). Kõnealused teadusuuringud peaksid süsteemse lähenemisviisi huvides ühendama mitmete valdkondade uurimisrühmi, et saavutada üldine nägemus, kus võetaks arvesse nii looduslikke kui ka kultuurilisi elemente; |
| --- | --- |

65.

teeb ettepaneku arendada teadusuuringuid, mille eesmärk oleks mõõta ja analüüsida paremini bioloogilise mitmekesisuse ja sellega kaasnevate ökosüsteemide teenuste tegelikku väärtust (nii kultuurilist kui majanduslikku). Kõnealused teadusuuringud peaksid süsteemse lähenemisviisi huvides ühendama mitmete valdkondade uurimisrühmi, et saavutada üldine nägemus, kus võetaks arvesse nii looduslikke kui ka kultuurilisi elemente;

| 66. | rõhutab vajadust riigi ja piirkonna tasandil märgata ja kindlaks teha bioloogilise mitmekesisuse hävimise ning sellega seonduvate ökosüsteemide teenuste vähenemise peamised põhjused, et töötada välja ja rakendada tõhusaid säilitamisstrateegiaid; |
| --- | --- |

66.

rõhutab vajadust riigi ja piirkonna tasandil märgata ja kindlaks teha bioloogilise mitmekesisuse hävimise ning sellega seonduvate ökosüsteemide teenuste vähenemise peamised põhjused, et töötada välja ja rakendada tõhusaid säilitamisstrateegiaid;

| 67. | rõhutab vajadust töötada välja Euroopa tasandil asjakohaste näitajate kogum või seda täiendada (nt SEBI-2010 näitajad), et teostada operatiivset järelevalvet bioloogilise mitmekesisuse arengu, seisundi ja ökosüsteemide toimimise üle; |
| --- | --- |

67.

rõhutab vajadust töötada välja Euroopa tasandil asjakohaste näitajate kogum või seda täiendada (nt SEBI-2010 näitajad), et teostada operatiivset järelevalvet bioloogilise mitmekesisuse arengu, seisundi ja ökosüsteemide toimimise üle;

| 68. | kutsub liikmesriike üles taastama ja täiendama kõrgharidust loodusteaduste (eriti in situ) ning liikide ja ökosüsteemide kindlakstegemise valdkonnas; |
| --- | --- |

68.

kutsub liikmesriike üles taastama ja täiendama kõrgharidust loodusteaduste (eriti in situ) ning liikide ja ökosüsteemide kindlakstegemise valdkonnas;

| 69. | kutsub liikmesriike üles lisama tehnilise kõrghariduse ja kutseõppe kursustesse loenguid bioloogilise mitmekesisuse kohta (ruumiline planeerimine, põllumajandus, infrastruktuuride ehitamine, majandus, linnaplaneerimine jne); |
| --- | --- |

69.

kutsub liikmesriike üles lisama tehnilise kõrghariduse ja kutseõppe kursustesse loenguid bioloogilise mitmekesisuse kohta (ruumiline planeerimine, põllumajandus, infrastruktuuride ehitamine, majandus, linnaplaneerimine jne);

Ulatuslikud toetusmeetmed

| 70. | rõhutab vältimatut vajadust anda riikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vajalikud inim-, tehnilised ja rahalised ressursid jätkusuutlike programmide toetamiseks tunduvalt pikema aja vältel kui 2010. aastani, et tagada pikaajaline bioloogilise mitmekesisuse kaitse; |
| --- | --- |

70.

rõhutab vältimatut vajadust anda riikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vajalikud inim-, tehnilised ja rahalised ressursid jätkusuutlike programmide toetamiseks tunduvalt pikema aja vältel kui 2010. aastani, et tagada pikaajaline bioloogilise mitmekesisuse kaitse;

| 71. | nõuab vastavate eelarvevahendite suurendamist ja heakskiidumenetluste lihtsustamist, vähendamata samas bioloogilise mitmekesisuse tulu, eriti seoses LIFE+ga, aga ka Euroopa Regionaalarengu Fondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Kalandusfondi vahendite paremat kasutamist bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks; |
| --- | --- |

71.

nõuab vastavate eelarvevahendite suurendamist ja heakskiidumenetluste lihtsustamist, vähendamata samas bioloogilise mitmekesisuse tulu, eriti seoses LIFE+ga, aga ka Euroopa Regionaalarengu Fondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Kalandusfondi vahendite paremat kasutamist bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks;

| 72. | soovib rahaliste toetuste eraldamisel keskkonnakaitse nõuetele vastamise ranget kohaldamist, toetudes selgete ja usaldusväärsete näitajatega (SEBI-2010 näitajad) kriteeriumidele; |
| --- | --- |

72.

soovib rahaliste toetuste eraldamisel keskkonnakaitse nõuetele vastamise ranget kohaldamist, toetudes selgete ja usaldusväärsete näitajatega (SEBI-2010 näitajad) kriteeriumidele;

| 73. | rõhutab haldus- ja logistikaüksuste tiheda koostöö vajadust projekti väljatöötamisest alates, et tagada süsteemne lähenemisviis (st omavahel dünaamilistes seostes olevate eri elementide loogiliselt sidus tervik), olgu siis tegemist komisjoni, liikmesriikide või kohalike ja piirkondlike üksustega; |
| --- | --- |

73.

rõhutab haldus- ja logistikaüksuste tiheda koostöö vajadust projekti väljatöötamisest alates, et tagada süsteemne lähenemisviis (st omavahel dünaamilistes seostes olevate eri elementide loogiliselt sidus tervik), olgu siis tegemist komisjoni, liikmesriikide või kohalike ja piirkondlike üksustega;

| 74. | rõhutab vajadust viia läbi teadusuuringute programme, eriti loodusteaduste ja ökoloogia valdkonnas, et saada hädavajalikke teadmisi bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamiseks ning rõhutab, kui tähtis on tegeleda pädevuste loomise ja teaduskarjääri arendamise programmidega (nt Euroopa stipendiumite kaudu) bioloogilise mitmekülgsusega seotud teemadel nii loodus- kui ka sotsiaalteadustes; |
| --- | --- |

74.

rõhutab vajadust viia läbi teadusuuringute programme, eriti loodusteaduste ja ökoloogia valdkonnas, et saada hädavajalikke teadmisi bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamiseks ning rõhutab, kui tähtis on tegeleda pädevuste loomise ja teaduskarjääri arendamise programmidega (nt Euroopa stipendiumite kaudu) bioloogilise mitmekülgsusega seotud teemadel nii loodus- kui ka sotsiaalteadustes;

| 75. | rõhutab eelkõige õpilastele, üliõpilastele ja üldiselt noorsoole suunatud pedagoogiliste meetmete olulisust, mille eesmärk on populariseerimine, st kõigi sotsiaalsete rühmade kaasamine ja bioloogilise mitmekesisuse probleemide käsitlemine. Kõnealused meetmed peaksid toetuma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kodanikulähedusele; |
| --- | --- |

75.

rõhutab eelkõige õpilastele, üliõpilastele ja üldiselt noorsoole suunatud pedagoogiliste meetmete olulisust, mille eesmärk on populariseerimine, st kõigi sotsiaalsete rühmade kaasamine ja bioloogilise mitmekesisuse probleemide käsitlemine. Kõnealused meetmed peaksid toetuma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kodanikulähedusele;

Järelevalve

| 76. | tuletab meelde, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamise poliitika konkreetseid tulemusi näeb pikas perspektiivis, palju hiljem kui 2010. või isegi 2020. aastal. Seetõttu saab kahe aasta pärast hinnata vaid meetmete rakendamise tõhusust; |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde, et bioloogilise mitmekesisuse säilitamise poliitika konkreetseid tulemusi näeb pikas perspektiivis, palju hiljem kui 2010. või isegi 2020. aastal. Seetõttu saab kahe aasta pärast hinnata vaid meetmete rakendamise tõhusust;

| 77. | tuletab meelde, et bioloogilise mitmekesisuse hindamisel ei saa aluseks võtta ainult elusliikide arvu, vaid täies ulatuses tuleb arvesse võtta ka nende omavahelisi seoseid, ökosüsteemide keerukust ja toimimist; |
| --- | --- |

77.

tuletab meelde, et bioloogilise mitmekesisuse hindamisel ei saa aluseks võtta ainult elusliikide arvu, vaid täies ulatuses tuleb arvesse võtta ka nende omavahelisi seoseid, ökosüsteemide keerukust ja toimimist;

| 78. | kutsub keskkonnaorganisatsioone üles väärtustama oma teadmisi bioloogilise mitmekesisuse järelevalve ja mitmekesisuses täheldatud muutustest teavitamise protsessi raames ning andma sellest aru kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

78.

kutsub keskkonnaorganisatsioone üles väärtustama oma teadmisi bioloogilise mitmekesisuse järelevalve ja mitmekesisuses täheldatud muutustest teavitamise protsessi raames ning andma sellest aru kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 79. | kutsub looma praeguse vahehindamise jätkumeetmena olulise „bioloogilise mitmekesisuse vaatluskeskuse” (mis võiks olla Euroopa looduse teemakeskuse osa). Soovitav oleks, et keskus saaks teavet riikide, piirkondade ja teiste madalamate haldustasandite keskustelt. |
| --- | --- |

79.

kutsub looma praeguse vahehindamise jätkumeetmena olulise „bioloogilise mitmekesisuse vaatluskeskuse” (mis võiks olla Euroopa looduse teemakeskuse osa). Soovitav oleks, et keskus saaks teavet riikide, piirkondade ja teiste madalamate haldustasandite keskustelt.

Brüssel, 18. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/54

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Biojäätmete käitlus Euroopa Liidus”

(2009/C 211/07)

REGIOONIDE KOMITEE:

| — | toetab seda, et biojäätmete käitlemist puudutavad meetmed ja piirangud määratletaks liikmesriigi tasandil. Pädevatel asutustel, milleks on paljudes liikmesriikides kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, peaksid olema vabad käed biojäätmete käitlemise meetodite valikul. Need peaksid olema kohalikele oludele sobivad, keskkonnasäästlikud ja tõhusad; |
| --- | --- |

—

toetab seda, et biojäätmete käitlemist puudutavad meetmed ja piirangud määratletaks liikmesriigi tasandil. Pädevatel asutustel, milleks on paljudes liikmesriikides kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, peaksid olema vabad käed biojäätmete käitlemise meetodite valikul. Need peaksid olema kohalikele oludele sobivad, keskkonnasäästlikud ja tõhusad;

| — | on seisukohal, et üldine eesmärk on biojäätmete vältimine. Komitee pooldab teavituskampaaniaid selle nimel et, visataks minema vähem toiduaineid, toetataks tulevikku suunatud linnaplaneerimist, arendataks nn nutikat aiandust ja kompostimist eramajapidamistes ning samuti teadvustataks riigihangete kui olulise vahendi tähtsust antud vallas; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et üldine eesmärk on biojäätmete vältimine. Komitee pooldab teavituskampaaniaid selle nimel et, visataks minema vähem toiduaineid, toetataks tulevikku suunatud linnaplaneerimist, arendataks nn nutikat aiandust ja kompostimist eramajapidamistes ning samuti teadvustataks riigihangete kui olulise vahendi tähtsust antud vallas;

| — | usub, et riiklikul tasandil kehtestatud meetmed prügilatesse ladestavate biojäätmete koguste piiramiseks, mis võivad olla rangemad ELi sätestatud piirangutest koos investeeringutega infrastruktuuri peaksid kiirendama üleminekut prügilatesse ladestamiselt teistele, säästvamatele biojäätmete töötlemise viisidele; |
| --- | --- |

—

usub, et riiklikul tasandil kehtestatud meetmed prügilatesse ladestavate biojäätmete koguste piiramiseks, mis võivad olla rangemad ELi sätestatud piirangutest koos investeeringutega infrastruktuuri peaksid kiirendama üleminekut prügilatesse ladestamiselt teistele, säästvamatele biojäätmete töötlemise viisidele;

| — | kutsub biojäätmete kvaliteedi tagamiseks üles muu hulgas koguma biojäätmeid liigiti, liigiti kogumise vormid tuleks siiski kindlaks määrata lähtuvalt olemasolevatest kohalikest oludest. Biojäätmete kogumine tuleks liikmesriikides sisse viia kui biojäätmete käitlemise arengu üks paljudest võimalustest; |
| --- | --- |

—

kutsub biojäätmete kvaliteedi tagamiseks üles muu hulgas koguma biojäätmeid liigiti, liigiti kogumise vormid tuleks siiski kindlaks määrata lähtuvalt olemasolevatest kohalikest oludest. Biojäätmete kogumine tuleks liikmesriikides sisse viia kui biojäätmete käitlemise arengu üks paljudest võimalustest;

| — | usub, et jäätmete liigiti kogumise ja taaskasutamise vorm ja eesmärgid tuleb sätestada Euroopa Liidu tasandil. Samas peab igal liikmesriigil olema võimalus seada kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest oludest ja vajadustest lähtuvalt oma eesmärgid. Euroopa Liidu tasandil seatud muud kui õigustloovad eesmärgid peaksid olema progressiivsed, kuna väetiste tootmise eelduseks on kindel kvaliteet biojäätmete töötlemisel. Keskkonnale ja inimeste tervisele ohtlike ainete puhul tuleb biojäätmetest toodetud kompostile ja kompostilaadsele toodangule kehtestada kogu Euroopa Liidus ühtsed kvaliteedistandardid. |
| --- | --- |

—

usub, et jäätmete liigiti kogumise ja taaskasutamise vorm ja eesmärgid tuleb sätestada Euroopa Liidu tasandil. Samas peab igal liikmesriigil olema võimalus seada kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest oludest ja vajadustest lähtuvalt oma eesmärgid. Euroopa Liidu tasandil seatud muud kui õigustloovad eesmärgid peaksid olema progressiivsed, kuna väetiste tootmise eelduseks on kindel kvaliteet biojäätmete töötlemisel. Keskkonnale ja inimeste tervisele ohtlike ainete puhul tuleb biojäätmetest toodetud kompostile ja kompostilaadsele toodangule kehtestada kogu Euroopa Liidus ühtsed kvaliteedistandardid.

| Raportöör | : | Mona-Lisa Norrman (SE/PES), Jämtlandi lääni landstingi maavolikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Mona-Lisa Norrman (SE/PES), Jämtlandi lääni landstingi maavolikogu liige

Viitedokument

Roheline raamat „Biojäätmete käitlus Euroopa Liidus”

KOM(2008) 811 lõplik

I.   REGIOONIDE KOMITEE POLIITILISED SOOVITUSED

ÜLDIST

Regioonide Komitee

| 1. | tervitab rohelist raamatut ja selle peamist eesmärki – kaotada Euroopa Liidus seos majanduskasvu ja suurenevate jäätmehulkade vahel. See on ka Euroopa Liidu säästva arengu strateegia oluline eesmärk, mis peaks aitama ühendada kõrged keskkonnastandardid ja sotsiaalse ühtekuuluvuse säästva ja dünaamilise majandusega; |
| --- | --- |

1.

tervitab rohelist raamatut ja selle peamist eesmärki – kaotada Euroopa Liidus seos majanduskasvu ja suurenevate jäätmehulkade vahel. See on ka Euroopa Liidu säästva arengu strateegia oluline eesmärk, mis peaks aitama ühendada kõrged keskkonnastandardid ja sotsiaalse ühtekuuluvuse säästva ja dünaamilise majandusega;

| 2. | nendib, et jäätmeteke ja jäätmekäitlus nii Euroopa Liidus kui ka maailmas kujutavad endast probleemi keskkonnale ja tervisele ning sellel on üldjuhul otsene mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele nii korraldaja kui vastutaja osas. Lisaks tõdeb komitee, et kõik jäätmekäitluse osapooled kannavad vastutust keskkonna ja inimtervise kõrge kaitsetaseme kindlustamise eest. Jäätmekäitlust tuleks seega vaadelda kui üldist majandushuvi pakkuvat teenust EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 mõistes; |
| --- | --- |

2.

nendib, et jäätmeteke ja jäätmekäitlus nii Euroopa Liidus kui ka maailmas kujutavad endast probleemi keskkonnale ja tervisele ning sellel on üldjuhul otsene mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele nii korraldaja kui vastutaja osas. Lisaks tõdeb komitee, et kõik jäätmekäitluse osapooled kannavad vastutust keskkonna ja inimtervise kõrge kaitsetaseme kindlustamise eest. Jäätmekäitlust tuleks seega vaadelda kui üldist majandushuvi pakkuvat teenust EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 mõistes;

| 3. | täheldab, et peamine eesmärk seisneb biojäätmete võimalikult ulatuslikus . Nii Euroopa Liidu institutsioonid kui ka liikmesriigid peavad hoolitsema selle eest, et nimetatud üldist huvi silmas pidav eesmärk saavutataks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 16; |
| --- | --- |

3.

täheldab, et peamine eesmärk seisneb biojäätmete võimalikult ulatuslikus . Nii Euroopa Liidu institutsioonid kui ka liikmesriigid peavad hoolitsema selle eest, et nimetatud üldist huvi silmas pidav eesmärk saavutataks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 16;

| 4. | täheldab, et suure osa Euroopa Liidu veomahust moodustab kliimaprobleeme tekitav jäätmevedu ja seetõttu tuleks seda vähendada. Seepärast peaks jäätmekäitlus toimuma kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 2 sisalduva põhimõttega, mille kohaselt tuleks keskkonnakahjustustega võidelda eeskätt kahjustuse kohas. Seega tuleb biojäätmete käitlemisel arvestada ka transpordi- ja infrastruktuuriaspektidega. Antud töö üks oluline vahend on vastavalt ELi jäätmedirektiivile 2008/98/EÜ koostatud jäätmekavad; |
| --- | --- |

4.

täheldab, et suure osa Euroopa Liidu veomahust moodustab kliimaprobleeme tekitav jäätmevedu ja seetõttu tuleks seda vähendada. Seepärast peaks jäätmekäitlus toimuma kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 2 sisalduva põhimõttega, mille kohaselt tuleks keskkonnakahjustustega võidelda eeskätt kahjustuse kohas. Seega tuleb biojäätmete käitlemisel arvestada ka transpordi- ja infrastruktuuriaspektidega. Antud töö üks oluline vahend on vastavalt ELi jäätmedirektiivile 2008/98/EÜ koostatud jäätmekavad;

| 5. | nendib, et roheline raamat puudutab mitmeid poliitikavaldkondi – jäätmeid, kliimat, energiat, transporti, põllumajandust, tarbimist, toiduainetootmist kuni konkurentsi ja liikumisvabaduseni välja. Komitee lähtub sellest, et komisjon juhindub jäätmekäitluse edasiarendamisel EÜ asutamislepingu artiklist 6 ning arvestab biojäätmete käitlemise seisukohalt oluliste poliitikavaldkondade keskkonnakaitse aspektidega; |
| --- | --- |

5.

nendib, et roheline raamat puudutab mitmeid poliitikavaldkondi – jäätmeid, kliimat, energiat, transporti, põllumajandust, tarbimist, toiduainetootmist kuni konkurentsi ja liikumisvabaduseni välja. Komitee lähtub sellest, et komisjon juhindub jäätmekäitluse edasiarendamisel EÜ asutamislepingu artiklist 6 ning arvestab biojäätmete käitlemise seisukohalt oluliste poliitikavaldkondade keskkonnakaitse aspektidega;

| 6. | peab oluliseks eelkõige kohaliku biojäätmete turu arendamist. Biojäätmeid tuleks tunnustada kui väärtuslikku loodusvara, millest on võimalik toota komposti, millel on eluline tähtsus pinnase viljakuse säilitamisel, energiamahukate keemiliste väetiste kasutamise vähendamisel ja pinnase veepidavuse võime suurendamisel (ning vähendada seega äravoolu ja äkilisi üleujutusi). Biojäätmeturg peaks komitee arusaama kohaselt järgima austamislepingus sisalduvaid põhimõtteid – ettevaatus-, ennetus- ja saastaja-maksab-põhimõtet. Eeltoodu on oluline eeldus selleks, et komisjoni tulevased ettepanekud biojäätmete käitlemise teemal vastaksid kodanike ootustele ja nõudmistele jäätmeprobleemide usutava lahendamise meetmete osas. Biojäätmeturgu tuleb edasi arendada ja analüüsida, et vältida selle nii üle- kui ka alareguleerimist riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil. Seejuures on olulised riiklikud jäätmekavad; |
| --- | --- |

6.

peab oluliseks eelkõige kohaliku biojäätmete turu arendamist. Biojäätmeid tuleks tunnustada kui väärtuslikku loodusvara, millest on võimalik toota komposti, millel on eluline tähtsus pinnase viljakuse säilitamisel, energiamahukate keemiliste väetiste kasutamise vähendamisel ja pinnase veepidavuse võime suurendamisel (ning vähendada seega äravoolu ja äkilisi üleujutusi). Biojäätmeturg peaks komitee arusaama kohaselt järgima austamislepingus sisalduvaid põhimõtteid – ettevaatus-, ennetus- ja saastaja-maksab-põhimõtet. Eeltoodu on oluline eeldus selleks, et komisjoni tulevased ettepanekud biojäätmete käitlemise teemal vastaksid kodanike ootustele ja nõudmistele jäätmeprobleemide usutava lahendamise meetmete osas. Biojäätmeturgu tuleb edasi arendada ja analüüsida, et vältida selle nii üle- kui ka alareguleerimist riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil. Seejuures on olulised riiklikud jäätmekavad;

| 7. | jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt on liikmesriikide pädevatele ametkondadele jäetud võimalus valida jäätmetöötlusmeetod kohalikest ja piirkondlikest oludest lähtuvalt. See on oluline eeldus kohalikele oludele sobivate, keskkonnasäästlike ja tõhusate jäätmekäitlusmeetodite väljaarendamiseks. Muu hulgas tuleb arvestada järgmiste oluliste teguritega: kliima, geoloogia, pinnas, nõudlus komposti järele, energia, rahvastikutihedus, jäätmete kogused, füüsilised tingimused nagu näiteks infrastruktuur jne, kohalik kaasatus ning ka toimiv dialoog vastutavate ametkondade, teiste osapoolte ja eelkõige kodanikega. Selles valdkonnas tuleb selgelt esile, kui olulised on Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisel subsidiaarsuse, kohaliku omavalitsuse ja kodanikuläheduse põhimõtted; |
| --- | --- |

7.

jagab komisjoni seisukohta, mille kohaselt on liikmesriikide pädevatele ametkondadele jäetud võimalus valida jäätmetöötlusmeetod kohalikest ja piirkondlikest oludest lähtuvalt. See on oluline eeldus kohalikele oludele sobivate, keskkonnasäästlike ja tõhusate jäätmekäitlusmeetodite väljaarendamiseks. Muu hulgas tuleb arvestada järgmiste oluliste teguritega: kliima, geoloogia, pinnas, nõudlus komposti järele, energia, rahvastikutihedus, jäätmete kogused, füüsilised tingimused nagu näiteks infrastruktuur jne, kohalik kaasatus ning ka toimiv dialoog vastutavate ametkondade, teiste osapoolte ja eelkõige kodanikega. Selles valdkonnas tuleb selgelt esile, kui olulised on Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisel subsidiaarsuse, kohaliku omavalitsuse ja kodanikuläheduse põhimõtted;

| 8. | viitab sellele, et rohelises raamatus määratletakse biojäätmed vastavuses ELi jäätmedirektiivi artikli 3 lõikega 4. Komitee jagab komisjoni kahtlusi biojäätmete liiga laia määratluse osas, mis võib raskendada jäätmetekke vältimist ja biojäätmete tõhusamat käitlemist. Komitee palub komisjonil anda mõjuhinnang rohelises raamatus esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

8.

viitab sellele, et rohelises raamatus määratletakse biojäätmed vastavuses ELi jäätmedirektiivi artikli 3 lõikega 4. Komitee jagab komisjoni kahtlusi biojäätmete liiga laia määratluse osas, mis võib raskendada jäätmetekke vältimist ja biojäätmete tõhusamat käitlemist. Komitee palub komisjonil anda mõjuhinnang rohelises raamatus esitatud määratlusele;

| 9. | juhib komisjoni tähelepanu sellele, et muu hulgas biojäätmete käitlemiseks mõeldud ühiskondlike infrastruktuuride väljaehitamine on väljakutse nii avaliku kui ka erasektori osapoolte jaoks. Riiklike, piirkondlike ja kohalike ametkondade koostatud põhjalikud jäätmekavad on suureks abiks toimiva jäätmekäitluse infrastruktuuri loomisel. Oluline on, et jäätmekavasid võrreldaks teiste ühiskondliku arengu kavadega. Jäätmekavu võib muuhulgas kasutada ka biojäätmete käitlemise seireks liikmesriikides ning rakendada kogemuste vahetamise vahendina; |
| --- | --- |

9.

juhib komisjoni tähelepanu sellele, et muu hulgas biojäätmete käitlemiseks mõeldud ühiskondlike infrastruktuuride väljaehitamine on väljakutse nii avaliku kui ka erasektori osapoolte jaoks. Riiklike, piirkondlike ja kohalike ametkondade koostatud põhjalikud jäätmekavad on suureks abiks toimiva jäätmekäitluse infrastruktuuri loomisel. Oluline on, et jäätmekavasid võrreldaks teiste ühiskondliku arengu kavadega. Jäätmekavu võib muuhulgas kasutada ka biojäätmete käitlemise seireks liikmesriikides ning rakendada kogemuste vahetamise vahendina;

| 10. | on arvamusel, et kohalikele oludele sobivate, keskkonnasõbralike ja tõhusate biojäätmete jäätmekäitlusmeetodite arendamiseks on vaja rahalist toetust ja suuremaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Komitee pooldab seda, et Euroopa Liit rahastaks biojäätmete säästva käitlemiseks selliste infrastruktuuride ja turgude väljaehitamist, mis sobiksid kohalikele tingimustele. ELi poolne rahastamine selles valdkonnas peab hõlmama võrdlusanalüüsi, käima käsikäes vastava teadustööga ja järgima üldmajanduslikke põhimõtteid; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et kohalikele oludele sobivate, keskkonnasõbralike ja tõhusate biojäätmete jäätmekäitlusmeetodite arendamiseks on vaja rahalist toetust ja suuremaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Komitee pooldab seda, et Euroopa Liit rahastaks biojäätmete säästva käitlemiseks selliste infrastruktuuride ja turgude väljaehitamist, mis sobiksid kohalikele tingimustele. ELi poolne rahastamine selles valdkonnas peab hõlmama võrdlusanalüüsi, käima käsikäes vastava teadustööga ja järgima üldmajanduslikke põhimõtteid;

Märkused Algatuse Kohta

Küsimus 1: Jäätmetekke vältimine

| 11. | täheldab, et suur osa biojäätmetest, mis on hõlmatud rohelises raamatus esitatud määratlusega, tekivad ühiskonnas toiduainete tootmise ja nende tarbimise tagajärjel. Suurbritannias visatakse minema kuni 35 % kõigist ostetud toiduainetest. Ostude tegemisel mõjutavad inimesi üha suuremal määral trendid, arendatakse välja „kiirtoite” ning valmis- ja poolfabrikaattoite ning aja ja raha kokkuhoiu mõttes ostetakse suurtes kogustes. Komitee pooldab teavituskampaaniaid, et tuua nii tootja kui ka tarbija teadvusse seosed tarbimise, tootmise, kulude, jäätmete, keskkonna ja tervise vahel. Tuleks töötada selle nimel, et toiduainetööstuses, kaubanduses, toitlustusettevõtetes, tervishoiuasutustes, koolides jne visataks minema vähem toiduaineid. Komitee pooldab suuremat keskendumist teadus- ja arengustegevusele säästva tootmise ja tarbimise küsimuses; |
| --- | --- |

11.

täheldab, et suur osa biojäätmetest, mis on hõlmatud rohelises raamatus esitatud määratlusega, tekivad ühiskonnas toiduainete tootmise ja nende tarbimise tagajärjel. Suurbritannias visatakse minema kuni 35 % kõigist ostetud toiduainetest. Ostude tegemisel mõjutavad inimesi üha suuremal määral trendid, arendatakse välja „kiirtoite” ning valmis- ja poolfabrikaattoite ning aja ja raha kokkuhoiu mõttes ostetakse suurtes kogustes. Komitee pooldab teavituskampaaniaid, et tuua nii tootja kui ka tarbija teadvusse seosed tarbimise, tootmise, kulude, jäätmete, keskkonna ja tervise vahel. Tuleks töötada selle nimel, et toiduainetööstuses, kaubanduses, toitlustusettevõtetes, tervishoiuasutustes, koolides jne visataks minema vähem toiduaineid. Komitee pooldab suuremat keskendumist teadus- ja arengustegevusele säästva tootmise ja tarbimise küsimuses;

| 12. | kutsub üles võtma meetmeid, et selgitada ja rõhutada seoseid ühelt poolt Euroopa Liidu õigusaktide, rahalise toetuse ja menetlusviiside vahel põllumajanduse ja toiduainete valdkondades ja teiselt poolt biojäätmete tootmise vahel; |
| --- | --- |

12.

kutsub üles võtma meetmeid, et selgitada ja rõhutada seoseid ühelt poolt Euroopa Liidu õigusaktide, rahalise toetuse ja menetlusviiside vahel põllumajanduse ja toiduainete valdkondades ja teiselt poolt biojäätmete tootmise vahel;

| 13. | peab „säästvate linnade” arendamisel oluliseks mõõtmeks tulevikku suunatud linnaplaneerimist, millega loodaks eeldused säästvaks tarbimiseks ja tootmiseks. Üks näide selle kohta võiks olla toidukaupluste kavandamine elamurajoonidesse alternatiivina nende planeerimisele asulatest väljapoole. Peaasjalikult väikesemahuline linnaplaneerimine soodustab säästvamaid harjumusi sisseostude tegemisel ning aitaks seega kaasa biojäätmete tekke vältimisele; |
| --- | --- |

13.

peab „säästvate linnade” arendamisel oluliseks mõõtmeks tulevikku suunatud linnaplaneerimist, millega loodaks eeldused säästvaks tarbimiseks ja tootmiseks. Üks näide selle kohta võiks olla toidukaupluste kavandamine elamurajoonidesse alternatiivina nende planeerimisele asulatest väljapoole. Peaasjalikult väikesemahuline linnaplaneerimine soodustab säästvamaid harjumusi sisseostude tegemisel ning aitaks seega kaasa biojäätmete tekke vältimisele;

| 14. | on seisukohal, et edasi tuleks arendada nn nutika aianduse (smart gardening) kontseptsiooni ning et tuleks toetada selles valdkonnas läbiviidavat teadus- ja arendustegevust. Kui kompostida aedade, parkide ja haljasalade hooldamisest saadud toitained kohapeal, siis välditaks jäätmetransporti, oleks võimalik paremini kontrollida toote kvaliteeti ja biojäätmete käitlemine muutuks ohutumaks. Toetada tuleks kompostimist eramajapidamistes, et luua sel viisil kohalik biojäätmete ringlus, ent ka selleks, et edendada ja kasutada kodanike kaasatust; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et edasi tuleks arendada nn nutika aianduse (smart gardening) kontseptsiooni ning et tuleks toetada selles valdkonnas läbiviidavat teadus- ja arendustegevust. Kui kompostida aedade, parkide ja haljasalade hooldamisest saadud toitained kohapeal, siis välditaks jäätmetransporti, oleks võimalik paremini kontrollida toote kvaliteeti ja biojäätmete käitlemine muutuks ohutumaks. Toetada tuleks kompostimist eramajapidamistes, et luua sel viisil kohalik biojäätmete ringlus, ent ka selleks, et edendada ja kasutada kodanike kaasatust;

| 15. | viitab sellele, et riigihanked, mis on vastutavad 14 % ELi SKT eest, võivad aidata oluliselt kaasa biojäätmete vältimisele. Tuleb teha algatusi, et arendada dialoogi avaliku sektori ja nende toodete ja teenuste tootjate vahel, mis on seotud biojäätmete tootmise ja töötlemisega. Tuleb edasi arendada toiduainetööstuse tehnilise varustuse riigihankeid, nii et tooteid ja teenuseid oleks võimalik kujundada tootjate ja tarbijate vahelises koostöös; |
| --- | --- |

15.

viitab sellele, et riigihanked, mis on vastutavad 14 % ELi SKT eest, võivad aidata oluliselt kaasa biojäätmete vältimisele. Tuleb teha algatusi, et arendada dialoogi avaliku sektori ja nende toodete ja teenuste tootjate vahel, mis on seotud biojäätmete tootmise ja töötlemisega. Tuleb edasi arendada toiduainetööstuse tehnilise varustuse riigihankeid, nii et tooteid ja teenuseid oleks võimalik kujundada tootjate ja tarbijate vahelises koostöös;

Küsimus 2: Prügilatesse ladestada lubatud biolagunevate jäätmete koguse piiramine

| 16. | märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on teinud märkimisväärseid investeeringuid ning töötanud välja asjaomased pikaajalised strateegiad ja partnerlused, et täita ELi keskkonnanõudeid, eelkõige prügiladirektiivinõudeid (1999/31/EÜ). Neid tuleb tulevaste biojäätmete alaste algatuste kaalumisel arvesse võtta tagamaks, et neid ohtu ei seata; |
| --- | --- |

16.

märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on teinud märkimisväärseid investeeringuid ning töötanud välja asjaomased pikaajalised strateegiad ja partnerlused, et täita ELi keskkonnanõudeid, eelkõige prügiladirektiivinõudeid (1999/31/EÜ). Neid tuleb tulevaste biojäätmete alaste algatuste kaalumisel arvesse võtta tagamaks, et neid ohtu ei seata;

| 17. | tuletab meelde, et 27 liikmesriigi haldustehnilised, poliitilised, majanduslikud, geograafilised ja klimaatilised tingimused on väga erinevad. Seepärast näib mõttekas, kui meetmed võimalike piirangute kohta ja biojäätmete käitlemise meetmed määratletaks liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et 27 liikmesriigi haldustehnilised, poliitilised, majanduslikud, geograafilised ja klimaatilised tingimused on väga erinevad. Seepärast näib mõttekas, kui meetmed võimalike piirangute kohta ja biojäätmete käitlemise meetmed määratletaks liikmesriigi tasandil;

| 18. | täheldab, et olenemata sellest, kas liikmesriigid otsustavad orgaaniliste materjalide taaskasutamise kasuks kompostimise, kääritamise, biogaasi tootmise või biojäätmete põletamise teel ning sõltumata sellest, kas seda teostavad era- või avaliku sektori osapooled – kõige sellega kaasneb ikkagi täiendav koormus avaliku sektori finantsidele seoses jäätmekäitluse kapitaliinvesteeringute ja/või kõrgete hüvitistega; |
| --- | --- |

18.

täheldab, et olenemata sellest, kas liikmesriigid otsustavad orgaaniliste materjalide taaskasutamise kasuks kompostimise, kääritamise, biogaasi tootmise või biojäätmete põletamise teel ning sõltumata sellest, kas seda teostavad era- või avaliku sektori osapooled – kõige sellega kaasneb ikkagi täiendav koormus avaliku sektori finantsidele seoses jäätmekäitluse kapitaliinvesteeringute ja/või kõrgete hüvitistega;

| 19. | täheldab, et riiklikul tasandil on saadud häid kogemusi, piirates õigusaktidega prügilatesse ladestavate biojäätmete koguseid lisaks ELi prügiladirektiivis sätestatud piirangutele. Rootsis on aastast 2002 keelatud põlevate jäätmete ja aastast 2005 orgaaniliste jäätmete ladestamine. Nende eeskirjade tulemusena vähenes järsult biojäätmete ladestamise prügilatesse ja nüüd töödeldakse seda enam jäätmehierarhia kõrgemal astmel; |
| --- | --- |

19.

täheldab, et riiklikul tasandil on saadud häid kogemusi, piirates õigusaktidega prügilatesse ladestavate biojäätmete koguseid lisaks ELi prügiladirektiivis sätestatud piirangutele. Rootsis on aastast 2002 keelatud põlevate jäätmete ja aastast 2005 orgaaniliste jäätmete ladestamine. Nende eeskirjade tulemusena vähenes järsult biojäätmete ladestamise prügilatesse ja nüüd töödeldakse seda enam jäätmehierarhia kõrgemal astmel;

| 20. | tõstab esile, et võib lähtuda sellest, et siseriiklikud meetmed biojäätmete prügilatesse ladestamise piiramiseks koos investeeringutega infrastruktuuri peaksid kiirendama üleminekut prügilatesse ladestamiselt teistele, säästvamatele biojäätmete töötlemise viisidele. Selleks üleminekuks on hästi varustatud riigid, millel on head haldustehnilised, poliitilised ja majanduslikud eeldused; teised riigid vajavad selleks arvatavasti abi. Selle üleminekuga toimetulemiseks peab Euroopa Liit tagama, et biojäätmete käitlemise kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest vastutavad omavalitsused saaksid vajadusel investeerida oma rajatistesse, ilma et neid takistaks selles konkurentsi ja siseturgu käsitlevad Euroopa Liidu õigusaktid. Seepärast peab komitee vajalikuks kehtestada täiendavaid meetmeid, mille eesmärk on vähendada prügilatesse ladestatavate jäätmete mahtu, piirates kiiresti kääriva orgaanilise materjali mahtu prügilates ja nõudes selle mahu stabiilsust, või majandusmeetmeid, millega karistatakse prügilatesse ladestamist (ladestamismahu maksustamine); |
| --- | --- |

20.

tõstab esile, et võib lähtuda sellest, et siseriiklikud meetmed biojäätmete prügilatesse ladestamise piiramiseks koos investeeringutega infrastruktuuri peaksid kiirendama üleminekut prügilatesse ladestamiselt teistele, säästvamatele biojäätmete töötlemise viisidele. Selleks üleminekuks on hästi varustatud riigid, millel on head haldustehnilised, poliitilised ja majanduslikud eeldused; teised riigid vajavad selleks arvatavasti abi. Selle üleminekuga toimetulemiseks peab Euroopa Liit tagama, et biojäätmete käitlemise kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest vastutavad omavalitsused saaksid vajadusel investeerida oma rajatistesse, ilma et neid takistaks selles konkurentsi ja siseturgu käsitlevad Euroopa Liidu õigusaktid. Seepärast peab komitee vajalikuks kehtestada täiendavaid meetmeid, mille eesmärk on vähendada prügilatesse ladestatavate jäätmete mahtu, piirates kiiresti kääriva orgaanilise materjali mahtu prügilates ja nõudes selle mahu stabiilsust, või majandusmeetmeid, millega karistatakse prügilatesse ladestamist (ladestamismahu maksustamine);

Küsimus 3: Võimalused biojäätmete töötlemiseks

| 21. | täheldab, et energia ja soojuse vajadus, komposti kasutamine ja biogaasi toomise peab lähtuma kohalikest ja piirkondlikest oludest. Seepärast peaks töötlusviisi valik leidma aset kohalikul või piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

21.

täheldab, et energia ja soojuse vajadus, komposti kasutamine ja biogaasi toomise peab lähtuma kohalikest ja piirkondlikest oludest. Seepärast peaks töötlusviisi valik leidma aset kohalikul või piirkondlikul tasandil;

| 22. | rõhutab, et pädevad asutused, milleks on paljudes liikmesriikides kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, peavad kavandama ja valima jäätmekäitlusele kõige paremini sobivad töötlemisviisid lähtuvalt oma pädevusest ja vastutusest. Nende üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kavandamise elluviimiseks tuleb omavalitsuste käsutusse anda ka nii õiguslikud kui rahanduslikud vahendid. Otsuseid piirkondliku koostöö tegemiseks või koostööks eraettevõtjatega ei tohi takistada konkurentsi või siseturgu puudutavad sätted. Komisjon on kohustatud leidma sobiva tasakaalu liikumisvabaduse ning keskkonna- ja kliimakaitsehuvide vahel. Ettevaatuspõhimõte, jäätmetekke vältimise põhimõte ja saastaja-maksab-põhimõte peaksid olema komisjoni võimaliku selleteemalise ettepaneku aluseks. Otsuste tegemiseks võimalikult ulatusliku aluse loomiseks on oluline olelusringi hindamine; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et pädevad asutused, milleks on paljudes liikmesriikides kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, peavad kavandama ja valima jäätmekäitlusele kõige paremini sobivad töötlemisviisid lähtuvalt oma pädevusest ja vastutusest. Nende üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kavandamise elluviimiseks tuleb omavalitsuste käsutusse anda ka nii õiguslikud kui rahanduslikud vahendid. Otsuseid piirkondliku koostöö tegemiseks või koostööks eraettevõtjatega ei tohi takistada konkurentsi või siseturgu puudutavad sätted. Komisjon on kohustatud leidma sobiva tasakaalu liikumisvabaduse ning keskkonna- ja kliimakaitsehuvide vahel. Ettevaatuspõhimõte, jäätmetekke vältimise põhimõte ja saastaja-maksab-põhimõte peaksid olema komisjoni võimaliku selleteemalise ettepaneku aluseks. Otsuste tegemiseks võimalikult ulatusliku aluse loomiseks on oluline olelusringi hindamine;

| 23. | rõhutab, et Euroopa Liidu ambitsioonikad kliimakaitse-eesmärgid muudavad vajalikuks kaasaegsete tehnikate väljaarendamise taastuvate energiate ammutamiseks ja tootmiseks. Biojäätmetest biogaasi toomine vähendab prügilatesse ladestamist. Et biojäätmetest toodetav biogaas muutuks kohalikul tasandil täielikult säästvaks energiakandjaks, tuleb seda toota piisaval määral ning teisalt peab olema võimalik selle tõhus jaotus; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et Euroopa Liidu ambitsioonikad kliimakaitse-eesmärgid muudavad vajalikuks kaasaegsete tehnikate väljaarendamise taastuvate energiate ammutamiseks ja tootmiseks. Biojäätmetest biogaasi toomine vähendab prügilatesse ladestamist. Et biojäätmetest toodetav biogaas muutuks kohalikul tasandil täielikult säästvaks energiakandjaks, tuleb seda toota piisaval määral ning teisalt peab olema võimalik selle tõhus jaotus;

| 24. | viitab sellele, et liikluses peitub hiiglaslik kasutamata potentsiaal kasvuhoonegaaside heitmete vähendamiseks. Seda arengut mõjutavad muu hulgas riigihangete rangemad keskkonnanõuded. Biogaas moodustab osa sellest potentsiaalist ning hõlmab järgmisi valdkondi:






  — | biogaasi kasutav ühistransport, energiatõhusamad sõidukid; |
| --- | --- | --- |

24.

viitab sellele, et liikluses peitub hiiglaslik kasutamata potentsiaal kasvuhoonegaaside heitmete vähendamiseks. Seda arengut mõjutavad muu hulgas riigihangete rangemad keskkonnanõuded. Biogaas moodustab osa sellest potentsiaalist ning hõlmab järgmisi valdkondi:

—

biogaasi kasutav ühistransport, energiatõhusamad sõidukid;

| — | biogaasi kasutavad mootorsõidukid ja masinad; |
| --- | --- |

—

biogaasi kasutavad mootorsõidukid ja masinad;

| — | biogaasi tarbivate sõidukite kasutamine autode ühiskasutuses; |
| --- | --- |

—

biogaasi tarbivate sõidukite kasutamine autode ühiskasutuses;

| — | biogaasi kasutavad taksod; |
| --- | --- |

—

biogaasi kasutavad taksod;

| 25. | täheldab, et biojäätmete töötlusviiside valik nende biojäätmete puhul, mida ei ladestata prügilatesse, nõuab olelusringi järjepideva hindamise rakendamist. Siin on vaja meetodite arendamist ja nende kohandamist olulistele küsimustele; |
| --- | --- |

25.

täheldab, et biojäätmete töötlusviiside valik nende biojäätmete puhul, mida ei ladestata prügilatesse, nõuab olelusringi järjepideva hindamise rakendamist. Siin on vaja meetodite arendamist ja nende kohandamist olulistele küsimustele;

Küsimus 4: Biojäätmete energiakasutus

| 26. | peab biojäätmete põletamist jäätmehierarhias kasutatavaks alternatiiviks vaid eeldusel, et põletamine käib käsikäes energia tootmisega. Biojäätmete põletamine on alternatiiv väetiste tootmisele eelkõige siis, kui ei ole võimalik tagada biojäätmete kvaliteeti, st segajäätmete puhul, mis sisaldavad ka biojäätmeid; |
| --- | --- |

26.

peab biojäätmete põletamist jäätmehierarhias kasutatavaks alternatiiviks vaid eeldusel, et põletamine käib käsikäes energia tootmisega. Biojäätmete põletamine on alternatiiv väetiste tootmisele eelkõige siis, kui ei ole võimalik tagada biojäätmete kvaliteeti, st segajäätmete puhul, mis sisaldavad ka biojäätmeid;

| 27. | soovib viidata sellele, et paljudes liikmesriikides on olemas ulatuslik kohalik infrastruktuur kaugkütte jaotamiseks, mida saadakse muuhulgas jäätmete põletamisest. Seda infrastruktuuri täiendatakse seoses kütte, jahutuse ja elektri kasvava vajaduse ning suurenevate jäätmehulkadega; |
| --- | --- |

27.

soovib viidata sellele, et paljudes liikmesriikides on olemas ulatuslik kohalik infrastruktuur kaugkütte jaotamiseks, mida saadakse muuhulgas jäätmete põletamisest. Seda infrastruktuuri täiendatakse seoses kütte, jahutuse ja elektri kasvava vajaduse ning suurenevate jäätmehulkadega;

Küsimus 5: Biojäätmete ringlussevõtt

| 28. | on arvamusel, et eesmärgid eri jäätmete liigiti kogumiseks ja taaskasutamiseks edendavad keskkonnasõbralikku arengut, sama kehtib ka biojäätmete käitlemise puhul. Millised need eesmärgid on ja millistesse raamidesse need tuleks seada, tuleb sätestada Euroopa Liidu tasandil. Samas peab igal liikmesriigil olema võimalus seada kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest oludest ja vajadustest lähtuvalt oma eesmärgid. Euroopa Liidu tasandil seatud muud kui õigustloovad eesmärgid peaksid olema progressiivsed, kuna väetiste tootmise eelduseks on kindel kvaliteet biojäätmete töötlemisel. Kvaliteedi saavutamine on võimalik vaid väetiste tootmiseks kasutatava materjali valimise korral, st biojäätmete liigiti kogumisel. Vastavate tehnoloogiate ja logistika kavandamine ning elluviimine vajab aega ja nõuab pingutusi teadus- ja arendustegevuse valdkonnas nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et eesmärgid eri jäätmete liigiti kogumiseks ja taaskasutamiseks edendavad keskkonnasõbralikku arengut, sama kehtib ka biojäätmete käitlemise puhul. Millised need eesmärgid on ja millistesse raamidesse need tuleks seada, tuleb sätestada Euroopa Liidu tasandil. Samas peab igal liikmesriigil olema võimalus seada kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest oludest ja vajadustest lähtuvalt oma eesmärgid. Euroopa Liidu tasandil seatud muud kui õigustloovad eesmärgid peaksid olema progressiivsed, kuna väetiste tootmise eelduseks on kindel kvaliteet biojäätmete töötlemisel. Kvaliteedi saavutamine on võimalik vaid väetiste tootmiseks kasutatava materjali valimise korral, st biojäätmete liigiti kogumisel. Vastavate tehnoloogiate ja logistika kavandamine ning elluviimine vajab aega ja nõuab pingutusi teadus- ja arendustegevuse valdkonnas nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil;

| 29. | on seisukohal, et ettevaatuspõhimõte peab olema kõige olulisem inimeste tervise kaitsel, biojäätmete käilemisel ja kasutamisel seoses selle võimaliku kaudse sattumisega toidu/toidu töötlemise ahelasse ning selle kasutamisega imporditud toiduainetes ja loomasöödas; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et ettevaatuspõhimõte peab olema kõige olulisem inimeste tervise kaitsel, biojäätmete käilemisel ja kasutamisel seoses selle võimaliku kaudse sattumisega toidu/toidu töötlemise ahelasse ning selle kasutamisega imporditud toiduainetes ja loomasöödas;

| 30. | rõhutab, et põllumajandusmaa väetamise vajadus on riigiti erinev ja lähtub geoloogilistest tingimustest, vastavast pinnasetüübist ja pinnasekasutuse liigist. Biojäätmete töötlemisel tuleb seepärast lähtuda kohalikest ja piirkondlikest tingimustest ja nõudmistest; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et põllumajandusmaa väetamise vajadus on riigiti erinev ja lähtub geoloogilistest tingimustest, vastavast pinnasetüübist ja pinnasekasutuse liigist. Biojäätmete töötlemisel tuleb seepärast lähtuda kohalikest ja piirkondlikest tingimustest ja nõudmistest;

| 31. | peab mõttekaks väetise ja biogaasi toomise ühendamist, kasutades näiteks biogaasi tootmise tulemusel tekkivaid jääke väetisena. Väetise või biogaasi tootmise lähtematerjaliks ei pruugi olla üksnes rohelises raamatus biojäätmetena määratletud materjalid, vaid ka metsas või põllumajanduses kasutatavatel pindadel tekkivad taimejäätmed ning ka loomasõnnik, reoveesetted ja muud bioloogilised jäätmed, nagu näiteks looduslikud kiud, paber või puidutööstuse jäägid. Komitee soovib rõhutada, et kõigi biojäätmeliikide integreeritud käitlemise puhul on oluline süsteemse mõtteviisi raames lähtuda üleüldisest lähenemisest, milles arvestataks säästva arengu kõiki aspekte; |
| --- | --- |

31.

peab mõttekaks väetise ja biogaasi toomise ühendamist, kasutades näiteks biogaasi tootmise tulemusel tekkivaid jääke väetisena. Väetise või biogaasi tootmise lähtematerjaliks ei pruugi olla üksnes rohelises raamatus biojäätmetena määratletud materjalid, vaid ka metsas või põllumajanduses kasutatavatel pindadel tekkivad taimejäätmed ning ka loomasõnnik, reoveesetted ja muud bioloogilised jäätmed, nagu näiteks looduslikud kiud, paber või puidutööstuse jäägid. Komitee soovib rõhutada, et kõigi biojäätmeliikide integreeritud käitlemise puhul on oluline süsteemse mõtteviisi raames lähtuda üleüldisest lähenemisest, milles arvestataks säästva arengu kõiki aspekte;

Küsimuse 6: Komposti või sette suurem kasutamine

| 32. | kutsub üles biojäätmete kvaliteedi tagamiseks muu hulgas biojäätmeid liigiti koguma. Liigiti kogumise vormid tuleks siiski kindlaks määrata lähtuvalt olemasolevatest kohalikest oludest. Biojäätmete kogumine tuleks liikmesriikides sisse viia kui biojäätmete käitlemise arengu üks paljudest võimalustest; |
| --- | --- |

32.

kutsub üles biojäätmete kvaliteedi tagamiseks muu hulgas biojäätmeid liigiti koguma. Liigiti kogumise vormid tuleks siiski kindlaks määrata lähtuvalt olemasolevatest kohalikest oludest. Biojäätmete kogumine tuleks liikmesriikides sisse viia kui biojäätmete käitlemise arengu üks paljudest võimalustest;

| 33. | leiab, et sellistel puhkudel, kus maapinna viljakuse tõstmiseks on vaja tõsta selle orgaaniliste ainete sisaldust, on kõige sobivam biojäätmete käitlemise viis nende liigiti kogumine ning hilisem kääritamine ja kompostimine või mõni muu meetod, et saavutada kvaliteetne kompost ning seeläbi jäätmetest saadud materjali ja energia taaskasutus; |
| --- | --- |

33.

leiab, et sellistel puhkudel, kus maapinna viljakuse tõstmiseks on vaja tõsta selle orgaaniliste ainete sisaldust, on kõige sobivam biojäätmete käitlemise viis nende liigiti kogumine ning hilisem kääritamine ja kompostimine või mõni muu meetod, et saavutada kvaliteetne kompost ning seeläbi jäätmetest saadud materjali ja energia taaskasutus;

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et peamised põhjused selleks, miks biojäätmeid ei kasutata väetisena, on seotud esmajoones biojäätmete kvaliteedi tagamise võimalustega. Teine oluline aspekt on kodanike/tarbijate arusaam toimiva ringlusmajanduse võimalustest ja vajalikkusest; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu sellele, et peamised põhjused selleks, miks biojäätmeid ei kasutata väetisena, on seotud esmajoones biojäätmete kvaliteedi tagamise võimalustega. Teine oluline aspekt on kodanike/tarbijate arusaam toimiva ringlusmajanduse võimalustest ja vajalikkusest;

| 35. | on seisukohal, et keskkonnale ja inimeste tervisele ohtlike ainete puhul tuleb biojäätmetest toodetud kompostile ja kompostilaadsele toodangule kehtestada kogu Euroopa Liidus ühtsed kvaliteedistandardid. Arvestada tuleb ka komposti ja kompostilaadse toodangu kasutamise kohaga ning selle pinnase omadustega, millel komposti kasutatakse, nagu ka selle kasutamise ulatuse ja hulgaga jne. Kasulik oleks ka nende pinnaste jagamine klassidesse, kus komposti ja kompostilaadset toodangut kasutatakse. Biojäätmetest saadud toodangu kvaliteedistandardid tuleks jagada kahte klassi:






  — | biojäätmetest saadud toodang toiduainete tootmiseks kasutatavatele pinnastele; |
| --- | --- | --- |

35.

on seisukohal, et keskkonnale ja inimeste tervisele ohtlike ainete puhul tuleb biojäätmetest toodetud kompostile ja kompostilaadsele toodangule kehtestada kogu Euroopa Liidus ühtsed kvaliteedistandardid. Arvestada tuleb ka komposti ja kompostilaadse toodangu kasutamise kohaga ning selle pinnase omadustega, millel komposti kasutatakse, nagu ka selle kasutamise ulatuse ja hulgaga jne. Kasulik oleks ka nende pinnaste jagamine klassidesse, kus komposti ja kompostilaadset toodangut kasutatakse. Biojäätmetest saadud toodangu kvaliteedistandardid tuleks jagada kahte klassi:

—

biojäätmetest saadud toodang toiduainete tootmiseks kasutatavatele pinnastele;

| — | biojäätmetest saadud toodang parkidele, haljasaladele ja metsapinnasele; |
| --- | --- |

—

biojäätmetest saadud toodang parkidele, haljasaladele ja metsapinnasele;

| 36. | viitab sellele, et täiendav meede biojäätmete kasutamise edendamiseks väetisena on biojäätmete koostisosade väljatoomine, eelkõige teatud komponentide osas, nagu huumuse- ja toiteainesisaldus jne; |
| --- | --- |

36.

viitab sellele, et täiendav meede biojäätmete kasutamise edendamiseks väetisena on biojäätmete koostisosade väljatoomine, eelkõige teatud komponentide osas, nagu huumuse- ja toiteainesisaldus jne;

| 37. | täheldab, et peamine põhjendus komposti kasutamisel pinnase parendamise eesmärgil on vajadus lisada põllumaale ja teistele pinnaseliikidele taimedele vajalikke toitaineid. Siin on vajadused ja tingimused eri liikmesriikides erinevad. Seepärast on oluline, et valiku tegemisel – kas väetada põllumajandusmaad või teisi pinnaseliike kindla kvaliteediga biojäätmetega või kas toota nende põletamisega energiat –tuleb lähtepunktiks võtta kohalikud nõudmised ja olud; |
| --- | --- |

37.

täheldab, et peamine põhjendus komposti kasutamisel pinnase parendamise eesmärgil on vajadus lisada põllumaale ja teistele pinnaseliikidele taimedele vajalikke toitaineid. Siin on vajadused ja tingimused eri liikmesriikides erinevad. Seepärast on oluline, et valiku tegemisel – kas väetada põllumajandusmaad või teisi pinnaseliike kindla kvaliteediga biojäätmetega või kas toota nende põletamisega energiat –tuleb lähtepunktiks võtta kohalikud nõudmised ja olud;

Küsimus 7: Käitiste tegevusnormide õiguslik raamistik

| 38. | märgib, et biojäätmete töötlemiseks mõeldud käitiste suhtes peaks rakendama kehtivaid keskkonnanõudeid, ent samas tuleks lähtuda ka kohalikest ja piirkondlikest oludest ja vajadustest; |
| --- | --- |

38.

märgib, et biojäätmete töötlemiseks mõeldud käitiste suhtes peaks rakendama kehtivaid keskkonnanõudeid, ent samas tuleks lähtuda ka kohalikest ja piirkondlikest oludest ja vajadustest;

Küsimus 8: Biojäätmete töötlemisemeetodite eelised ja puudused

| 39. | on seisukohal, et biojäätmete eri töötlusviiside eeliste ja puuduste kindlakstegemine, ent eelkõige ka uute töötlusviiside väljaarendamine, nõuab jätkuvaid pingutusi teadus- ja arendustegevuse valdkonnas. See peab hõlmama biojäätmete käitluse kõiki aspekte tarbimisest ja tootmisest kuni tehnika ja keskkonnaohutuseni välja. |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et biojäätmete eri töötlusviiside eeliste ja puuduste kindlakstegemine, ent eelkõige ka uute töötlusviiside väljaarendamine, nõuab jätkuvaid pingutusi teadus- ja arendustegevuse valdkonnas. See peab hõlmama biojäätmete käitluse kõiki aspekte tarbimisest ja tootmisest kuni tehnika ja keskkonnaohutuseni välja.

Brüssel, 18. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/59 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/59

---

Regioonide komitee resolutsioon euroopa reaktsiooni kohta autotööstussektori kriisile

Vastu võetud 18. juunil 2009

(2009/C 211/08)

REGIOONIDE KOMITEE

Autotööstuse kriisi tõsiduse teadvustamine

| 1. | on mures autotööstuse kriisi territoriaalse mõju pärast; kriis tabab Euroopa Liidu autotööstust tervikuna ja mõjutab piirkondi erineval viisil; |
| --- | --- |

1.

on mures autotööstuse kriisi territoriaalse mõju pärast; kriis tabab Euroopa Liidu autotööstust tervikuna ja mõjutab piirkondi erineval viisil;

| 2. | rõhutab kriisi kaudset mõju tarneahelale, VKEdele ja kogukondadele kõigis kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes; |
| --- | --- |

2.

rõhutab kriisi kaudset mõju tarneahelale, VKEdele ja kogukondadele kõigis kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes;

| 3. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohustust määratleda ja rakendada meetmeid kriisi mõjude leevendamiseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohustust määratleda ja rakendada meetmeid kriisi mõjude leevendamiseks;

ELi panus kriisile reageerimisse

| 4. | tervitab Euroopa Parlamendi käesoleva aasta 25. märtsi resolutsiooni autotööstuse tuleviku kohta; |
| --- | --- |

4.

tervitab Euroopa Parlamendi käesoleva aasta 25. märtsi resolutsiooni autotööstuse tuleviku kohta;

| 5. | rõhutab, et autotööstusel on eriline tähtsus Euroopa SKP, teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni ning tööhõive jaoks ja paljudes Euroopa piirkondades on see üks peamisi majanduse tugisambaid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et autotööstusel on eriline tähtsus Euroopa SKP, teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni ning tööhõive jaoks ja paljudes Euroopa piirkondades on see üks peamisi majanduse tugisambaid;

| 6. | nõuab, et Euroopa Komisjon teeks kohalike ja piirkondlike omavalituste ning laialdase hulga sotsiaalvaldkonna osalejate ja sidusrühmade kaasamisel ettepaneku Euroopa ühise lähenemisviisi väljatöötamiseks autotööstussektori jaoks, võttes arvesse eelnevaid struktuurilisi probleeme; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et Euroopa Komisjon teeks kohalike ja piirkondlike omavalituste ning laialdase hulga sotsiaalvaldkonna osalejate ja sidusrühmade kaasamisel ettepaneku Euroopa ühise lähenemisviisi väljatöötamiseks autotööstussektori jaoks, võttes arvesse eelnevaid struktuurilisi probleeme;

| 7. | rõhutab protektsionismi ohtu majanduskriisi kontekstis; |
| --- | --- |

7.

rõhutab protektsionismi ohtu majanduskriisi kontekstis;

| 8. | rõhutab, et olulised on meetmed töökohtade säilitamiseks ja kriisi sotsiaalsete mõjude vähendamiseks töötajate ning mõjutatud tööhõivevaldkondade jaoks, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondile ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile juurdepääsu laiendamise ja lihtsustamise teel, ning toonitab töötajate tööalase konkurentsivõime edendamise olulisust oskuste täiendamise kaudu; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et olulised on meetmed töökohtade säilitamiseks ja kriisi sotsiaalsete mõjude vähendamiseks töötajate ning mõjutatud tööhõivevaldkondade jaoks, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondile ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile juurdepääsu laiendamise ja lihtsustamise teel, ning toonitab töötajate tööalase konkurentsivõime edendamise olulisust oskuste täiendamise kaudu;

| 9. | avaldab kahetsust selle üle, et olemasolevad vahendid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning nii suuremate kui väiksemate autotööstuse tarnijate konkreetsetele probleemidele reageerimiseks on ebapiisavad; |
| --- | --- |

9.

avaldab kahetsust selle üle, et olemasolevad vahendid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning nii suuremate kui väiksemate autotööstuse tarnijate konkreetsetele probleemidele reageerimiseks on ebapiisavad;

| 10. | nõuab õiguslike ja rahastamismehhanismide paremat rakendamist Euroopa tasandil tagamaks, et VKEd saavad olemasolevatest või uutest rahastamisvõimalustest täit kasu; |
| --- | --- |

10.

nõuab õiguslike ja rahastamismehhanismide paremat rakendamist Euroopa tasandil tagamaks, et VKEd saavad olemasolevatest või uutest rahastamisvõimalustest täit kasu;

| 11. | palub Euroopa Komisjonil edendada võrgustike loomist tugevalt autotööstussektorile spetsialiseerunud piirkondade vahel vahendi „Piirkonnad majandusmuutustes” või ükskõik millise territoriaalse või tehnilise koostöö vahendi kaudu; |
| --- | --- |

11.

palub Euroopa Komisjonil edendada võrgustike loomist tugevalt autotööstussektorile spetsialiseerunud piirkondade vahel vahendi „Piirkonnad majandusmuutustes” või ükskõik millise territoriaalse või tehnilise koostöö vahendi kaudu;

Keskkonnasäästlikuma autotööstuse suunas

| 12. | tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut energiasäästlike autode algatuse kohta, milles austatakse säästva arengu põhimõtet ja ergutatakse piirkondlikku osalemist kõnealuse valdkonna teadusuuringute ja innovatsioonialaste jõupingutuste koordineerimisel; |
| --- | --- |

12.

tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut energiasäästlike autode algatuse kohta, milles austatakse säästva arengu põhimõtet ja ergutatakse piirkondlikku osalemist kõnealuse valdkonna teadusuuringute ja innovatsioonialaste jõupingutuste koordineerimisel;

| 13. | toonitab, et oluline on tagada piisav avaliku sektori poolne rahastamine, et hoogustada eelkõige kõiki meetmeid teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni, keskkonnasõbralike tehnoloogiate ja autotööstuse tööjõu oskuste parandamise valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et oluline on tagada piisav avaliku sektori poolne rahastamine, et hoogustada eelkõige kõiki meetmeid teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni, keskkonnasõbralike tehnoloogiate ja autotööstuse tööjõu oskuste parandamise valdkonnas;

| 14. | innustab kõiki asjaomaseid sidusrühmi edendama algatusi, mille tulemusena autopark uueneb, ning tegema rohkem teabekampaaniaid energiatõhusate sõidukite majanduslike ja keskkonnaeeliste kohta; |
| --- | --- |

14.

innustab kõiki asjaomaseid sidusrühmi edendama algatusi, mille tulemusena autopark uueneb, ning tegema rohkem teabekampaaniaid energiatõhusate sõidukite majanduslike ja keskkonnaeeliste kohta;

Konstruktiivse dialoogi edendamine kohalike ja piirkondlike omavalitsustega

| 15. | nõuab järelevalvet siseturu reeglite, samuti riikliku ja/või piirkondliku poliitika, näiteks riiklike tarbimislaenu skeemid, sidususe üle; |
| --- | --- |

15.

nõuab järelevalvet siseturu reeglite, samuti riikliku ja/või piirkondliku poliitika, näiteks riiklike tarbimislaenu skeemid, sidususe üle;

| 16. | kinnitab, et vaja on süvendada ja laiendada käimasolevat dialoogi ning arutelusid autotööstussektori tuleviku üle ja vajadusel panustada uute tööstusharude arendamisse; |
| --- | --- |

16.

kinnitab, et vaja on süvendada ja laiendada käimasolevat dialoogi ning arutelusid autotööstussektori tuleviku üle ja vajadusel panustada uute tööstusharude arendamisse;

Kriisi territoriaalse mõõtme parem teadvustamine

| 17. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama Regioonide Komitee esindajad kõrgetasemelisse töörühma CARS 21; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama Regioonide Komitee esindajad kõrgetasemelisse töörühma CARS 21;

| 18. | rõhutab vajadust usaldusväärsete ja võrreldavate andmete järele autotööstuse kohta; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust usaldusväärsete ja võrreldavate andmete järele autotööstuse kohta;

| 19. | nõuab, et liikmesriigid konsulteeriksid rohkem kohalike ja piirkondlike omavalitsustega oma tegevuses autotööstuse toetamiseks, näiteks omavalitsuste kaasamise kaudu konstruktiivsesse dialoogi autotoojate, tarnijate, töötajate organisatsioonide ja riiklike või Euroopa ametivõimudega; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et liikmesriigid konsulteeriksid rohkem kohalike ja piirkondlike omavalitsustega oma tegevuses autotööstuse toetamiseks, näiteks omavalitsuste kaasamise kaudu konstruktiivsesse dialoogi autotoojate, tarnijate, töötajate organisatsioonide ja riiklike või Euroopa ametivõimudega;

| 20. | kutsub autotööstust üles algatama dialoogi töötajate organisatsioonidega kohalikul või piirkondlikul tasandil; nõuab, et enne suurte ja erakorraliste otsuste tegemist korraldataks arutelud kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kui otsustel oleks tugev või ootamatu mõju antud territooriumi sotsiaalmajanduslikule struktuurile; |
| --- | --- |

20.

kutsub autotööstust üles algatama dialoogi töötajate organisatsioonidega kohalikul või piirkondlikul tasandil; nõuab, et enne suurte ja erakorraliste otsuste tegemist korraldataks arutelud kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kui otsustel oleks tugev või ootamatu mõju antud territooriumi sotsiaalmajanduslikule struktuurile;

Edasised sammud

| 21. | kutsub Regioonide Komitee asjaomast komisjoni üles arutama Euroopa reaktsiooni autotööstuse kriisile; |
| --- | --- |

21.

kutsub Regioonide Komitee asjaomast komisjoni üles arutama Euroopa reaktsiooni autotööstuse kriisile;

| 22. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kõikjal Euroopas üles ajakohastama oma sõidukiparki ja toetama neist sõltuvate organisatsioonide või lepingupartnerite sõidukipargi uuendamist, et vähendada kahjulikke heitmeid, suurendada nõudlust uute tehnoloogiate järele ja saata kohapealsetele tarnijatele selge sõnum; |
| --- | --- |

22.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kõikjal Euroopas üles ajakohastama oma sõidukiparki ja toetama neist sõltuvate organisatsioonide või lepingupartnerite sõidukipargi uuendamist, et vähendada kahjulikke heitmeid, suurendada nõudlust uute tehnoloogiate järele ja saata kohapealsetele tarnijatele selge sõnum;

| 23. | palub Regioonide Komitee presidendil esitada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Liidu eesistujariikidele. |
| --- | --- |

23.

palub Regioonide Komitee presidendil esitada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Liidu eesistujariikidele.

Brüssel, 18. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/61

---

Regioonide komitee resolutsioon teemal „kliimamuutused: teel kopenhaagenisse”

Vastu võetud 18. juunil 2009

(2009/C 211/09)

KLIIMAMUUTUSED – VÄLJAKUTSE KOHALIKELE JA PIIRKONDLIKELE OMAVALITSUSTELE

Regioonide komitee

| 1. | tuletab meelde, et kliimamuutused on üks olulisim inimkonna ees seisev poliitiline väljakutse. Seoses sellega on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtmeroll võitluses kliimamuutuste vastu eelkõige seetõttu, et nende kanda jäävad kõige sagedamini asjaomased sotsiaalsed ja majanduslikud kulud; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et kliimamuutused on üks olulisim inimkonna ees seisev poliitiline väljakutse. Seoses sellega on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtmeroll võitluses kliimamuutuste vastu eelkõige seetõttu, et nende kanda jäävad kõige sagedamini asjaomased sotsiaalsed ja majanduslikud kulud;

| 2. | rõhutab, et majanduskriis ei tohi olla argument jõupingutuste vähendamiseks, vaid vastupidi – see peab olema stiimul kliimamuutuste vastaste meetmete hoogustamiseks. Majanduskriisi tuleks näha võimalusena suurendada tehnilist oskusteavet ja arendada kliimamuutustega toimetulekule suunatud tegevusi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et majanduskriis ei tohi olla argument jõupingutuste vähendamiseks, vaid vastupidi – see peab olema stiimul kliimamuutuste vastaste meetmete hoogustamiseks. Majanduskriisi tuleks näha võimalusena suurendada tehnilist oskusteavet ja arendada kliimamuutustega toimetulekule suunatud tegevusi;

| 3. | rõhutab, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused juba annavad olulise panuse Euroopa kliima- ja energiapoliitika algatuste õnnestumisse ning etendavad võtmerolli asjaomase poliitika rakendamisel, võttes meetmeid ühistranspordi, liikluse ja energia infrastruktuuri, elamumajanduse, ruumilise planeerimise, energiatõhususe ja avalikkuse teavitamise vallas; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused juba annavad olulise panuse Euroopa kliima- ja energiapoliitika algatuste õnnestumisse ning etendavad võtmerolli asjaomase poliitika rakendamisel, võttes meetmeid ühistranspordi, liikluse ja energia infrastruktuuri, elamumajanduse, ruumilise planeerimise, energiatõhususe ja avalikkuse teavitamise vallas;

| 4. | toonitab Euroopa piirkondade haavatavust kliimamuutuste suhtes ning tõsiasja, et nende kohanemisvõime on väga erinev peamiselt sotsiaalmajandusliku arengu, looduslike tingimuste ja asustustiheduse erinevuste tõttu. Mägipiirkonnad, rannikualad, äärepoolseimad ja saarepiirkonnad ning mitmed Vahemere piirkonna poolkuivad alad kuuluvad piirkondade hulka, mis on eriti tundlikud kliimamuutuste kahjulike mõjude suhtes; |
| --- | --- |

4.

toonitab Euroopa piirkondade haavatavust kliimamuutuste suhtes ning tõsiasja, et nende kohanemisvõime on väga erinev peamiselt sotsiaalmajandusliku arengu, looduslike tingimuste ja asustustiheduse erinevuste tõttu. Mägipiirkonnad, rannikualad, äärepoolseimad ja saarepiirkonnad ning mitmed Vahemere piirkonna poolkuivad alad kuuluvad piirkondade hulka, mis on eriti tundlikud kliimamuutuste kahjulike mõjude suhtes;

| 5. | on veendunud, et kulutused kliimamuutuste vähendamise meetmetele on märkimisväärselt madalamad kui kliimamuutuste hinnangulised kulud; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et kulutused kliimamuutuste vähendamise meetmetele on märkimisväärselt madalamad kui kliimamuutuste hinnangulised kulud;

| 6. | leiab, et tõhus kliimapoliitika aitaks vältida kliimamuutuste tagajärjel tekkivat sotsiaalset ebavõrdsust; |
| --- | --- |

6.

leiab, et tõhus kliimapoliitika aitaks vältida kliimamuutuste tagajärjel tekkivat sotsiaalset ebavõrdsust;

| 7. | rõhutab, et üleminek süsinikuvabale majandusele on oluline samm majanduskasvu ja töökohtade loomise suunas eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et üleminek süsinikuvabale majandusele on oluline samm majanduskasvu ja töökohtade loomise suunas eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks;

JÄRGMISED SAMMUD RAHVUSVAHELISTEL KLIIMAMUUTUSTEALASTEL LÄBIRÄÄKIMISTEL

| 8. | kutsub Euroopa Liitu üles tegema täiendavaid jõupingutusi kõrgeimal poliitilisel tasandil, et suurendada rahvusvahelist kliimamuutustevastast koalitsiooni ja tagada selliste Kyoto protokolli järgsete kokkulepete sõlmimine, mis tugineksid ambitsioonikatele, läbipaistvatele ja õiguslikult siduvatele heitkoguste vähendamise eesmärkidele; |
| --- | --- |

8.

kutsub Euroopa Liitu üles tegema täiendavaid jõupingutusi kõrgeimal poliitilisel tasandil, et suurendada rahvusvahelist kliimamuutustevastast koalitsiooni ja tagada selliste Kyoto protokolli järgsete kokkulepete sõlmimine, mis tugineksid ambitsioonikatele, läbipaistvatele ja õiguslikult siduvatele heitkoguste vähendamise eesmärkidele;

| 9. | rõhutab vajadust tagada, et Regioonide Komitee oleks Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste häälekandjana esindatud Euroopa Liidu delegatsioonis ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) COP15-konverentsil, mis toimub 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust tagada, et Regioonide Komitee oleks Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste häälekandjana esindatud Euroopa Liidu delegatsioonis ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) COP15-konverentsil, mis toimub 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis;

| 10. | väljendab muret seoses sellega, et hiljutises läbirääkimiste dokumendi kavandis, mille koostas konventsiooni raames tehtava pikaajalise koostöö ajutine töörühm (AWF-LCA), tunnustatakse küll piirkondlikke jõupingutusi kliimamuutustega kohanemisel, ent ei kajastata piirkondliku tasandi rolli kliimamuutuste mõjude leevendamisel; samuti puudub selles pikaajaline nägemus kliimamuutuste vastu võitlemise kohta; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret seoses sellega, et hiljutises läbirääkimiste dokumendi kavandis, mille koostas konventsiooni raames tehtava pikaajalise koostöö ajutine töörühm (AWF-LCA), tunnustatakse küll piirkondlikke jõupingutusi kliimamuutustega kohanemisel, ent ei kajastata piirkondliku tasandi rolli kliimamuutuste mõjude leevendamisel; samuti puudub selles pikaajaline nägemus kliimamuutuste vastu võitlemise kohta;

ÜLDISED POLIITILISED SOOVITUSED

| 11. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles kohaldama subsidiaarsuse põhimõtet kliimamuutustega seotud selliste uute meetmete väljatöötamisel ja nende üle peetavatel läbirääkimistel, mis võivad avaldada märkimisväärset mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja nende kodanikele. Samuti kutsub komitee neid üles tagama eri tasanditele vastutuse määramisel piisavad rahalised vahendid ja inimressursid; |
| --- | --- |

11.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles kohaldama subsidiaarsuse põhimõtet kliimamuutustega seotud selliste uute meetmete väljatöötamisel ja nende üle peetavatel läbirääkimistel, mis võivad avaldada märkimisväärset mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja nende kodanikele. Samuti kutsub komitee neid üles tagama eri tasanditele vastutuse määramisel piisavad rahalised vahendid ja inimressursid;

| 12. | rõhutab vajadust käivitada aktiivsed teadlikkuse tõstmise kampaaniad täieliku toetusega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt, kellel on otsene kanal teabevahetuseks kodanikega; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust käivitada aktiivsed teadlikkuse tõstmise kampaaniad täieliku toetusega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt, kellel on otsene kanal teabevahetuseks kodanikega;

| 13. | tervitab seega Euroopa Liidu pühendumist jõupingutuste sünergiale, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuste mõjusid ja edendada nendega kohanemist kooskõlas Lissaboni tegevuskava ja Göteborgi kokkuleppega. Samas kutsub komitee üles loobuma uue, 2010. aasta järgse Lissaboni strateegia kontekstis praegusest, kolmele paralleelsele protsessile tuginevast lähenemisviisist ning järgima ühtset arenguraamistikku, mis hõlmab Euroopa Liidu sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnaalast tegevust; |
| --- | --- |

13.

tervitab seega Euroopa Liidu pühendumist jõupingutuste sünergiale, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuste mõjusid ja edendada nendega kohanemist kooskõlas Lissaboni tegevuskava ja Göteborgi kokkuleppega. Samas kutsub komitee üles loobuma uue, 2010. aasta järgse Lissaboni strateegia kontekstis praegusest, kolmele paralleelsele protsessile tuginevast lähenemisviisist ning järgima ühtset arenguraamistikku, mis hõlmab Euroopa Liidu sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnaalast tegevust;

| 14. | soovitab teha järjepidevaid investeeringuid keskkonnasõbralikku infrastruktuuri: info- ja sidetehnoloogiate laialdasem kasutamine halduses; vanade avaliku ja erasektori hoonete energiatõhus renoveerimine; uued transpordivormid. Ergutada tuleb energiatõhusa valgustuse, kütte ja jahutuse kasutamist. Samuti on oluline kasutada keskkonnasäästlikke hankeid ning parandada energiavarustuse kindlust; |
| --- | --- |

14.

soovitab teha järjepidevaid investeeringuid keskkonnasõbralikku infrastruktuuri: info- ja sidetehnoloogiate laialdasem kasutamine halduses; vanade avaliku ja erasektori hoonete energiatõhus renoveerimine; uued transpordivormid. Ergutada tuleb energiatõhusa valgustuse, kütte ja jahutuse kasutamist. Samuti on oluline kasutada keskkonnasäästlikke hankeid ning parandada energiavarustuse kindlust;

| 15. | leiab, et kohanemine ja leevendamine tuleb integreerida konkreetse eesmärgina kõigisse olemasolevatesse ELi poliitikaraamistikesse, sealhulgas ELi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikasse, sh metsade raadamise vältimisse, transporti, bioloogilisse mitmekesisusse, veemajandusse ja jäätmekäitlusse ning rahastamisprogrammidesse sellistes valdkondades nagu ühtekuuluvuspoliitika; |
| --- | --- |

15.

leiab, et kohanemine ja leevendamine tuleb integreerida konkreetse eesmärgina kõigisse olemasolevatesse ELi poliitikaraamistikesse, sealhulgas ELi põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikasse, sh metsade raadamise vältimisse, transporti, bioloogilisse mitmekesisusse, veemajandusse ja jäätmekäitlusse ning rahastamisprogrammidesse sellistes valdkondades nagu ühtekuuluvuspoliitika;

| 16. | kutsub üles läbi vaatama Euroopa Liidu 2013. aasta järgse eelarve, programmid, poliitikavaldkonnad ning eelkõige kesksed õigusaktid, sest kliimamuutustega kaasneb parameetrite muutumine; |
| --- | --- |

16.

kutsub üles läbi vaatama Euroopa Liidu 2013. aasta järgse eelarve, programmid, poliitikavaldkonnad ning eelkõige kesksed õigusaktid, sest kliimamuutustega kaasneb parameetrite muutumine;

| 17. | soovitab, et kliimamuutustele sobivate poliitiliste lahenduste leidmiseks kaalutakse vajadust töötada välja uued jätkusuutlikkuse näitajad, mida võetaks arvesse kui struktuurifondide uue põlvkonna parameetreid; |
| --- | --- |

17.

soovitab, et kliimamuutustele sobivate poliitiliste lahenduste leidmiseks kaalutakse vajadust töötada välja uued jätkusuutlikkuse näitajad, mida võetaks arvesse kui struktuurifondide uue põlvkonna parameetreid;

| 18. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad olema täiel määral kaasatud riiklike kliimamuutuste strateegiate ja tegevuskavade koostamisse, väljatöötamisse, vastuvõtmisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad olema täiel määral kaasatud riiklike kliimamuutuste strateegiate ja tegevuskavade koostamisse, väljatöötamisse, vastuvõtmisse ja rakendamisse;

| 19. | kordab oma täielikku poliitilist toetust Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostöös käivitatud linnapeade paktile kui linnade vastusele globaalsele soojenemisele. Paktis tõotavad linnad ametlikult vähendada oma CO2 heitkoguseid, minnes kaugemale 2020. aastaks seatud Euroopa Liidu eesmärkidest. Komitee on seisukohal, et linnapeade pakt peaks olema avatud kõigile asjaomastele piirkondlikele omavalitsustele. Komitee kutsub üles linnapeade pakti edasi arendama ning eraldama asjakohaseid vahendeid, et arendada eksperditeadmisi ja strateegiaid, mis on koostatud kohalike omavalitsuste konkreetseid vajadusi silmas pidades; |
| --- | --- |

19.

kordab oma täielikku poliitilist toetust Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostöös käivitatud linnapeade paktile kui linnade vastusele globaalsele soojenemisele. Paktis tõotavad linnad ametlikult vähendada oma CO2 heitkoguseid, minnes kaugemale 2020. aastaks seatud Euroopa Liidu eesmärkidest. Komitee on seisukohal, et linnapeade pakt peaks olema avatud kõigile asjaomastele piirkondlikele omavalitsustele. Komitee kutsub üles linnapeade pakti edasi arendama ning eraldama asjakohaseid vahendeid, et arendada eksperditeadmisi ja strateegiaid, mis on koostatud kohalike omavalitsuste konkreetseid vajadusi silmas pidades;

KOHANDAMINE

| 20. | soovitab, et ühenduse eelarveraamistik tuleks koostada selliselt, et kõik Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on võrdsel määral valmis kliimamuutustega toimetulekuks ja neil on vahendid kliimamuutusi põhjustavate teguritega tegelemiseks ja tagajärgedega kohanemiseks, eriti kõige rohkem mõjutatud elanikkonnarühmade ja majandustegevuses osalejate heaks; |
| --- | --- |

20.

soovitab, et ühenduse eelarveraamistik tuleks koostada selliselt, et kõik Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on võrdsel määral valmis kliimamuutustega toimetulekuks ja neil on vahendid kliimamuutusi põhjustavate teguritega tegelemiseks ja tagajärgedega kohanemiseks, eriti kõige rohkem mõjutatud elanikkonnarühmade ja majandustegevuses osalejate heaks;

LEEVENDAMINE

| 21. | on seisukohal, et „saastaja maksab” põhimõtet tuleb kohaldada kõigis keskkonnakaitse ja kliimaga seotud ELi poliitikavaldkondades, võttes arvesse kaupade ja teenuste keskkonnakulusid; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et „saastaja maksab” põhimõtet tuleb kohaldada kõigis keskkonnakaitse ja kliimaga seotud ELi poliitikavaldkondades, võttes arvesse kaupade ja teenuste keskkonnakulusid;

| 22. | toetab Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise uues süsteemis sätestatud liikmesriikidevahelist koostöö ja solidaarsuse põhimõtet tehnoloogiliselt rohkem arenenud riikide (kelle tööstussektorid on energiatõhusamad) ja vähem arenenud riikide (kelle tööstuse energiakasutus on kõrgem ja kes peavad oma majanduskasvu tõstma) vahel; |
| --- | --- |

22.

toetab Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise uues süsteemis sätestatud liikmesriikidevahelist koostöö ja solidaarsuse põhimõtet tehnoloogiliselt rohkem arenenud riikide (kelle tööstussektorid on energiatõhusamad) ja vähem arenenud riikide (kelle tööstuse energiakasutus on kõrgem ja kes peavad oma majanduskasvu tõstma) vahel;

| 23. | leiab, et hoolimata tehtud edusammudest tuleb jätkuvalt parandada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbipaistvust ja pikaajalist usaldusväärsust ning pöörata tähelepanu pakutud meetmete sotsiaalsetele ja keskkonnamõjudele eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

23.

leiab, et hoolimata tehtud edusammudest tuleb jätkuvalt parandada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbipaistvust ja pikaajalist usaldusväärsust ning pöörata tähelepanu pakutud meetmete sotsiaalsetele ja keskkonnamõjudele eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 24. | soovitab seega võtta täielikult arvesse regionaalarengu poliitika nõudeid ning märgib, et läbipaistvama ja paremini toimiva süsinikdioksiidi turu edendamiseks tuleks mõningaid käitisi põhjalikult restruktureerida, et kõrvaldada tootmissüsteemist kõige ebatõhusamad või juba praegu kriisis olevad käitised. Sellega seoses soovitab komitee toetada tööstuse uuendamise protsessi ja asjaomaste töötajate koolitamist; |
| --- | --- |

24.

soovitab seega võtta täielikult arvesse regionaalarengu poliitika nõudeid ning märgib, et läbipaistvama ja paremini toimiva süsinikdioksiidi turu edendamiseks tuleks mõningaid käitisi põhjalikult restruktureerida, et kõrvaldada tootmissüsteemist kõige ebatõhusamad või juba praegu kriisis olevad käitised. Sellega seoses soovitab komitee toetada tööstuse uuendamise protsessi ja asjaomaste töötajate koolitamist;

| 25. | märgib, et paralleelselt saastekvootide süsteemiga on vaja teha palju suuremaid jõupingutusi selleks, et hakata kasutama eelkõige keskkonnasõbralikke transpordiliike. Komitee kutsub riikide valitsusi üles ehitama välja raudteede ja veeteede infrastruktuuri ning tõhustama üldiselt intermodaalseid transpordiliike; |
| --- | --- |

25.

märgib, et paralleelselt saastekvootide süsteemiga on vaja teha palju suuremaid jõupingutusi selleks, et hakata kasutama eelkõige keskkonnasõbralikke transpordiliike. Komitee kutsub riikide valitsusi üles ehitama välja raudteede ja veeteede infrastruktuuri ning tõhustama üldiselt intermodaalseid transpordiliike;

| 26. | arvestades Euroopa transpordi suurt sõltuvust naftast, väljendab komitee kahetsust, et teises strateegilises energiaülevaates ei ole esitatud ühtegi transporditõhususe ettepanekut paralleelselt energiatõhususe paketiga, eelkõige sellistes valdkondades nagu raudteetransport ja teised ühistranspordi liigid, energiatõhusamad sõidukid, autode ühiskasutus, keskkonnateadlik sõidustiil, jalgrataste kasutamise suurendamine jne; |
| --- | --- |

26.

arvestades Euroopa transpordi suurt sõltuvust naftast, väljendab komitee kahetsust, et teises strateegilises energiaülevaates ei ole esitatud ühtegi transporditõhususe ettepanekut paralleelselt energiatõhususe paketiga, eelkõige sellistes valdkondades nagu raudteetransport ja teised ühistranspordi liigid, energiatõhusamad sõidukid, autode ühiskasutus, keskkonnateadlik sõidustiil, jalgrataste kasutamise suurendamine jne;

| 27. | leiab, et energiapoliitika ja kliimamuutuste poliitika peavad olema omavahel tihedalt seotud ja kooskõlas, kuna 80 % Euroopa CO2 heidetest pärinevad energiatootmisest; |
| --- | --- |

27.

leiab, et energiapoliitika ja kliimamuutuste poliitika peavad olema omavahel tihedalt seotud ja kooskõlas, kuna 80 % Euroopa CO2 heidetest pärinevad energiatootmisest;

| 28. | väljendab kahetsust selle üle, et 2008. aasta energia- ja kliimamuutuste paketis ei suudetud kehtestada siduvat energiatõhususe eesmärki, mis on puuduv lüli CO2 heitkoguste vajaliku vähendamise jõupingutustes; |
| --- | --- |

28.

väljendab kahetsust selle üle, et 2008. aasta energia- ja kliimamuutuste paketis ei suudetud kehtestada siduvat energiatõhususe eesmärki, mis on puuduv lüli CO2 heitkoguste vajaliku vähendamise jõupingutustes;

| 29. | toob esile erinevused ELi linnade ja piirkondade edusammudes CO2 heitkoguste vähendamisel ja energiatarbimises viimastel aastatel. Arvestada tuleks tarbimise ja tootmise energiatõhususe ning tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste erinevat taset nii liikmesriikide sees kui ka eri liikmesriikides, eelkõige linna- ja maapiirkondade võrdluses; |
| --- | --- |

29.

toob esile erinevused ELi linnade ja piirkondade edusammudes CO2 heitkoguste vähendamisel ja energiatarbimises viimastel aastatel. Arvestada tuleks tarbimise ja tootmise energiatõhususe ning tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste erinevat taset nii liikmesriikide sees kui ka eri liikmesriikides, eelkõige linna- ja maapiirkondade võrdluses;

| 30. | on seisukohal, et piirkondlikud kliimaalased tegevuskavad ja/või säästva energia tegevuskavad võiksid olla ühenduslüliks kohalike ja riiklike algatuste vahel, milles sisalduksid praktilised vahendid eesmärkide saavutamiseks, samuti tuleb eraldada piisavad vahendid nende rahastamiseks; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et piirkondlikud kliimaalased tegevuskavad ja/või säästva energia tegevuskavad võiksid olla ühenduslüliks kohalike ja riiklike algatuste vahel, milles sisalduksid praktilised vahendid eesmärkide saavutamiseks, samuti tuleb eraldada piisavad vahendid nende rahastamiseks;

| 31. | soovitab lisaks Euroopa struktuurifondidele ette näha täiendavaid rahalisi vahendeid ja meetmeid kui kasulikke vahendeid, millega toetada kliimamuutustega kohanemise poliitikat ja leevendamismeetmeid, nagu energiasäästmine ja taastuvenergia, mille abil parandada ehitiste energiatõhusust ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. See suurendaks toetust Euroopa kliimapoliitikale; |
| --- | --- |

31.

soovitab lisaks Euroopa struktuurifondidele ette näha täiendavaid rahalisi vahendeid ja meetmeid kui kasulikke vahendeid, millega toetada kliimamuutustega kohanemise poliitikat ja leevendamismeetmeid, nagu energiasäästmine ja taastuvenergia, mille abil parandada ehitiste energiatõhusust ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. See suurendaks toetust Euroopa kliimapoliitikale;

| 32. | kutsub üles suurendama teadusuuringute rahastamist süsinikdioksiidi kogumise tehnoloogiate valdkonnas, mida saaks kasutada koos teiste leevendavate meetmetega, et saavutada kasvuhoonegaasi heitkoguste vajalik tugev vähendamine; |
| --- | --- |

32.

kutsub üles suurendama teadusuuringute rahastamist süsinikdioksiidi kogumise tehnoloogiate valdkonnas, mida saaks kasutada koos teiste leevendavate meetmetega, et saavutada kasvuhoonegaasi heitkoguste vajalik tugev vähendamine;

| 33. | soovib tagada, et toetuskavad oleksid avatud taastuvenergia tootjatele kõigil tasanditel, ka väikekäitistele, ning on arvamusel, et järjekindluse tagamiseks peaks taastuvenergia toetamine olema suunatud fossiilkütuste kasutamise vähendamisele; |
| --- | --- |

33.

soovib tagada, et toetuskavad oleksid avatud taastuvenergia tootjatele kõigil tasanditel, ka väikekäitistele, ning on arvamusel, et järjekindluse tagamiseks peaks taastuvenergia toetamine olema suunatud fossiilkütuste kasutamise vähendamisele;

HAAVATAVATE KODANIKE KAITSE

| 34. | leiab, et säästvat energiat ja energiatõhusust edendades saaks linnapeade paktiga innustada linnu ja piirkondi tegema muutusi kaitsmaks kõige haavatavamaid kodanikke – eelkõige madala ja kindlaksmääratud sissetulekuga inimesi – kõrge energiahinna mõju ja energiapuuduse eest. Seejuures tuleb teha jõupingutusi energiakasutuse subsideerimise vältimiseks ja tugevate stiimulite lubamiseks, et tõsta energiatõhusust ja võimalusel vähendada energiatarbimist; |
| --- | --- |

34.

leiab, et säästvat energiat ja energiatõhusust edendades saaks linnapeade paktiga innustada linnu ja piirkondi tegema muutusi kaitsmaks kõige haavatavamaid kodanikke – eelkõige madala ja kindlaksmääratud sissetulekuga inimesi – kõrge energiahinna mõju ja energiapuuduse eest. Seejuures tuleb teha jõupingutusi energiakasutuse subsideerimise vältimiseks ja tugevate stiimulite lubamiseks, et tõsta energiatõhusust ja võimalusel vähendada energiatarbimist;

| 35. | toetab igati vajadust kaitsta kõige haavatavamaid kodanikke energiaallikate, eelkõige elektri hinna võimaliku tõusu eest, sealhulgas toetades jõupingutusi, mis aitavad neil muuta kodud energiatõhusamaks;

  Teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon eesistujariikidele Tšehhi Vabariigile ja Rootsile, Euroopa Komisjonile ja liikmesriikidele ning ÜRO asjaomastele osapooltele. |
| --- | --- |

35.

toetab igati vajadust kaitsta kõige haavatavamaid kodanikke energiaallikate, eelkõige elektri hinna võimaliku tõusu eest, sealhulgas toetades jõupingutusi, mis aitavad neil muuta kodud energiatõhusamaks;

Teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon eesistujariikidele Tšehhi Vabariigile ja Rootsile, Euroopa Komisjonile ja liikmesriikidele ning ÜRO asjaomastele osapooltele.

Brüssel, 18. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

LISA

Loetelu Regioonide Komitee hiljutistest arvamustest, mis on otseselt või kaudselt seotud kliimamuutuste küsimusega

| — | „Majanduse taastamise kava ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll”, CdR 12/2009 fin |
| --- | --- |

—

„Majanduse taastamise kava ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll”, CdR 12/2009 fin

| — | „Strateegiline energiaülevaade ja ehitiste energiatõhusus”, CdR 8/2009 fin |
| --- | --- |

—

„Strateegiline energiaülevaade ja ehitiste energiatõhusus”, CdR 8/2009 fin

| — | „Roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta”, CdR 275/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta”, CdR 275/2008 fin

| — | „Majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlev viies eduaruanne”, CdR 273/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlev viies eduaruanne”, CdR 273/2008 fin

| — | „Kuidas saavad piirkonnad anda oma panuse ELi kliimamuutuste eesmärkide elluviimisesse põhitähelepanuga linnapeade paktil”, CdR 241/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Kuidas saavad piirkonnad anda oma panuse ELi kliimamuutuste eesmärkide elluviimisesse põhitähelepanuga linnapeade paktil”, CdR 241/2008 fin

| — | „Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil”, CdR 254/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil”, CdR 254/2008 fin

| — | Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal „Lissaboni strateegia majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks”, CdR 245/2008 fin |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal „Lissaboni strateegia majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks”, CdR 245/2008 fin

| — | „Ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamise järgsed komisjoni õigusaktide ettepanekud”, CdR 162/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Ühise põllumajanduspoliitika olukorra hindamise järgsed komisjoni õigusaktide ettepanekud”, CdR 162/2008 fin

| — | „Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemine”, CdR 161/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemine”, CdR 161/2008 fin

| — | „Taastuvenergia edendamine”, CdR 160/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Taastuvenergia edendamine”, CdR 160/2008 fin

| — | Regioonide Komitee ettevalmistav arvamus „Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus Euroopa Liidu säästva arengu strateegiasse”, CdR 85/2007 fin |
| --- | --- |

—

Regioonide Komitee ettevalmistav arvamus „Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste panus Euroopa Liidu säästva arengu strateegiasse”, CdR 85/2007 fin

| — | „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika”, CdR 22/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika”, CdR 22/2008 fin

| — | „Euroopa elektri- ja gaasiturud: kolmas õigusaktide pakett”, CdR 21/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Euroopa elektri- ja gaasiturud: kolmas õigusaktide pakett”, CdR 21/2008 fin

| — | „Muutuv Euroopa vajab eelarvereformi”, CdR 16/2008 fin |
| --- | --- |

—

„Muutuv Euroopa vajab eelarvereformi”, CdR 16/2008 fin

| — | „Veepuuduse ja põua probleem Euroopa Liidus”, CdR 313/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Veepuuduse ja põua probleem Euroopa Liidus”, CdR 313/2007 fin

| — | „Äärepoolseimate piirkondade strateegia: kokkuvõte ja arenguperspektiivid”, CdR 309/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Äärepoolseimate piirkondade strateegia: kokkuvõte ja arenguperspektiivid”, CdR 309/2007 fin

| — | „Linnatranspordi roheline raamat”, CdR 236/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Linnatranspordi roheline raamat”, CdR 236/2007 fin

| — | „Ühise põllumajanduspoliitika praeguse olukorra hindamine”, CdR 197/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Ühise põllumajanduspoliitika praeguse olukorra hindamine”, CdR 197/2007 fin

| — | „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks”, CdR 118/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks”, CdR 118/2007 fin

| — | „Energiapakett”, CdR 111/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Energiapakett”, CdR 111/2007 fin

| — | „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga ja lennutegevuse lisamine ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi”, CdR 110/2007 fin |
| --- | --- |

—

„Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga ja lennutegevuse lisamine ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi”, CdR 110/2007 fin

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide komitee

Täiskogu 80. istungjärk 17.–18. juuni 2009

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/65

---

Regioonide Komitee arvamus „merenduse ja rannikualade pakett”

(2009/C 211/10)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | on seisukohal, et Euroopa merenduspoliitika peaks võtma mereala ruumilisele planeerimisele toetuva globaalse ja valdkondadevahelise suuna, mille eesmärk on seista silmitsi merekasutuse hoogustumisega ning edendada piiratud ja tundlikus ruumis harmoonilist kooseksisteerimist; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et Euroopa merenduspoliitika peaks võtma mereala ruumilisele planeerimisele toetuva globaalse ja valdkondadevahelise suuna, mille eesmärk on seista silmitsi merekasutuse hoogustumisega ning edendada piiratud ja tundlikus ruumis harmoonilist kooseksisteerimist;

| — | on seisukohal, et selline planeerimine eeldab mitmetasandilist valitsemist ja subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võtva uuendusliku valitsemismudeli kasutamist. Seega meenutab komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli mereala ruumilises planeerimises, nii teatud poliitikameetmete rahastajatena, kui ka kohalike asutustena, kes saavad kõige paremini korraldada kasutuste harmoonilist kooseksisteerimist; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et selline planeerimine eeldab mitmetasandilist valitsemist ja subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võtva uuendusliku valitsemismudeli kasutamist. Seega meenutab komitee kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli mereala ruumilises planeerimises, nii teatud poliitikameetmete rahastajatena, kui ka kohalike asutustena, kes saavad kõige paremini korraldada kasutuste harmoonilist kooseksisteerimist;

| — | tervitab komisjoni samme mereala planeerimise valdkonnas ja tahet koostada Euroopa tasandi ühised põhimõtted ning on seisukohal, et Euroopa Liidu roll võiks metoodilises ja põhimõttelises plaanis muutuda regulatiivsemaks, eelkõige toetudes kehtivatele piirkondlikele kokkulepetele; |
| --- | --- |

—

tervitab komisjoni samme mereala planeerimise valdkonnas ja tahet koostada Euroopa tasandi ühised põhimõtted ning on seisukohal, et Euroopa Liidu roll võiks metoodilises ja põhimõttelises plaanis muutuda regulatiivsemaks, eelkõige toetudes kehtivatele piirkondlikele kokkulepetele;

| — | toetab komisjoni tahet viia lõpule siseturg, et meretransport külgetõmbavamaks ja konkurentsivõimelisemaks muuta, aga avaldab siiski kahetsust, et pakutud konkreetsed meetmed keskenduvad liialt majanduslikule mõõtmele. Komitee avaldab soovi, et sotsiaalseid ja keskkondlikke aspekte võetaks täielikult arvesse; |
| --- | --- |

—

toetab komisjoni tahet viia lõpule siseturg, et meretransport külgetõmbavamaks ja konkurentsivõimelisemaks muuta, aga avaldab siiski kahetsust, et pakutud konkreetsed meetmed keskenduvad liialt majanduslikule mõõtmele. Komitee avaldab soovi, et sotsiaalseid ja keskkondlikke aspekte võetaks täielikult arvesse;

| — | kordab oma ettepanekut uurida võimalust muuta ELi rahastamissüsteemi nii, et kõikide merendusvaldkondade rahastamiseks loodaks Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames üks lihtsustatud süsteem ja seda järgmise, 2014.–2020. aasta finantsraamistiku üle peetavate arutelude käigus; |
| --- | --- |

—

kordab oma ettepanekut uurida võimalust muuta ELi rahastamissüsteemi nii, et kõikide merendusvaldkondade rahastamiseks loodaks Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames üks lihtsustatud süsteem ja seda järgmise, 2014.–2020. aasta finantsraamistiku üle peetavate arutelude käigus;

| — | on seisukohal, et meremagistraalide rahaliste vahendite osas selguse toomine on teretulnud, aga tuleb olla veelgi ambitsioonikam ja hinnata ulatuslikult ELi toetuste saamise tingimustele vastavate tehingute ja investeeringute olemust – eelkõige teenuste lühiajalist elujõulisust –, arvestades asjaolu, et praeguste meetmetega ei ole saavutatud oodatud tulemusi. |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et meremagistraalide rahaliste vahendite osas selguse toomine on teretulnud, aga tuleb olla veelgi ambitsioonikam ja hinnata ulatuslikult ELi toetuste saamise tingimustele vastavate tehingute ja investeeringute olemust – eelkõige teenuste lühiajalist elujõulisust –, arvestades asjaolu, et praeguste meetmetega ei ole saavutatud oodatud tulemusi.

| Raportöör | Dunkerque'i linnapea Michel Delebarre (FR/PES) |
| --- | --- |

Raportöör

Dunkerque'i linnapea Michel Delebarre (FR/PES)

Viitedokumendid

Euroopa Komisjoni 25. novembri 2008. aasta teatis „Mereala ruumilise planeerimise suunised: ühiste põhimõtete saavutamine Euroopa Liidus”, KOM(2008) 791 lõplik

Euroopa Komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatis „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani”, KOM(2009) 8 lõplik

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse ühenduse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ”, KOM(2009) 11 lõplik, 21.1.2009

„Teatis ja tegevuskava, mille eesmärk on luua Euroopa piirideta meretranspordiruum”, KOM(2009) 10 lõplik, 21.1.2009

„Komisjoni teatis, milles antakse suuniseid riigiabi kohta, millega täiendatakse ühenduse rahastamist meremagistraalide rajamiseks” (2008/C 317/8)

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tunnustab komisjoni olulisi edusamme ning tervitab tegevuskava tõhusat rakendamist ja selleks integreeritud lähenemisviisi valimist. Komitee on seisukohal, et Euroopa merenduspoliitika peaks võtma globaalse ja valdkondadevahelise suuna, mis „hõlmab kõiki aspekte inimese suhetes merede ja ookeanidega” (1); |
| --- | --- |

1.

tunnustab komisjoni olulisi edusamme ning tervitab tegevuskava tõhusat rakendamist ja selleks integreeritud lähenemisviisi valimist. Komitee on seisukohal, et Euroopa merenduspoliitika peaks võtma globaalse ja valdkondadevahelise suuna, mis „hõlmab kõiki aspekte inimese suhetes merede ja ookeanidega” (1);

| 2. | meenutab, et Euroopa Liidu rannikupiirkonnad ja -linnad hõlmavad peaaegu poole Euroopa elanikkonnast (2), panustades umbes 40 % Euroopa SKP-st. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on merenduspoliitika valdkondades eri pädevusi ning nende tasand võimaldab neil edendada koostööd eri poliitikavaldkondadega kohalikul tasandil. Lisaks on rannikualade kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel eriline vastutus kaldapiirkondade kujundamisel: nad peavad tegelema kalda ja mere kasutamise konfliktidest tulenevate pingetega ning püüdlema merekeskkonna kaitseks vajaliku jätkusuutliku arengu ja tööhõivetaseme poole. Selleks on nad arendanud välja ekspertteadmised integreeritud strateegilise planeerimise valdkonnas sellist tüüpi territooriumidel, sh nii mitmekülgsetes poliitikavaldkondades nagu transport, sadamaarendus, julgeolek, linnaarendus, mereala ruumiline planeerimine, kutseõpe ning Euroopa rannikualade integreeritud majandamine; |
| --- | --- |

2.

meenutab, et Euroopa Liidu rannikupiirkonnad ja -linnad hõlmavad peaaegu poole Euroopa elanikkonnast (2), panustades umbes 40 % Euroopa SKP-st. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on merenduspoliitika valdkondades eri pädevusi ning nende tasand võimaldab neil edendada koostööd eri poliitikavaldkondadega kohalikul tasandil. Lisaks on rannikualade kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel eriline vastutus kaldapiirkondade kujundamisel: nad peavad tegelema kalda ja mere kasutamise konfliktidest tulenevate pingetega ning püüdlema merekeskkonna kaitseks vajaliku jätkusuutliku arengu ja tööhõivetaseme poole. Selleks on nad arendanud välja ekspertteadmised integreeritud strateegilise planeerimise valdkonnas sellist tüüpi territooriumidel, sh nii mitmekülgsetes poliitikavaldkondades nagu transport, sadamaarendus, julgeolek, linnaarendus, mereala ruumiline planeerimine, kutseõpe ning Euroopa rannikualade integreeritud majandamine;

| 3. | kinnitab, et Euroopa merenduspoliitika edukaks elluviimiseks on vaja kohalikke ja piirkondlikke sidusrühmi otsesemalt kaasavat valitsemist. Partnerlusega tõeliselt arvestav merenduspoliitika, mis kaasab nii otsustavad tasandid kui ka kodanikuühiskonna, võimaldab varakult selgitada välja võimalikud konfliktid ja leida kohalikule tasandile kohandatud lahendused; |
| --- | --- |

3.

kinnitab, et Euroopa merenduspoliitika edukaks elluviimiseks on vaja kohalikke ja piirkondlikke sidusrühmi otsesemalt kaasavat valitsemist. Partnerlusega tõeliselt arvestav merenduspoliitika, mis kaasab nii otsustavad tasandid kui ka kodanikuühiskonna, võimaldab varakult selgitada välja võimalikud konfliktid ja leida kohalikule tasandile kohandatud lahendused;

| 4. | jagab merendusalase juhtimise suuniseid käsitlevas komisjoni teatises (3) väljendatud arvamust, et kaldapiirkonnad ei ole alati merenduspoliitika integreeritud lähenemisviisist kasusaajad, vaid võivad ka kannatada sellise lähenemisviisi puudumise negatiivsete tagajärgede käes; |
| --- | --- |

4.

jagab merendusalase juhtimise suuniseid käsitlevas komisjoni teatises (3) väljendatud arvamust, et kaldapiirkonnad ei ole alati merenduspoliitika integreeritud lähenemisviisist kasusaajad, vaid võivad ka kannatada sellise lähenemisviisi puudumise negatiivsete tagajärgede käes;

| 5. | peab vajalikuks luua sidemed territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi ja integreeritud merenduspoliitika vahel, eelkõige et tagada kaldapiirkondade ja saarealade ning samuti sisemaa ja sisesadamate piirkondliku arengu suurem ühtsus ning paremini koordineerida erimeetmete tulevast rahastamist neis piirkondades; |
| --- | --- |

5.

peab vajalikuks luua sidemed territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi ja integreeritud merenduspoliitika vahel, eelkõige et tagada kaldapiirkondade ja saarealade ning samuti sisemaa ja sisesadamate piirkondliku arengu suurem ühtsus ning paremini koordineerida erimeetmete tulevast rahastamist neis piirkondades;

| 6. | kordab selles kontekstis oma ettepanekut „uurida võimalust muuta ELi rahastamissüsteemi nii, et kõikide või enamiku merendusvaldkondade rahastamiseks loodaks Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames üks lihtsustatud süsteem” ja seda järgmise, 2014.–2020. aasta finantsraamistiku üle peetavate arutelude käigus (4); |
| --- | --- |

6.

kordab selles kontekstis oma ettepanekut „uurida võimalust muuta ELi rahastamissüsteemi nii, et kõikide või enamiku merendusvaldkondade rahastamiseks loodaks Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames üks lihtsustatud süsteem” ja seda järgmise, 2014.–2020. aasta finantsraamistiku üle peetavate arutelude käigus (4);

| 7. | toetab täielikult komisjoni käivitatud algatust luua merepiirkondade projektide andmebaas, mis sisaldaks teavet kõigi ühenduse fondidest toetuse saajate kohta, ning on seisukohal, et see on hädavajalik läbipaistvuse tagamiseks valdkonnas ja heade tavade vastastikuse tutvustamise edendamiseks. Komitee soovib olla kaasatud kõnealuse andmebaasi haldamisse, mis peaks töövalmis olema aastaks 2010; |
| --- | --- |

7.

toetab täielikult komisjoni käivitatud algatust luua merepiirkondade projektide andmebaas, mis sisaldaks teavet kõigi ühenduse fondidest toetuse saajate kohta, ning on seisukohal, et see on hädavajalik läbipaistvuse tagamiseks valdkonnas ja heade tavade vastastikuse tutvustamise edendamiseks. Komitee soovib olla kaasatud kõnealuse andmebaasi haldamisse, mis peaks töövalmis olema aastaks 2010;

Mereala ruumiline planeerimine
   (5)

| 8. | avaldab tegevuskavale poolehoidu ja toetab komisjoni ettepanekut töötada välja planeerimise kümme põhimõtet, millest võiksid pikas perspektiivis saada kõigis liikmesriikides kohaldatavad ühised põhimõtted; |
| --- | --- |

8.

avaldab tegevuskavale poolehoidu ja toetab komisjoni ettepanekut töötada välja planeerimise kümme põhimõtet, millest võiksid pikas perspektiivis saada kõigis liikmesriikides kohaldatavad ühised põhimõtted;

| 9. | kiidab heaks Euroopa Komisjoni jõupingutused integreeritud poliitikaloomeks merenduse valdkonnas. Sinise raamatu koostamine pakub edasiminekuks selge suuna seoses mere- ja rannikuressursside haldamisega kogu Euroopas. Komitee innustab komisjoni neid jõupingutusi jätkama ja selgitama, kuidas mereala ruumiline planeerimine ühildub Euroopa Liidu käivitatud teiste meetmetega, eelkõige direktiiviga 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta, vee raamdirektiiviga, merestrateegia raamdirektiiviga ning nõukogu ja Euroopa Parlamendi rannikualade integreeritud majandamist puudutava soovitusega. Mereala ruumiline planeerimine peaks andma panuse nimetatud õigusaktide vahelise koostoime suurendamisse, et vältida võimalikku segadust või kattumist; |
| --- | --- |

9.

kiidab heaks Euroopa Komisjoni jõupingutused integreeritud poliitikaloomeks merenduse valdkonnas. Sinise raamatu koostamine pakub edasiminekuks selge suuna seoses mere- ja rannikuressursside haldamisega kogu Euroopas. Komitee innustab komisjoni neid jõupingutusi jätkama ja selgitama, kuidas mereala ruumiline planeerimine ühildub Euroopa Liidu käivitatud teiste meetmetega, eelkõige direktiiviga 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta, vee raamdirektiiviga, merestrateegia raamdirektiiviga ning nõukogu ja Euroopa Parlamendi rannikualade integreeritud majandamist puudutava soovitusega. Mereala ruumiline planeerimine peaks andma panuse nimetatud õigusaktide vahelise koostoime suurendamisse, et vältida võimalikku segadust või kattumist;

| 10. | on seisukohal, et ruumilisele planeerimisele peaksid eelnema strateegiline kavandamine ja valitsemise korraldamine. Strateegiline kavandamine on planeerimise põhietapp, kuna võimaldab eesmärke ja vahendeid lähendada ning planeerimist suunata. See kollektiivse ehitamise etapp võimaldab määratleda põhimõtted ja suunad ning panna paika planeerimise prioriteedid ja kõnealuse protsessiga kaasnevad vahekohtumenetlused; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ruumilisele planeerimisele peaksid eelnema strateegiline kavandamine ja valitsemise korraldamine. Strateegiline kavandamine on planeerimise põhietapp, kuna võimaldab eesmärke ja vahendeid lähendada ning planeerimist suunata. See kollektiivse ehitamise etapp võimaldab määratleda põhimõtted ja suunad ning panna paika planeerimise prioriteedid ja kõnealuse protsessiga kaasnevad vahekohtumenetlused;

| 11. | on seisukohal, et mitmetasandilist valitsemist ja subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võtva uuendusliku valitsemismudeli kasutamine on ruumilise planeerimise strateegiliste suundade määratlemisel vältimatu. See peaks kindlasti toimuma mitmel tasandil, merealast kohaliku tasandini. Komitee tõstab samas esile, et kuigi komisjoni kasutatud ökosüsteemilist lähenemisviisi (6) toetatakse ühehäälselt, ei haaku see tingimata kõigi merendustegevustega. Seega soovib Regioonide Komitee komisjonil lisada oma tulevastesse ettepanekutesse mereala või piirkondliku mere tasandi, mis on selle lõksu vältimiseks piisavalt avar; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et mitmetasandilist valitsemist ja subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võtva uuendusliku valitsemismudeli kasutamine on ruumilise planeerimise strateegiliste suundade määratlemisel vältimatu. See peaks kindlasti toimuma mitmel tasandil, merealast kohaliku tasandini. Komitee tõstab samas esile, et kuigi komisjoni kasutatud ökosüsteemilist lähenemisviisi (6) toetatakse ühehäälselt, ei haaku see tingimata kõigi merendustegevustega. Seega soovib Regioonide Komitee komisjonil lisada oma tulevastesse ettepanekutesse mereala või piirkondliku mere tasandi, mis on selle lõksu vältimiseks piisavalt avar;

| 12. | rõhutab, et mereala ruumilise planeerimise eesmärk on riiklikke piire ületades hõlmata kõik selles ruumis harrastatavad tegevused, et paremini haakuda ökosüsteemi reaalsusega, ning et planeerimine moodustab seega integreeritud merenduspoliitika peamise vahendi. Komitee on seisukohal, et kõnealune meede on hädavajalik merekasutuse hoogustumisega silmitsi seistes ning piiratud ja tundlikus ruumis konfliktsete huvide harmoonilise kooseksisteerimise edendamiseks. Komitee märgib siiski, et meretransport peab vastama mereala ruumilise planeerimise ja merede vabaduse põhimõtte ühildamise väljakutsele, nagu see on sätestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsioonides; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et mereala ruumilise planeerimise eesmärk on riiklikke piire ületades hõlmata kõik selles ruumis harrastatavad tegevused, et paremini haakuda ökosüsteemi reaalsusega, ning et planeerimine moodustab seega integreeritud merenduspoliitika peamise vahendi. Komitee on seisukohal, et kõnealune meede on hädavajalik merekasutuse hoogustumisega silmitsi seistes ning piiratud ja tundlikus ruumis konfliktsete huvide harmoonilise kooseksisteerimise edendamiseks. Komitee märgib siiski, et meretransport peab vastama mereala ruumilise planeerimise ja merede vabaduse põhimõtte ühildamise väljakutsele, nagu see on sätestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsioonides;

| 13. | tunnistab, et mereala ruumiline planeerimine on asjakohane vahend iga tegevuse nõudmiste rahuldamiseks ja mere parimaks kasutamiseks ökosüsteeme jätkusuutlikult säilitades. Kõigile teada selged eeskirjad soodustavad pikaajalisi investeeringuid ja aitavad suurendada merendustegevuse panust konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõive edendamisega seotud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse. Komitee soovitab sellega seoses minna komisjonil vahekohtumenetluste põhimõtete määratlemisel võimalikult kaugele, et tagada selle protsessi läbipaistvus eelmääratletud eeskirjade kaudu, mis oleksid kehtestatud tihedas koostöös merepiirkondadega ja piisavalt paindlikud, et võtta arvesse merealade eripära; |
| --- | --- |

13.

tunnistab, et mereala ruumiline planeerimine on asjakohane vahend iga tegevuse nõudmiste rahuldamiseks ja mere parimaks kasutamiseks ökosüsteeme jätkusuutlikult säilitades. Kõigile teada selged eeskirjad soodustavad pikaajalisi investeeringuid ja aitavad suurendada merendustegevuse panust konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõive edendamisega seotud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse. Komitee soovitab sellega seoses minna komisjonil vahekohtumenetluste põhimõtete määratlemisel võimalikult kaugele, et tagada selle protsessi läbipaistvus eelmääratletud eeskirjade kaudu, mis oleksid kehtestatud tihedas koostöös merepiirkondadega ja piisavalt paindlikud, et võtta arvesse merealade eripära;

| 14. | tervitab komisjoni samme mereala planeerimise valdkonnas ja tahet koostada Euroopa tasandi ühised põhimõtted. Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidul on kõnealuses valdkonnas eestvedav ja koordineeriv roll ning et komisjoni 2009. aastal korraldatud konsultatsiooniprotsess võimaldab paremini mõista probleeme ja pakkuda ühist lähenemisviisi edendavaid suundi. Sellega seoses soovitab komitee komisjonil koostada nende konsultatsioonide tulemusel valge raamatu; |
| --- | --- |

14.

tervitab komisjoni samme mereala planeerimise valdkonnas ja tahet koostada Euroopa tasandi ühised põhimõtted. Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidul on kõnealuses valdkonnas eestvedav ja koordineeriv roll ning et komisjoni 2009. aastal korraldatud konsultatsiooniprotsess võimaldab paremini mõista probleeme ja pakkuda ühist lähenemisviisi edendavaid suundi. Sellega seoses soovitab komitee komisjonil koostada nende konsultatsioonide tulemusel valge raamatu;

| 15. | on seisukohal, et Euroopa Liidu roll võiks metoodilises ja põhimõttelises plaanis muutuda regulatiivseks, et tagada mereala planeerimise tõeline koordineerimine asjaomastes riikides ja riikide vahel. Sellega seoses viitab Regioonide Komitee mõnes piirkonnas tehtud katsetele, eelkõige Vahemeres Barcelona merekeskkonna kaitse konventsiooni ja veel konkreetsemalt seitsmenda protokolli raames, mille alusel asjaomased liikmesriigid on ühiselt otsustanud Vahemere rannikualasid integreeritult hallata, võttes vastu siduvad vahendid. Lisaks mereala ruumilise planeerimise ühise lähenemisviisi ergutamisele võiks Euroopa Liit aidata igas merealas kehtivatel piirkondlikel kokkulepetel järgida merenduse säästvat ja integreeritud arengut seoses iga asjaomase merepiirkonnaga; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et Euroopa Liidu roll võiks metoodilises ja põhimõttelises plaanis muutuda regulatiivseks, et tagada mereala planeerimise tõeline koordineerimine asjaomastes riikides ja riikide vahel. Sellega seoses viitab Regioonide Komitee mõnes piirkonnas tehtud katsetele, eelkõige Vahemeres Barcelona merekeskkonna kaitse konventsiooni ja veel konkreetsemalt seitsmenda protokolli raames, mille alusel asjaomased liikmesriigid on ühiselt otsustanud Vahemere rannikualasid integreeritult hallata, võttes vastu siduvad vahendid. Lisaks mereala ruumilise planeerimise ühise lähenemisviisi ergutamisele võiks Euroopa Liit aidata igas merealas kehtivatel piirkondlikel kokkulepetel järgida merenduse säästvat ja integreeritud arengut seoses iga asjaomase merepiirkonnaga;

| 16. | soovitab tungivalt komisjonil toetada pilootprojekte igas merealas, et proovida pakutud põhimõtete paikapidavust mitmekülgsetes piirkondlikes meredes. Komitee tuletab meelde, et kõnealusesse vahendisse tuleb täielikult kaasata ka äärepoolseimad piirkonnad, mis katavad suure osa Euroopa merealast; |
| --- | --- |

16.

soovitab tungivalt komisjonil toetada pilootprojekte igas merealas, et proovida pakutud põhimõtete paikapidavust mitmekülgsetes piirkondlikes meredes. Komitee tuletab meelde, et kõnealusesse vahendisse tuleb täielikult kaasata ka äärepoolseimad piirkonnad, mis katavad suure osa Euroopa merealast;

| 17. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli mereala ruumilises planeerimises, eelkõige teatud poliitikameetmete rahastajatena, aga ka kohalike asutustena, kes saavad kõige paremini korraldada kasutuste harmoonilist kooseksisteerimist. Loodud mere- ja rannikupartnerlustel ning merendusvõrgustikel on väga oluline roll mereala ruumilise planeerimise väljatöötamise ja rakendamise lihtsustamisel liikmesriikides. Kui territoriaalvete ja majandusvööndi (7) haldamine jääb enamasti liikmesriikide pädevusvaldkonda, siis kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad oma pädevuse ja vastutusala piires veeressursside majandamise eest ning mõnikord sadamate või kaitsealade haldamise eest. Üldiselt vastutavad nad tasakaalustatud ja solidaarse arengu edendamise eest, millest ei saa lahutada mereruumi; |
| --- | --- |

17.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli mereala ruumilises planeerimises, eelkõige teatud poliitikameetmete rahastajatena, aga ka kohalike asutustena, kes saavad kõige paremini korraldada kasutuste harmoonilist kooseksisteerimist. Loodud mere- ja rannikupartnerlustel ning merendusvõrgustikel on väga oluline roll mereala ruumilise planeerimise väljatöötamise ja rakendamise lihtsustamisel liikmesriikides. Kui territoriaalvete ja majandusvööndi (7) haldamine jääb enamasti liikmesriikide pädevusvaldkonda, siis kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad oma pädevuse ja vastutusala piires veeressursside majandamise eest ning mõnikord sadamate või kaitsealade haldamise eest. Üldiselt vastutavad nad tasakaalustatud ja solidaarse arengu edendamise eest, millest ei saa lahutada mereruumi;

| 18. | rõhutab samuti vajadust teostada maismaa ja mereala planeerimist kooskõlastatult ja ühtselt, et hallata korralikult maa ja mere vahelist ühisosa, eelkõige rannavööndis. Komitee meenutab sellega seoses rannikualade integreeritud haldamise raames tehtud töid; |
| --- | --- |

18.

rõhutab samuti vajadust teostada maismaa ja mereala planeerimist kooskõlastatult ja ühtselt, et hallata korralikult maa ja mere vahelist ühisosa, eelkõige rannavööndis. Komitee meenutab sellega seoses rannikualade integreeritud haldamise raames tehtud töid;

| 19. | meenutab, et Euroopa piirkonnad ja linnad on juba algatanud piiriüleseid ja riikidevahelisi koostööalgatusi, eelkõige Interregi programmi raames, mis võimaldavad neil ellu viia mereala haldamisega seotud ühiseid projekte. Komitee on samuti seisukohal, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused võiksid pakkuda huvitavaid piirkondliku koostöö võimalusi; |
| --- | --- |

19.

meenutab, et Euroopa piirkonnad ja linnad on juba algatanud piiriüleseid ja riikidevahelisi koostööalgatusi, eelkõige Interregi programmi raames, mis võimaldavad neil ellu viia mereala haldamisega seotud ühiseid projekte. Komitee on samuti seisukohal, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused võiksid pakkuda huvitavaid piirkondliku koostöö võimalusi;

| 20. | tervitab komisjoni loodud Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku, mis peaks 2009. aastal kulmineeruma Euroopa mereatlase prototüübi koostamisega, ja loodab, et kõnealust atlast võiks ristata uue vahendiga Google Ocean, mida esitleti 2009. aasta veebruaris; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni loodud Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku, mis peaks 2009. aastal kulmineeruma Euroopa mereatlase prototüübi koostamisega, ja loodab, et kõnealust atlast võiks ristata uue vahendiga Google Ocean, mida esitleti 2009. aasta veebruaris;

| 21. | avaldab kahetsust, et komisjon ei tegele piisavalt subsidiaarsuse põhimõttega. Asjade praeguse seisu juures põhineb komisjoni ettepanek arvukatel õiguslike alustel (sh transpordipoliitikat ja säästvat arengut puudutavad õigusaktid). Ruumilist planeerimist peetakse praegu Nice'i lepingu alusel liikmesriikide ainupädevusvaldkonnaks. Samas, kui Lissaboni leping peaks tulevikus jõustuma, ja kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse uue eesmärgiga, kerkib näiteks küsimus, kas mereala ruumilises planeerimises võiks õigusliku alusena tulevaste regulatiivmeetmete puhul kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 352 (mis vastab EÜ asutamislepingu artiklile 308 (Nice'i leping)); |
| --- | --- |

21.

avaldab kahetsust, et komisjon ei tegele piisavalt subsidiaarsuse põhimõttega. Asjade praeguse seisu juures põhineb komisjoni ettepanek arvukatel õiguslike alustel (sh transpordipoliitikat ja säästvat arengut puudutavad õigusaktid). Ruumilist planeerimist peetakse praegu Nice'i lepingu alusel liikmesriikide ainupädevusvaldkonnaks. Samas, kui Lissaboni leping peaks tulevikus jõustuma, ja kooskõlas territoriaalse ühtekuuluvuse uue eesmärgiga, kerkib näiteks küsimus, kas mereala ruumilises planeerimises võiks õigusliku alusena tulevaste regulatiivmeetmete puhul kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 352 (mis vastab EÜ asutamislepingu artiklile 308 (Nice'i leping));

Meretransport

| 22. | on seisukohal, et meretransport on nii üks peamine Euroopa majanduse element, sissetulekute ja tööhõive allikas, inimeste ja tehnoloogilise oskusteabe kandja, keskkonnatoime ja konkurentsivõime tegur kui ka ökoloogilise ohu allikas. Meretranspordi tähtsust jätkusuutliku majanduse jaoks tuleb pidevalt tõsta, kõrvaldades olemasolevad raskused võrreldes teiste transpordiliikidega ning kehtestades sobivad keskkonnanõuded. Kuigi meretransport on finantsmajanduse tujudest väga sõltuv, on ta siiski reaalmajanduse lipulaev. Ja kui majandus hakkab kosuma, peavad Euroopa sadamate seadmed ja teenused suutma vastata meretööstuse vajadustele. Viimase aastakümne jooksul ei ole Euroopa sadamaid kohandatud samas rütmis enamiku ülejäänud maailma, peamiselt Aasia sadamatega. Seepärast tuleb Euroopal maailmakaubanduse tuleviku väljakutsetele vastamiseks kiirustada ja oma sadamarajatised säästva arengu seisukohalt lähtudes ka ajakohastada; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et meretransport on nii üks peamine Euroopa majanduse element, sissetulekute ja tööhõive allikas, inimeste ja tehnoloogilise oskusteabe kandja, keskkonnatoime ja konkurentsivõime tegur kui ka ökoloogilise ohu allikas. Meretranspordi tähtsust jätkusuutliku majanduse jaoks tuleb pidevalt tõsta, kõrvaldades olemasolevad raskused võrreldes teiste transpordiliikidega ning kehtestades sobivad keskkonnanõuded. Kuigi meretransport on finantsmajanduse tujudest väga sõltuv, on ta siiski reaalmajanduse lipulaev. Ja kui majandus hakkab kosuma, peavad Euroopa sadamate seadmed ja teenused suutma vastata meretööstuse vajadustele. Viimase aastakümne jooksul ei ole Euroopa sadamaid kohandatud samas rütmis enamiku ülejäänud maailma, peamiselt Aasia sadamatega. Seepärast tuleb Euroopal maailmakaubanduse tuleviku väljakutsetele vastamiseks kiirustada ja oma sadamarajatised säästva arengu seisukohalt lähtudes ka ajakohastada;

| 23. | toetab tahet viia lõpule siseturg, et meretransport külgetõmbavamaks ja konkurentsivõimelisemaks muuta. Avaldab siiski kahetsust, et konkreetsed meetmed keskenduvad liialt sellele aspektile, ja avaldab soovi, et ka sotsiaalseid ja keskkondlikke aspekte võetaks täielikult arvesse; |
| --- | --- |

23.

toetab tahet viia lõpule siseturg, et meretransport külgetõmbavamaks ja konkurentsivõimelisemaks muuta. Avaldab siiski kahetsust, et konkreetsed meetmed keskenduvad liialt sellele aspektile, ja avaldab soovi, et ka sotsiaalseid ja keskkondlikke aspekte võetaks täielikult arvesse;

| 24. | rõhutab, et meretranspordipoliitika peaks moodustama osa logistilisest ahelast, kuhu ta kuulub. See eeldab, et sadamaid peetakse sõlmpunktiks eri transpordiliikide vahel, mida kasutatakse Euroopas või rahvusvahelises ruumis kauba ühest punktist teise vedamisel. Sadamaid ei tohiks seega vaadelda lihtsalt lähte- või sihtpunktidena, vaid ukselt-uksele transpordiloogika määrava tegurina; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et meretranspordipoliitika peaks moodustama osa logistilisest ahelast, kuhu ta kuulub. See eeldab, et sadamaid peetakse sõlmpunktiks eri transpordiliikide vahel, mida kasutatakse Euroopas või rahvusvahelises ruumis kauba ühest punktist teise vedamisel. Sadamaid ei tohiks seega vaadelda lihtsalt lähte- või sihtpunktidena, vaid ukselt-uksele transpordiloogika määrava tegurina;

| 25. | rõhutab vajadust muuta sadamad transpordiahela virtuaalses haldamises tõelisteks viitekeskusteks, mis on võimelised ennetama kaubavoogude haldamist. See tähendab, et sadamatransiidi käigus ei tohi katkestada infosüsteeme, mis võimaldavad kauba reaalajas jälgimise abil transpordi- ja logistikateenuseid optimeerida. Selleks tuleb arendada operatsioonisüsteemide koostalitlusvõimet sadamate vahel ning sadamate ja siseterminaalide vahel või selle puudumisel uurida selle loomise võimalust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust muuta sadamad transpordiahela virtuaalses haldamises tõelisteks viitekeskusteks, mis on võimelised ennetama kaubavoogude haldamist. See tähendab, et sadamatransiidi käigus ei tohi katkestada infosüsteeme, mis võimaldavad kauba reaalajas jälgimise abil transpordi- ja logistikateenuseid optimeerida. Selleks tuleb arendada operatsioonisüsteemide koostalitlusvõimet sadamate vahel ning sadamate ja siseterminaalide vahel või selle puudumisel uurida selle loomise võimalust;

| 26. | tervitab komisjoni tahet viia meretranspordile kehtivad haldus- ja tollipiirangud võrdsele tasemele teiste transpordiliikide suhtes kehtivate eeskirjadega. Näiteks on täiesti ebareaalne nõuda, et maanteevedu läheb sujuvalt üle mereveoks meremagistraalide kontseptsiooni alusel, seni kuni raskete kaubaveokite laevadele peale- ja laevadelt mahalaadimist puudutavad formaalsused jäävad kõnealuse võimaluse potentsiaalsete kasutajate jaoks takistuseks. Eeskirju tuleks leevendada määrani, mis vastaks meretranspordi spetsiifilistele tingimustele (merede avatus ja seega ka piiride ebamäärasus sadamas, merekeskkonna eriline ohtlikkus õnnetuste korral jne); |
| --- | --- |

26.

tervitab komisjoni tahet viia meretranspordile kehtivad haldus- ja tollipiirangud võrdsele tasemele teiste transpordiliikide suhtes kehtivate eeskirjadega. Näiteks on täiesti ebareaalne nõuda, et maanteevedu läheb sujuvalt üle mereveoks meremagistraalide kontseptsiooni alusel, seni kuni raskete kaubaveokite laevadele peale- ja laevadelt mahalaadimist puudutavad formaalsused jäävad kõnealuse võimaluse potentsiaalsete kasutajate jaoks takistuseks. Eeskirju tuleks leevendada määrani, mis vastaks meretranspordi spetsiifilistele tingimustele (merede avatus ja seega ka piiride ebamäärasus sadamas, merekeskkonna eriline ohtlikkus õnnetuste korral jne);

Merestrateegia 2018
   (8)

| 27. | tervitab komisjoni ettepanekuid teksti olulisemates osades:






  — | toetada rahvusvahelise merekaubanduse viljelemist õiglastel tingimustel universaalsetest eeskirjadest kinni pidades, |
| --- | --- | --- |

27.

tervitab komisjoni ettepanekuid teksti olulisemates osades:

—

toetada rahvusvahelise merekaubanduse viljelemist õiglastel tingimustel universaalsetest eeskirjadest kinni pidades,

| — | väärtustada merendusvaldkonna elukutseid (õpe, kvalifikatsioon, professionaalsemaks muutmine) ja pidada kinni Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni vastuvõetud sätetest meremeeste õiglase kohtlemise, nende elutingimuste ja tasustamise kohta, |
| --- | --- |

—

väärtustada merendusvaldkonna elukutseid (õpe, kvalifikatsioon, professionaalsemaks muutmine) ja pidada kinni Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni vastuvõetud sätetest meremeeste õiglase kohtlemise, nende elutingimuste ja tasustamise kohta,

| — | liikuda jäätme- ja saastevaba meretranspordi suunas ning viia see täielikult kooskõlla säästva arengu põhimõtetega, |
| --- | --- |

—

liikuda jäätme- ja saastevaba meretranspordi suunas ning viia see täielikult kooskõlla säästva arengu põhimõtetega,

| — | tagada meretranspordi pikaajaline ohutus ja kindlus määratletud eeskirjadest kinnipidamise ja ennetusmeetmete arendamise kaudu; |
| --- | --- |

—

tagada meretranspordi pikaajaline ohutus ja kindlus määratletud eeskirjadest kinnipidamise ja ennetusmeetmete arendamise kaudu;

| 28. | kahtleb siiski Euroopa Liidu võimes neid ettepanekuid ellu viia, võttes arvesse rakendusala suurt ulatust. Komitee teeb sellega seoses komisjonile ettepaneku panna probleemid tähtsuse järjekorda ja sätestada vajalike meetmete prioriteedid, koostades niipea kui võimalik, ent igal juhul 2009. aasta lõpuks koostöös liikmesriikide ja kõigi sidusrühmadega üksikasjalik tegevuskava; |
| --- | --- |

28.

kahtleb siiski Euroopa Liidu võimes neid ettepanekuid ellu viia, võttes arvesse rakendusala suurt ulatust. Komitee teeb sellega seoses komisjonile ettepaneku panna probleemid tähtsuse järjekorda ja sätestada vajalike meetmete prioriteedid, koostades niipea kui võimalik, ent igal juhul 2009. aasta lõpuks koostöös liikmesriikide ja kõigi sidusrühmadega üksikasjalik tegevuskava;

| 29. | avaldab kahetsust, et konkreetsed ettepanekud puudutavad ainult äritehingute liberaliseerimist konkurentsi ja tootlikkuse tõstmise eesmärgil. Komitee märgib, et keskkonna säilitamine ja meremeestele paremate sotsiaalsete tingimuste tagamine piirdub üldiselt sõnastatud põhimõtetega – ei ole koostatud ajatabelit ega pakutud konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

29.

avaldab kahetsust, et konkreetsed ettepanekud puudutavad ainult äritehingute liberaliseerimist konkurentsi ja tootlikkuse tõstmise eesmärgil. Komitee märgib, et keskkonna säilitamine ja meremeestele paremate sotsiaalsete tingimuste tagamine piirdub üldiselt sõnastatud põhimõtetega – ei ole koostatud ajatabelit ega pakutud konkreetseid meetmeid;

| 30. | rõhutab, et meretransport on säästev transpordiliik, mis aitab otsustavalt võidelda kliimamuutuste ja õhusaastega ning üldisemalt muuta transporti keskkonnahoidlikumaks. Komitee on seisukohal, et keskkonnahoidlikuma transpordisüsteemi arendamine on üks poliitiline prioriteet. Regioonide Komitee hinnangul võimaldab vedude ümbersuunamine meretransporti vastata nii reisijate ja kaubaveo kasvavale mahule kui ka kliimamuutustest tulenevatele nõudmistele. Komitee avaldab kahetsust, et rahvusvaheline meretransport on ikka veel Kyoto protokolli mehhanismidest ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ajatabelist välja jäetud. Komitee julgustab Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni seoses 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimuva ÜRO kliimateemalise konverentsiga pakkuma kiiresti kõigi laevade suhtes - sõltumata nende lipuriigist - rakendatavad siduvad eeskirjad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. Lõppeesmärk peaks olema eeskirjade vastuvõtmine 2011. aastal. Euroopa Komisjon peaks toetama ühtsete ja läbipaistvate keskkonnakaitse sertifikaatide kehtestamist laevadele ja sadamatele, nagu nt Environmental Ship Index (ESI), mida töötab välja World Ports Climate Initiative. Et vältida Euroopa merendussektori asetamist ebasoodsatesse konkurentsitingimustesse peaks Euroopa Liit tagama, et siduvad eeskirjad võetaks vastu rahvusvahelisel tasandil. Peale selle tuleks uurida, millised on keskkonnakoormusest sõltuvate diferentseeritud sadamamaksude sisseviimisega seotud võimalikud mõjud; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et meretransport on säästev transpordiliik, mis aitab otsustavalt võidelda kliimamuutuste ja õhusaastega ning üldisemalt muuta transporti keskkonnahoidlikumaks. Komitee on seisukohal, et keskkonnahoidlikuma transpordisüsteemi arendamine on üks poliitiline prioriteet. Regioonide Komitee hinnangul võimaldab vedude ümbersuunamine meretransporti vastata nii reisijate ja kaubaveo kasvavale mahule kui ka kliimamuutustest tulenevatele nõudmistele. Komitee avaldab kahetsust, et rahvusvaheline meretransport on ikka veel Kyoto protokolli mehhanismidest ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ajatabelist välja jäetud. Komitee julgustab Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni seoses 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimuva ÜRO kliimateemalise konverentsiga pakkuma kiiresti kõigi laevade suhtes - sõltumata nende lipuriigist - rakendatavad siduvad eeskirjad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. Lõppeesmärk peaks olema eeskirjade vastuvõtmine 2011. aastal. Euroopa Komisjon peaks toetama ühtsete ja läbipaistvate keskkonnakaitse sertifikaatide kehtestamist laevadele ja sadamatele, nagu nt Environmental Ship Index (ESI), mida töötab välja World Ports Climate Initiative. Et vältida Euroopa merendussektori asetamist ebasoodsatesse konkurentsitingimustesse peaks Euroopa Liit tagama, et siduvad eeskirjad võetaks vastu rahvusvahelisel tasandil. Peale selle tuleks uurida, millised on keskkonnakoormusest sõltuvate diferentseeritud sadamamaksude sisseviimisega seotud võimalikud mõjud;

| 31. | rõhutab, et meretranspordi keskkonnasõbralikumaks muutmine peab lisaks laevade ökoloogilise jalajälge vähendamisele viima ka sadama- ja logistikarajatiste keskkonnamõju mõõtmise ja vähendamiseni. Komitee märgib sellega seoses, et kuigi sadamate arendamise menetluste kiirendamine on Euroopa sadamate konkurentsivõime tagamisel hädavajalik, ei tohiks seda ellu viia keskkonnamõju hindamise kvaliteedi arvelt, unustamata samas ka vajadust määrata kindlaks täpsed eeskirjad, mida ei ole võimalik mitmeti tõlgendada ning mis ei põhjusta seega konkurentsimoonutusi. Merendus-, sadama- ja logistikategevuste hea integratsioon linnades peab olema Euroopa merenduspoliitika eraldiseisev eesmärk; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et meretranspordi keskkonnasõbralikumaks muutmine peab lisaks laevade ökoloogilise jalajälge vähendamisele viima ka sadama- ja logistikarajatiste keskkonnamõju mõõtmise ja vähendamiseni. Komitee märgib sellega seoses, et kuigi sadamate arendamise menetluste kiirendamine on Euroopa sadamate konkurentsivõime tagamisel hädavajalik, ei tohiks seda ellu viia keskkonnamõju hindamise kvaliteedi arvelt, unustamata samas ka vajadust määrata kindlaks täpsed eeskirjad, mida ei ole võimalik mitmeti tõlgendada ning mis ei põhjusta seega konkurentsimoonutusi. Merendus-, sadama- ja logistikategevuste hea integratsioon linnades peab olema Euroopa merenduspoliitika eraldiseisev eesmärk;

| 32. | on seisukohal, et meretransport peab olema transpordi keskkonnahoidlikumaks muutmise näidisvaldkond ja kutsub selle raames Euroopa Liitu toetama tõsiselt teadustegevust ja innovatsiooni, et parandada laevade ja sadamate keskkonnatõhusust, nii näiteks tuleks arvestada laevade poolt põhjustatud veereostuse vältimise teemaga; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et meretransport peab olema transpordi keskkonnahoidlikumaks muutmise näidisvaldkond ja kutsub selle raames Euroopa Liitu toetama tõsiselt teadustegevust ja innovatsiooni, et parandada laevade ja sadamate keskkonnatõhusust, nii näiteks tuleks arvestada laevade poolt põhjustatud veereostuse vältimise teemaga;

| 33. | märgib, et sõnastatud soovituste elluviimine nõuab oluliste vahendite koondamist, ja kutsub komisjoni hindama pakutud vahendite maksumust, täpsustama rahastamisvõimalusi ja pakkuma välja vahendite jaotamise viisi eri sidusrühmade vahel. Komitee on seisukohal, et meretransporti kui maismaatranspordist ökoloogiliselt säästvamat transpordiliiki tuleks ühenduse rahalistest vahenditest rohkem toetada ning kutsub Euroopa Liitu üles võtma kõiki vajalikke algatusi, et tagada nõutavad ühenduse rahalised vahendid; |
| --- | --- |

33.

märgib, et sõnastatud soovituste elluviimine nõuab oluliste vahendite koondamist, ja kutsub komisjoni hindama pakutud vahendite maksumust, täpsustama rahastamisvõimalusi ja pakkuma välja vahendite jaotamise viisi eri sidusrühmade vahel. Komitee on seisukohal, et meretransporti kui maismaatranspordist ökoloogiliselt säästvamat transpordiliiki tuleks ühenduse rahalistest vahenditest rohkem toetada ning kutsub Euroopa Liitu üles võtma kõiki vajalikke algatusi, et tagada nõutavad ühenduse rahalised vahendid;

| 34. | nõuab, et üleeuroopalise transpordivõrgustiku järgmise läbivaatamise raames seataks ELi eelarves (struktuurifondid, üleeuroopalise transpordivõrgu eelarverida ja Marco Polo programm) prioriteetsemaks investeeringud sadamatesse ja sadamate ühendamine sisemaaga. Liikmesriikide ja komisjoni vahel sõlmitud kompromissid on viinud tasakaalu puudumiseni merenduse ja sadamate arvelt. Euroopa sadamakaarti tuleb tulevikus paremini tasakaalustada sadamate kategooriate (väikeste ja keskmise suurusega sadamate väärtuse tunnustamine, et parandada juurdepääsu) vahel ja piirkondade (keskused/äärealad) vahel ning sinna tuleb suunata ühenduse rahalised vahendid; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et üleeuroopalise transpordivõrgustiku järgmise läbivaatamise raames seataks ELi eelarves (struktuurifondid, üleeuroopalise transpordivõrgu eelarverida ja Marco Polo programm) prioriteetsemaks investeeringud sadamatesse ja sadamate ühendamine sisemaaga. Liikmesriikide ja komisjoni vahel sõlmitud kompromissid on viinud tasakaalu puudumiseni merenduse ja sadamate arvelt. Euroopa sadamakaarti tuleb tulevikus paremini tasakaalustada sadamate kategooriate (väikeste ja keskmise suurusega sadamate väärtuse tunnustamine, et parandada juurdepääsu) vahel ja piirkondade (keskused/äärealad) vahel ning sinna tuleb suunata ühenduse rahalised vahendid;

| 35. | on seisukohal, et õiglaste konkurentsieeskirjade säilitamiseks eri transpordiliikide vahel on vaja võtta arvesse väliskulusid (eriti keskkonnakulud) ja et ilma selleta ei suuda turueeskirjad üksi mereliikluse voogu reguleerida; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et õiglaste konkurentsieeskirjade säilitamiseks eri transpordiliikide vahel on vaja võtta arvesse väliskulusid (eriti keskkonnakulud) ja et ilma selleta ei suuda turueeskirjad üksi mereliikluse voogu reguleerida;

| 36. | meenutab samuti diferentseeritud toetuse andmist ühenduse territooriumi saarealadele, kelle konkurentsivõime ning rahvusvahelises ja Euroopa-siseses kaubanduses osalemine sõltub suuresti kõnealusest transpordiliigist. Komitee kordab oma soovi, et „loodaks tõhusad ühendusteed Euroopa Liidu saarealadega merekiirteede abil, et lihtsustada nende juurdepääsu ühtsele turule” (9); |
| --- | --- |

36.

meenutab samuti diferentseeritud toetuse andmist ühenduse territooriumi saarealadele, kelle konkurentsivõime ning rahvusvahelises ja Euroopa-siseses kaubanduses osalemine sõltub suuresti kõnealusest transpordiliigist. Komitee kordab oma soovi, et „loodaks tõhusad ühendusteed Euroopa Liidu saarealadega merekiirteede abil, et lihtsustada nende juurdepääsu ühtsele turule” (9);

| 37. | toetab ettepanekut luua rakkerühm, et teha kindlaks, kuidas saavutada õige tasakaal meremeeste töötingimuste ja Euroopa laevastiku konkurentsivõime vahel. Komitee teeb ettepaneku laiendada rühma ülesannet sellise minimaalse sotsiaalse tasandi määratlemiseks, mis teeb inimtegurist iseseisva arenguteguri. Komitee on seisukohal, et meeskondade õpe, professionaalsus ning elu- ja töötingimused on kõigi nende meetmete edu pant, mille eesmärk on tagada mereteenuste konkurentsivõime, meresõidu ohutus ja kindlus ning keskkonnasõbralikkus. Komitee kutsub sellega seoses Euroopa Liitu töötama välja tööhõiveametite (nn mehitamisametid) spetsiifilise reguleerimis- ja kontrollimehhanismi, toetudes Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide sätetele, sarnaselt STCW konventsiooni alusel õppekeskuste jaoks loodud mehhanismile; |
| --- | --- |

37.

toetab ettepanekut luua rakkerühm, et teha kindlaks, kuidas saavutada õige tasakaal meremeeste töötingimuste ja Euroopa laevastiku konkurentsivõime vahel. Komitee teeb ettepaneku laiendada rühma ülesannet sellise minimaalse sotsiaalse tasandi määratlemiseks, mis teeb inimtegurist iseseisva arenguteguri. Komitee on seisukohal, et meeskondade õpe, professionaalsus ning elu- ja töötingimused on kõigi nende meetmete edu pant, mille eesmärk on tagada mereteenuste konkurentsivõime, meresõidu ohutus ja kindlus ning keskkonnasõbralikkus. Komitee kutsub sellega seoses Euroopa Liitu töötama välja tööhõiveametite (nn mehitamisametid) spetsiifilise reguleerimis- ja kontrollimehhanismi, toetudes Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide sätetele, sarnaselt STCW konventsiooni alusel õppekeskuste jaoks loodud mehhanismile;

| 38. | rõhutab koos komisjoniga koolitusküsimuste suurt olulisust kõigi merendussektorite jaoks ja kiidab heaks selles valdkonnas tehtud ettepanekud. Komitee tervitab eelkõige pakutud meedet luua merendusvaldkonnas Erasmuse tüüpi süsteem ning kutsub komisjoni üles seda ettepanekut edasi arendama, määratledes selle tingimused ja kohaldamisala, eelkõige küsimus, kuidas laiendada seda pelgalt ametnike koolitusest kõigile mereharidust omandavatele noortele; |
| --- | --- |

38.

rõhutab koos komisjoniga koolitusküsimuste suurt olulisust kõigi merendussektorite jaoks ja kiidab heaks selles valdkonnas tehtud ettepanekud. Komitee tervitab eelkõige pakutud meedet luua merendusvaldkonnas Erasmuse tüüpi süsteem ning kutsub komisjoni üles seda ettepanekut edasi arendama, määratledes selle tingimused ja kohaldamisala, eelkõige küsimus, kuidas laiendada seda pelgalt ametnike koolitusest kõigile mereharidust omandavatele noortele;

| 39. | on seisukohal, et merendusvaldkonna inimressursse, pädevusi ja oskusteavet puudutavad ettepanekud peavad olema suunatud kogu merendussektorile, sh selle maismaal asuvale pikendusele, st töökohad sadamas või logistikaga seotud tegevus ning transpordieelne ja –järgne tegevus. Seega oleks soovitav määratleda Euroopa tasandi üldraamistik, millega sätestatakse heade tavade suunis, milleni kõik püüavad jõuda, aga kehtestada tuleks samuti teatud arv piiranguid, keelustades näiteks omakäitluse põhimõtte ümberlaadimise puhul. Selline raamistik on mõeldav ainult siis, kui seda kohaldatakse iga sadama puhul paindlikult. Sadamateenuste liberaliseerimise direktiivi kahekordne tagasilükkamine näitab, et igasugune jäik õigusloomealgatus on määratud läbikukkumisele; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et merendusvaldkonna inimressursse, pädevusi ja oskusteavet puudutavad ettepanekud peavad olema suunatud kogu merendussektorile, sh selle maismaal asuvale pikendusele, st töökohad sadamas või logistikaga seotud tegevus ning transpordieelne ja –järgne tegevus. Seega oleks soovitav määratleda Euroopa tasandi üldraamistik, millega sätestatakse heade tavade suunis, milleni kõik püüavad jõuda, aga kehtestada tuleks samuti teatud arv piiranguid, keelustades näiteks omakäitluse põhimõtte ümberlaadimise puhul. Selline raamistik on mõeldav ainult siis, kui seda kohaldatakse iga sadama puhul paindlikult. Sadamateenuste liberaliseerimise direktiivi kahekordne tagasilükkamine näitab, et igasugune jäik õigusloomealgatus on määratud läbikukkumisele;

| 40. | ergutab komisjoni täpsustama vahendeid, millega hoidutakse sadamatevahelise konkurentsi moonutamisest julgeolekumeetmete kulude kandmisel; |
| --- | --- |

40.

ergutab komisjoni täpsustama vahendeid, millega hoidutakse sadamatevahelise konkurentsi moonutamisest julgeolekumeetmete kulude kandmisel;

| 41. | kutsub komisjoni täpsustama meetmeid, millega hoitakse ära sadamatevahelise konkurentsi moonutamist Euroopa direktiividest tulenevate kohustuste täitmise käigus, eelkõige seoses turvalisusega; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni täpsustama meetmeid, millega hoitakse ära sadamatevahelise konkurentsi moonutamist Euroopa direktiividest tulenevate kohustuste täitmise käigus, eelkõige seoses turvalisusega;

| 42. | toetab meresõiduohutust puudutavaid ettepanekuid ja märgib, et kõnealuste küsimuste ühtlustamisel on tehtud olulisi edusamme. Komitee rõhutab, et Euroopa Parlamendi hiljuti vastuvõetud 3. merenduspakett (Erika III) annab tunnistust võimest ühtlustada meretranspordi eeskirju. Komitee on mures meretranspordi valdkonna uute ohtude, täpsemalt konteinerlaevade või kemikaalitankerite õnnetustega seotud ohtude pärast, eelkõige laevade suuruse pideva kasvu kontekstis, ning kutsub komisjoni täpsustama selle küsimusega tegelemiseks juba võetud või kavandatud meetmeid; |
| --- | --- |

42.

toetab meresõiduohutust puudutavaid ettepanekuid ja märgib, et kõnealuste küsimuste ühtlustamisel on tehtud olulisi edusamme. Komitee rõhutab, et Euroopa Parlamendi hiljuti vastuvõetud 3. merenduspakett (Erika III) annab tunnistust võimest ühtlustada meretranspordi eeskirju. Komitee on mures meretranspordi valdkonna uute ohtude, täpsemalt konteinerlaevade või kemikaalitankerite õnnetustega seotud ohtude pärast, eelkõige laevade suuruse pideva kasvu kontekstis, ning kutsub komisjoni täpsustama selle küsimusega tegelemiseks juba võetud või kavandatud meetmeid;

| 43. | on seisukohal, et väinade puhul, mida läbib suur osa maailma liiklusest, tuleks võtta kasutusele eriline lähenemisviis, mille eesmärk on paremini koordineerida nende alade haldamist, mis on vastamisi selliste oluliste ohtudega, millega kohalikud sidusrühmad otseselt tegelema peavad. Sellises suures väinas nagu Calais' väin toimunud mereõnnetuse tagajärjed oleksid nii majanduslikus kui ka keskkondlikus plaanis märkimisväärsed mitte ainult asjaomaste merepiirkondade jaoks, vaid kogu Euroopa jaoks; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et väinade puhul, mida läbib suur osa maailma liiklusest, tuleks võtta kasutusele eriline lähenemisviis, mille eesmärk on paremini koordineerida nende alade haldamist, mis on vastamisi selliste oluliste ohtudega, millega kohalikud sidusrühmad otseselt tegelema peavad. Sellises suures väinas nagu Calais' väin toimunud mereõnnetuse tagajärjed oleksid nii majanduslikus kui ka keskkondlikus plaanis märkimisväärsed mitte ainult asjaomaste merepiirkondade jaoks, vaid kogu Euroopa jaoks;

| 44. | märgib, et riiklikud tolli- ja veterinaarkontrolli tavad võivad tuua kaasa konkurentsimoonutusi, ja soovib sellest lähtuvalt, et komisjon paneks rõhu direktiivide ülevõtmise kontrollimisele, et tagada nende nõuetekohane tõlgendamine; |
| --- | --- |

44.

märgib, et riiklikud tolli- ja veterinaarkontrolli tavad võivad tuua kaasa konkurentsimoonutusi, ja soovib sellest lähtuvalt, et komisjon paneks rõhu direktiivide ülevõtmise kontrollimisele, et tagada nende nõuetekohane tõlgendamine;

| 45. | rõhutab merenduspoliitika välise mõõtme olulisust, eelkõige transpordisektoris. Komitee on seisukohal, et Euroopa eri riikide lipu all registreeritud laevade käituseeskirjade ühtlustamine võimaldaks tugevdada Euroopa Liidu positsiooni Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis ja liikuda üks täiendav samm edasi meretranspordi eeskirjade ülemaailmse ühtlustamise suunas. Sellega seoses soovib komitee, et EL teeks end rahvusvahelistes organisatsioonides (Rahvusvaheline Mereorganisatsioon, Maailma Kaubandusorganisatsioon ja Rahvusvaheline Tööorganisatsioon) paremini kuuldavaks, et Euroopa meretransport võiks areneda läbipaistvamas ja ausamas konkurentsikeskkonnas. Komitee julgustab komisjoni tema jõupingutustes kooskõlastada liikmesriikide seisukohti Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis ja palub anda Euroopa Liidule vaatleja staatuse kõnealuses organisatsioonis; |
| --- | --- |

45.

rõhutab merenduspoliitika välise mõõtme olulisust, eelkõige transpordisektoris. Komitee on seisukohal, et Euroopa eri riikide lipu all registreeritud laevade käituseeskirjade ühtlustamine võimaldaks tugevdada Euroopa Liidu positsiooni Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis ja liikuda üks täiendav samm edasi meretranspordi eeskirjade ülemaailmse ühtlustamise suunas. Sellega seoses soovib komitee, et EL teeks end rahvusvahelistes organisatsioonides (Rahvusvaheline Mereorganisatsioon, Maailma Kaubandusorganisatsioon ja Rahvusvaheline Tööorganisatsioon) paremini kuuldavaks, et Euroopa meretransport võiks areneda läbipaistvamas ja ausamas konkurentsikeskkonnas. Komitee julgustab komisjoni tema jõupingutustes kooskõlastada liikmesriikide seisukohti Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis ja palub anda Euroopa Liidule vaatleja staatuse kõnealuses organisatsioonis;

| 46. | kahtleb kõnealuse merestrateegia ajakavas, milleks on kavandatud aastad 2009–2018, ja pooldab selle hilisemat ühtlustamist uue, 2010. aasta järgse Lissaboni strateegia ajakavaga; |
| --- | --- |

46.

kahtleb kõnealuse merestrateegia ajakavas, milleks on kavandatud aastad 2009–2018, ja pooldab selle hilisemat ühtlustamist uue, 2010. aasta järgse Lissaboni strateegia ajakavaga;

Piirideta mereala

| 47. | pooldab eesmärki kaotada või lihtsustada kõik või osa haldusmenetlustest, mis takistavad lähimereveo arengut Euroopa Liidus, tagades ohutuse ja keskkonnakaitse kõrge taseme; |
| --- | --- |

47.

pooldab eesmärki kaotada või lihtsustada kõik või osa haldusmenetlustest, mis takistavad lähimereveo arengut Euroopa Liidus, tagades ohutuse ja keskkonnakaitse kõrge taseme;

| 48. | tervitab komisjoni tahet luua piirideta meretranspordiruum, mis võimaldab viia lõpule meretranspordi siseturu, aga avaldab kahetsust, et komisjon ei viita ühisele mereruumile, minnes kaugemale haldus- ja maksutõkete kaotamisest Euroopa sadamate vahel liikuvate laevade puhul; |
| --- | --- |

48.

tervitab komisjoni tahet luua piirideta meretranspordiruum, mis võimaldab viia lõpule meretranspordi siseturu, aga avaldab kahetsust, et komisjon ei viita ühisele mereruumile, minnes kaugemale haldus- ja maksutõkete kaotamisest Euroopa sadamate vahel liikuvate laevade puhul;

| 49. | soovib, et sotsiaalseid aspekte võetaks täielikult arvesse ja et Euroopa Liit sunniks rahvusvahelistest tööõiguse ja keskkonnakaitse eeskirjadest paremini kinni pidama, et säilitada maailma tasemel võrdsed konkurentsitingimused. Komitee on sellest lähtuvalt seisukohal, et komisjoni pakutud meetmed on alles esimene etapp tõelise ühtse meretranspordiruumi loomisel. Komitee tervitab komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatises mainitud edasisi võimalikke samme ja kutsub komisjoni esitama kiiresti ühtse mereruumi loomise järgmised konkreetsed etapid; |
| --- | --- |

49.

soovib, et sotsiaalseid aspekte võetaks täielikult arvesse ja et Euroopa Liit sunniks rahvusvahelistest tööõiguse ja keskkonnakaitse eeskirjadest paremini kinni pidama, et säilitada maailma tasemel võrdsed konkurentsitingimused. Komitee on sellest lähtuvalt seisukohal, et komisjoni pakutud meetmed on alles esimene etapp tõelise ühtse meretranspordiruumi loomisel. Komitee tervitab komisjoni 21. jaanuari 2009. aasta teatises mainitud edasisi võimalikke samme ja kutsub komisjoni esitama kiiresti ühtse mereruumi loomise järgmised konkreetsed etapid;

| 50. | tervitab lihtsustamise, ühtlustamise, ühtse teabepunkti rajamise ja elektroonilise edastamise valdkonnas pakutud suuniseid. Komitee on seisukohal, et ühe liikmesriigi lipu all registreeritud ja kahe Euroopa Liidu sadama vahel liikuvatele laevadele ei tuleks kehtestada rohkem dokumentide esitamise kohustusi kui mõnele teisele transpordiliigile, välja arvatud juhul, kui meretranspordi eripärast tulenevad ohutusaspektid seda nõuavad; |
| --- | --- |

50.

tervitab lihtsustamise, ühtlustamise, ühtse teabepunkti rajamise ja elektroonilise edastamise valdkonnas pakutud suuniseid. Komitee on seisukohal, et ühe liikmesriigi lipu all registreeritud ja kahe Euroopa Liidu sadama vahel liikuvatele laevadele ei tuleks kehtestada rohkem dokumentide esitamise kohustusi kui mõnele teisele transpordiliigile, välja arvatud juhul, kui meretranspordi eripärast tulenevad ohutusaspektid seda nõuavad;

| 51. | rõhutab teavitusformaalsuste ja digitaliseerimise valdkonnas juba tehtud jõupingutusi. Komitee tervitab tahet lihtsustada ja ühtlustada liikmesriikide vahelisi haldustoiminguid, eelkõige tolli-, veterinaar- ja taimekaitsevaldkondades; |
| --- | --- |

51.

rõhutab teavitusformaalsuste ja digitaliseerimise valdkonnas juba tehtud jõupingutusi. Komitee tervitab tahet lihtsustada ja ühtlustada liikmesriikide vahelisi haldustoiminguid, eelkõige tolli-, veterinaar- ja taimekaitsevaldkondades;

| 52. | avaldab kahetsust komisjoni ebaõnnestunud sõnastuse pärast, mille kohaselt „lootsiteenused võivad samuti kujutada endast tõsist probleemi”. Komitee meenutab lootsiteenuste tähtsust mereohutuse jaoks sadamates ja nende ümbruses. Komitee kutsub sellest lähtuvalt Euroopa Liitu ja liikmesriike olema lootsiteenustele erandite väljastamise raamistiku määratlemisel väga põhjalikud; |
| --- | --- |

52.

avaldab kahetsust komisjoni ebaõnnestunud sõnastuse pärast, mille kohaselt „lootsiteenused võivad samuti kujutada endast tõsist probleemi”. Komitee meenutab lootsiteenuste tähtsust mereohutuse jaoks sadamates ja nende ümbruses. Komitee kutsub sellest lähtuvalt Euroopa Liitu ja liikmesriike olema lootsiteenustele erandite väljastamise raamistiku määratlemisel väga põhjalikud;

| 53. | kutsub komisjoni võtma vajalikke meetmeid, et vältida tõlgenduste lahknevusest tulenevaid moonutusi juba ühtlustatud menetluste rakendamisel; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni võtma vajalikke meetmeid, et vältida tõlgenduste lahknevusest tulenevaid moonutusi juba ühtlustatud menetluste rakendamisel;

| 54. | tervitab ühtse teabepunkti rajamise ideed, aga märgib, et see toob kaasa suuri investeeringuid valdkonna kõigi asjaosaliste varustamiseks. Komitee arvates on Euroopa SafeSeaNeti võrgustik prioriteetne dokumentide vahetamise tõhustamisel ja kiirendamisel meretranspordi asjaosaliste vahel. Komitee on seisukohal, et sadamate seadmetega varustamise toetamine on hädavajalik dokumentide vahetamise süsteemide tõhususe ja kõnealuse Euroopa võrgustiku edu tagamiseks. Komitee juhib samuti komisjoni tähelepanu väljapakutud meetmete mõningatele tagajärgedele väikeste ja keskmise suurusega sadamate jaoks ning kutsub komisjoni kohaselt reageerima, et nimetatud meetmed ei viiks konkurentsi moonutamiseni, mis võib ohustada Euroopa sadamatevõrgustiku tasakaalu; |
| --- | --- |

54.

tervitab ühtse teabepunkti rajamise ideed, aga märgib, et see toob kaasa suuri investeeringuid valdkonna kõigi asjaosaliste varustamiseks. Komitee arvates on Euroopa SafeSeaNeti võrgustik prioriteetne dokumentide vahetamise tõhustamisel ja kiirendamisel meretranspordi asjaosaliste vahel. Komitee on seisukohal, et sadamate seadmetega varustamise toetamine on hädavajalik dokumentide vahetamise süsteemide tõhususe ja kõnealuse Euroopa võrgustiku edu tagamiseks. Komitee juhib samuti komisjoni tähelepanu väljapakutud meetmete mõningatele tagajärgedele väikeste ja keskmise suurusega sadamate jaoks ning kutsub komisjoni kohaselt reageerima, et nimetatud meetmed ei viiks konkurentsi moonutamiseni, mis võib ohustada Euroopa sadamatevõrgustiku tasakaalu;

Meremagistraalide rajamisel ühenduse vahendeid täiendav riigiabi
   (10)

| 55. | tervitab komisjoni algatust tuua selgust meremagistraalide rajamisel ühenduse vahendeid täiendava riigiabi eri mehhanismide seoste kohta. Rõhutab riiklike vahendite vajalikku ja määravat panust lähimereveo arendamisse. Meenutab, et maanteeummikute vähendamise ja kaubaveo keskkonnamõju leevendamise eesmärkidel on riigipoolne toetus meremagistraalide projektidele täielikult õigustatud. Seepärast tuleb tervitada riigiabi andmise võimalust riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, mida aga ei tohi pidada rahuldavaks lahenduseks, et kompenseerida ühenduse ebapiisavat meremagistraalide rajamise rahastamist; |
| --- | --- |

55.

tervitab komisjoni algatust tuua selgust meremagistraalide rajamisel ühenduse vahendeid täiendava riigiabi eri mehhanismide seoste kohta. Rõhutab riiklike vahendite vajalikku ja määravat panust lähimereveo arendamisse. Meenutab, et maanteeummikute vähendamise ja kaubaveo keskkonnamõju leevendamise eesmärkidel on riigipoolne toetus meremagistraalide projektidele täielikult õigustatud. Seepärast tuleb tervitada riigiabi andmise võimalust riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, mida aga ei tohi pidada rahuldavaks lahenduseks, et kompenseerida ühenduse ebapiisavat meremagistraalide rajamise rahastamist;

| 56. | väljendab kahetsust, et hindamiskriteeriumid, mis komisjon projektide läbivaatamiseks heaks kiitis, hindavad peamiselt teenuse lühiajalist elujõulisust, mida on aga lühikese aja jooksul väga raske saavutada: esiteks seetõttu, et algusaja investeeringutel on oluline kaal, ja teiseks seetõttu, et ei ole teada laevade täituvus, nagu näitas Touloni ja Civitavecchia (Rooma) sadamate vahel läbi viidud katse aastatel 2005–2008; |
| --- | --- |

56.

väljendab kahetsust, et hindamiskriteeriumid, mis komisjon projektide läbivaatamiseks heaks kiitis, hindavad peamiselt teenuse lühiajalist elujõulisust, mida on aga lühikese aja jooksul väga raske saavutada: esiteks seetõttu, et algusaja investeeringutel on oluline kaal, ja teiseks seetõttu, et ei ole teada laevade täituvus, nagu näitas Touloni ja Civitavecchia (Rooma) sadamate vahel läbi viidud katse aastatel 2005–2008;

| 57. | tunneb muret, et puudub ELi toetuste saamise tingimustele vastavate tehingute ja investeeringute olemuse ulatuslik hindamine, arvestades asjaolu, et viimastel aastatel rakendatud meetmetega ei saavutatud oodatud tulemusi. Välja pakutud rahastamismehhanismide teatavad aspektid tunduvad lisaks nende keerukusele isegi sobimatud või väga vähese kasulikkusega, pidades silmas meremagistraalide käivitamise teenusega tekkivaid vajadusi; |
| --- | --- |

57.

tunneb muret, et puudub ELi toetuste saamise tingimustele vastavate tehingute ja investeeringute olemuse ulatuslik hindamine, arvestades asjaolu, et viimastel aastatel rakendatud meetmetega ei saavutatud oodatud tulemusi. Välja pakutud rahastamismehhanismide teatavad aspektid tunduvad lisaks nende keerukusele isegi sobimatud või väga vähese kasulikkusega, pidades silmas meremagistraalide käivitamise teenusega tekkivaid vajadusi;

| 58. | teeb ettepaneku, et laevandusettevõtja ehitatud või omandatud laevu, mis liiguvad mööda meremagistraali, võiks hoolimata nende mobiilsusest erandkorras käsitada kui infrastruktuuri. Neid laevu võib siis samal viisil toetada nagu toetatakse teatud maantee- ja raudteeinvesteeringuid. Kuid Euroopa Kohtu praktika ning eriti Ferringi (kohtuasi C-53/00) ja Altmarki (kohtuasi C-280/00) otsuste kohaselt ei tohi sellega kaasneda finantstoetuse andmine sellisele laevade kasutusele, mis jääb välja avaliku teenindamise kohustuste rahalisest hüvitamisest. Meremagistraalide kontseptsiooniga seotud keskkonnaküsimused on sellised, et tuleb kaaluda erimeetmete võtmist. Maanteeveolt mereveole üleminekuga tekkiv eeldatav mõju on tuntav vaid siis, kui üleminek ka reaalselt toimub. Sellest seisukohast vaadates ei tundu sobimatuna idee paigutada rahastamisvahendid ümber enne transpordi ümbersuunamist; |
| --- | --- |

58.

teeb ettepaneku, et laevandusettevõtja ehitatud või omandatud laevu, mis liiguvad mööda meremagistraali, võiks hoolimata nende mobiilsusest erandkorras käsitada kui infrastruktuuri. Neid laevu võib siis samal viisil toetada nagu toetatakse teatud maantee- ja raudteeinvesteeringuid. Kuid Euroopa Kohtu praktika ning eriti Ferringi (kohtuasi C-53/00) ja Altmarki (kohtuasi C-280/00) otsuste kohaselt ei tohi sellega kaasneda finantstoetuse andmine sellisele laevade kasutusele, mis jääb välja avaliku teenindamise kohustuste rahalisest hüvitamisest. Meremagistraalide kontseptsiooniga seotud keskkonnaküsimused on sellised, et tuleb kaaluda erimeetmete võtmist. Maanteeveolt mereveole üleminekuga tekkiv eeldatav mõju on tuntav vaid siis, kui üleminek ka reaalselt toimub. Sellest seisukohast vaadates ei tundu sobimatuna idee paigutada rahastamisvahendid ümber enne transpordi ümbersuunamist;

| 59. | soovib, et eraettevõtjad (laevaomanikud, logistikud, vedajad), kellel on määrav roll meremagistraalide kontseptsiooni rakendamisel, oleksid täielikult kaasatud ja et nende arvamust võetaks kuulda selliste põhjuste põhjaliku analüüsi raames, mis takistavad neil teha otsust meremagistraali teenuse käivitamise kohta; |
| --- | --- |

59.

soovib, et eraettevõtjad (laevaomanikud, logistikud, vedajad), kellel on määrav roll meremagistraalide kontseptsiooni rakendamisel, oleksid täielikult kaasatud ja et nende arvamust võetaks kuulda selliste põhjuste põhjaliku analüüsi raames, mis takistavad neil teha otsust meremagistraali teenuse käivitamise kohta;

| 60. | seega soovitab komitee, et liikmesriikide loodud lähimerevedude edendamise büroosid (riiklikke pädevuskeskusi) rohkem tunnustataks ja et nende ülesandeid laiendataks. See eeldab kõnealuste büroode käsutuses olevate inimressursside ja finantsvahendite suurendamist, näiteks merendusalaste partnerluslepingutega, mis sõlmitakse merealade piirkondlike omavalitsustega ja transpordiahela eraettevõtjatega: laevaomanikud, logistikud, lastisaatjad jne; |
| --- | --- |

60.

seega soovitab komitee, et liikmesriikide loodud lähimerevedude edendamise büroosid (riiklikke pädevuskeskusi) rohkem tunnustataks ja et nende ülesandeid laiendataks. See eeldab kõnealuste büroode käsutuses olevate inimressursside ja finantsvahendite suurendamist, näiteks merendusalaste partnerluslepingutega, mis sõlmitakse merealade piirkondlike omavalitsustega ja transpordiahela eraettevõtjatega: laevaomanikud, logistikud, lastisaatjad jne;

| 61. | on seisukohal, et dokumenti, mis käsitleb ühenduse suuniseid meretranspordile antava riigiabi kohta, oleks selguse huvides tulnud viia sisse ühenduse rahastamisvahendeid täiendav meremagistraalidele riigiabi andmise süsteem; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et dokumenti, mis käsitleb ühenduse suuniseid meretranspordile antava riigiabi kohta, oleks selguse huvides tulnud viia sisse ühenduse rahastamisvahendeid täiendav meremagistraalidele riigiabi andmise süsteem;

| 62. | kutsub komisjoni üldisemalt üles kaaluma meremagistraalide arendamiseks antava riigiabi ja eraldatavate ühenduse vahendite eeskirjade ühtlustamist; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üldisemalt üles kaaluma meremagistraalide arendamiseks antava riigiabi ja eraldatavate ühenduse vahendite eeskirjade ühtlustamist;

| 63. | jagab komisjoni seisukohta, et „võimalike pakkujate jaoks on väga vajalik ka riikliku toetuse summa eelnev kindlaksmääramine, et nad teaksid, millega võivad arvestada”. Komitee toob sellega seoses esile, et ka tagasimakse sätted võivad ettevõtjaid pidurdada, sest neil lasub rahalise abi tagasimaksmise oht, kui projekti lõppedes ei ole eesmärke saavutatud. Komitee nõustub, et meremagistraalidele riigiabi andmise eeltingimus peab olema konkreetsete eesmärkide saavutamine, aga soovitab komisjonil uurida meremagistraalide projektide rakendamisel võimalust seada astmelisi eesmärke, mille täitmisest sõltub riigipoolse rahastamise jätkumine; |
| --- | --- |

63.

jagab komisjoni seisukohta, et „võimalike pakkujate jaoks on väga vajalik ka riikliku toetuse summa eelnev kindlaksmääramine, et nad teaksid, millega võivad arvestada”. Komitee toob sellega seoses esile, et ka tagasimakse sätted võivad ettevõtjaid pidurdada, sest neil lasub rahalise abi tagasimaksmise oht, kui projekti lõppedes ei ole eesmärke saavutatud. Komitee nõustub, et meremagistraalidele riigiabi andmise eeltingimus peab olema konkreetsete eesmärkide saavutamine, aga soovitab komisjonil uurida meremagistraalide projektide rakendamisel võimalust seada astmelisi eesmärke, mille täitmisest sõltub riigipoolse rahastamise jätkumine;

| 64. | kutsub komisjoni üles lisaks ametlikele väljaannetele ka mujal laialt teavet levitama, et tõsta ettevõtjate teadlikkust oma poliitika põhjendatusest. On vaja teatavaks teha, et komisjon on võtnud kindla sihi (jälgides samas, et ei tekiks ilmselgeid konkurentsimoonutusi) vastata sobivate meetmetega kõnealusele olulisele väljakutsele – vedude ümbersuunamine maanteelt merele, mis on täielikus kooskõlas säästva arengu valdkonnas kuulutatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

64.

kutsub komisjoni üles lisaks ametlikele väljaannetele ka mujal laialt teavet levitama, et tõsta ettevõtjate teadlikkust oma poliitika põhjendatusest. On vaja teatavaks teha, et komisjon on võtnud kindla sihi (jälgides samas, et ei tekiks ilmselgeid konkurentsimoonutusi) vastata sobivate meetmetega kõnealusele olulisele väljakutsele – vedude ümbersuunamine maanteelt merele, mis on täielikus kooskõlas säästva arengu valdkonnas kuulutatud eesmärkidega.

Liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsused

| 65. | tunnistab, et haldusmenetluse lihtsustamine, muutes elektroonilise teabeedastuse levinumaks ja teavitusformaalsused selgemaks, aitab kaasa meretranspordi atraktiivsuse suurendamisele; |
| --- | --- |

65.

tunnistab, et haldusmenetluse lihtsustamine, muutes elektroonilise teabeedastuse levinumaks ja teavitusformaalsused selgemaks, aitab kaasa meretranspordi atraktiivsuse suurendamisele;

| 66. | märgib, et kõnealustel meetmetel on soodus mõju ka keskkonna- ja meresõiduohutusele, kuna need vabastavad meeskonna haldusülesannetest ja võimaldavad neil keskenduda valvele. Andmete elektrooniline edastus võimaldab ametivõimudel saada reaalajas vajalikku teavet, et õnnetusjuhtumi korral rakendada sobivaid sekkumisvahendeid; |
| --- | --- |

66.

märgib, et kõnealustel meetmetel on soodus mõju ka keskkonna- ja meresõiduohutusele, kuna need vabastavad meeskonna haldusülesannetest ja võimaldavad neil keskenduda valvele. Andmete elektrooniline edastus võimaldab ametivõimudel saada reaalajas vajalikku teavet, et õnnetusjuhtumi korral rakendada sobivaid sekkumisvahendeid;

| 67. | tervitab asjaolu, et on valitud järkjärguline ühtlustamine, millega tagatakse seos ja ühtsus Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ajakavaga. Rahvusvaheline Mereorganisatsioon on endiselt asjakohane tasand, sealt pärineb näiteks ettepanek seada sisse ajutine Euroopa vorm, et ühtlustada ohutusalaseid teabetaotlusi kuni rahvusvahelise ühtlustatud vormi kehtestamiseni. Komitee toetab sellega seoses rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise komitee istungitel Euroopa Liidu liikmesriikide delegatsioonidele esitatud taotlust „püüda viia rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni vormid vastavusse ühenduse praeguste õigusaktidega kehtestatud vormidega”; |
| --- | --- |

67.

tervitab asjaolu, et on valitud järkjärguline ühtlustamine, millega tagatakse seos ja ühtsus Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ajakavaga. Rahvusvaheline Mereorganisatsioon on endiselt asjakohane tasand, sealt pärineb näiteks ettepanek seada sisse ajutine Euroopa vorm, et ühtlustada ohutusalaseid teabetaotlusi kuni rahvusvahelise ühtlustatud vormi kehtestamiseni. Komitee toetab sellega seoses rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise komitee istungitel Euroopa Liidu liikmesriikide delegatsioonidele esitatud taotlust „püüda viia rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni vormid vastavusse ühenduse praeguste õigusaktidega kehtestatud vormidega”;

| 68. | toetab eesmärki muuta elektrooniline andmevahetussüsteem laialt kasutatavaks 15. veebruariks 2013, kuid märgib, et kogu meretranspordiahela varustatuse tagamiseks on vaja teha suuri investeeringuid. Teabeedastussüsteemide arendamise kulud on väikeste sadamate seisukohalt suured. Komitee kutsub seega komisjoni üles täpsustama, millise rahalise abiga võiks selles suhtes arvestada; |
| --- | --- |

68.

toetab eesmärki muuta elektrooniline andmevahetussüsteem laialt kasutatavaks 15. veebruariks 2013, kuid märgib, et kogu meretranspordiahela varustatuse tagamiseks on vaja teha suuri investeeringuid. Teabeedastussüsteemide arendamise kulud on väikeste sadamate seisukohalt suured. Komitee kutsub seega komisjoni üles täpsustama, millise rahalise abiga võiks selles suhtes arvestada;

| 69. | on sarnaselt komisjoniga seisukohal, et haldusformaalsuste ja -dokumentide lihtsustamisel ja ühtlustamisel on oluline osa lähimereveo edendamisel. Tervitab sellega seoses Euroopa Liidu sadamate vahel sõitvate laevade vabastamist rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni vormidest. Rahvusvahelist laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksit (ISPS-koodeks) tuleks võimalusel kohandada lähimereveo ettevõtjate vajadustele; |
| --- | --- |

69.

on sarnaselt komisjoniga seisukohal, et haldusformaalsuste ja -dokumentide lihtsustamisel ja ühtlustamisel on oluline osa lähimereveo edendamisel. Tervitab sellega seoses Euroopa Liidu sadamate vahel sõitvate laevade vabastamist rahvusvahelise mereliikluse hõlbustamise konventsiooni vormidest. Rahvusvahelist laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksit (ISPS-koodeks) tuleks võimalusel kohandada lähimereveo ettevõtjate vajadustele;

| 70. | avaldab kahetsust, et komisjoni dokumentides ei võeta arvesse asjaolu, et võitlus ebaseadusliku sisserände vastu aeglustab teatavates piirkondades märkimisväärselt töökorda ja toob kaasa olulisi kulusid; |
| --- | --- |

70.

avaldab kahetsust, et komisjoni dokumentides ei võeta arvesse asjaolu, et võitlus ebaseadusliku sisserände vastu aeglustab teatavates piirkondades märkimisväärselt töökorda ja toob kaasa olulisi kulusid;

| 71. | komitee kutsub lisaks üles kõiki ELI liikmesriike kiitma täies ulatuses heaks rahvusvahelise mereotsingute ja –pääste konventsiooni ja rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel, mis määratlevad rahvusvahelise kogukonna jaoks ühtsed reeglid, mis käsitlevad kohustust korraldada päästeaktsioone ja osutada esmaabi laevahuku ohvritele ja laevahuku ohus olevatele meremeestele ning laevadele, mille laevaomanikud ise on Euroopa ühisesse mereruumi maha jätnud. Komitee leiab siiski, et paralleelselt nende eeskirjade vastuvõtmisega tuleks Euroopa Liidu tasandil luua solidaarsusel põhinevaid mehhanisme, kuna mereteel toimuva ebaseadusliku sisserände haldamine ei peaks jääma üksnes nende Euroopa Liidu liikmesriikide kanda, kes paiknevad rände seisukohalt tundlikul merepiiril. Komitee rõhutab samas, et merehädas olevate sisserännanute ja põgenike otsingute ja –päästeoperatsioonide parandamiseks tehtud jõupingutused on ainult üks aspekt ulatuslikumast probleemist, mis tuleneb mereteel toimuvast ebaseaduslikust sisserändest. |
| --- | --- |

71.

komitee kutsub lisaks üles kõiki ELI liikmesriike kiitma täies ulatuses heaks rahvusvahelise mereotsingute ja –pääste konventsiooni ja rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel, mis määratlevad rahvusvahelise kogukonna jaoks ühtsed reeglid, mis käsitlevad kohustust korraldada päästeaktsioone ja osutada esmaabi laevahuku ohvritele ja laevahuku ohus olevatele meremeestele ning laevadele, mille laevaomanikud ise on Euroopa ühisesse mereruumi maha jätnud. Komitee leiab siiski, et paralleelselt nende eeskirjade vastuvõtmisega tuleks Euroopa Liidu tasandil luua solidaarsusel põhinevaid mehhanisme, kuna mereteel toimuva ebaseadusliku sisserände haldamine ei peaks jääma üksnes nende Euroopa Liidu liikmesriikide kanda, kes paiknevad rände seisukohalt tundlikul merepiiril. Komitee rõhutab samas, et merehädas olevate sisserännanute ja põgenike otsingute ja –päästeoperatsioonide parandamiseks tehtud jõupingutused on ainult üks aspekt ulatuslikumast probleemist, mis tuleneb mereteel toimuvast ebaseaduslikust sisserändest.

Brüssel, 17. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Vt CdR 22/2008 „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika”, punkt 1.

1

(2)  Rahvastik, kes elab vähemalt 50 kilomeetri raadiuses merest või ookeanist.

2

(3)  „Suunised seoses integreeritud lähenemisviisiga merenduspoliitikas: integreeritud merendusalase juhtimise ja sidusrühmadega konsulteerimise parimate tavade toetamine”, KOM(2008) 395 lõplik.

3

(4)  Vt CdR 22/2008, punkt 14.

4

(5)  Vt KOM(2008) 791 lõplik.

5

(6)  Eelkõige merestrateegia raamdirektiivis.

6

(7)  Exclusive Economic Zone (EEZ).

7

(8)  Vt KOM(2009) 8 lõplik.

8

(9)  Vt CdR 119/2006 „Transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte”, punkt 4.4.

9

(10)  Vt 2008/C 317/8.

10

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/73 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/73

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „ühenduse kalanduskontrolli süsteem”

(2009/C 211/11)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | väljendab suurt heameelt Euroopa ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemi läbivaatamise üle ning kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles arvestama eri laevastike ja kalastuspiirkondade mitmekesisust ja eripärasid; |
| --- | --- |

—

väljendab suurt heameelt Euroopa ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemi läbivaatamise üle ning kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles arvestama eri laevastike ja kalastuspiirkondade mitmekesisust ja eripärasid;

| — | leiab, et eeskirjade järgimise tava saaks edendada üksnes juhul, kui kontrollimeetmeid rakendatakse pigem dialoogi ja konsensuse alusel kui ülalt alla suunatud protsessi kaudu. Komitee tervitab sellega seoses määrusega sätestatud uusi meetmeid, et sundida liikmesriike järgima ühise kalanduspoliitika eesmärke, kuid leiab, et selliste meetmete proportsionaalsust tuleks siiski hoolikalt kaaluda. Komitee ei nõustu siinkohal kvootide ülekandmisest või vahetamisest keeldumisega; |
| --- | --- |

—

leiab, et eeskirjade järgimise tava saaks edendada üksnes juhul, kui kontrollimeetmeid rakendatakse pigem dialoogi ja konsensuse alusel kui ülalt alla suunatud protsessi kaudu. Komitee tervitab sellega seoses määrusega sätestatud uusi meetmeid, et sundida liikmesriike järgima ühise kalanduspoliitika eesmärke, kuid leiab, et selliste meetmete proportsionaalsust tuleks siiski hoolikalt kaaluda. Komitee ei nõustu siinkohal kvootide ülekandmisest või vahetamisest keeldumisega;

| — | kutsub selgitama harrastuskalapüüki käsitlevate uute sätete kohaldamisulatust seoses tunnistuste ja püügilubadega. Selline kalastamine võib reguleerimata jätmise korral ohustada taastamiskavadega hõlmatud kalavarusid. Määruse vastus peab siiski olema proportsionaalne ja mitte liigne; |
| --- | --- |

—

kutsub selgitama harrastuskalapüüki käsitlevate uute sätete kohaldamisulatust seoses tunnistuste ja püügilubadega. Selline kalastamine võib reguleerimata jätmise korral ohustada taastamiskavadega hõlmatud kalavarusid. Määruse vastus peab siiski olema proportsionaalne ja mitte liigne;

| — | on eriti mures jätkusuutliku ja kasumliku väikesemahulise kalapüügi pärast ning soovib selgitust uute sätete kohta, millega kohustatakse 10–15meetrise kogupikkusega laevu paigaldama laevaseiresüsteemi, pidama elektroonilist püügipäevikut ning täitma elektroonilist lossimisdeklaratsiooni. Komitee on vastu automaatse identifitseerimissüsteemi paigaldamisele kõikidele kalalaevadele kogupikkusega üle 15 meetri ning kutsub üles vabastama mootori võimsuse sertifitseerimisest alla 10 meetri pikkused laevad, kus kasutatakse üksnes passiivpüüniseid. |
| --- | --- |

—

on eriti mures jätkusuutliku ja kasumliku väikesemahulise kalapüügi pärast ning soovib selgitust uute sätete kohta, millega kohustatakse 10–15meetrise kogupikkusega laevu paigaldama laevaseiresüsteemi, pidama elektroonilist püügipäevikut ning täitma elektroonilist lossimisdeklaratsiooni. Komitee on vastu automaatse identifitseerimissüsteemi paigaldamisele kõikidele kalalaevadele kogupikkusega üle 15 meetri ning kutsub üles vabastama mootori võimsuse sertifitseerimisest alla 10 meetri pikkused laevad, kus kasutatakse üksnes passiivpüüniseid.

| Raportöör | : | Sir Simon DAY (UK/EPP), Devoni krahvkonnanõukogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Sir Simon DAY (UK/EPP), Devoni krahvkonnanõukogu liige

Viitedokumendid:

Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, KOM(2008) 718 lõplik

Ettepanek: nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, KOM(2008) 721 lõplik – 2008/0216 (CNS)

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | väljendab suurt heameelt Euroopa ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemi läbivaatamise üle. Praegune kontrollisüsteem on ebatõhus, kulukas ja keeruline ning ei anna soovitud tulemusi; |
| --- | --- |

1.

väljendab suurt heameelt Euroopa ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemi läbivaatamise üle. Praegune kontrollisüsteem on ebatõhus, kulukas ja keeruline ning ei anna soovitud tulemusi;

| 2. | kiidab heaks seatud eesmärgid: lihtsustamine, ühtlustamine, kontrollide tõhustamine väiksemate kuludega, eeskirjade järgimise tava arendamine; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks seatud eesmärgid: lihtsustamine, ühtlustamine, kontrollide tõhustamine väiksemate kuludega, eeskirjade järgimise tava arendamine;

| 3. | on arvamusel, et on vaja üldist reformi ning et võimalus 3 – uus määrus – on kõige realistlikum; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et on vaja üldist reformi ning et võimalus 3 – uus määrus – on kõige realistlikum;

A.   Võttes arvesse kohalikku ja piirkondlikku mõõdet

| 4. | kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles arvestama eri laevastike ja kalastuspiirkondade mitmekesisust ja eripärasid, nagu on sätestatud ettepaneku 18. põhjenduses; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles arvestama eri laevastike ja kalastuspiirkondade mitmekesisust ja eripärasid, nagu on sätestatud ettepaneku 18. põhjenduses;

| 5. | kutsub pöörama eritähelepanu mereliste, eelkõige kalandusest sõltuvate äärealade vajadustele. Eeltingimused on siinkohal paindlikkus ja võimalus võtta konkreetsetele tingimustele ja asjaomasele piirkonnale kohandatud konkreetseid meetmeid (1); |
| --- | --- |

5.

kutsub pöörama eritähelepanu mereliste, eelkõige kalandusest sõltuvate äärealade vajadustele. Eeltingimused on siinkohal paindlikkus ja võimalus võtta konkreetsetele tingimustele ja asjaomasele piirkonnale kohandatud konkreetseid meetmeid (1);

| 6. | rõhutab, et ühise kalanduspoliitika detsentraliseerimisega, mis kajastus piirkondlike nõuandekomisjonide loomises ning Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi restruktureerimises, rõhutatakse üha suuremat vajadust võtta kasutusele uus poliitikaraamistik kontrolli läbiviimiseks piirkondlike merede alusel. Selleks on vaja Euroopa Komisjoni suuremat suutlikkust, et teenindada piirkondlikus mudelis sisalduvat mitmekesisust; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ühise kalanduspoliitika detsentraliseerimisega, mis kajastus piirkondlike nõuandekomisjonide loomises ning Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi restruktureerimises, rõhutatakse üha suuremat vajadust võtta kasutusele uus poliitikaraamistik kontrolli läbiviimiseks piirkondlike merede alusel. Selleks on vaja Euroopa Komisjoni suuremat suutlikkust, et teenindada piirkondlikus mudelis sisalduvat mitmekesisust;

| 7. | rõhutab uue kalanduskontrolli süsteemiga kaasnevaid muutusi kalanduskontrolli eest vastutavate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks. Uut süsteemi on võimalik kohapeal edukalt rakendada üksnes juhul, kui liikmesriigid jagavad muudetud pädevused nõuetekohaselt kõigile asjaomastele haldustasanditele. Eeltingimused on piisavad finants- ja inimressursid mõistlike organisatsioonistruktuuride jaoks, mis on varustatud piisavate kontrollivahenditega, vahenditega eeskirjade järgimise loomuliku tava edendamiseks ning töövahenditega nimetatud vahendite kooskõlastatud rakendamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab uue kalanduskontrolli süsteemiga kaasnevaid muutusi kalanduskontrolli eest vastutavate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks. Uut süsteemi on võimalik kohapeal edukalt rakendada üksnes juhul, kui liikmesriigid jagavad muudetud pädevused nõuetekohaselt kõigile asjaomastele haldustasanditele. Eeltingimused on piisavad finants- ja inimressursid mõistlike organisatsioonistruktuuride jaoks, mis on varustatud piisavate kontrollivahenditega, vahenditega eeskirjade järgimise loomuliku tava edendamiseks ning töövahenditega nimetatud vahendite kooskõlastatud rakendamiseks;

B.   Uus ühine lähenemine kontrollile ja seirele

Üldsätted

| 8. | toetab liikmesriikide ja piirkondade ning komisjoni ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri asjaomaste kohustuste selgitamist, et vältida ülesannete dubleerimist. Euroopa Komisjon jätkab seiremeetmete kehtestamist, mis on vajalikud kalanduseeskirjade ühtse järgimise tagamiseks kõigis piirkondades; |
| --- | --- |

8.

toetab liikmesriikide ja piirkondade ning komisjoni ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri asjaomaste kohustuste selgitamist, et vältida ülesannete dubleerimist. Euroopa Komisjon jätkab seiremeetmete kehtestamist, mis on vajalikud kalanduseeskirjade ühtse järgimise tagamiseks kõigis piirkondades;

| 9. | tervitab uusi sätteid strateegilise kavandamise, taktikaliste eesmärkide seadmise ja proovivõtustrateegia tugevdamise kohta kalanduskontrollis, sealhulgas süsteemset riskianalüüsi. Selle uue vahendi kooskõlastamata rakendamise vältimiseks toetab komitee kindlalt järelevalveasutuste abistamist ühtse riskijuhtimise metoodika väljatöötamise abil kõigil tasanditel, nagu on artiklis 112 ette näinud nt Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur; |
| --- | --- |

9.

tervitab uusi sätteid strateegilise kavandamise, taktikaliste eesmärkide seadmise ja proovivõtustrateegia tugevdamise kohta kalanduskontrollis, sealhulgas süsteemset riskianalüüsi. Selle uue vahendi kooskõlastamata rakendamise vältimiseks toetab komitee kindlalt järelevalveasutuste abistamist ühtse riskijuhtimise metoodika väljatöötamise abil kõigil tasanditel, nagu on artiklis 112 ette näinud nt Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur;

| 10. | tervitab eelkõige liikmesriikide uut kohustust luua igas liikmesriigis üks ametiasutus (artikli 5 lõige 5), mis vastutab kõigi kontrolliasutuste kontrollitegevuse tõhusa koordineerimise eest kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

10.

tervitab eelkõige liikmesriikide uut kohustust luua igas liikmesriigis üks ametiasutus (artikli 5 lõige 5), mis vastutab kõigi kontrolliasutuste kontrollitegevuse tõhusa koordineerimise eest kõigil tasanditel;

Halduskoormuse ja kulude vähendamine

| 11. | eeldab tegevuskulude märkimisväärset vähenemist 30 % võrra, suurendades nii liikmesriikide ja piirkondade kontrollisüsteemide kulutõhusust eeldusel, et kasutatakse täielikult ajakohaseid tehnoloogiaid ja ühtseid kontrollisüsteeme. Kui aga sellist vähenemist ei toimu, tuleks igasugune finantskoormuse tõus liikmesriikidele või piirkondadele katta ELi eelarvest, arvestades eelkõige mõnede liikmesriikide ja piirkondade ebaproportsionaalset vastutust ühise kalanduspoliitika kontrolli eest võrreldes neile eraldatud kvootidega; |
| --- | --- |

11.

eeldab tegevuskulude märkimisväärset vähenemist 30 % võrra, suurendades nii liikmesriikide ja piirkondade kontrollisüsteemide kulutõhusust eeldusel, et kasutatakse täielikult ajakohaseid tehnoloogiaid ja ühtseid kontrollisüsteeme. Kui aga sellist vähenemist ei toimu, tuleks igasugune finantskoormuse tõus liikmesriikidele või piirkondadele katta ELi eelarvest, arvestades eelkõige mõnede liikmesriikide ja piirkondade ebaproportsionaalset vastutust ühise kalanduspoliitika kontrolli eest võrreldes neile eraldatud kvootidega;

| 12. | kutsub nõukogu üles rõhutama kulutõhususe saavutamist rannikualade selliste riiklike struktuuride loomise abil, mis integreerivad kalanduse haldamise paremini nii teiste merendustegevuste haldamisse kui ka rannikuäärsete liikmesriikide ja piirkondade loodavatesse ühistesse kalanduskontrolli inspektsioonidesse; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu üles rõhutama kulutõhususe saavutamist rannikualade selliste riiklike struktuuride loomise abil, mis integreerivad kalanduse haldamise paremini nii teiste merendustegevuste haldamisse kui ka rannikuäärsete liikmesriikide ja piirkondade loodavatesse ühistesse kalanduskontrolli inspektsioonidesse;

| 13. | soovitas hiljuti hõlmata kalandusinspektsioonide alla sellised valdkonnad nagu keskkonnainspektsioon, piirikontroll, merepäästeteenused ja kodanikukaitse (2) ning tervitab uut sätet, millega luuakse integreeritud merejärelevalve võrgustik (artikkel 4, artikkel 112 (artikli 17 lõige g Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri pädevuste kohta)); |
| --- | --- |

13.

soovitas hiljuti hõlmata kalandusinspektsioonide alla sellised valdkonnad nagu keskkonnainspektsioon, piirikontroll, merepäästeteenused ja kodanikukaitse (2) ning tervitab uut sätet, millega luuakse integreeritud merejärelevalve võrgustik (artikkel 4, artikkel 112 (artikli 17 lõige g Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri pädevuste kohta));

Ajakohaste tehnoloogiate suurem kasutamine

| 14. | tervitab ettevaatusega ettepaneku rõhuasetust ajakohaste tehnoloogiate ja tõhusate andmete valideerimissüsteemide, sealhulgas laevaseiresüsteemide ning muude sobivate ja kulutõhusate süsteemide (artiklid 9–11) suuremale kasutamisele, mis osaliselt kajastab komitee varasemat soovitust (3). Kuigi elektrooniline seire on kulutõhusa kalanduse oluline osa, ei peaks rakendamis- ja juhtimissüsteeme dubleerima. Seadmed peaksid olema vastavuses laevade suuruse, laevareisi kestuse ja asukohaga. Komitee on eelkõige mures selle pärast, et automaatse identifitseerimissüsteemi eesmärk on meresõiduohutus ning see ei sobi kalanduskontrolliks; |
| --- | --- |

14.

tervitab ettevaatusega ettepaneku rõhuasetust ajakohaste tehnoloogiate ja tõhusate andmete valideerimissüsteemide, sealhulgas laevaseiresüsteemide ning muude sobivate ja kulutõhusate süsteemide (artiklid 9–11) suuremale kasutamisele, mis osaliselt kajastab komitee varasemat soovitust (3). Kuigi elektrooniline seire on kulutõhusa kalanduse oluline osa, ei peaks rakendamis- ja juhtimissüsteeme dubleerima. Seadmed peaksid olema vastavuses laevade suuruse, laevareisi kestuse ja asukohaga. Komitee on eelkõige mures selle pärast, et automaatse identifitseerimissüsteemi eesmärk on meresõiduohutus ning see ei sobi kalanduskontrolliks;

| 15. | Tehnoloogia areneb pidevalt ning komitee nõuab eeskirjade tulevikukindlaks muutmist tõhusa reguleerimissüsteemi loomisega kliimamuutustega kohanemiseks. Komitee kutsub üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning tootjaorganisatsioone katseprojektidesse jälgimisvahendite, näiteks geneetilise analüüsi kohta (artikli 13 lõige 1); |
| --- | --- |

15.

Tehnoloogia areneb pidevalt ning komitee nõuab eeskirjade tulevikukindlaks muutmist tõhusa reguleerimissüsteemi loomisega kliimamuutustega kohanemiseks. Komitee kutsub üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning tootjaorganisatsioone katseprojektidesse jälgimisvahendite, näiteks geneetilise analüüsi kohta (artikli 13 lõige 1);

Kalanduse ja turustamise järelevalve

| 16. | rõhutab, et kontroll merel peab säilima, sest see on hetkel ainus meetod kalapüügivahendite, tehniliste kaitsemeetmete, võrgusilmasuuruse jms nõuetekohaseks jälgimiseks, mida tihti reguleeritakse sätetega kalanduse keskkonnamõju kohta; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kontroll merel peab säilima, sest see on hetkel ainus meetod kalapüügivahendite, tehniliste kaitsemeetmete, võrgusilmasuuruse jms nõuetekohaseks jälgimiseks, mida tihti reguleeritakse sätetega kalanduse keskkonnamõju kohta;

| 17. | toetab kaheosalist lähenemisviisi, millega püüeldakse tasakaalu poole merel ja maismaal läbiviidava kontrolli vahel. See peaks hõlmama a) asjaomaste ja tõhusate kontrollide parandamist merel ning b) tõhusamat kontrolli ja inspekteerimist maismaal, keskendudes olulistele sadamatele, sealhulgas imporditud kala kontrollimise tõhustamisele. Usaldusväärsemate lossimisandmete edastamine on väga oluline varude hindamisprotsessi jaoks; |
| --- | --- |

17.

toetab kaheosalist lähenemisviisi, millega püüeldakse tasakaalu poole merel ja maismaal läbiviidava kontrolli vahel. See peaks hõlmama a) asjaomaste ja tõhusate kontrollide parandamist merel ning b) tõhusamat kontrolli ja inspekteerimist maismaal, keskendudes olulistele sadamatele, sealhulgas imporditud kala kontrollimise tõhustamisele. Usaldusväärsemate lossimisandmete edastamine on väga oluline varude hindamisprotsessi jaoks;

| 18. | kuna laevastiku haldamine on jätkuvalt ühise kalanduspoliitika äärmiselt oluline osa, tervitab komitee mootori võimsuse järelevalve, sertifitseerimise ja ristkontrolli uusi vahendeid, välja arvatud alla 10 meetri pikkused laevad, kus kasutatakse üksnes passiivpüüniseid (artiklid 30–32); |
| --- | --- |

18.

kuna laevastiku haldamine on jätkuvalt ühise kalanduspoliitika äärmiselt oluline osa, tervitab komitee mootori võimsuse järelevalve, sertifitseerimise ja ristkontrolli uusi vahendeid, välja arvatud alla 10 meetri pikkused laevad, kus kasutatakse üksnes passiivpüüniseid (artiklid 30–32);

| 19. | on eriti mures jätkusuutliku ja kasumliku väikesemahulise kalapüügi pärast ning soovib selgitust uute sätete kohta, millega kohustatakse 10–15meetrise kogupikkusega laevu paigaldama laevaseiresüsteemi (artikkel 9), pidama elektroonilist püügipäevikut (artikkel 14) ning täitma elektroonilist lossimisdeklaratsiooni (artikkel 21), mille osas on liikmesriikidel siiski võimalik kehtestada erandeid. Toetamaks väikelaevu uute sätete täitmisel, nõuab komitee suuremaid erandeid või kõnealusel eesmärgil eraldatavate ELi ja riiklike rahaliste vahendite suurendamist; |
| --- | --- |

19.

on eriti mures jätkusuutliku ja kasumliku väikesemahulise kalapüügi pärast ning soovib selgitust uute sätete kohta, millega kohustatakse 10–15meetrise kogupikkusega laevu paigaldama laevaseiresüsteemi (artikkel 9), pidama elektroonilist püügipäevikut (artikkel 14) ning täitma elektroonilist lossimisdeklaratsiooni (artikkel 21), mille osas on liikmesriikidel siiski võimalik kehtestada erandeid. Toetamaks väikelaevu uute sätete täitmisel, nõuab komitee suuremaid erandeid või kõnealusel eesmärgil eraldatavate ELi ja riiklike rahaliste vahendite suurendamist;

| 20. | innustab kohaliku ja piirkondliku tasandi projekte eespool nimetatud seiresüsteemide või sarnaste süsteemide vabatahtlikuks, rahastatud kasutuselevõtuks väiksematel kui 10–15meetrise kogupikkusega laevadel, nt merekaitsealade ja kaitsepiirkondade haldamise eesmärgil; |
| --- | --- |

20.

innustab kohaliku ja piirkondliku tasandi projekte eespool nimetatud seiresüsteemide või sarnaste süsteemide vabatahtlikuks, rahastatud kasutuselevõtuks väiksematel kui 10–15meetrise kogupikkusega laevadel, nt merekaitsealade ja kaitsepiirkondade haldamise eesmärgil;

| 21. | nõustub, et piisava kontrollitaseme tagamiseks peaksid liikmesriigid ja piirkonnad jälgima kuni 10meetriste väikelaevade tegevust, võttes kasutusele proovivõtukava. Siiski soovib komitee selgitust selle kohta, et proovivõtukavad peavad olema „piirkondade lõikes võimalikult standarditud” (artikli 16 lõige 2 ja artikli 22 lõige 2); |
| --- | --- |

21.

nõustub, et piisava kontrollitaseme tagamiseks peaksid liikmesriigid ja piirkonnad jälgima kuni 10meetriste väikelaevade tegevust, võttes kasutusele proovivõtukava. Siiski soovib komitee selgitust selle kohta, et proovivõtukavad peavad olema „piirkondade lõikes võimalikult standarditud” (artikli 16 lõige 2 ja artikli 22 lõige 2);

| 22. | tervitab uusi ühiseid turustamise järelevalve standardeid, mille eesmärk on lossimise täielik jälgimine. Toote kohta asjaomase teabe andmine turustamise igas etapis on nii kala ebaseadusliku lossimise vähendamise kui ka tarbijate huvides (artikkel 51); |
| --- | --- |

22.

tervitab uusi ühiseid turustamise järelevalve standardeid, mille eesmärk on lossimise täielik jälgimine. Toote kohta asjaomase teabe andmine turustamise igas etapis on nii kala ebaseadusliku lossimise vähendamise kui ka tarbijate huvides (artikkel 51);

Mitmeaastaste kavade ja tehniliste meetmete spetsiaalne järelevalve

| 23. | palub kaasata kohalikud ja piirkondlikud kontrolliasutused ja sidusrühmad „määratud sadama” määratlusse (artikkel 34) ning iga mitmeaastase kava suhtes kohaldatavate riiklike ja piirkondlike kontrollimeetmete programmide koostamisse (artikkel 36); |
| --- | --- |

23.

palub kaasata kohalikud ja piirkondlikud kontrolliasutused ja sidusrühmad „määratud sadama” määratlusse (artikkel 34) ning iga mitmeaastase kava suhtes kohaldatavate riiklike ja piirkondlike kontrollimeetmete programmide koostamisse (artikkel 36);

| 24. | kutsub veel kord üles tõhustama kontrolli tehniliste meetmete üle, mille eesmärk on vähendada saagi vette tagasi laskmist ning see isegi kaotada, võttes samas arvesse kohalikke tingimusi ning pakkudes stiimuleid (4). Siiski ei näi olevat mingit kasu saagi vajaliku vette tagasi laskmise edasilükkamisest ning registreerida tuleks üksnes hinnangulised kogused; |
| --- | --- |

24.

kutsub veel kord üles tõhustama kontrolli tehniliste meetmete üle, mille eesmärk on vähendada saagi vette tagasi laskmist ning see isegi kaotada, võttes samas arvesse kohalikke tingimusi ning pakkudes stiimuleid (4). Siiski ei näi olevat mingit kasu saagi vajaliku vette tagasi laskmise edasilükkamisest ning registreerida tuleks üksnes hinnangulised kogused;

| 25. | tervitab merekaitsealadele mõeldud uut, täiendatud laevaseiresüsteemi (artikkel 39), mis annab riigiasutustele paremad vahendid halduskohustuste täitmiseks kõnealustel aladel. Siiski tuleks merekaitsealad selgelt määratleda ning nende eesmärki laialdaselt tutvustada tagamaks, et järelevalvet teostatakse üksnes nende laevade üle, millel ei ole sellistel aladel kalastamise õigust; |
| --- | --- |

25.

tervitab merekaitsealadele mõeldud uut, täiendatud laevaseiresüsteemi (artikkel 39), mis annab riigiasutustele paremad vahendid halduskohustuste täitmiseks kõnealustel aladel. Siiski tuleks merekaitsealad selgelt määratleda ning nende eesmärki laialdaselt tutvustada tagamaks, et järelevalvet teostatakse üksnes nende laevade üle, millel ei ole sellistel aladel kalastamise õigust;

Harrastuskalapüügi seire

| 26. | kutsub nõukogu üles selgitama harrastuskalapüüki käsitleva uue artikli 47 kohaldamisulatust. Selline kalastamine võib reguleerimata jätmise korral ohustada taastamiskavadega hõlmatud kalavarusid, nt kutselise kalandusturismi tõttu või ajal, mil kaubanduslik kalapüük on suletud; |
| --- | --- |

26.

kutsub nõukogu üles selgitama harrastuskalapüüki käsitleva uue artikli 47 kohaldamisulatust. Selline kalastamine võib reguleerimata jätmise korral ohustada taastamiskavadega hõlmatud kalavarusid, nt kutselise kalandusturismi tõttu või ajal, mil kaubanduslik kalapüük on suletud;

C.   Eeskirjade järgimise tava

| 27. | kutsub üles määruse 5. põhjenduses tugevamalt viitama kalanduseeskirjade järgimise tava arendamisele kõigi asjaomaste sidusrühmade seas. Seda tuleks pidada kontrollisüsteemi igasuguse tulemusliku reformi nurgakiviks; |
| --- | --- |

27.

kutsub üles määruse 5. põhjenduses tugevamalt viitama kalanduseeskirjade järgimise tava arendamisele kõigi asjaomaste sidusrühmade seas. Seda tuleks pidada kontrollisüsteemi igasuguse tulemusliku reformi nurgakiviks;

| 28. | leiab, et eeskirjade järgimise tava saaks edendada üksnes juhul, kui kontrollimeetmeid rakendatakse pigem dialoogi ja konsensuse alusel kui ülalt alla suunatud protsessi kaudu. Vaja on arendada sidusat partnerlust kalurite, kontrolliasutuste, teadusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja kalatööstuse vahel ning sellisele koostööle peaksid kaasa aitama piirkondlikud nõuandekomisjonid ja Euroopa Kalandusfondi 4. telje raames loodud kohalikud rühmad. Komitee on rõhutanud, et kaluritele tuleb panna vastutus kalapüügi ja püügiõiguste järelevalve eest (5); |
| --- | --- |

28.

leiab, et eeskirjade järgimise tava saaks edendada üksnes juhul, kui kontrollimeetmeid rakendatakse pigem dialoogi ja konsensuse alusel kui ülalt alla suunatud protsessi kaudu. Vaja on arendada sidusat partnerlust kalurite, kontrolliasutuste, teadusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja kalatööstuse vahel ning sellisele koostööle peaksid kaasa aitama piirkondlikud nõuandekomisjonid ja Euroopa Kalandusfondi 4. telje raames loodud kohalikud rühmad. Komitee on rõhutanud, et kaluritele tuleb panna vastutus kalapüügi ja püügiõiguste järelevalve eest (5);

| 29. | kutsub Euroopa Komisjoni üles andma endast parima, et tagada eeskirjade järgimise tavast kinnipidamine kõigi rahvusvaheliste partnerite poolt ja teistes vetes, kus ELi laevad tegutsevad; |
| --- | --- |

29.

kutsub Euroopa Komisjoni üles andma endast parima, et tagada eeskirjade järgimise tavast kinnipidamine kõigi rahvusvaheliste partnerite poolt ja teistes vetes, kus ELi laevad tegutsevad;

| 30. | peab esmaseks eesmärgiks kalanduskontrolli eeskirjade lihtsustamist (6) ning tervitab komisjoni olulist sammu selles suunas. Sellega vähendatakse riigiasutuste ja erasektori halduskoormust, mis muudab eeskirjade järgimise kontrollimise lihtsamaks. See suurendab ka sidusrühmade enesekindlust, edendades nii eeskirjade järgimise tava; |
| --- | --- |

30.

peab esmaseks eesmärgiks kalanduskontrolli eeskirjade lihtsustamist (6) ning tervitab komisjoni olulist sammu selles suunas. Sellega vähendatakse riigiasutuste ja erasektori halduskoormust, mis muudab eeskirjade järgimise kontrollimise lihtsamaks. See suurendab ka sidusrühmade enesekindlust, edendades nii eeskirjade järgimise tava;

Ühtlustatud hoiatavate sanktsioonide kasutusele võtmine

| 31. | tervitab ühtlustatud ja hoiatavate haldussanktsioonide kasutusele võtmist tõsiste rikkumiste eest (artikkel 82), sealhulgas karistuspunktide süsteemi loomist (artikkel 84), mis võib kaasa tuua kalapüügiloa peatamise või äravõtmise, ning riiklike rikkumiste registrite loomist (artikkel 85); |
| --- | --- |

31.

tervitab ühtlustatud ja hoiatavate haldussanktsioonide kasutusele võtmist tõsiste rikkumiste eest (artikkel 82), sealhulgas karistuspunktide süsteemi loomist (artikkel 84), mis võib kaasa tuua kalapüügiloa peatamise või äravõtmise, ning riiklike rikkumiste registrite loomist (artikkel 85);

| 32. | leiab, et kõik see kajastab komitee varasemaid üleskutseid hoiatus- ja karistusmeetmete ühtlustamisele (7) ning aitab parandada praeguse süsteemi meelevaldset olemust, peatab põhimõttest „kuritegu tasub end ära” juhinduva poliitika ja vähendab rikkujate rännet väiksemaid karistusi kohaldavatesse liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

32.

leiab, et kõik see kajastab komitee varasemaid üleskutseid hoiatus- ja karistusmeetmete ühtlustamisele (7) ning aitab parandada praeguse süsteemi meelevaldset olemust, peatab põhimõttest „kuritegu tasub end ära” juhinduva poliitika ja vähendab rikkujate rännet väiksemaid karistusi kohaldavatesse liikmesriikidesse;

| 33. | kutsub liikmesriike ja piirkondi üles ühtlustama karistusi rikkumiste eest piiriülestes kalastuspiirkondades, nt piiriülestel merekaitsealadel; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike ja piirkondi üles ühtlustama karistusi rikkumiste eest piiriülestes kalastuspiirkondades, nt piiriülestel merekaitsealadel;

| 34. | tunnustab üleskutseid kasutada trahvide kõrval karistuste täiendava elemendina ka toetusi, nii et laevad, mis on toime pannud korduvaid ja tõsiseid rikkumisi, kaotaksid õiguse riigiabile või toetustele. Eeskirjade järgimise tavale saaks siiski tugevasti kaasa aidata positiivsete stiimulitega, nagu lisapäev merel või muud preemiad tasuks sellistes süsteemides osalemise eest nagu selektiivsemad kalapüügivahendid, püügipiirkondade reaalajas sulgemiste toetamine, samuti osalemise eest kavades, mille eesmärk on vältida teatud kalavarude püüki, jne; |
| --- | --- |

34.

tunnustab üleskutseid kasutada trahvide kõrval karistuste täiendava elemendina ka toetusi, nii et laevad, mis on toime pannud korduvaid ja tõsiseid rikkumisi, kaotaksid õiguse riigiabile või toetustele. Eeskirjade järgimise tavale saaks siiski tugevasti kaasa aidata positiivsete stiimulitega, nagu lisapäev merel või muud preemiad tasuks sellistes süsteemides osalemise eest nagu selektiivsemad kalapüügivahendid, püügipiirkondade reaalajas sulgemiste toetamine, samuti osalemise eest kavades, mille eesmärk on vältida teatud kalavarude püüki, jne;

Koostöö liikmesriikide vahel ning Euroopa Komisjoni ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuriga

| 35. | tervitab tugevdatud sätteid koostöö parandamiseks kalanduskontrolli asutuste vahel liikmesriikides/piirkondades ja Euroopa Komisjoniga, sealhulgas ajakohast lähenemisviisi andmevahetusele. Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuril peaks olema võtmeroll kõnealuse lähenemisviisi edendamisel; |
| --- | --- |

35.

tervitab tugevdatud sätteid koostöö parandamiseks kalanduskontrolli asutuste vahel liikmesriikides/piirkondades ja Euroopa Komisjoniga, sealhulgas ajakohast lähenemisviisi andmevahetusele. Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuril peaks olema võtmeroll kõnealuse lähenemisviisi edendamisel;

| 36. | märgib mere ühiskasutuskavade väljatöötamisel tehtud edusamme. Maismaal tehtavate inspekteerimiste puhul ei ole aga sarnaseid edusamme näha. Lisaks tuleb kehtestada koostöö kolmandate riikide pädevate asutustega ning tagada, et neil on vajalikud vahendid ja pädevused; |
| --- | --- |

36.

märgib mere ühiskasutuskavade väljatöötamisel tehtud edusamme. Maismaal tehtavate inspekteerimiste puhul ei ole aga sarnaseid edusamme näha. Lisaks tuleb kehtestada koostöö kolmandate riikide pädevate asutustega ning tagada, et neil on vajalikud vahendid ja pädevused;

| 37. | leiab, et andmevahetuseks loodavad uued turvalised veebisaidid (artiklid 106–108) ja registreeritud andmete süsteemsed ristkontrollid (artikkel 102) suurendavad Euroopa Komisjoni suutlikkust hinnata, kui hästi on liikmesriigid ühist kalanduspoliitikat tegelikult rakendanud; |
| --- | --- |

37.

leiab, et andmevahetuseks loodavad uued turvalised veebisaidid (artiklid 106–108) ja registreeritud andmete süsteemsed ristkontrollid (artikkel 102) suurendavad Euroopa Komisjoni suutlikkust hinnata, kui hästi on liikmesriigid ühist kalanduspoliitikat tegelikult rakendanud;

| 38. | on varem toetanud Euroopa kalandusinspektsiooni loomist (8) ning tervitab sellega seoses Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri volituste laiendamist, nagu on sätestatud määruse ettepaneku artiklis 112. Komitee nõuab siiski, et Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri poolne kavandatav abi riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele kalanduskontrolli agentuuridele hõlmaks merel ja maismaal läbi viidavate kontrolli- ja inspekteerimismenetluste standardimist, kinnitades riiklikud koolitusstandardid ning korraldades õpikodasid ja seminare, ning sisaldaks kasutajatoe teenust, mida liikmesriigid, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja erialaorganisatsioonid saaksid kasutada küsimuste esitamiseks määruse ulatuse ja tähenduse kohta; |
| --- | --- |

38.

on varem toetanud Euroopa kalandusinspektsiooni loomist (8) ning tervitab sellega seoses Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri volituste laiendamist, nagu on sätestatud määruse ettepaneku artiklis 112. Komitee nõuab siiski, et Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri poolne kavandatav abi riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele kalanduskontrolli agentuuridele hõlmaks merel ja maismaal läbi viidavate kontrolli- ja inspekteerimismenetluste standardimist, kinnitades riiklikud koolitusstandardid ning korraldades õpikodasid ja seminare, ning sisaldaks kasutajatoe teenust, mida liikmesriigid, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja erialaorganisatsioonid saaksid kasutada küsimuste esitamiseks määruse ulatuse ja tähenduse kohta;

D.   Ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus rakendamine

Järelevalve ja inspekteerimise uued standardid

| 39. | tunnistab vajadust tõsta mitte üksnes sanktsioonide taset, vaid ka inspektsioonide ja järelevalveasutuste loodud kontrollisüsteemide poolt tuvastatud rikkumiste arvu. Sellega seoses tervitab komitee uusi sätteid järelevalve- ja vaatluskavade standardimise ning järelevalve- ja vaatlusaruannete kaalukuse kohta (artiklid 61–64); |
| --- | --- |

39.

tunnistab vajadust tõsta mitte üksnes sanktsioonide taset, vaid ka inspektsioonide ja järelevalveasutuste loodud kontrollisüsteemide poolt tuvastatud rikkumiste arvu. Sellega seoses tervitab komitee uusi sätteid järelevalve- ja vaatluskavade standardimise ning järelevalve- ja vaatlusaruannete kaalukuse kohta (artiklid 61–64);

| 40. | toetab liikmesriikide võimalust inspekteerida enda või teise liikmesriigi laevu nüüd ka rannikuvetes sügavamal kui 12 meremiili ning viia läbi inspektsioone teise liikmesriigi territooriumil (artiklid 71–73). Komitee innustab piirialadel tegutsevaid kohalikke ja piirkondlikke kontrolliasutusi looma sünergiaid, tehes inspekteerimisel tihedat koostööd ning rakendades kiiresti artiklis 72 sätestatud loataotluse menetlused; |
| --- | --- |

40.

toetab liikmesriikide võimalust inspekteerida enda või teise liikmesriigi laevu nüüd ka rannikuvetes sügavamal kui 12 meremiili ning viia läbi inspektsioone teise liikmesriigi territooriumil (artiklid 71–73). Komitee innustab piirialadel tegutsevaid kohalikke ja piirkondlikke kontrolliasutusi looma sünergiaid, tehes inspekteerimisel tihedat koostööd ning rakendades kiiresti artiklis 72 sätestatud loataotluse menetlused;

Komisjoni volituste suurendamine hindamisel, majandamisel ja kontrollis

| 41. | toetab Euroopa Komisjoni olemasolevate volituste kasutamise teatavat suurendamist seal, kus komisjoni eesmärk on saavutada võrdsed kontrollitingimused ning kus peamine vastutus ühise kalanduspoliitika kontrollimise eest jääb liikmesriikidele. Komitee tervitab ettevaatusega Euroopa Komisjonile antud täiendavaid volitusi nii sõltumatute kontrollide (artikkel 90) kui ka liikmesriikide kontrollisüsteemide auditi (artikkel 92) läbiviimisel. Teisest küljest on vaja selgitada Euroopa Komisjonile antud uute volituste ulatust spetsiaalse kontrolli tegevuskava loomisel puuduliku kontrollisüsteemiga liikmesriikide jaoks ühise kalanduspoliitika rakendamise parandamiseks kõnealustes liikmesriikides (artikli 4 lõige 4); |
| --- | --- |

41.

toetab Euroopa Komisjoni olemasolevate volituste kasutamise teatavat suurendamist seal, kus komisjoni eesmärk on saavutada võrdsed kontrollitingimused ning kus peamine vastutus ühise kalanduspoliitika kontrollimise eest jääb liikmesriikidele. Komitee tervitab ettevaatusega Euroopa Komisjonile antud täiendavaid volitusi nii sõltumatute kontrollide (artikkel 90) kui ka liikmesriikide kontrollisüsteemide auditi (artikkel 92) läbiviimisel. Teisest küljest on vaja selgitada Euroopa Komisjonile antud uute volituste ulatust spetsiaalse kontrolli tegevuskava loomisel puuduliku kontrollisüsteemiga liikmesriikide jaoks ühise kalanduspoliitika rakendamise parandamiseks kõnealustes liikmesriikides (artikli 4 lõige 4);

| 42. | kutsub Euroopa Komisjoni üles vältima tendentsi langetada mikrotasandi otsuseid. Sellega seoses on küsitav püügipiirkondade reaalajas sulgemise volituste ülekandmine komisjonile (artikkel 45), kuigi ülepüügi tõttu kannatavad liigid võivad sellest kasu saada; |
| --- | --- |

42.

kutsub Euroopa Komisjoni üles vältima tendentsi langetada mikrotasandi otsuseid. Sellega seoses on küsitav püügipiirkondade reaalajas sulgemise volituste ülekandmine komisjonile (artikkel 45), kuigi ülepüügi tõttu kannatavad liigid võivad sellest kasu saada;

| 43. | rõhutab, et lisavolituste andmine peaks põhinema uuesti määratletud koostööl liikmesriikidega ning samuti suutlikkuse suurendamisel Euroopa Komisjoni siseselt merendus- ja kalandusasjade direktoraadis ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuris, aga ka suuremal institutsioonilisel sidususel Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadiga; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et lisavolituste andmine peaks põhinema uuesti määratletud koostööl liikmesriikidega ning samuti suutlikkuse suurendamisel Euroopa Komisjoni siseselt merendus- ja kalandusasjade direktoraadis ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuris, aga ka suuremal institutsioonilisel sidususel Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadiga;

Meetmed järgimise tagamiseks liikmesriikides

| 44. | tunnistab, et ühise kalanduspoliitika puudulik rakendamine ühes liikmesriigis võib kahjustada ühiste kalavarude mõistlikku haldamist, eelkõige rändavate kalaliikide osas. Komitee märgib, et liikmesriigi suutmatuse korral on ainus praegu komisjoni käsutuses olev menetlus rikkumismenetlus, mis on väga pikk ning ei taga sanktsioone; |
| --- | --- |

44.

tunnistab, et ühise kalanduspoliitika puudulik rakendamine ühes liikmesriigis võib kahjustada ühiste kalavarude mõistlikku haldamist, eelkõige rändavate kalaliikide osas. Komitee märgib, et liikmesriigi suutmatuse korral on ainus praegu komisjoni käsutuses olev menetlus rikkumismenetlus, mis on väga pikk ning ei taga sanktsioone;

| 45. | tervitab sellega seoses määrusega sätestatud uusi meetmeid, et sundida liikmesriike järgima ühise kalanduspoliitika eesmärke, sealhulgas järgmisi meetmeid: asjaomase püügipiirkonna sulgemine komisjoni algatusel (artikkel 96) ning liikmesriikide vastu suunatud finantsmeetmed, nagu ühenduse finantsabi peatamine või tühistamine (artikkel 95). Komitee on siiski mures, et kohaldamisala laiendamine, mis hõlmab kvootidest mahaarvamist (artikkel 98) ja kvootide ülekandmisest keeldumist (artikkel 99), võib tähendada, et komisjon võib ühepoolselt muuta lubatud kogupüügi ja kvootide suhtelist stabiilsust liikmesriikide seas; |
| --- | --- |

45.

tervitab sellega seoses määrusega sätestatud uusi meetmeid, et sundida liikmesriike järgima ühise kalanduspoliitika eesmärke, sealhulgas järgmisi meetmeid: asjaomase püügipiirkonna sulgemine komisjoni algatusel (artikkel 96) ning liikmesriikide vastu suunatud finantsmeetmed, nagu ühenduse finantsabi peatamine või tühistamine (artikkel 95). Komitee on siiski mures, et kohaldamisala laiendamine, mis hõlmab kvootidest mahaarvamist (artikkel 98) ja kvootide ülekandmisest keeldumist (artikkel 99), võib tähendada, et komisjon võib ühepoolselt muuta lubatud kogupüügi ja kvootide suhtelist stabiilsust liikmesriikide seas;

| 46. | leiab, et selliste meetmete proportsionaalsust tuleks siiski hoolikalt kaaluda. Komitee tunneb muret selle pärast, et liikmesriikide asemel peavad kulud kandma pigem ELi rannikupiirkonnad ja nende kalatööstused; |
| --- | --- |

46.

leiab, et selliste meetmete proportsionaalsust tuleks siiski hoolikalt kaaluda. Komitee tunneb muret selle pärast, et liikmesriikide asemel peavad kulud kandma pigem ELi rannikupiirkonnad ja nende kalatööstused;

| 47. | kutsub Euroopa Komisjoni üles jätkama paralleelselt suuremal koostööl põhinevat lähenemisviisi, mida alustati uute vastastikuse mõistmise memorandumitega, mille komisjon on allkirjastanud mitme liikmesriigiga ning mis sisaldavad selgelt määratletud lähtepunkte arendusteks kalanduse kontrollisüsteemides asjaomastes liikmesriikides. Selliste memorandumite koostamisse tuleks kaasata kohalikud ja piirkondlikud kontrolliasutused. |
| --- | --- |

47.

kutsub Euroopa Komisjoni üles jätkama paralleelselt suuremal koostööl põhinevat lähenemisviisi, mida alustati uute vastastikuse mõistmise memorandumitega, mille komisjon on allkirjastanud mitme liikmesriigiga ning mis sisaldavad selgelt määratletud lähtepunkte arendusteks kalanduse kontrollisüsteemides asjaomastes liikmesriikides. Selliste memorandumite koostamisse tuleks kaasata kohalikud ja piirkondlikud kontrolliasutused.

II   SOOVITUSED MUUDATUSETTEPANEKUTEKS

Muudatusettepanek 1

Nõukogu määruse ettepanek, põhjendus 29

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Komisjonile tuleks anda volitused sulgeda püügipiirkond, kui liikmesriigi kvoot või liikmesriigi lubatud kogupüük on ammendatud. Samuti peaks komisjon olema volitatud kvootidest maha arvama ja keelduma kvoodi ülekandmisest või kvoodi vahetamistest, et tagada ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamine liikmesriikide poolt. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(29)

Komisjonile tuleks anda volitused sulgeda püügipiirkond, kui liikmesriigi kvoot või liikmesriigi lubatud kogupüük on ammendatud. Samuti peaks komisjon olema volitatud kvootidest maha arvama ja keelduma kvoodi ülekandmisest või kvoodi vahetamistest, et tagada ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamine liikmesriikide poolt.

| (29) | Komisjonile tuleks anda volitused sulgeda püügipiirkond, kui liikmesriigi kvoot või liikmesriigi lubatud kogupüük on ammendatud. Samuti peaks komisjon olema volitatud kvootidest maha arvama ja keelduma kvoodi ülekandmisest või kvoodi vahetamistest, et tagada ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamine liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

(29)

Komisjonile tuleks anda volitused sulgeda püügipiirkond, kui liikmesriigi kvoot või liikmesriigi lubatud kogupüük on ammendatud. Samuti peaks komisjon olema volitatud kvootidest maha arvama ja keelduma kvoodi ülekandmisest või kvoodi vahetamistest, et tagada ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamine liikmesriikide poolt.

Motivatsioon

Komitee tunnistab, et liikmesriiki, mis lubab oma laevastiku korduvat kvootide ületamist või mis ei suuda võtta vajalikke meetmeid ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, tuleks karistada. Sellegipoolest ei peaks karistamismehhanismid sisaldama kvootide vähendamist ja kvoodi ülekandmist või vahetamist, sest see ei mõjutaks mitte eeskirju mitte järgivat liikmesriiki, vaid laevastikku, mis ei pruugi rikkumistega üldse seotud olla, ning kvoodi vahetamise puhul teisi liikmesriike, kellel ei ole mingit seost kõnealuse rikkumisega. Lisaks tähendaksid need meetmed, et komisjon võiks ühepoolselt muuta suhtelist stabiilsust liikmesriikide seas.

Muudatusettepanek 2

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 4 punkt 21

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | „laevaseiresüsteemi andmed” – andmed laeva identifitseerimise, geograafilise asukoha, kuupäeva, kellaaja, kursi ja kiiruse kohta, mis edastatakse kalalaevade pardale paigaldatud satelliitseireseadmete teel lipuriigi kalapüügi seirekeskusele; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(21)

„laevaseiresüsteemi andmed” – andmed laeva identifitseerimise, geograafilise asukoha, kuupäeva, kellaaja, kursi ja kiiruse kohta, mis edastatakse kalalaevade pardale paigaldatud satelliitseireseadmete teel lipuriigi kalapüügi seirekeskusele;

| (21) | „laevaseiresüsteemi andmed” – andmed laeva identifitseerimise, geograafilise asukoha, kuupäeva, kellaaja, kursi ja kiiruse kohta, mis edastatakse kalalaevade pardale paigaldatud satelliitseireseadmete või sarnaste maismaal asuvate seiresüsteemide seadmete teel lipuriigi kalapüügi seirekeskusele; |
| --- | --- |

(21)

„laevaseiresüsteemi andmed” – andmed laeva identifitseerimise, geograafilise asukoha, kuupäeva, kellaaja, kursi ja kiiruse kohta, mis edastatakse kalalaevade pardale paigaldatud satelliitseireseadmete või sarnaste maismaal asuvate seiresüsteemide seadmete teel lipuriigi kalapüügi seirekeskusele;

Motivatsioon

Pakutud määratlus välistaks odavamate, kuid sama tõhusate laevaseiresüsteemi vahendite kasutamise (pärast nende asjakohast katsetamist), mis võiksid olla sobivad üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega kalalaevadele, mis tegutsevad piisavalt lähedal maismaal asuvatele seiresüsteemidele. Komitee muudab kõnealust määratlust ning artikli 9 asjaomaseid lõike (vt muudatusettepanek 8).

Muudatusettepanek 3

Nõukogu määruse ettepanek, artikkel 4 – uus punkt pärast punkti 24

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | „tõsine rikkumine” – selline käitumine, mida peetakse ühise kalanduspoliitika eeskirjade nõuetekohast rakendamist eriti kahjustavaks, eelkõige sellistes valdkondades nagu varude säilitamine, püügitegevuse seire ja kalandustoodete turustamine, eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõikes 1 loetletud tegevused. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

„tõsine rikkumine” – selline käitumine, mida peetakse ühise kalanduspoliitika eeskirjade nõuetekohast rakendamist eriti kahjustavaks, eelkõige sellistes valdkondades nagu varude säilitamine, püügitegevuse seire ja kalandustoodete turustamine, eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõikes 1 loetletud tegevused.

Motivatsioon

Komitee soovib selgitust selle kohta, millised on tõsised rikkumised, mille suhtes kohaldatakse artiklit 82. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata liikmesriikide poolsetele eri tõlgendustele ning asjaomaseid kriteeriume tuleks võimalikult ühtlustada.

Muudatusettepanek 4

Nõukogu määruse ettepanek, artikkel 4 – uus punkt pärast punkti 24

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | „enampakkumiskeskus” – füüsiline või juriidiline isik, kes on registreeritud ja kellel on luba tegutseda enampakkumiskeskusena, kus toimub kala esmamüük võistupakkumise alusel või otsemüük registreeritud ostjatele. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

„enampakkumiskeskus” – füüsiline või juriidiline isik, kes on registreeritud ja kellel on luba tegutseda enampakkumiskeskusena, kus toimub kala esmamüük võistupakkumise alusel või otsemüük registreeritud ostjatele.

Motivatsioon

Komitee märgib, et ettepanekus ei ole esitatud enampakkumiskeskuste määratlust, kuigi artiklis 52 kehtestatakse teatud varude esmamüük enampakkumiskeskustes. Enampakkumist ei tuleks kõnealuse määruse tähenduses piirata vaid võistupakkumisega.

Muudatusettepanek 5

Nõukogu määruse ettepanek, artikkel 4 – uus punkt pärast punkti 24

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | „harrastuskalapüük” – muu kui kaubanduslik ja kalapüügiloaga kalapüük, st suuremahuline harrastuskalapüük mitmeaastaste kavadega hõlmatud kalavarudest litsentsita laevalt või laevadelt avamerel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

„harrastuskalapüük” – muu kui kaubanduslik ja kalapüügiloaga kalapüük, st suuremahuline harrastuskalapüük mitmeaastaste kavadega hõlmatud kalavarudest litsentsita laevalt või laevadelt avamerel.

Motivatsioon

Artiklis 47 viidatakse „harrastuskalapüügile”. Komisjon võib artikli 47 ümber sõnastada, kuid komitee teeb harrastuskalapüügi määratluse ettepaneku, et selgitada praegust konteksti.

Tavaliselt tähendab mittekaubanduslik kalapüük igasugust kalapüüki merevetes, hõlmates muu hulgas sportkalapüüki, harrastuskalapüüki ja turniire, mida viiakse läbi laevalt, millel ei pea olema ühenduse püügiluba vastavalt komisjoni 3. augusti 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1281/2005.

Muudatusettepanek 6

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 5 lõige 6

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Euroopa Kalandusfondist saadav rahaline toetus vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1189/2006 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a osutatud meetmete puhul antav ühenduse finantsabi sõltuvad sellest, kuidas liikmesriigid täidavad oma kohustust tagada kaitse-, kontrolli-, inspekteerimis- või rakenduseeskirjade järgimine ühise kalanduspoliitika alusel seoses rahastatavate meetmetega või nende mõjuga ning kuidas nad tagavad sel eesmärgil tõhusa inspektsiooni-, seire-, järelevalve- ja rakendussüsteemi toimimise. | 6.   Euroopa Kalandusfondist saadav rahaline toetus vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1189/2006 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a osutatud meetmete puhul antav ühenduse finantsabi sõltuvad sellest, kuidas liikmesriigid täidavad oma kohustust tagada kaitse-, kontrolli-, inspekteerimis- või rakenduseeskirjade järgimine ühise kalanduspoliitika alusel seoses rahastatavate meetmetega või nende mõjuga ning kuidas nad tagavad sel eesmärgil tõhusa inspektsiooni-, seire-, järelevalve- ja rakendussüsteemi toimimise. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

6.   Euroopa Kalandusfondist saadav rahaline toetus vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1189/2006 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a osutatud meetmete puhul antav ühenduse finantsabi sõltuvad sellest, kuidas liikmesriigid täidavad oma kohustust tagada kaitse-, kontrolli-, inspekteerimis- või rakenduseeskirjade järgimine ühise kalanduspoliitika alusel seoses rahastatavate meetmetega või nende mõjuga ning kuidas nad tagavad sel eesmärgil tõhusa inspektsiooni-, seire-, järelevalve- ja rakendussüsteemi toimimise.

6.   Euroopa Kalandusfondist saadav rahaline toetus vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1189/2006 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a osutatud meetmete puhul antav ühenduse finantsabi sõltuvad sellest, kuidas liikmesriigid täidavad oma kohustust tagada kaitse-, kontrolli-, inspekteerimis- või rakenduseeskirjade järgimine ühise kalanduspoliitika alusel seoses rahastatavate meetmetega või nende mõjuga ning kuidas nad tagavad sel eesmärgil tõhusa inspektsiooni-, seire-, järelevalve- ja rakendussüsteemi toimimise.

Motivatsioon

Komitee arvates sisaldab parem reguleerimine nii stiimuleid kui ka karistusi. Ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamata jätmist tuleks käsitleda võrdeliselt ning üksnes tõsised juhtumid tuleks lahendada asjakohase tasandi kohtuasutuses. Euroopa Kalandusfondi maksete sidumine kontrollikohustuste täieliku järgimisega ei ole vastuvõetav. Kõnealuse lõiguga luuakse suurt õiguslikku ebakindlust. (Vt artikkel 95.)

Muudatusettepanek 7

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 9 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid kasutavad satelliitsidel põhinevat laevaseiresüsteemi, et jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade püügitegevust, hoolimata nende asukohast, ning oma vetes toimuvat püügitegevust. Liikmesriigid peavad tagama nende andmete täpsuse regulaarse jälgimise ning viivitamatult tegutsema, kui andmed leitakse olevat ebatäpsed. | 1.   Liikmesriigid kasutavad satelliitsidel põhinevat laevaseiresüsteemi ja vajaduse korral maismaal asuvat seiresüsteemi, et jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade püügitegevust, hoolimata nende asukohast, ning oma vetes toimuvat püügitegevust. Liikmesriigid peavad tagama nende andmete täpsuse regulaarse jälgimise ning viivitamatult tegutsema, kui andmed leitakse olevat ebatäpsed. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid kasutavad satelliitsidel põhinevat laevaseiresüsteemi, et jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade püügitegevust, hoolimata nende asukohast, ning oma vetes toimuvat püügitegevust. Liikmesriigid peavad tagama nende andmete täpsuse regulaarse jälgimise ning viivitamatult tegutsema, kui andmed leitakse olevat ebatäpsed.

1.   Liikmesriigid kasutavad satelliitsidel põhinevat laevaseiresüsteemi ja vajaduse korral maismaal asuvat seiresüsteemi, et jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade püügitegevust, hoolimata nende asukohast, ning oma vetes toimuvat püügitegevust. Liikmesriigid peavad tagama nende andmete täpsuse regulaarse jälgimise ning viivitamatult tegutsema, kui andmed leitakse olevat ebatäpsed.

Motivatsioon

Vt muudatusettepaneku 3 motivatsioon.

Muudatusettepanek 8

Nõukogu määruse ettepanek, artikkel 10

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 10

  Automaatne identifitseerimissüsteem

  1.   Üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev peab olema varustatud automaatse identifitseerimise süsteemiga ning hoidma seda kasutuses; süsteem peab vastama sellistele nõuetele, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1974. aasta SOLAS konventsiooni V peatüki eeskirja 19 jaotise 2.4.5 ajakohastatud variandis.
  2.   Liikmesriigid kasutavad automaatse identifitseerimise süsteemi andmeid ristkontrolliks muude kättesaadavate andmetega vastavalt artiklitele 102 ja 103. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et automaatse identifitseerimissüsteemi andmed nende lipu all sõitvate kalalaevade kohta oleksid nende riiklikele kalanduskontrolli ametiasutustele kättesaadavad. Liikmesriigid tagavad kõnealuste andmete täpsuse regulaarse jälgimise ning viivitamatult tegutsema, kui andmed leitakse olevat ebatäpsed. | Artikkel 10



  Automaatne identifitseerimissüsteem



  1.   Üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev peab olema varustatud automaatse identifitseerimise süsteemiga ning hoidma seda kasutuses; süsteem peab vastama sellistele nõuetele, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1974. aasta SOLAS konventsiooni V peatüki eeskirja 19 jaotise 2.4.5 ajakohastatud variandis.


  2.   Liikmesriigid kasutavad automaatse identifitseerimise süsteemi andmeid ristkontrolliks muude kättesaadavate andmetega vastavalt artiklitele 102 ja 103. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et automaatse identifitseerimissüsteemi andmed nende lipu all sõitvate kalalaevade kohta oleksid nende riiklikele kalanduskontrolli ametiasutustele kättesaadavad. Liikmesriigid tagavad kõnealuste andmete täpsuse regulaarse jälgimise ning viivitamatult tegutsema, kui andmed leitakse olevat ebatäpsed. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 10

Automaatne identifitseerimissüsteem

1.   Üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev peab olema varustatud automaatse identifitseerimise süsteemiga ning hoidma seda kasutuses; süsteem peab vastama sellistele nõuetele, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1974. aasta SOLAS konventsiooni V peatüki eeskirja 19 jaotise 2.4.5 ajakohastatud variandis.

2.   Liikmesriigid kasutavad automaatse identifitseerimise süsteemi andmeid ristkontrolliks muude kättesaadavate andmetega vastavalt artiklitele 102 ja 103. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et automaatse identifitseerimissüsteemi andmed nende lipu all sõitvate kalalaevade kohta oleksid nende riiklikele kalanduskontrolli ametiasutustele kättesaadavad. Liikmesriigid tagavad kõnealuste andmete täpsuse regulaarse jälgimise ning viivitamatult tegutsema, kui andmed leitakse olevat ebatäpsed.

Artikkel 10

Automaatne identifitseerimissüsteem

1.   Üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev peab olema varustatud automaatse identifitseerimise süsteemiga ning hoidma seda kasutuses; süsteem peab vastama sellistele nõuetele, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1974. aasta SOLAS konventsiooni V peatüki eeskirja 19 jaotise 2.4.5 ajakohastatud variandis.

2.   Liikmesriigid kasutavad automaatse identifitseerimise süsteemi andmeid ristkontrolliks muude kättesaadavate andmetega vastavalt artiklitele 102 ja 103. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et automaatse identifitseerimissüsteemi andmed nende lipu all sõitvate kalalaevade kohta oleksid nende riiklikele kalanduskontrolli ametiasutustele kättesaadavad. Liikmesriigid tagavad kõnealuste andmete täpsuse regulaarse jälgimise ning viivitamatult tegutsema, kui andmed leitakse olevat ebatäpsed.

Motivatsioon

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLASe konventsioon) nõuab automaatse identifitseerimissüsteemi paigaldamist rahvusvaheliste merereisidega tegelevate laevade pardale, mille tonnaaž on 300 brutotonni või rohkem, ning kõigile reisilaevadele sõltumata suurusest. Automaatne identifitseerimissüsteem on nüüdseks paigaldatud 40 000 laevale kogu maailmas, eesmärgiga suurendada meresõiduohutust ja turvalisust rahvusvahelises meretranspordisektoris. Automaatse identifitseerimissüsteemi paigaldamine kõikidele kalalaevadele kogupikkusega üle 15 meetri kahtlemata koormaks süsteemi ning kahjustaks selle tõhusust mereohutuse valdkonnas.

Muudatusettepanek 9

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 14 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks erieeskirjade kohaldamist, peavad üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade kaptenid oma toimingute kohta pidama püügipäevikut, näidates konkreetselt ära kõik kogused, mille iga püütud ja pardal hoitud liigi eluskaalu ekvivalent on suurem kui 15 kg, nende püükide kuupäeva ja asjaomase geograafilise piirkonna väljendatuna viitamisega alapiirkonnale ja rajoonile või alarajoonile või vajaduse korral statistilisele ruudule, kus ühenduse õigusaktide kohaselt kehtivad püügipiirangud, ning kasutatud püügivahendite tüübi. Samuti tuleb püügipäevikusse registreerida iga vette tagasi lastud liigi kogused. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. | 1.   Ilma et see piiraks erieeskirjade kohaldamist, peavad üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade kaptenid oma toimingute kohta pidama paberkandjal püügipäevikut, näidates konkreetselt ära kõik kogused, mille iga püütud ja pardal hoitud liigi eluskaalu ekvivalent on suurem kui 15
  50 kg, nende püükide kuupäeva ja asjaomase geograafilise piirkonna väljendatuna viitamisega alapiirkonnale ja rajoonile või alarajoonile või vajaduse korral statistilisele ruudule, kus ühenduse õigusaktide kohaselt kehtivad püügipiirangud, ning kasutatud püügivahendite tüübi. Samuti tuleb püügipäevikusse registreerida iga vette tagasi lastud liigi kogused.
  Iga vette tagasi lastud liigi hinnangulised kogused võib püügipäevikusse registreerida arvepidamise eesmärgil. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks erieeskirjade kohaldamist, peavad üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade kaptenid oma toimingute kohta pidama püügipäevikut, näidates konkreetselt ära kõik kogused, mille iga püütud ja pardal hoitud liigi eluskaalu ekvivalent on suurem kui 15 kg, nende püükide kuupäeva ja asjaomase geograafilise piirkonna väljendatuna viitamisega alapiirkonnale ja rajoonile või alarajoonile või vajaduse korral statistilisele ruudule, kus ühenduse õigusaktide kohaselt kehtivad püügipiirangud, ning kasutatud püügivahendite tüübi. Samuti tuleb püügipäevikusse registreerida iga vette tagasi lastud liigi kogused. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

1.   Ilma et see piiraks erieeskirjade kohaldamist, peavad üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade kaptenid oma toimingute kohta pidama paberkandjal püügipäevikut, näidates konkreetselt ära kõik kogused, mille iga püütud ja pardal hoitud liigi eluskaalu ekvivalent on suurem kui 15
  50 kg, nende püükide kuupäeva ja asjaomase geograafilise piirkonna väljendatuna viitamisega alapiirkonnale ja rajoonile või alarajoonile või vajaduse korral statistilisele ruudule, kus ühenduse õigusaktide kohaselt kehtivad püügipiirangud, ning kasutatud püügivahendite tüübi. Samuti tuleb püügipäevikusse registreerida iga vette tagasi lastud liigi kogused.
  Iga vette tagasi lastud liigi hinnangulised kogused võib püügipäevikusse registreerida arvepidamise eesmärgil. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

Motivatsioon

Komitee peab õigusliku selguse eesmärgil vajalikuks lisada sõna „paberkandjal”, võttes arvesse muudetud artiklit 15.

Komitee leiab, et kõnealuses artiklis sätestatud kvantitatiivsed piirangud võivad panna uue ja erakordse koorma kalalaevade kaptenitele ning vette tagasilaskmise registreerimine ei avalda mingit mõju kalapüügivõimaluste kasutamisele. Nõukogu määruses (EMÜ) nr 2847/93 sätestatakse, et „Merre tagasiheidetud kogused võib registreerida arvepidamise eesmärgil”. Komitee soovitab kasutada seda sõnastust.

Muudatusettepanek 10

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 14 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Püügipäevikusse registreeritud koguste hinnangute ja pardal asuva püügi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine on 5 %. | 3.   Püügipäevikusse registreeritud lubatud kogupüügi ja kvootide alla kuuluvate liikide hinnangute ja pardal asuva püügi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine on 5
  12 %. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.   Püügipäevikusse registreeritud koguste hinnangute ja pardal asuva püügi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine on 5 %.

3.   Püügipäevikusse registreeritud lubatud kogupüügi ja kvootide alla kuuluvate liikide hinnangute ja pardal asuva püügi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine on 5
  12 %.

Motivatsioon

Komitee märgib, et lubatud kõikumine on meelevaldne arv, millel puudub teaduslik põhjendus. Konsultatsiooniettevõtte MRAG poolt kalalaevadel läbi viidud praktilised katsed on näidanud väga suuri kõikumisi väheste korrelatsiooniteguritega. Ühe piirväärtuse kasuks otsustamise korral peaks see olema tõhus ning võrdeline seirenõuetega. Komitee arvates on pakutud kõikumine ebapraktiline, vastu tuleks võtta kompromiss kehtiva süsteemi ja varude taastamiseks vajaliku piirmäära vahel. Määruse kohaldamisalasse peaksid kuuluma üksnes lubatud kogupüügi alla kuuluvad liigid.

Muudatusettepanek 11

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 15 lõiked 1 ja 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 15

  Püügipäeviku andmete elektrooniline registreerimine ja edastamine

  1.   Üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaeva kapten registreerib elektrooniliselt kalanduse püügipäeviku andmed ning saadab need elektroonilisel teel lipuliikmesriigi pädevale asutusele vähemalt korra päevas.
  2.   Lõiget 1 kohaldatakse üle 15 meetri pikkuste ja kuni 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. juulist 2011 ning üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. jaanuarist 2012. Üle 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevad võib vabastada lõikes 1 sätestatust, kui nad:






  a) | tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel või |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 15

Püügipäeviku andmete elektrooniline registreerimine ja edastamine

1.   Üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaeva kapten registreerib elektrooniliselt kalanduse püügipäeviku andmed ning saadab need elektroonilisel teel lipuliikmesriigi pädevale asutusele vähemalt korra päevas.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse üle 15 meetri pikkuste ja kuni 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. juulist 2011 ning üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. jaanuarist 2012. Üle 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevad võib vabastada lõikes 1 sätestatust, kui nad:

a)

tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel või

| b) | ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni. |
| --- | --- |

b)

ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

Artikkel 15

Püügipäeviku andmete elektrooniline registreerimine ja edastamine

1.   Üle 10
  15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaeva kapten registreerib elektrooniliselt kalanduse püügipäeviku andmed ning saadab need elektroonilisel teel lipuliikmesriigi pädevale asutusele vähemalt korra päevas.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse üle 15 meetri pikkuste ja kuni 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. juulist 2011 ning üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. jaanuarist 2012.Üle 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevad võib vabastada lõikes 1 sätestatust, kui nad:

| a) | tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel või |
| --- | --- |

a)

tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel või

| b) | ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni. |
| --- | --- |

b)

ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

Motivatsioon

Komitee on arvamusel, et üle 10 meetri pikkused ja kuni 15meetrise kogupikkusega kalalaevad ei ole piisavalt suured elektrooniliste kalanduse püügipäevikute ohutuks ja kulutõhusaks kasutamiseks.

Muudatusettepanek 12

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 17 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, teatavad ühenduse kalalaevade kaptenid või nende esindajad liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamaid või lossimisrajatisi nad kasutada soovivad, vähemalt 4 tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused on andnud loa varasemaks sissesõiduks, järgmise teabe:






  a) | laeva tunnusandmed; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, teatavad ühenduse kalalaevade kaptenid või nende esindajad liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamaid või lossimisrajatisi nad kasutada soovivad, vähemalt 4 tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused on andnud loa varasemaks sissesõiduks, järgmise teabe:

a)

laeva tunnusandmed;

| b) | määratud sihtsadama nimi ja külastuse eesmärgid, nagu lossimine, ümberlaadimine, juurdepääs sadamateenustele; |
| --- | --- |

b)

määratud sihtsadama nimi ja külastuse eesmärgid, nagu lossimine, ümberlaadimine, juurdepääs sadamateenustele;

| c) | kalapüügiluba või vajaduse korral luba toetada kalapüüki või kalandustooteid ümber laadida; |
| --- | --- |

c)

kalapüügiluba või vajaduse korral luba toetada kalapüüki või kalandustooteid ümber laadida;

| d) | püügireisi kuupäevad ning alad, kust saak püüti; |
| --- | --- |

d)

püügireisi kuupäevad ning alad, kust saak püüti;

| e) | eeldatav sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

e)

eeldatav sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg;

| f) | iga pardal oleva kalaliigi kogus, sealhulgas aruanne nullpüügi kohta; |
| --- | --- |

f)

iga pardal oleva kalaliigi kogus, sealhulgas aruanne nullpüügi kohta;

| g) | lossitavad või ümberlaaditavad kogused kalaliikide kaupa. |
| --- | --- |

g)

lossitavad või ümberlaaditavad kogused kalaliikide kaupa.

1.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, teatavad ühenduse üle 15meetrise kogupikkusega kalalaevade kaptenid või nende esindajad liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamaid või lossimisrajatisi nad kasutada soovivad, vähemalt 4 tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused on andnud loa varasemaks sissesõiduks, järgmise teabe:

| a) | laeva tunnusandmed; |
| --- | --- |

a)

laeva tunnusandmed;

| b) | määratud sihtsadama nimi ja külastuse eesmärgid, nagu lossimine, ümberlaadimine, juurdepääs sadamateenustele; |
| --- | --- |

b)

määratud sihtsadama nimi ja külastuse eesmärgid, nagu lossimine, ümberlaadimine, juurdepääs sadamateenustele;

| c) | kalapüügiluba või vajaduse korral luba toetada kalapüüki või kalandustooteid ümber laadida; |
| --- | --- |

c)

kalapüügiluba või vajaduse korral luba toetada kalapüüki või kalandustooteid ümber laadida;

| d) | püügireisi kuupäevad ning alad, kust saak püüti; |
| --- | --- |

d)

püügireisi kuupäevad ning alad, kust saak püüti;

| e) | eeldatav sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

e)

eeldatav sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg;

| f) | iga pardal oleva kalaliigi kogus, sealhulgas aruanne nullpüügi kohta; |
| --- | --- |

f)

iga pardal oleva kalaliigi kogus, sealhulgas aruanne nullpüügi kohta;

| g) | lossitavad või ümberlaaditavad kogused kalaliikide kaupa. |
| --- | --- |

g)

lossitavad või ümberlaaditavad kogused kalaliikide kaupa.

Motivatsioon

Komitee on arvamusel, et kuni 15meetrise kogupikkusega kalalaevad ei ole piisavalt suured selleks, et neilt nõuda etteteatamist vähemalt 4 tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist. Nõue registreerida see, mida ei ole püütud, on mõistetamatu.

Muudatusettepanek 13

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 21 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, edastab üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja elektrooniliselt lipuliikmesriigi pädevatele asutustele kahe tunni jooksul pärast lossimise lõpuleviimist lossimisdeklaratsiooni andmed. | 2.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, edastab üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja üle 15meetrise kogupikkuse puhul elektrooniliselt ja muul juhul paberkandjal lipuliikmesriigi pädevatele asutustele kahe
  48 tunni jooksul pärast lossimise lõpuleviimist lossimisdeklaratsiooni andmed. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, edastab üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja elektrooniliselt lipuliikmesriigi pädevatele asutustele kahe tunni jooksul pärast lossimise lõpuleviimist lossimisdeklaratsiooni andmed.

2.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, edastab üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja üle 15meetrise kogupikkuse puhul elektrooniliselt ja muul juhul paberkandjal lipuliikmesriigi pädevatele asutustele kahe
  48 tunni jooksul pärast lossimise lõpuleviimist lossimisdeklaratsiooni andmed.

Motivatsioon

Komitee märgib, et kapten peab kinnitama lossimisdeklaratsioonis sisalduva teabe õigsust, mis nõuab püügi sortimist ja kaalumist. Selline keerukas nõue võib kaasa tuua märkimisväärseid kulusid enampakkumisrajatisteta lossimissadamates ning eelkõige merelistel äärealadel lossivate väikelaevade jaoks. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 8 sätestatud vahe on 48 tundi. Komitee soovitab kasutada seda sõnastust.

Muudatusettepanek 14

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 23 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kõiki ühenduse kalalaevade püütud kvoodile alluva kalavaru või kalavarude rühma püüke hinnatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvoodi osana, olenemata lossimise kohast. | 3.   Kõiki ühenduse kalalaevade püütud
  lossitud kvoodile alluva kalavaru või kalavarude rühma püüke hinnatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvoodi osana, olenemata lossimise kohast. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.   Kõiki ühenduse kalalaevade püütud kvoodile alluva kalavaru või kalavarude rühma püüke hinnatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvoodi osana, olenemata lossimise kohast.

3.   Kõiki ühenduse kalalaevade püütud
  lossitud kvoodile alluva kalavaru või kalavarude rühma püüke hinnatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvoodi osana, olenemata lossimise kohast.

Motivatsioon

Komitee märgib, et samas kui riiklike kvootide määramisel võetakse aluseks kogus, mida nimetatakse lubatud kogupüügiks, arvestatakse kogust lossimise ja esmamüügi hetkel ning seda tuleks jätkata. Vette tagasi lastud saaki ei tuleks riiklikust kvoodist maha arvata.

Muudatusettepanek 15

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 31 lõige 1

| Arvamuse eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Uute mootorite, asendusmootorite ning tehniliselt muudetud mootorite puhul kinnitavad liikmesriikide pädevad asutused ametlikult, et need ei suuda toota rohkem võimsust, kui on määratud mootoritunnistusel. Selliseid kinnitusi väljastatakse vaid juhul, kui mootor ei suuda toota määratud võimsusest rohkem. | 1.   Uute mootorite, asendusmootorite ning tehniliselt muudetud mootorite puhul, välja arvatud alla 10 meetri pikkused laevad, kus kasutatakse üksnes passiivpüüniseid, kinnitavad liikmesriikide pädevad asutused ametlikult, et need ei suuda toota rohkem võimsust, kui on määratud mootoritunnistusel. Selliseid kinnitusi väljastatakse vaid juhul, kui mootor ei suuda toota määratud võimsusest rohkem. |

Arvamuse eelnõu

Muudatusettepanek

1.   Uute mootorite, asendusmootorite ning tehniliselt muudetud mootorite puhul kinnitavad liikmesriikide pädevad asutused ametlikult, et need ei suuda toota rohkem võimsust, kui on määratud mootoritunnistusel. Selliseid kinnitusi väljastatakse vaid juhul, kui mootor ei suuda toota määratud võimsusest rohkem.

1.   Uute mootorite, asendusmootorite ning tehniliselt muudetud mootorite puhul, välja arvatud alla 10 meetri pikkused laevad, kus kasutatakse üksnes passiivpüüniseid, kinnitavad liikmesriikide pädevad asutused ametlikult, et need ei suuda toota rohkem võimsust, kui on määratud mootoritunnistusel. Selliseid kinnitusi väljastatakse vaid juhul, kui mootor ei suuda toota määratud võimsusest rohkem.

Motivatsioon

Ei ole asjakohane sertifitseerida kõigi selliste kalalaevade mootori võimsust, mis enamjaolt tegelevad väikesemahulise rannapüügiga. Seepärast peaksid alla 10 meetri pikkused laevad, kus kasutatakse üksnes passiivpüüniseid, olema sellest vabastatud. Mootori tootja poolne määratlus peaks olema piisav. Mootori võimsus on kalapüügi tõhususe jaoks otsustava tähtsusega vaid traalimisel.

Muudatusettepanek 16

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 37 lõige 2, sissejuhatav sõnastus

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Püügipiirkondades, kus on pardal lubatud hoida rohkem kui kahte liiki püügivahendeid, paigutatakse mittekasutatav püügivahend vastavalt järgmistele tingimustele ära nii, et seda ei saa hõlpsasti kasutada: | 2.   Püügipiirkondades, kus on pardal lubatud hoida kahte või rohkem kui kahte liiki püügivahendeid, paigutatakse mittekasutatav püügivahend vastavalt järgmistele tingimustele ära nii, et seda ei saa hõlpsasti kasutada: |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.   Püügipiirkondades, kus on pardal lubatud hoida rohkem kui kahte liiki püügivahendeid, paigutatakse mittekasutatav püügivahend vastavalt järgmistele tingimustele ära nii, et seda ei saa hõlpsasti kasutada:

2.   Püügipiirkondades, kus on pardal lubatud hoida kahte või rohkem kui kahte liiki püügivahendeid, paigutatakse mittekasutatav püügivahend vastavalt järgmistele tingimustele ära nii, et seda ei saa hõlpsasti kasutada:

Motivatsioon

Komitee on arvamusel, et see võib olla koostamisel tehtud viga. Kõik mittekasutatavad püügivahendid tuleks ära paigutada.

Muudatusettepanek 17

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 40 lõiked 1 ja 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 40

  Läbisõit merekaitsealalt

  1.   Läbisõit merekaitsealalt on lubatud kalalaevadele, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  a) | kõik pardal hoitavad püügivahendid on läbisõidu ajal kinnitatud ning lastiruumi paigutatud ja |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 40

Läbisõit merekaitsealalt

1.   Läbisõit merekaitsealalt on lubatud kalalaevadele, mis vastavad järgmistele tingimustele:

a)

kõik pardal hoitavad püügivahendid on läbisõidu ajal kinnitatud ning lastiruumi paigutatud ja

| b) | kiirus läbisõidu ajal ei ole väiksem kui 6 sõlme. |
| --- | --- |

b)

kiirus läbisõidu ajal ei ole väiksem kui 6 sõlme.

2.   Merekaitsealalt läbi sõita kavatsevate ühenduse kalalaevade kaptenid peavad lipuliikmesriigi ametiasutustele ja rannikuäärsele liikmesriigile edastama läbisõiduaruande vormis järgmised andmed:

| a) | laeva nimi, pardatähis, kutsungsignaal ja laevakapteni nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi, pardatähis, kutsungsignaal ja laevakapteni nimi;

| b) | laeva geograafilise asukoha koordinaadid; |
| --- | --- |

b)

laeva geograafilise asukoha koordinaadid;

| c) | iga merekaitsealale sisenemise kuupäev ning kellaaeg ja |
| --- | --- |

c)

iga merekaitsealale sisenemise kuupäev ning kellaaeg ja

| d) | iga merekaitsealalt väljumise kuupäev ning kellaaeg. |
| --- | --- |

d)

iga merekaitsealalt väljumise kuupäev ning kellaaeg.

Artikkel 40

Läbisõit merekaitsealalt

1.   Läbisõit merekaitsealalt
  Kalalaevade puhul, millel ei ole nimetatud piirkonnas kalapüügiluba, on läbisõit merekaitsealalt lubatud kalalaevadele, mis vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | kõik pardal hoitavad püügivahendid on läbisõidu ajal kinnitatud ning lastiruumi paigutatud ja |
| --- | --- |

a)

kõik pardal hoitavad püügivahendid on läbisõidu ajal kinnitatud ning lastiruumi paigutatud ja

| b) | kiirus läbisõidu ajal ei ole väiksem kui 6 sõlme. |
| --- | --- |

b)

kiirus läbisõidu ajal ei ole väiksem kui 6 sõlme.

2.   Merekaitsealalt läbi sõita kavatsevate või kalapüügiloaga ühenduse kalalaevade kaptenid peavad lipuliikmesriigi ametiasutustele ja rannikuäärsele liikmesriigile edastama läbisõiduaruande vormis järgmised andmed:

| a) | laeva nimi, pardatähis, kutsungsignaal ja laevakapteni nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi, pardatähis, kutsungsignaal ja laevakapteni nimi;

| b) | laeva geograafilise asukoha koordinaadid; |
| --- | --- |

b)

laeva geograafilise asukoha koordinaadid;

| c) | iga merekaitsealale sisenemise kuupäev ning kellaaeg ja |
| --- | --- |

c)

iga merekaitsealale sisenemise kuupäev ning kellaaeg ja

| d) | iga merekaitsealalt väljumise kuupäev ning kellaaeg. |
| --- | --- |

d)

iga merekaitsealalt väljumise kuupäev ning kellaaeg.

Motivatsioon

Komitee on väga mures merekaitsealade õigusliku staatuse pärast, vastavalt artiklis 4 määratletule ning artiklites 39 ja 40 tehtud ettepanekutele. Merekaitsealal oleks kõnealuse ettepaneku kohaselt sama staatus kui püügikeelualal. Läbisõidu reegel peaks kehtima ainult nende laevade suhtes, millel ei ole luba vastavalt artikli 7 lõikele c. Komitee on artiklis 39 esitatud seirenõuete ning artiklites 4 ja 40 esitatud mõistete suhtes kahtleval seisukohal ning teeb seepärast muudatusettepaneku.

Muudatusettepanek 18

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 41 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kalalaeva kapten registreerib kogu vette tagasi lastud saagi, mis ületab 15 kg eluskaalu ekvivalenti, ning edastab võimaluse korral elektrooniliselt kõnealuse teabe viivitamatult oma pädevatele asutustele. | 1.   Kalalaeva kapten võib
  registreerib kogu vette tagasi lastud saagi, mis ületab 15 kg eluskaalu ekvivalenti, ning edastab võimaluse korral elektrooniliselt kõnealuse teabe viivitamatult oma pädevatele asutustele
  iga vette tagasi lastud liigi hinnangulised kogused püügipäevikusse registreerida arvepidamise eesmärgil. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Kalalaeva kapten registreerib kogu vette tagasi lastud saagi, mis ületab 15 kg eluskaalu ekvivalenti, ning edastab võimaluse korral elektrooniliselt kõnealuse teabe viivitamatult oma pädevatele asutustele.

1.   Kalalaeva kapten võib
  registreerib kogu vette tagasi lastud saagi, mis ületab 15 kg eluskaalu ekvivalenti, ning edastab võimaluse korral elektrooniliselt kõnealuse teabe viivitamatult oma pädevatele asutustele
  iga vette tagasi lastud liigi hinnangulised kogused püügipäevikusse registreerida arvepidamise eesmärgil.

Motivatsioon

Nõukogu määruses (EMÜ) nr 2847/93 sätestatakse, et „Merre tagasiheidetud kogused võib registreerida arvepidamise eesmärgil”. Komitee soovitab kasutada muudetud sõnastust. Ei oleks mõistlik nõuda kõigi 15 kg ületavate vette tagasiheidetud koguste registreerimist ja nende edastamist pädevatele asutustele. Komitee leiab, et saagi vajalik vette tagasi laskmine peaks toimuma ilma viivitusteta, et võimaldada maksimaalne ellujäämisvõimalus.

Muudatusettepanek 19

Nõukogu määruse ettepanek, artikkel 47

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 47

  Harrastuskalapüük

  1.   Harrastuskalapüük ühenduse vetes asuval laeval mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaru puhul toimub kõnealusele laevale lipuliikmesriigi väljastatud loa alusel.
  2.   Lipuliikmesriik registreerib mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaru puhul harrastuskalapüügil püütud saagi.
  3.   Harrastuskalapüügi kalaliikide, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga, püügid arvestatakse lipuliikmesriigi asjaomastest kvootidest maha. Asjaomased liikmesriigid kehtestavad kõnealuste kvootide osakaalu, mida kasutatakse üksnes harrastuskalapüügi eesmärgil.
  4.   Harrastuspüügikohtadest pärit püükide turustamine keelustatakse, välja arvatud heategevuse eesmärkidel. | Artikkel 47

  Harrastuskalapüük

  1.   Harrastuskalapüük ühenduse vetes asuval litsentsita laeval mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaru puhul toimub kõnealusele laevale lipuliikmesriigi väljastatud loa alusel.
  2.   Lipuliikmesriik registreerib mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaru puhul harrastuskalapüügil püütud saagi.

  3.   Harrastuskalapüügi kalaliikide, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga, püügid arvestatakse lipuliikmesriigi asjaomastest kvootidest maha. Asjaomased liikmesriigid kehtestavad kõnealuste kvootide osakaalu, mida kasutatakse üksnes harrastuskalapüügi eesmärgil.


  4.   Harrastuspüügikohtadest pärit püükide turustamine keelustatakse, välja arvatud heategevuse eesmärkidel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 47

Harrastuskalapüük

1.   Harrastuskalapüük ühenduse vetes asuval laeval mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaru puhul toimub kõnealusele laevale lipuliikmesriigi väljastatud loa alusel.

2.   Lipuliikmesriik registreerib mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaru puhul harrastuskalapüügil püütud saagi.

3.   Harrastuskalapüügi kalaliikide, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga, püügid arvestatakse lipuliikmesriigi asjaomastest kvootidest maha. Asjaomased liikmesriigid kehtestavad kõnealuste kvootide osakaalu, mida kasutatakse üksnes harrastuskalapüügi eesmärgil.

4.   Harrastuspüügikohtadest pärit püükide turustamine keelustatakse, välja arvatud heategevuse eesmärkidel.

Artikkel 47

Harrastuskalapüük

1.   Harrastuskalapüük ühenduse vetes asuval litsentsita laeval mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaru puhul toimub kõnealusele laevale lipuliikmesriigi väljastatud loa alusel.

2.   Lipuliikmesriik registreerib mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaru puhul harrastuskalapüügil püütud saagi.

3.   Harrastuskalapüügi kalaliikide, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga, püügid arvestatakse lipuliikmesriigi asjaomastest kvootidest maha. Asjaomased liikmesriigid kehtestavad kõnealuste kvootide osakaalu, mida kasutatakse üksnes harrastuskalapüügi eesmärgil.

4.   Harrastuspüügikohtadest pärit püükide turustamine keelustatakse, välja arvatud heategevuse eesmärkidel.

Motivatsioon

Komitee teeb ettepaneku lisada artikli 4 punkti 27 harrastuskalapüügi määratlus. Siinkohal pakutud tekst selgitab olukorda seoses litsentside ja püügilubadega.

Nagu on rõhutatud poliitiliste soovituste punktis 26, võib selline kalastamine reguleerimata jätmise korral ohustada taastamiskavadega hõlmatud kalavarusid, nt kutselise kalandusturismi tõttu või ajal, mil kaubanduslik kalapüük on suletud. Siiski tagatakse lõigete 3 ja 4 väljajätmisega, et määruse vastus on proportsionaalne ja mitte liigne.

Muudatusettepanek 20

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 52 lõiked 2 ja 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Muid kalandustooteid müüakse vaid enampakkumiskeskuses või liikmesriikide volitatud asutustele või isikutele.
  3.   Ostja, kes ostab kalandustooteid kalalaeval toimuvalt esmamüügilt, peab olema liikmesriigi, kus esmamüük toimub, ametiasutustes registreeritud. Registreerimiseks identifitseeritakse iga ostja riiklikes andmebaasides oleva käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri järgi. | 2.   Muid kalandustooteid müüakse vaid enampakkumiskeskuses või liikmesriikide volitatud asutustele või isikutele.

  3.   Ostja, kes ostab kalandustooteid kalalaeval toimuvalt esmamüügilt, peab olema liikmesriigi, kus esmamüük toimub, ametiasutustes registreeritud. Registreerimiseks identifitseeritakse iga ostja registrinumbri või riiklikes andmebaasides oleva käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri järgi. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.   Muid kalandustooteid müüakse vaid enampakkumiskeskuses või liikmesriikide volitatud asutustele või isikutele.

3.   Ostja, kes ostab kalandustooteid kalalaeval toimuvalt esmamüügilt, peab olema liikmesriigi, kus esmamüük toimub, ametiasutustes registreeritud. Registreerimiseks identifitseeritakse iga ostja riiklikes andmebaasides oleva käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri järgi.

2.   Muid kalandustooteid müüakse vaid enampakkumiskeskuses või liikmesriikide volitatud asutustele või isikutele.

3.   Ostja, kes ostab kalandustooteid kalalaeval toimuvalt esmamüügilt, peab olema liikmesriigi, kus esmamüük toimub, ametiasutustes registreeritud. Registreerimiseks identifitseeritakse iga ostja registrinumbri või riiklikes andmebaasides oleva käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri järgi.

Motivatsioon

Komitee leiab, et käibemaksukohustuslasena registreerimise number ei pruugi alati olla asjakohane, kuid registrinumbri väljastab liikmesriik.

Muudatusettepanek 21

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 53 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kõik kalandus- ja vesiviljelustooteid ostvad registreeritud ostjad tagavad, et kõik saadud partiid kaalutakse pädevate asutuste poolt heakskiidetud kaaludel. Kaalumine viiakse läbi enne kalade sortimist, töötlemist, ladustamist ja transportimist lossimiskohast või edasimüümist. | 1.   Kõik kalandus- ja vesiviljelustooteid ostvad registreeritud ostjad tagavad, et kõik
  gi saadud partiide representatiivsed valimid kaalutakse pädevate asutuste poolt heakskiidetud kaaludel. Kaalumine viiakse läbi sortimise ajal, kuid enne kalade sortimist, töötlemist, ladustamist ja transportimist lossimiskohast või edasimüümist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Kõik kalandus- ja vesiviljelustooteid ostvad registreeritud ostjad tagavad, et kõik saadud partiid kaalutakse pädevate asutuste poolt heakskiidetud kaaludel. Kaalumine viiakse läbi enne kalade sortimist, töötlemist, ladustamist ja transportimist lossimiskohast või edasimüümist.

1.   Kõik kalandus- ja vesiviljelustooteid ostvad registreeritud ostjad tagavad, et kõik
  gi saadud partiide representatiivsed valimid kaalutakse pädevate asutuste poolt heakskiidetud kaaludel. Kaalumine viiakse läbi sortimise ajal, kuid enne kalade sortimist, töötlemist, ladustamist ja transportimist lossimiskohast või edasimüümist.

Motivatsioon

Komitee on mures selle pärast, et iga kalakasti kaalumise korral võivad mittevajalik käitlemine ja viivitused avaldada negatiivset mõju kala kvaliteedile.

Muudatusettepanek 22

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 53 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada kaaluda värsket kala pärast transportimist lossimiskohast, juhul kui kaalumine ei olnud lossimisel võimalik ning tingimusel, et need transporditakse selle liikmesriigi territooriumil sihtkohta, mis ei asu lossimiskohast rohkem kui 20 kilomeetri kaugusel. | 3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada kaaluda värsket kala pärast transportimist lossimiskohast, juhul kui kaalumine ei olnud lossimisel võimalik ning tingimusel, et need transporditakse selle liikmesriigi territooriumil sihtkohta, mis ei asu lossimiskohast rohkem kui 20
  100 kilomeetri kaugusel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada kaaluda värsket kala pärast transportimist lossimiskohast, juhul kui kaalumine ei olnud lossimisel võimalik ning tingimusel, et need transporditakse selle liikmesriigi territooriumil sihtkohta, mis ei asu lossimiskohast rohkem kui 20 kilomeetri kaugusel.

3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada kaaluda värsket kala pärast transportimist lossimiskohast, juhul kui kaalumine ei olnud lossimisel võimalik ning tingimusel, et need transporditakse selle liikmesriigi territooriumil sihtkohta, mis ei asu lossimiskohast rohkem kui 20
  100 kilomeetri kaugusel.

Motivatsioon

Komitee on mures selle pärast, et komisjon võib esitada tööstusele põhjusetult koormavaid nõudeid, mis võivad takistada eeskirjade järgimise tava edendamist.

Muudatusettepanek 23

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 54 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud esitavad elektrooniliselt kahe tunni jooksul pärast esmamüüki müügiteatise pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmaturustamine toimub. Kui kõnealune liikmesriik ei ole kala lossinud laeva lipuriik, peab ta tagama, et müügiteatise koopia edastatakse asjaomase teabe saamisel lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud. | 1.   Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud esitavad elektrooniliselt kahe
  48 tunni jooksul pärast esmamüüki müügiteatise pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmaturustamine toimub. Kui kõnealune liikmesriik ei ole kala lossinud laeva lipuriik, peab ta tagama, et müügiteatise koopia edastatakse asjaomase teabe saamisel lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.   Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud esitavad elektrooniliselt kahe tunni jooksul pärast esmamüüki müügiteatise pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmaturustamine toimub. Kui kõnealune liikmesriik ei ole kala lossinud laeva lipuriik, peab ta tagama, et müügiteatise koopia edastatakse asjaomase teabe saamisel lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud.

1.   Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud esitavad elektrooniliselt kahe
  48 tunni jooksul pärast esmamüüki müügiteatise pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmaturustamine toimub. Kui kõnealune liikmesriik ei ole kala lossinud laeva lipuriik, peab ta tagama, et müügiteatise koopia edastatakse asjaomase teabe saamisel lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud.

Motivatsioon

Kala turustamisel tuleb tähelepanu pöörata kvaliteedile ning kauba klientidele kättetoimetamise aega tuleks võimalikult vähendada. Komitee arvates ei ole praktiline vähendada esmamüügi ja asutustele deklaratsioonide esitamise vahelist aega 48 tunnilt 2 tunnile.

Muudatusettepanek 24

Nõukogu määruse ettepanek, artikli 82 lõiked 2 ja 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lisaks tagavad liikmesriigid kõigi tõsiste rikkumiste puhul, mille taset ei saa siduda tõsise rikkumise teostamisel saadud kalandustoodete väärtusega, et tõsise rikkumise sooritanud füüsilist isikut või tõsise rikkumise eest vastutavaks peetavat juriidilist isikut karistatakse iga tõsise rikkumise eest minimaalselt vähemalt 5 000 euro ning maksimaalselt vähemalt 300 000 euro suuruse haldustrahviga. Lipuliikmesriiki teavitatakse viivitamatult rakendatud sanktsioonist.
  3.   Korduva tõsise rikkumise korral viieaastase perioodi jooksul rakendab liikmesriik minimaalselt vähemalt 10 000 euro ning maksimaalselt vähemalt 600 000 euro suurust haldustrahvi. | 2.   Lisaks tagavad liikmesriigid kõigi tõsiste rikkumiste puhul, mille taset ei saa siduda tõsise rikkumise teostamisel saadud kalandustoodete väärtusega, et tõsise rikkumise sooritanud füüsilist isikut või tõsise rikkumise eest vastutavaks peetavat juriidilist isikut karistatakse iga tõsise rikkumise eest minimaalselt vähemalt 5 000 euro ning maksimaalselt vähemalt300 000 euro suuruse haldustrahviga. Lipuliikmesriiki teavitatakse viivitamatult rakendatud sanktsioonist.
  3.   Korduva tõsise rikkumise korral viie
  üheaastase perioodi jooksul rakendab liikmesriik minimaalselt vähemalt 10 000 euro ning maksimaalselt vähemalt600 000 euro suurust haldustrahvi. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.   Lisaks tagavad liikmesriigid kõigi tõsiste rikkumiste puhul, mille taset ei saa siduda tõsise rikkumise teostamisel saadud kalandustoodete väärtusega, et tõsise rikkumise sooritanud füüsilist isikut või tõsise rikkumise eest vastutavaks peetavat juriidilist isikut karistatakse iga tõsise rikkumise eest minimaalselt vähemalt 5 000 euro ning maksimaalselt vähemalt 300 000 euro suuruse haldustrahviga. Lipuliikmesriiki teavitatakse viivitamatult rakendatud sanktsioonist.

3.   Korduva tõsise rikkumise korral viieaastase perioodi jooksul rakendab liikmesriik minimaalselt vähemalt 10 000 euro ning maksimaalselt vähemalt 600 000 euro suurust haldustrahvi.

2.   Lisaks tagavad liikmesriigid kõigi tõsiste rikkumiste puhul, mille taset ei saa siduda tõsise rikkumise teostamisel saadud kalandustoodete väärtusega, et tõsise rikkumise sooritanud füüsilist isikut või tõsise rikkumise eest vastutavaks peetavat juriidilist isikut karistatakse iga tõsise rikkumise eest minimaalselt vähemalt 5 000 euro ning maksimaalselt vähemalt300 000 euro suuruse haldustrahviga. Lipuliikmesriiki teavitatakse viivitamatult rakendatud sanktsioonist.

3.   Korduva tõsise rikkumise korral viie
  üheaastase perioodi jooksul rakendab liikmesriik minimaalselt vähemalt 10 000 euro ning maksimaalselt vähemalt600 000 euro suurust haldustrahvi.

Motivatsioon

Komitee leiab, et iga liikmesriigi kohus peaks sätestama maksimaalse karistuse. Sõna „vähemalt” kasutamine koos sõnaga „maksimaalne” on üleliigne. Ühtsuse huvides märgib komitee, et artiklis 76 viidatakse ainult ühele aastale.

Muudatusettepanek 25

Nõukogu määruse ettepanek, artikkel 99

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 99

  Kvootide ülekandmistest keeldumine

  Komisjon võib keelduda liikmesriigi kalavarude kvootide ülekandmisest järgmisse aastasse vastavalt nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) artiklile 3, kui:






  a) | asjaomane liikmesriik on ülekantava kvoodi ühel kahest vahetult eelnenud aastast ületatud või |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 99

Kvootide ülekandmistest keeldumine

Komisjon võib keelduda liikmesriigi kalavarude kvootide ülekandmisest järgmisse aastasse vastavalt nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) artiklile 3, kui:

a)

asjaomane liikmesriik on ülekantava kvoodi ühel kahest vahetult eelnenud aastast ületatud või

| b) | kvoot viitab kalavarule, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga või püütud koos mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaruga, ning ühel viiest vahetult eelnenud aastast on kõnealuse liikmesriigi laevastik ületanud kõnealuse kvoodi või kvoodid seoses kalavarudega, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga ning millega koos püüti kõnealune kalavaru, või |
| --- | --- |

b)

kvoot viitab kalavarule, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga või püütud koos mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaruga, ning ühel viiest vahetult eelnenud aastast on kõnealuse liikmesriigi laevastik ületanud kõnealuse kvoodi või kvoodid seoses kalavarudega, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga ning millega koos püüti kõnealune kalavaru, või

| c) | asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealust kontrollisüsteemi andmetega. |
| --- | --- |

c)

asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealust kontrollisüsteemi andmetega.

Artikkel 99

Kvootide ülekandmistest keeldumine

Komisjon võib keelduda liikmesriigi kalavarude kvootide ülekandmisest järgmisse aastasse vastavalt nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) artiklile 3, kui:

| a) | asjaomane liikmesriik on ülekantava kvoodi ühel kahest vahetult eelnenud aastast ületatud või |
| --- | --- |

a)

asjaomane liikmesriik on ülekantava kvoodi ühel kahest vahetult eelnenud aastast ületatud või

| b) | kvoot viitab kalavarule, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga või püütud koos mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaruga, ning ühel viiest vahetult eelnenud aastast on kõnealuse liikmesriigi laevastik ületanud kõnealuse kvoodi või kvoodid seoses kalavarudega, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga ning millega koos püüti kõnealune kalavaru, või |
| --- | --- |

b)

kvoot viitab kalavarule, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga või püütud koos mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaruga, ning ühel viiest vahetult eelnenud aastast on kõnealuse liikmesriigi laevastik ületanud kõnealuse kvoodi või kvoodid seoses kalavarudega, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga ning millega koos püüti kõnealune kalavaru, või

| c) | asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealust kontrollisüsteemi andmetega. |
| --- | --- |

c)

asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealust kontrollisüsteemi andmetega.

Motivatsioon

Komitee on väga mures selle pärast, et kvootide ülekandmisest keeldumine esitatakse karistusena. On oht, et komisjon võib ühepoolselt muuta lubatud kogupüügi ja kvootide suhtelist stabiilsust liikmesriikide seas.

Muudatusettepanek 26

Nõukogu määruse ettepanek, artikkel 100

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 100

  Kvootide vahetamistest keeldumine

  Komisjon võib välistada võimaluse vahetada kvoote vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikele 5:






  a) | kvootide korral, mille puhul oli ühel kahest vahetult eelnenud aastast rohkem kui 10 % ülepüük ühe asjaomase liikmesriigi kasutatavatest kvootidest, või |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 100

Kvootide vahetamistest keeldumine

Komisjon võib välistada võimaluse vahetada kvoote vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikele 5:

a)

kvootide korral, mille puhul oli ühel kahest vahetult eelnenud aastast rohkem kui 10 % ülepüük ühe asjaomase liikmesriigi kasutatavatest kvootidest, või

| b) | kui asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealuselt kontrollisüsteemi andmetega. |
| --- | --- |

b)

kui asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealuselt kontrollisüsteemi andmetega.

Artikkel 100

Kvootide vahetamistest keeldumine

Komisjon võib välistada võimaluse vahetada kvoote vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikele 5:

| a) | kvootide korral, mille puhul oli ühel kahest vahetult eelnenud aastast rohkem kui 10 % ülepüük ühe asjaomase liikmesriigi kasutatavatest kvootidest, või |
| --- | --- |

a)

kvootide korral, mille puhul oli ühel kahest vahetult eelnenud aastast rohkem kui 10 % ülepüük ühe asjaomase liikmesriigi kasutatavatest kvootidest, või

| b) | kui asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealuselt kontrollisüsteemi andmetega. |
| --- | --- |

b)

kui asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealuselt kontrollisüsteemi andmetega.

Motivatsioon

Komitee on väga mures selle pärast, et kvootide vahetamisest keeldumine esitatakse karistusena. On oht, et komisjon võib ühepoolselt muuta lubatud kogupüügi ja kvootide suhtelist stabiilsust liikmesriikide seas.

Brüssel, 18. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin, CdR 153/2001 fin.

1

(2)  CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin.

2

(3)  CdR 258/2006 fin.

3

(4)  CdR 22/2008 fin, CdR 252/2004 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

4

(5)  CdR 189/2002 fin.

5

(6)  CdR 153/2001 fin.

6

(7)  CdR 258/2006 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

7

(8)  CdR 153/2001 fin.

8

---

| 4.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 211/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 211/90

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused ning võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine”

(2009/C 211/12)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | toetab komisjoni uuendatud strateegiat esitada uusi ettepanekuid võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; toetab põhimõtet, et isikute usutunnistusel või veendumustel, puudel, vanusel või seksuaalsel sättumusel põhineval diskrimineerimisel ei ole kohta arukas ja põhiõiguste järgmisele pühendunud ühiskonnas; |
| --- | --- |

—

toetab komisjoni uuendatud strateegiat esitada uusi ettepanekuid võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; toetab põhimõtet, et isikute usutunnistusel või veendumustel, puudel, vanusel või seksuaalsel sättumusel põhineval diskrimineerimisel ei ole kohta arukas ja põhiõiguste järgmisele pühendunud ühiskonnas;

| — | määratleb mittediskrimineerimise integreerimist kõigisse valdkondadesse ja isiklikku heaolu hädavajalike prioriteetidena, et toetada Euroopat, mis muutub ELi laienemise, rände, sotsiaalsete muutuste (nt elanikkonna vananemine) ja uute perekonnastruktuuride tõttu üha mitmekesisemaks; |
| --- | --- |

—

määratleb mittediskrimineerimise integreerimist kõigisse valdkondadesse ja isiklikku heaolu hädavajalike prioriteetidena, et toetada Euroopat, mis muutub ELi laienemise, rände, sotsiaalsete muutuste (nt elanikkonna vananemine) ja uute perekonnastruktuuride tõttu üha mitmekesisemaks;

| — | kordab taas, et võrdõiguslikkuse integreerimist kõigisse valdkondadesse on võimalik saavutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegeliku kaasamise kaudu; kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on peamised teenusepakkujad (eelkõige rahvatervise ja hariduse ning sotsiaalteenuste valdkonnas), on neil võtmeroll haavatavate rühmade tekkivate vajaduste kohta teabe saamisel ja pakkumisel; |
| --- | --- |

—

kordab taas, et võrdõiguslikkuse integreerimist kõigisse valdkondadesse on võimalik saavutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegeliku kaasamise kaudu; kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on peamised teenusepakkujad (eelkõige rahvatervise ja hariduse ning sotsiaalteenuste valdkonnas), on neil võtmeroll haavatavate rühmade tekkivate vajaduste kohta teabe saamisel ja pakkumisel;

| — | rõhutab õiguste ja võrdsete võimaluste tagamist jälgiva ametiasutuse olemasolu tähtsust igas piirkondlikus omavalitsuses võrdsete võimaluste põhimõtte praktilisel kohaldamisel kõigis osaliselt ELi vahenditest rahastatud piirkondlikes meetmetes. |
| --- | --- |

—

rõhutab õiguste ja võrdsete võimaluste tagamist jälgiva ametiasutuse olemasolu tähtsust igas piirkondlikus omavalitsuses võrdsete võimaluste põhimõtte praktilisel kohaldamisel kõigis osaliselt ELi vahenditest rahastatud piirkondlikes meetmetes.

| Raportöör | : | Claudette Abela Baldacchino (MT/PES), Qrendi aselinnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Claudette Abela Baldacchino (MT/PES), Qrendi aselinnapea

Viitedokumendid

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused: uuendatud strateegia””

KOM(2008) 420 lõplik

„Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest”

KOM(2008) 426 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab komisjoni uuendatud strateegiat esitada uusi ettepanekuid võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; toetab põhimõtet, et isikute usutunnistusel või veendumustel, puudel, vanusel või seksuaalsel sättumusel põhineval diskrimineerimisel ei ole kohta arukas ja põhiõiguste järgmisele pühendunud ühiskonnas; |
| --- | --- |

1.

toetab komisjoni uuendatud strateegiat esitada uusi ettepanekuid võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; toetab põhimõtet, et isikute usutunnistusel või veendumustel, puudel, vanusel või seksuaalsel sättumusel põhineval diskrimineerimisel ei ole kohta arukas ja põhiõiguste järgmisele pühendunud ühiskonnas;

| 2. | määratleb mittediskrimineerimise integreerimist kõigisse valdkondadesse ja isiklikku heaolu hädavajalike prioriteetidena, et toetada Euroopat, mis muutub ELi laienemise, rände, sotsiaalsete muutuste (nt elanikkonna vananemine) ja uute perekonnastruktuuride tõttu üha mitmekesisemaks; |
| --- | --- |

2.

määratleb mittediskrimineerimise integreerimist kõigisse valdkondadesse ja isiklikku heaolu hädavajalike prioriteetidena, et toetada Euroopat, mis muutub ELi laienemise, rände, sotsiaalsete muutuste (nt elanikkonna vananemine) ja uute perekonnastruktuuride tõttu üha mitmekesisemaks;

| 3. | tuletab meelde, et kuigi viimasel aastakümnel on tehtud märkimisväärseid edusamme võitluses diskrimineerimise vastu sõltumata soost, rassist või puudest, tuleb kaitset diskrimineerimise eest laiendada kõigile artiklis 13 sätestatud põhjustele; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et kuigi viimasel aastakümnel on tehtud märkimisväärseid edusamme võitluses diskrimineerimise vastu sõltumata soost, rassist või puudest, tuleb kaitset diskrimineerimise eest laiendada kõigile artiklis 13 sätestatud põhjustele;

| 4. | toetab komisjoni uut pühendumust võrdse kohtlemise tagamisele sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, rassist, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest ning rõhutab, et see peab toetuma Euroopa ühtsete põhiväärtuste tunnustamisele ja austamisele; |
| --- | --- |

4.

toetab komisjoni uut pühendumust võrdse kohtlemise tagamisele sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, rassist, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest ning rõhutab, et see peab toetuma Euroopa ühtsete põhiväärtuste tunnustamisele ja austamisele;

| 5. | märgib, et tuleb kaaluda, kas mittediskrimineerimise integreerimist kõigisse valdkondadesse saab saavutada õigusaktide abil, millega võimaldatakse ühelt poolt mõistlike abinõude võtmine ning teiselt poolt poliitikavaldkondade ja menetluste kooskõlastatud kohandamine; |
| --- | --- |

5.

märgib, et tuleb kaaluda, kas mittediskrimineerimise integreerimist kõigisse valdkondadesse saab saavutada õigusaktide abil, millega võimaldatakse ühelt poolt mõistlike abinõude võtmine ning teiselt poolt poliitikavaldkondade ja menetluste kooskõlastatud kohandamine;

| 6. | märgib, et teadlikkuse tõstmine ja koolitus, eelkõige mitmekesisusalane koolitus, on olulised strateegilised meetmed sotsiaalsete suhete parandamiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et teadlikkuse tõstmine ja koolitus, eelkõige mitmekesisusalane koolitus, on olulised strateegilised meetmed sotsiaalsete suhete parandamiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks;

| 7. | mõistab meedia suurt tähtsust objektiivse diskussiooni edendamisel ja mitmekesisusest teavitamisel ning rõhutab meedia vastutust sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamisel mitmekesisuse väärtustamise kaudu; |
| --- | --- |

7.

mõistab meedia suurt tähtsust objektiivse diskussiooni edendamisel ja mitmekesisusest teavitamisel ning rõhutab meedia vastutust sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamisel mitmekesisuse väärtustamise kaudu;

Tähendus kohaliku ja piirkondliku tasandi ning Regioonide Komitee jaoks

| 8. | kordab taas, et võrdõiguslikkuse integreerimist kõigisse valdkondadesse on võimalik saavutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegeliku kaasamise kaudu; kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on peamised teenusepakkujad (eelkõige rahvatervise ja hariduse ning sotsiaalteenuste valdkonnas), on neil võtmeroll haavatavate rühmade tekkivate vajaduste kohta teabe saamisel ja pakkumisel; |
| --- | --- |

8.

kordab taas, et võrdõiguslikkuse integreerimist kõigisse valdkondadesse on võimalik saavutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegeliku kaasamise kaudu; kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on peamised teenusepakkujad (eelkõige rahvatervise ja hariduse ning sotsiaalteenuste valdkonnas), on neil võtmeroll haavatavate rühmade tekkivate vajaduste kohta teabe saamisel ja pakkumisel;

| 9. | rõhutab õiguste ja võrdsete võimaluste tagamist jälgiva ametiasutuse olemasolu tähtsust igas piirkondlikus omavalitsuses võrdsete võimaluste põhimõtte praktilisel kohaldamisel kõigis osaliselt ELi vahenditest rahastatud piirkondlikes meetmetes; |
| --- | --- |

9.

rõhutab õiguste ja võrdsete võimaluste tagamist jälgiva ametiasutuse olemasolu tähtsust igas piirkondlikus omavalitsuses võrdsete võimaluste põhimõtte praktilisel kohaldamisel kõigis osaliselt ELi vahenditest rahastatud piirkondlikes meetmetes;

| 10. | rõhutab, et kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kodanikele kõige lähemal ja vastutavad enamike oluliste sotsiaalsete ja majanduslike aspektide eest kodanike igapäevaelus, on nad heas positsioonis, et kõnealuses direktiivi ettepanekus esitatud väärtused ja struktuurid ellu rakendada; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kuna kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kodanikele kõige lähemal ja vastutavad enamike oluliste sotsiaalsete ja majanduslike aspektide eest kodanike igapäevaelus, on nad heas positsioonis, et kõnealuses direktiivi ettepanekus esitatud väärtused ja struktuurid ellu rakendada;

| 11. | leiab, et võrdõiguslikkuse integreerimiseks kõigisse valdkondadesse ja mittediskrimineerimise saavutamiseks ühiskonnas üldiselt on igal juhul vaja ühiseid jõupingutusi kodanikuühiskonnaga ning kõigil valitsemistasanditel rakendatavat integratsioonipoliitikat; |
| --- | --- |

11.

leiab, et võrdõiguslikkuse integreerimiseks kõigisse valdkondadesse ja mittediskrimineerimise saavutamiseks ühiskonnas üldiselt on igal juhul vaja ühiseid jõupingutusi kodanikuühiskonnaga ning kõigil valitsemistasanditel rakendatavat integratsioonipoliitikat;

| 12. | märgib, et võrdse kohtlemise edendamiseks vajalikke tõhusaid ja konkreetseid meetmeid tuleb rakendada ja koordineerida kõigil avaliku halduse tasanditel. Samuti tunnistab komitee, et vahenduse kaudu toimuv dialoog on tõhus vahend, mis võimaldab kodanikel ja asutustel luua uusi sotsiaalseid suhteid, mis muudavad võrdse kohtlemise reaalseks võimaluseks; |
| --- | --- |

12.

märgib, et võrdse kohtlemise edendamiseks vajalikke tõhusaid ja konkreetseid meetmeid tuleb rakendada ja koordineerida kõigil avaliku halduse tasanditel. Samuti tunnistab komitee, et vahenduse kaudu toimuv dialoog on tõhus vahend, mis võimaldab kodanikel ja asutustel luua uusi sotsiaalseid suhteid, mis muudavad võrdse kohtlemise reaalseks võimaluseks;

Subsidiaarsus, proportsionaalsus ja reguleerimine

| 13. | tõstab esile kohaliku ja piirkondliku detsentraliseerimise ja subsidiaarsuse võtmerolli kodanike kaasatuse suurendamisel ja osalemise tõhustamisel, eelkõige nende kodanike puhul, keda võidakse diskrimineerida poliitika või programmide väljatöötamise ja rakendamise raames; |
| --- | --- |

13.

tõstab esile kohaliku ja piirkondliku detsentraliseerimise ja subsidiaarsuse võtmerolli kodanike kaasatuse suurendamisel ja osalemise tõhustamisel, eelkõige nende kodanike puhul, keda võidakse diskrimineerida poliitika või programmide väljatöötamise ja rakendamise raames;

| 14. | meenutab vajadust järgida proportsionaalsuse põhimõtet õiguskaitsevahendite ja jõustamissätete, nt sanktsioonide piirangute ja tõendamiskohustuse puhul; |
| --- | --- |

14.

meenutab vajadust järgida proportsionaalsuse põhimõtet õiguskaitsevahendite ja jõustamissätete, nt sanktsioonide piirangute ja tõendamiskohustuse puhul;

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et direktiivi reguleerimisala ei ole vanuse alusel diskrimineerimise osas selgelt piiritletud. Terve rida avalikke teenuseid ja õigusi sõltub vanusest, mida kasutatakse sageli objektiivse kriteeriumina nii õigusaktides kui ka halduses. Sellised õigus- ja haldusnormid võivad direktiivi praeguse sõnastuse puhul tekitada õiguslikke vaidlusi või olla seadusega vastuolus; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu sellele, et direktiivi reguleerimisala ei ole vanuse alusel diskrimineerimise osas selgelt piiritletud. Terve rida avalikke teenuseid ja õigusi sõltub vanusest, mida kasutatakse sageli objektiivse kriteeriumina nii õigusaktides kui ka halduses. Sellised õigus- ja haldusnormid võivad direktiivi praeguse sõnastuse puhul tekitada õiguslikke vaidlusi või olla seadusega vastuolus;

| 16. | rõhutab vajadust vähendada halduskoormust ning võtta arvesse kõnealuse direktiivi ettepaneku mõju ettevõtjatele, nt VKEdele ja ka tarbijatele; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust vähendada halduskoormust ning võtta arvesse kõnealuse direktiivi ettepaneku mõju ettevõtjatele, nt VKEdele ja ka tarbijatele;

| 17. | märgib, et direktiivi ettepanekus ei seata kahtluse alla liikmesriikide pädevust määratleda kiriku ja riigi ning seotud asutuste ja organisatsioonide suhteid, õpetatava materjali sisu ja haridussüsteemi korraldust ega ka pädevust reguleerida abielu- või perekonnaseisu tunnustamist, reproduktiivtervisega seonduvaid õigusi, lapsendamist või muid sarnaseid küsimusi; |
| --- | --- |

17.

märgib, et direktiivi ettepanekus ei seata kahtluse alla liikmesriikide pädevust määratleda kiriku ja riigi ning seotud asutuste ja organisatsioonide suhteid, õpetatava materjali sisu ja haridussüsteemi korraldust ega ka pädevust reguleerida abielu- või perekonnaseisu tunnustamist, reproduktiivtervisega seonduvaid õigusi, lapsendamist või muid sarnaseid küsimusi;

Õigusraamistiku parandamine

| 18. | tunnistab vajadust kaaluda, kas on vajalik tugevdada ELi diskrimineerimisvastast õigustikku, et tagada võrdne kohtlemine ja kaitse kõigi jaoks, kes elavad ja/või töötavad Euroopas; |
| --- | --- |

18.

tunnistab vajadust kaaluda, kas on vajalik tugevdada ELi diskrimineerimisvastast õigustikku, et tagada võrdne kohtlemine ja kaitse kõigi jaoks, kes elavad ja/või töötavad Euroopas;

| 19. | märgib ära eesmärgi tagada tegelikkuses täielik võrdsus haavatavate rühmade kohtlemisel hariduse, sotsiaalkaitse, sotsiaalhüvitiste ning kaupade ja teenuste kättesaadavuse valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

märgib ära eesmärgi tagada tegelikkuses täielik võrdsus haavatavate rühmade kohtlemisel hariduse, sotsiaalkaitse, sotsiaalhüvitiste ning kaupade ja teenuste kättesaadavuse valdkonnas;

| 20. | kutsub üles jõustama füüsilist ja seksuaalset väärkohtlemist ja ärakasutamist keelustavaid õigusnorme seal, kus jõustamine puudub; |
| --- | --- |

20.

kutsub üles jõustama füüsilist ja seksuaalset väärkohtlemist ja ärakasutamist keelustavaid õigusnorme seal, kus jõustamine puudub;

| 21. | leiab, et vähemusrühmade haavatavuse tõttu on vaja tugevaid õigusmenetlusi nende kaitsmiseks vägivalla ja muude rünnakute eest; |
| --- | --- |

21.

leiab, et vähemusrühmade haavatavuse tõttu on vaja tugevaid õigusmenetlusi nende kaitsmiseks vägivalla ja muude rünnakute eest;

| 22. | märgib, et õiguskaitse on põhiline vahend, ent kordab taas, et vahenduse teel leitud kokkulepped on paremad, sest vahendusmenetlusel on kodanikke hariv ja neid tegutsema julgustav roll ning see võimaldab asutustel ja teenusepakkujatel muutuda ja olukorda parandada; |
| --- | --- |

22.

märgib, et õiguskaitse on põhiline vahend, ent kordab taas, et vahenduse teel leitud kokkulepped on paremad, sest vahendusmenetlusel on kodanikke hariv ja neid tegutsema julgustav roll ning see võimaldab asutustel ja teenusepakkujatel muutuda ja olukorda parandada;

| 23. | kutsub komisjoni ja kõiki teisi vastutavaid asutusi üles parandama ja edendama mitte ainult vahendustegevust, seejuures eelkõige sotsiaalset ja kultuurilist vahendustegevust kohalikul ja piirkondlikul tasandil, vaid ka teenusepakkujate ja teenindussektori töötajate kultuuridevahelist pädevust, eelkõige avalikus sektoris; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja kõiki teisi vastutavaid asutusi üles parandama ja edendama mitte ainult vahendustegevust, seejuures eelkõige sotsiaalset ja kultuurilist vahendustegevust kohalikul ja piirkondlikul tasandil, vaid ka teenusepakkujate ja teenindussektori töötajate kultuuridevahelist pädevust, eelkõige avalikus sektoris;

| 24. | märgib, et inimkaubandus ning naiste ja laste ärakasutamine ärilistel eesmärkidel on ikka veel levinud mitmetes liikmesriikides ning et see orjuse tänapäevane vorm õõnestab Euroopa ühiseid väärtusi ja põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

24.

märgib, et inimkaubandus ning naiste ja laste ärakasutamine ärilistel eesmärkidel on ikka veel levinud mitmetes liikmesriikides ning et see orjuse tänapäevane vorm õõnestab Euroopa ühiseid väärtusi ja põhilisi inimõigusi;

| 25. | kordab taas, et sellise taunimisväärse tegevuse vastu tuleb rakendada tõhusaid meetmeid, ning kutsub üles tugevdama ja tõhusamalt jõustama kehtivaid õigusakte; samuti soovitab võtta kasutusele sobivad teenused ja tavad, et teavitada sisserändajaid, eelkõige naisi ja lapsi sellest, et neid võidakse rändevõimaluste suhtes petta või ära kasutada; samuti kutsub üles tugevdama võrgustike moodustamist kohaliku ja piirkondliku tasandi ühiste lähenemisviiside ja strateegiate abil ning soovitab anda ohvritele sotsiaalabi, mida pakuksid peamiselt sõltumatud organisatsioonid ja ühendused; |
| --- | --- |

25.

kordab taas, et sellise taunimisväärse tegevuse vastu tuleb rakendada tõhusaid meetmeid, ning kutsub üles tugevdama ja tõhusamalt jõustama kehtivaid õigusakte; samuti soovitab võtta kasutusele sobivad teenused ja tavad, et teavitada sisserändajaid, eelkõige naisi ja lapsi sellest, et neid võidakse rändevõimaluste suhtes petta või ära kasutada; samuti kutsub üles tugevdama võrgustike moodustamist kohaliku ja piirkondliku tasandi ühiste lähenemisviiside ja strateegiate abil ning soovitab anda ohvritele sotsiaalabi, mida pakuksid peamiselt sõltumatud organisatsioonid ja ühendused;

| 26. | viitab sellele, et vastavalt direktiivi ettepaneku artiklile 3 peaks diskrimineerimise keeld kehtima ka kõigile isikutele erasektoris, ning näeb selles kontekstis tõlgendusraskusi, mistõttu tuleks määratleda mõiste „erasektor”. Seejuures tuleb silmas pidada, et omandiõigus ja sellega seotud eraõiguse autonoomia on põhiseadusega kaitstud nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

26.

viitab sellele, et vastavalt direktiivi ettepaneku artiklile 3 peaks diskrimineerimise keeld kehtima ka kõigile isikutele erasektoris, ning näeb selles kontekstis tõlgendusraskusi, mistõttu tuleks määratleda mõiste „erasektor”. Seejuures tuleb silmas pidada, et omandiõigus ja sellega seotud eraõiguse autonoomia on põhiseadusega kaitstud nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil;

| 27. | viitab sellele, et hinnangu langetamisel selle kohta, kas tegu on ebaproportsionaalselt suure koormaga, tuleb arvestada ka puuetega inimeste erinevate vajadustega, ükskõik, missuguse füüsilise, intellektuaalse, psüühilise või aistingulise puudega või millise raskusastmega puudega tegu on; |
| --- | --- |

27.

viitab sellele, et hinnangu langetamisel selle kohta, kas tegu on ebaproportsionaalselt suure koormaga, tuleb arvestada ka puuetega inimeste erinevate vajadustega, ükskõik, missuguse füüsilise, intellektuaalse, psüühilise või aistingulise puudega või millise raskusastmega puudega tegu on;

Poliitikavahendite tugevdamine

| 28. | tuletab meelde, et diskrimineerimisvastased õigusaktid tuleb siduda poliitikavahenditega, mille abil võideldakse ebavõrdse kohtlemise, stereotüüpide ja halvustamise vastu, et oleks võimalik leida tõhusad lahendused keerulistele, mitmekordsetele ja varieeruvatele diskrimineerimismustritele; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et diskrimineerimisvastased õigusaktid tuleb siduda poliitikavahenditega, mille abil võideldakse ebavõrdse kohtlemise, stereotüüpide ja halvustamise vastu, et oleks võimalik leida tõhusad lahendused keerulistele, mitmekordsetele ja varieeruvatele diskrimineerimismustritele;

| 29. | rõhutab, et direktiivi ettepanekus tuleks esile tõsta võrdõiguslikkuse integreerimist kõigisse valdkondadesse, et selle tulemusel arvestataks igat liiki diskrimineerimisega riikliku poliitika väljatöötamisel ja selle mõju analüüsimisel ning teadlikkuse tõstmisel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et direktiivi ettepanekus tuleks esile tõsta võrdõiguslikkuse integreerimist kõigisse valdkondadesse, et selle tulemusel arvestataks igat liiki diskrimineerimisega riikliku poliitika väljatöötamisel ja selle mõju analüüsimisel ning teadlikkuse tõstmisel;

| 30. | rõhutab, et võrdõiguslikkuse küsimustega tuleb tegeleda kõigis kavades, poliitikameetmetes ja programmides, ning toob esile võrdse kohtlemise integreerimise vahendite olulisuse, eelkõige konsulteerimise ning kõigi sidusrühmade ja ühiskonnas alaesindatud rühmade otsese kaasamise; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et võrdõiguslikkuse küsimustega tuleb tegeleda kõigis kavades, poliitikameetmetes ja programmides, ning toob esile võrdse kohtlemise integreerimise vahendite olulisuse, eelkõige konsulteerimise ning kõigi sidusrühmade ja ühiskonnas alaesindatud rühmade otsese kaasamise;

| 31. | peab nii Euroopa tasandil kui ka valitsusväliste ja teiste esindusorganisatsioonide vahel toimuvat sotsiaaldialoogi hädavajalikuks, et sillutada teed muutustele, kuna erinevaid ühiskondlikke olukordi ja lahendusi on võimalik määratleda teadmiste ja oskuste ning parimate kogemuste jagamise kaudu; |
| --- | --- |

31.

peab nii Euroopa tasandil kui ka valitsusväliste ja teiste esindusorganisatsioonide vahel toimuvat sotsiaaldialoogi hädavajalikuks, et sillutada teed muutustele, kuna erinevaid ühiskondlikke olukordi ja lahendusi on võimalik määratleda teadmiste ja oskuste ning parimate kogemuste jagamise kaudu;

| 32. | arvab, et koostöö Euroopa Nõukogu sotsiaalse ühtekuuluvuse osakonnaga võib aidata kaasa võrdõiguslikkuse põhimõtete järgimise tõhusale integreerimisele igasse valdkonda, ning tunnustab komisjoni ja Euroopa Nõukogu loodud kultuuridevaheliste pädevuste töörühmas sotsiaalteenuste vallas tehtud tööd; |
| --- | --- |

32.

arvab, et koostöö Euroopa Nõukogu sotsiaalse ühtekuuluvuse osakonnaga võib aidata kaasa võrdõiguslikkuse põhimõtete järgimise tõhusale integreerimisele igasse valdkonda, ning tunnustab komisjoni ja Euroopa Nõukogu loodud kultuuridevaheliste pädevuste töörühmas sotsiaalteenuste vallas tehtud tööd;

| 33. | tuletab taas kord meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse tähtsust ning rõhutab erimeetmete rolli õiglase ja võrdse juurdepääsu tagamisel isikute ja rühmade jaoks, kellel on oht jääda kaupadele ja teenustele juurdepääsul sotsiaalselt tõrjutuks; |
| --- | --- |

33.

tuletab taas kord meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse tähtsust ning rõhutab erimeetmete rolli õiglase ja võrdse juurdepääsu tagamisel isikute ja rühmade jaoks, kellel on oht jääda kaupadele ja teenustele juurdepääsul sotsiaalselt tõrjutuks;

| 34. | kutsub üles kasutama tõhusalt struktuurifondides saadavalolevaid vahendeid, et toetada meetmeid, mis soodustavad sotsiaalset kaasatust ja edendavad ligipääsu tööturule, kaupadele ja teenustele ning üldiselt ühiskonnas osalemisele; |
| --- | --- |

34.

kutsub üles kasutama tõhusalt struktuurifondides saadavalolevaid vahendeid, et toetada meetmeid, mis soodustavad sotsiaalset kaasatust ja edendavad ligipääsu tööturule, kaupadele ja teenustele ning üldiselt ühiskonnas osalemisele;

| 35. | toetab teadlikkuse tõstmise programme, mis on suunatud sidusrühmade harimisele nende õiguste ja kohustuse osas ning diskrimineerimise ja ahistamise vastu võitlemisele; |
| --- | --- |

35.

toetab teadlikkuse tõstmise programme, mis on suunatud sidusrühmade harimisele nende õiguste ja kohustuse osas ning diskrimineerimise ja ahistamise vastu võitlemisele;

| 36. | märgib ja tervitab seda, et paljudes liikmesriikides pakutakse kõigile lastele kättesaadavaid teenuseid, et teavitada lapsi nende õigustest ja neid selles osas nõustada; kutsub kõiki liikmesriike üles tagama lastele sellised võimalused, rõhutades seejuures vajadust õpetada lapsi mõistma ka õiguste ja kohustuste vahelist suhet; |
| --- | --- |

36.

märgib ja tervitab seda, et paljudes liikmesriikides pakutakse kõigile lastele kättesaadavaid teenuseid, et teavitada lapsi nende õigustest ja neid selles osas nõustada; kutsub kõiki liikmesriike üles tagama lastele sellised võimalused, rõhutades seejuures vajadust õpetada lapsi mõistma ka õiguste ja kohustuste vahelist suhet;

| 37. | leiab, et on vaja rohkem teavet haavatavate rühmade raskustest ja vajadustest, eelkõige saatjata alaealiste sisserändajate, inimkaubanduse, laste õiguste, madala sissetulekuga töötajate, madala sissetulekuga majapidamiste ning usutunnistuse, veendumuste või seksuaalse sättumuse põhjal toimuva diskrimineerimise osas; |
| --- | --- |

37.

leiab, et on vaja rohkem teavet haavatavate rühmade raskustest ja vajadustest, eelkõige saatjata alaealiste sisserändajate, inimkaubanduse, laste õiguste, madala sissetulekuga töötajate, madala sissetulekuga majapidamiste ning usutunnistuse, veendumuste või seksuaalse sättumuse põhjal toimuva diskrimineerimise osas;

| 38. | peab võrdõiguslikkuse alaste andmete kogumist tähtsaks, et koostada diskrimineerimise praeguse olukorra kohta terviklik ülevaade, ning toetab ühiste kriteeriumide väljatöötamist andmekogumiseks ja -analüüsiks, et saada usaldusväärne ja võrreldav andmestik ja statistika põhjendamatu täiendava bürokraatiata; |
| --- | --- |

38.

peab võrdõiguslikkuse alaste andmete kogumist tähtsaks, et koostada diskrimineerimise praeguse olukorra kohta terviklik ülevaade, ning toetab ühiste kriteeriumide väljatöötamist andmekogumiseks ja -analüüsiks, et saada usaldusväärne ja võrreldav andmestik ja statistika põhjendamatu täiendava bürokraatiata;

Kohandatud lähenemisviiside väljatöötamine

| 39. | leiab, et iga diskrimineerimise vormi jaoks on vaja vastavalt kohandatud lahendust, sest diskrimineerimise vormid erinevad üksteisest märkimisväärselt; |
| --- | --- |

39.

leiab, et iga diskrimineerimise vormi jaoks on vaja vastavalt kohandatud lahendust, sest diskrimineerimise vormid erinevad üksteisest märkimisväärselt;

| 40. | märgib, et mõne liikmesriigi teatud osa kodanikest seisab silmitsi mitmete diskrimineerivate tõketega, nagu piisavate teenuste puudumine tervishoius, pensionisüsteemides ja pensionimehhanismides, samuti paljude esmatarbe- ja majanduslikult soodsate kaupade ja teenuste puudulik kättesaadavus tingituna raskustest uudse tehnoloogia (nt internet) kasutamisel; |
| --- | --- |

40.

märgib, et mõne liikmesriigi teatud osa kodanikest seisab silmitsi mitmete diskrimineerivate tõketega, nagu piisavate teenuste puudumine tervishoius, pensionisüsteemides ja pensionimehhanismides, samuti paljude esmatarbe- ja majanduslikult soodsate kaupade ja teenuste puudulik kättesaadavus tingituna raskustest uudse tehnoloogia (nt internet) kasutamisel;

| 41. | kutsub avaliku ja erasektori teenuseosutajaid üles tagama kasutajasõbralikud teenused viisil, mis austab inimeste väärikust ning vastab nende võimetele, pakkudes seejuures piisavat teavet tehnoloogiliste aspektide kohta; |
| --- | --- |

41.

kutsub avaliku ja erasektori teenuseosutajaid üles tagama kasutajasõbralikud teenused viisil, mis austab inimeste väärikust ning vastab nende võimetele, pakkudes seejuures piisavat teavet tehnoloogiliste aspektide kohta;

| 42. | kordab taas, et direktiivi ettepanekuga tuleks tõsta ka naiste kaitset väljaspool tööturgu, sest seksuaalne ahistamine, ärakasutamine ja vägivald on pidev rünnak naiste väärikuse ja ohutuse vastu; |
| --- | --- |

42.

kordab taas, et direktiivi ettepanekuga tuleks tõsta ka naiste kaitset väljaspool tööturgu, sest seksuaalne ahistamine, ärakasutamine ja vägivald on pidev rünnak naiste väärikuse ja ohutuse vastu;

| 43. | leiab, et sooliste stereotüüpide ning struktuuriliste ja kultuuriliste tõkete tõttu ametlikus hariduses, meedias ja poliitikas on naistel siiani suurem oht vaesuda ja jääda sotsiaalselt tõrjutuks, mida põhjustavad naiste ja meeste palgaerinevused ning puudused sotsiaalteenuste pakkumisel ja pensionihüvitistes; |
| --- | --- |

43.

leiab, et sooliste stereotüüpide ning struktuuriliste ja kultuuriliste tõkete tõttu ametlikus hariduses, meedias ja poliitikas on naistel siiani suurem oht vaesuda ja jääda sotsiaalselt tõrjutuks, mida põhjustavad naiste ja meeste palgaerinevused ning puudused sotsiaalteenuste pakkumisel ja pensionihüvitistes;

| 44. | nõuab õigusaktide ja poliitikameetmete rakendamist järgmiste probleemidega võitlemiseks: homofoobia (eelkõige vihkamist väljendavad avaldused ja vihkamiskuriteod), takistused eluaseme saamisel, otsene diskrimineerimine tervishoiuteenustes, samuti kiusamine ja ahistamine haridusasutustes, tööhõives ja kutseõppes; |
| --- | --- |

44.

nõuab õigusaktide ja poliitikameetmete rakendamist järgmiste probleemidega võitlemiseks: homofoobia (eelkõige vihkamist väljendavad avaldused ja vihkamiskuriteod), takistused eluaseme saamisel, otsene diskrimineerimine tervishoiuteenustes, samuti kiusamine ja ahistamine haridusasutustes, tööhõives ja kutseõppes;

| 45. | rõhutab vajadust suurendada homo-, bi- ja transseksuaalide sotsiaalset kaasatust ja osalust ühiskonnas üldiselt; |
| --- | --- |

45.

rõhutab vajadust suurendada homo-, bi- ja transseksuaalide sotsiaalset kaasatust ja osalust ühiskonnas üldiselt;

| 46. | soovitab laiendada puuetega inimestele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele suunatud mõistlikke abinõusid, et parandada nende jaoks juurdepääsu ja osalemist tavahariduse ja kutsekoolituse, tervishoiuteenuste, eluaseme, transpordi, kaubanduse, vaba aja veetmise viiside ning muude kaupade ja teenuste valdkondades proportsionaalsel viisil, et tagada nende võrdne kohtlemine ja vältida liigset bürokraatiat ja kaebuste esitamise menetluste väärkasutamist; |
| --- | --- |

46.

soovitab laiendada puuetega inimestele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele suunatud mõistlikke abinõusid, et parandada nende jaoks juurdepääsu ja osalemist tavahariduse ja kutsekoolituse, tervishoiuteenuste, eluaseme, transpordi, kaubanduse, vaba aja veetmise viiside ning muude kaupade ja teenuste valdkondades proportsionaalsel viisil, et tagada nende võrdne kohtlemine ja vältida liigset bürokraatiat ja kaebuste esitamise menetluste väärkasutamist;

| 47. | märgib, et vaimse tervise probleemidega inimestel on suurem tõenäosus jääda sotsiaalselt tõrjutuks ning kannatada stereotüüpse kohtlemise all. Seetõttu kutsub komitee liikmesriike üles pöörama sellele rühmale erilist tähelepanu ja tegema suuremaid jõupingutusi, et aidata vaimse tervise probleemidega inimesi; eelkõige tuleks vaimse tervise probleemidega lastele tagada nende vajadustele vastav abi; |
| --- | --- |

47.

märgib, et vaimse tervise probleemidega inimestel on suurem tõenäosus jääda sotsiaalselt tõrjutuks ning kannatada stereotüüpse kohtlemise all. Seetõttu kutsub komitee liikmesriike üles pöörama sellele rühmale erilist tähelepanu ja tegema suuremaid jõupingutusi, et aidata vaimse tervise probleemidega inimesi; eelkõige tuleks vaimse tervise probleemidega lastele tagada nende vajadustele vastav abi;

| 48. | rõhutab, et diskrimineerimise all kannatavatele üksikisikutele ja rühmadele tuleks pöörata vajalikku tähelepanu, pakkudes neile tuge raskuste leevendamiseks haridusele, koolitusele, vaba aja tegevustele ja kultuurielule juurdepääsul ja neis püsivalt osalemisel, sest need elemendid moodustavad ühiskonnaelus osalemise aluse; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et diskrimineerimise all kannatavatele üksikisikutele ja rühmadele tuleks pöörata vajalikku tähelepanu, pakkudes neile tuge raskuste leevendamiseks haridusele, koolitusele, vaba aja tegevustele ja kultuurielule juurdepääsul ja neis püsivalt osalemisel, sest need elemendid moodustavad ühiskonnaelus osalemise aluse;

Lahendused mitmekordsele diskrimineerimisele

| 49. | leiab, et Euroopa õigusaktides tuleks paremini arvestada mitmekordse diskrimineerimisega, eelkõige selle nähtuse selge määratluse kaudu, et kaitsta mitmekordse diskrimineerimise ohus olevaid rühmi ja isikuid (sisserändajad, eelkõige naised ja lapsed, romide lapsed, saatjata alaealised, varjupaigataotlejad, puudega isikud, vaimse tervise probleemidega isikud, rahvusvähemustesse kuuluvad eakad inimesed jt) ja täita nende vajadusi; |
| --- | --- |

49.

leiab, et Euroopa õigusaktides tuleks paremini arvestada mitmekordse diskrimineerimisega, eelkõige selle nähtuse selge määratluse kaudu, et kaitsta mitmekordse diskrimineerimise ohus olevaid rühmi ja isikuid (sisserändajad, eelkõige naised ja lapsed, romide lapsed, saatjata alaealised, varjupaigataotlejad, puudega isikud, vaimse tervise probleemidega isikud, rahvusvähemustesse kuuluvad eakad inimesed jt) ja täita nende vajadusi;

| 50. | kutsub üles kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitikameetmete raames väärtustama ja toetama keskusi ja seireüksusi, mis on spetsialiseerunud võrdõiguslikkuse küsimustele ning tegelevad igat liiki diskrimineerimisega, kaitsevad nende isikute õigusi, keda võidakse diskrimineerida mitmel eri põhjusel nende mitmesuguste tunnuste ja staatuste tõttu, aitavad ohvreid, viivad läbi uuringuid, avaldavad aruandeid mitmekordse diskrimineerimise vallas ning teostavad kõiki asjaomaseid funktsioone direktiivi ettepanekuga hõlmatud valdkondades; |
| --- | --- |

50.

kutsub üles kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitikameetmete raames väärtustama ja toetama keskusi ja seireüksusi, mis on spetsialiseerunud võrdõiguslikkuse küsimustele ning tegelevad igat liiki diskrimineerimisega, kaitsevad nende isikute õigusi, keda võidakse diskrimineerida mitmel eri põhjusel nende mitmesuguste tunnuste ja staatuste tõttu, aitavad ohvreid, viivad läbi uuringuid, avaldavad aruandeid mitmekordse diskrimineerimise vallas ning teostavad kõiki asjaomaseid funktsioone direktiivi ettepanekuga hõlmatud valdkondades;

Juurdepääs kvaliteetsetele töökohtadele

| 51. | märgib, et diskrimineerimine võib põhjustada seda, et inimene ei saa oma potentsiaali täielikult välja arendada, mistõttu teda ähvardab oht sattuda madala sissetulekuga töökohale, mis omakorda toob kaasa probleemid kaupade ja teenuste (nt haridus ja eluase) kättesaadavuses ning seega põhjustab vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; |
| --- | --- |

51.

märgib, et diskrimineerimine võib põhjustada seda, et inimene ei saa oma potentsiaali täielikult välja arendada, mistõttu teda ähvardab oht sattuda madala sissetulekuga töökohale, mis omakorda toob kaasa probleemid kaupade ja teenuste (nt haridus ja eluase) kättesaadavuses ning seega põhjustab vaesust ja sotsiaalset tõrjutust;

| 52. | toonitab, et ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutuse üks peamisi põhjuseid on takistused tasustatud töö saamisel; väga sageli töötavad ebakindlatel ja madala sissetulekuga töökohtadel haavatavates olukordades olevad isikud, nt noored või eakad töötajad, sisserändajad ja puudega isikud; |
| --- | --- |

52.

toonitab, et ebavõrdsuse ja sotsiaalse tõrjutuse üks peamisi põhjuseid on takistused tasustatud töö saamisel; väga sageli töötavad ebakindlatel ja madala sissetulekuga töökohtadel haavatavates olukordades olevad isikud, nt noored või eakad töötajad, sisserändajad ja puudega isikud;

| 53. | toetab vabatahtlikke hartasid ja teisi stiimuleid, millega julgustatakse ettevõtteid kasutama meetodeid, mis edendavad mittediskrimineerimist ja võrdseid võimalusi, nt mitmekesise koosseisu juhtimise edendamine ettevõtetes, kuna see ei ole kasulik mitte ainult tööandjatele, vaid ka töötajatele ja klientidele; |
| --- | --- |

53.

toetab vabatahtlikke hartasid ja teisi stiimuleid, millega julgustatakse ettevõtteid kasutama meetodeid, mis edendavad mittediskrimineerimist ja võrdseid võimalusi, nt mitmekesise koosseisu juhtimise edendamine ettevõtetes, kuna see ei ole kasulik mitte ainult tööandjatele, vaid ka töötajatele ja klientidele;

| 54. | leiab, et mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtted on üldkehtivad, ent juhib eritähelepanu laste ja romide eriti haavatavale olukorrale Euroopas; |
| --- | --- |

54.

leiab, et mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtted on üldkehtivad, ent juhib eritähelepanu laste ja romide eriti haavatavale olukorrale Euroopas;

Romide sotsiaalne kaasamine

| 55. | kordab taas ühelt poolt vajadust suurendada romide osalust ja tunnistada nende panust tööhõives ja koolituses ning teiselt poolt vajadust jagatud vastutuse järele, et parandada nende juurdepääsu kaupadele ja teenustele (nagu eluase ja tervishoid), vähendada nende vaesuseriski, piirata ohtu, et nad sattuvad vägivalla ja ärakasutamise ohvriks, ning kaitsta romide lapsi terviseprobleemide, laste prostitutsiooni, seksuaalse ahistamise ja lastega kaubitsemise eest; |
| --- | --- |

55.

kordab taas ühelt poolt vajadust suurendada romide osalust ja tunnistada nende panust tööhõives ja koolituses ning teiselt poolt vajadust jagatud vastutuse järele, et parandada nende juurdepääsu kaupadele ja teenustele (nagu eluase ja tervishoid), vähendada nende vaesuseriski, piirata ohtu, et nad sattuvad vägivalla ja ärakasutamise ohvriks, ning kaitsta romide lapsi terviseprobleemide, laste prostitutsiooni, seksuaalse ahistamise ja lastega kaubitsemise eest;

| 56. | tunnistab sihtmeetmete olulisust romide vastu suunatud diskrimineeriva käitumise vähendamisel või kaotamisel, et edendada romide võrdset kohtlemist ja kiirendada nende sotsiaalse kaasamise protsessi; |
| --- | --- |

56.

tunnistab sihtmeetmete olulisust romide vastu suunatud diskrimineeriva käitumise vähendamisel või kaotamisel, et edendada romide võrdset kohtlemist ja kiirendada nende sotsiaalse kaasamise protsessi;

| 57. | kutsub üles kasutama tõhusalt Euroopa Sotsiaalfondi järgmistel eesmärkidel: konstruktiivsed kampaaniad ja teadlikkuse tõstmine romide panuse tähtsuse kohta ühiskonnas, töökohtade loomise meetmed, kirjaoskuse kampaaniad, kutseharidus, stipendiumid kesk- ja kõrgkoolide õpilastele; eriteenused romide vajaduste täitmiseks (nt naiste tervishoid) ja muud teenused, mis on asendamatud romi laste ühiskonda kaasamiseks, nt hästi korraldatud hoolekanne ja kaitse ning kutseharidus (eriti keeleoskused); |
| --- | --- |

57.

kutsub üles kasutama tõhusalt Euroopa Sotsiaalfondi järgmistel eesmärkidel: konstruktiivsed kampaaniad ja teadlikkuse tõstmine romide panuse tähtsuse kohta ühiskonnas, töökohtade loomise meetmed, kirjaoskuse kampaaniad, kutseharidus, stipendiumid kesk- ja kõrgkoolide õpilastele; eriteenused romide vajaduste täitmiseks (nt naiste tervishoid) ja muud teenused, mis on asendamatud romi laste ühiskonda kaasamiseks, nt hästi korraldatud hoolekanne ja kaitse ning kutseharidus (eriti keeleoskused);

| 58. | soovitab komisjonil tugevdada võitlust soolise diskrimineerimise vastu hariduse, tervishoiu ning sotsiaaltoetuste ja sotsiaalkaitse valdkonnas; nõuab, et oleks tagatud võrdne kaitse kõigi diskrimineerimise vormide eest ning et komisjon esitaks ajakava kõnealuse eesmärgi saavutamise kohta; |
| --- | --- |

58.

soovitab komisjonil tugevdada võitlust soolise diskrimineerimise vastu hariduse, tervishoiu ning sotsiaaltoetuste ja sotsiaalkaitse valdkonnas; nõuab, et oleks tagatud võrdne kaitse kõigi diskrimineerimise vormide eest ning et komisjon esitaks ajakava kõnealuse eesmärgi saavutamise kohta;

Regioonide Komitee soovitused

| 59. | leiab, et stereotüübid hariduses, tööhõives ja meedias takistavad oluliselt võrdset kohtlemist ja sotsiaalset kaasatust, ning julgustab stereotüüpide vastu võitlema. Tuleb tagada, et lapsed õpiksid juba varases eas sõbrustama erinevatest rahvus- või usuvähemusrühmadest pärit õpilastega ja puuetega lastega ning neid austama; |
| --- | --- |

59.

leiab, et stereotüübid hariduses, tööhõives ja meedias takistavad oluliselt võrdset kohtlemist ja sotsiaalset kaasatust, ning julgustab stereotüüpide vastu võitlema. Tuleb tagada, et lapsed õpiksid juba varases eas sõbrustama erinevatest rahvus- või usuvähemusrühmadest pärit õpilastega ja puuetega lastega ning neid austama;

| 60. | leiab, et lisaks direktiivi ettepanekus esitatud ettepanekutele tuleks korraldada praktilisi koolitusi ja konverentse sidusrühmadega, et neid teavitada võrdõiguslikkuse kõigisse valdkondadesse integreerimisega saavutatavast kogumõjust võrdse kohtlemise saavutamisel; |
| --- | --- |

60.

leiab, et lisaks direktiivi ettepanekus esitatud ettepanekutele tuleks korraldada praktilisi koolitusi ja konverentse sidusrühmadega, et neid teavitada võrdõiguslikkuse kõigisse valdkondadesse integreerimisega saavutatavast kogumõjust võrdse kohtlemise saavutamisel;

| 61. | rõhutab, et on vaja koolitada eri valdkondade spetsialiste (arstid, õpetajad, meediatöötajad jt) ja kõikide valitsustasandite ametnikke, samuti teenindussektori töötajaid kultuuridevahelise pädevuse ning sotsiaalse ja kultuurilise vahendustegevuse vallas, et ära hoida diskrimineerivat, solvavat ja teistega mitte arvestavat käitumist, võidelda stereotüüpide vastu ning muuta need töötajad tundlikumaks teistsuguste tunnustega ja vajadustega inimeste erivajaduste suhtes; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et on vaja koolitada eri valdkondade spetsialiste (arstid, õpetajad, meediatöötajad jt) ja kõikide valitsustasandite ametnikke, samuti teenindussektori töötajaid kultuuridevahelise pädevuse ning sotsiaalse ja kultuurilise vahendustegevuse vallas, et ära hoida diskrimineerivat, solvavat ja teistega mitte arvestavat käitumist, võidelda stereotüüpide vastu ning muuta need töötajad tundlikumaks teistsuguste tunnustega ja vajadustega inimeste erivajaduste suhtes;

| 62. | väljendab muret sisserändajatest meeste ja naiste pärast, kel on töökohas toimuva ärakasutamise tõttu suurem oht langeda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kätte, ning leiab, et rahvusvähemustele suunatud haridus (eelkõige keeleoskused) ja kutseharidus julgustaks sisserändajatest mehi ja naisi paremaid töökohti otsima; |
| --- | --- |

62.

väljendab muret sisserändajatest meeste ja naiste pärast, kel on töökohas toimuva ärakasutamise tõttu suurem oht langeda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kätte, ning leiab, et rahvusvähemustele suunatud haridus (eelkõige keeleoskused) ja kutseharidus julgustaks sisserändajatest mehi ja naisi paremaid töökohti otsima;

| 63. | juhib eritähelepanu sisserändajatest naistele järgmistel põhjustel: neid ohustab füüsiline või seksuaalne ahistamine töö, abielu või prostitutsiooni eesmärgil; nad peavad olema teadlikud tegelikust olukorrast ja tegelikest ohtudest sisserändajaid vastuvõtvates riikides, et nad ei langeks inimkaubanduse ohvriks; nende kaitset ja integratsiooni tuleb veelgi suurendada, et tagada neile inimõiguste tõhus kaitse; |
| --- | --- |

63.

juhib eritähelepanu sisserändajatest naistele järgmistel põhjustel: neid ohustab füüsiline või seksuaalne ahistamine töö, abielu või prostitutsiooni eesmärgil; nad peavad olema teadlikud tegelikust olukorrast ja tegelikest ohtudest sisserändajaid vastuvõtvates riikides, et nad ei langeks inimkaubanduse ohvriks; nende kaitset ja integratsiooni tuleb veelgi suurendada, et tagada neile inimõiguste tõhus kaitse;

| 64. | teeb ettepaneku luua saatjata alaealistele sisserändajatele suunatud erifond, mis aitaks nende hooldusele võtmise eest vastutavatel piirkondadel pakkuda neile teiste samavanuste lastega samaväärseid võimalusi ja integreerida nad vastuvõtvasse ühiskonda, vältides seeläbi kahekordset diskrimineerimist, mille all nad võivad kannatada, kuna nad on nii alaealised kui ka sisserändajad; |
| --- | --- |

64.

teeb ettepaneku luua saatjata alaealistele sisserändajatele suunatud erifond, mis aitaks nende hooldusele võtmise eest vastutavatel piirkondadel pakkuda neile teiste samavanuste lastega samaväärseid võimalusi ja integreerida nad vastuvõtvasse ühiskonda, vältides seeläbi kahekordset diskrimineerimist, mille all nad võivad kannatada, kuna nad on nii alaealised kui ka sisserändajad;

| 65. | märgib, et varjupaigataotlemine on sotsiaalne probleem, mis mõjutab majandust ja teisi valdkondi, ja seda tuleks sellisena ka käsitleda; seetõttu tuleks eelkõige edendada varjupaigataotlejate, eriti alaealiste ja noorte sotsiaalset integratsiooni, tagades jagatud vastutuse ja võrdsed võimalused juurdepääsul kaupadele ja teenustele; |
| --- | --- |

65.

märgib, et varjupaigataotlemine on sotsiaalne probleem, mis mõjutab majandust ja teisi valdkondi, ja seda tuleks sellisena ka käsitleda; seetõttu tuleks eelkõige edendada varjupaigataotlejate, eriti alaealiste ja noorte sotsiaalset integratsiooni, tagades jagatud vastutuse ja võrdsed võimalused juurdepääsul kaupadele ja teenustele;

| 66. | toetab aktiivsete haridus- ja koolitusprogrammide rakendamist, et soodustada diskrimineerimise vältimist ja võrdseid võimalusi ning jõuda Lissaboni eesmärkideni pideva oskuste parandamise ja elukestva õppele pühendumise kaudu; |
| --- | --- |

66.

toetab aktiivsete haridus- ja koolitusprogrammide rakendamist, et soodustada diskrimineerimise vältimist ja võrdseid võimalusi ning jõuda Lissaboni eesmärkideni pideva oskuste parandamise ja elukestva õppele pühendumise kaudu;

| 67. | märgib, et erinevate vajadustega rühmad vajavad neile sobivaid meetmeid, näiteks kutseharidus romidele, sisserännanutele ja eakatele töötutele, et neid integreerida tööturule; IT-koolitus eakatele inimestele, et suurendada nende tarbimis- ja ostujõudu; kirjaoskuskampaaniad maakohtades elavatele ja vaestele naistele ja lastele; nõuanded puudega inimestele, madala sissetulekuga töötajatele ja madala sissetulekuga töötajate lastele jne; |
| --- | --- |

67.

märgib, et erinevate vajadustega rühmad vajavad neile sobivaid meetmeid, näiteks kutseharidus romidele, sisserännanutele ja eakatele töötutele, et neid integreerida tööturule; IT-koolitus eakatele inimestele, et suurendada nende tarbimis- ja ostujõudu; kirjaoskuskampaaniad maakohtades elavatele ja vaestele naistele ja lastele; nõuanded puudega inimestele, madala sissetulekuga töötajatele ja madala sissetulekuga töötajate lastele jne;

| 68. | rõhutab vajadust arendada edendavaid ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis juhiksid kõigi tähelepanu direktiivi ettepaneku soovitustele, teavitaksid sidusrühmi nende õigustest ja kohustustest ning selgitaksid konkreetseid ohvrite abistamise meetmeid ja protsesse; |
| --- | --- |

68.

rõhutab vajadust arendada edendavaid ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis juhiksid kõigi tähelepanu direktiivi ettepaneku soovitustele, teavitaksid sidusrühmi nende õigustest ja kohustustest ning selgitaksid konkreetseid ohvrite abistamise meetmeid ja protsesse;

| 69. | rõhutab, et võrdõiguslikkust edendavatel asutustel ja organisatsioonidel, kes esindavad nende huve, kellel on oht jääda diskrimineerimise ja ebavõrdse kohtlemise ohvriks, on võtmeroll teabe levitamisel, peamiselt avaldades kultuuriliselt tundlikke ja konkreetsetele rühmadele suunatud materjale ning korraldades veebipõhiseid teabekampaaniaid ja konverentse. Komitee toonitab, et teave peab olema selgelt suunatud konkreetsetele sihtrühmadele; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et võrdõiguslikkust edendavatel asutustel ja organisatsioonidel, kes esindavad nende huve, kellel on oht jääda diskrimineerimise ja ebavõrdse kohtlemise ohvriks, on võtmeroll teabe levitamisel, peamiselt avaldades kultuuriliselt tundlikke ja konkreetsetele rühmadele suunatud materjale ning korraldades veebipõhiseid teabekampaaniaid ja konverentse. Komitee toonitab, et teave peab olema selgelt suunatud konkreetsetele sihtrühmadele;

| 70. | kordab, et direktiivi ettepaneku rakendamine eeldab piisavaid inim- ja finantsressursse (peamiselt algatuse PROGRESS vahendite kaudu), et oleks võimalik hõlmata kõiki diskrimineerimise vorme; |
| --- | --- |

70.

kordab, et direktiivi ettepaneku rakendamine eeldab piisavaid inim- ja finantsressursse (peamiselt algatuse PROGRESS vahendite kaudu), et oleks võimalik hõlmata kõiki diskrimineerimise vorme;

| 71. | kutsub kõiki kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles edendama mittediskrimineerimist kohalikul ja piirkondlikul tasandil, edendades inimõiguste austamist ja luues usaldust konstruktiivse dialoogi kaudu, mis julgustab inimesi tegutsema ja muudab ühiskonna demokraatlikumaks, vähendades samas polariseeritust ja tugevdades sotsiaalset ühtekuuluvust. Samuti peaks komitee väärtustama mitmekesisust, tunnustades selle dünaamilisust innovatsiooni ja loovuse, edasimineku ja kõiki puudutava heaolu allikana, mis on kooskõlas inimõiguste, õigusriigi ja demokraatia põhiväärtustega. |
| --- | --- |

71.

kutsub kõiki kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles edendama mittediskrimineerimist kohalikul ja piirkondlikul tasandil, edendades inimõiguste austamist ja luues usaldust konstruktiivse dialoogi kaudu, mis julgustab inimesi tegutsema ja muudab ühiskonna demokraatlikumaks, vähendades samas polariseeritust ja tugevdades sotsiaalset ühtekuuluvust. Samuti peaks komitee väärtustama mitmekesisust, tunnustades selle dünaamilisust innovatsiooni ja loovuse, edasimineku ja kõiki puudutava heaolu allikana, mis on kooskõlas inimõiguste, õigusriigi ja demokraatia põhiväärtustega.

Brüssel, 18. juuni 2009

Regioonide Komitee

president

Luc VAN DEN BRANDE

---