# Euroopa Liidu C 200/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.200.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide25. august 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.200.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 200

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide25. august 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 79. istungjärk 21.–22. aprill 2009 |
| 2009/C 200/01 | Regioonide Komitee arvamus teemal Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava | 1 |
| 2009/C 200/02 | Regioonide Komitee arvamus teemal rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev euroopa strateegiline raamistik | 5 |
| 2009/C 200/03 | Regioonide Komitee arvamus teemal seos tööturu ning piirkondlike vajaduste vahel turismi valdkonnas | 9 |
| 2009/C 200/04 | Regioonide Komitee arvamus teemal majanduse taastamise kava ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll | 13 |
| 2009/C 200/05 | Regioonide Komitee arvamus kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised | 18 |
| 2009/C 200/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll uues läänemere strateegias | 23 |
| 2009/C 200/07 | Regioonide Komitee arvamus teemal Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll idapartnerluses | 31 |
| 2009/C 200/08 | Regioonide Komitee arvamus teemal uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi euroopas | 37 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 79. istungjärk 21.–22. aprill 2009

2009/C 200/01

Regioonide Komitee arvamus teemal Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava

1

2009/C 200/02

Regioonide Komitee arvamus teemal rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev euroopa strateegiline raamistik

5

2009/C 200/03

Regioonide Komitee arvamus teemal seos tööturu ning piirkondlike vajaduste vahel turismi valdkonnas

9

2009/C 200/04

Regioonide Komitee arvamus teemal majanduse taastamise kava ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

13

2009/C 200/05

Regioonide Komitee arvamus kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised

18

2009/C 200/06

Regioonide Komitee arvamus teemal kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll uues läänemere strateegias

23

2009/C 200/07

Regioonide Komitee arvamus teemal Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll idapartnerluses

31

2009/C 200/08

Regioonide Komitee arvamus teemal uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi euroopas

37

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 79. istungjärk 21.–22. aprill 2009 |
| 2009/C 200/09 | Regioonide Komitee arvamus strateegiline energiaülevaade ja ehitiste energiatõhusus | 41 |
| 2009/C 200/10 | Regioonide Komitee arvamus teemal otsuse ettepanek programmi MEDIA Mundus loomise kohta | 51 |
| 2009/C 200/11 | Regioonide Komitee arvamus teemal euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused (ISA) | 58 |
| 2009/C 200/12 | Regioonide Komitee arvamus teemal patsiendi ohutus | 63 |
| 2009/C 200/13 | Regioonide Komitee arvamus teemal globaliseerumisega kohanemise euroopa fondi loomine | 70 |
| 2009/C 200/14 | Regioonide Komitee arvamus teemal tarbija õigused | 76 |

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

Täiskogu 79. istungjärk 21.–22. aprill 2009

2009/C 200/09

Regioonide Komitee arvamus strateegiline energiaülevaade ja ehitiste energiatõhusus

41

2009/C 200/10

Regioonide Komitee arvamus teemal otsuse ettepanek programmi MEDIA Mundus loomise kohta

51

2009/C 200/11

Regioonide Komitee arvamus teemal euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused (ISA)

58

2009/C 200/12

Regioonide Komitee arvamus teemal patsiendi ohutus

63

2009/C 200/13

Regioonide Komitee arvamus teemal globaliseerumisega kohanemise euroopa fondi loomine

70

2009/C 200/14

Regioonide Komitee arvamus teemal tarbija õigused

76

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide Komitee

Täiskogu 79. istungjärk 21.–22. aprill 2009

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/1

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava”

(2009/C 200/01)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | väljendab kahetsust, et komisjon ei ole avaldanud oodatud linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava. See tegematajätmine võib piirata linnalise liikumiskeskkonna poliitika potentsiaali; |
| --- | --- |

—

väljendab kahetsust, et komisjon ei ole avaldanud oodatud linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava. See tegematajätmine võib piirata linnalise liikumiskeskkonna poliitika potentsiaali;

| — | tervitab mitmeid ELi tasandil tehtud linnapoliitika algatusi ning ELi rahalisi vahendeid, millega on juba toetatud erinevaid linnaalgatusi. Seetõttu leiab komitee, et rohelisest raamatust tuleb edasi liikuda ja linnalise liikumiskeskkonna poliitikas tuleb poliitilist ulatust laiendada; |
| --- | --- |

—

tervitab mitmeid ELi tasandil tehtud linnapoliitika algatusi ning ELi rahalisi vahendeid, millega on juba toetatud erinevaid linnaalgatusi. Seetõttu leiab komitee, et rohelisest raamatust tuleb edasi liikuda ja linnalise liikumiskeskkonna poliitikas tuleb poliitilist ulatust laiendada;

| — | peab tähtsaks, et tagataks asjakohased rahastamismehhanismid ning samuti mehhanismid partnerluste tõhusa toimimise tagamiseks. Seetõttu toetab komitee mudelit, kus linnalise liikumiskeskkonna kavad rakendatakse jätkusuutlike pikaajaliste avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori vaheliste kokkulepete ehk liikumiskeskkonna kokkulepete kaudu; |
| --- | --- |

—

peab tähtsaks, et tagataks asjakohased rahastamismehhanismid ning samuti mehhanismid partnerluste tõhusa toimimise tagamiseks. Seetõttu toetab komitee mudelit, kus linnalise liikumiskeskkonna kavad rakendatakse jätkusuutlike pikaajaliste avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori vaheliste kokkulepete ehk liikumiskeskkonna kokkulepete kaudu;

| — | kutsub komisjoni üles looma rahastamisvahendi, mis julgustaks linna- ja linnastupiirkondi arendama liikumiskeskkonna kavasid. See rahastamisvahend peaks olema piirkondadele ja linnapiirkondadele otse kättesaadav, sõltumata liikmesriigi heakskiidust. Linnalise liikumiskeskkonna kava peaks olema linna enda vastutusalas; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles looma rahastamisvahendi, mis julgustaks linna- ja linnastupiirkondi arendama liikumiskeskkonna kavasid. See rahastamisvahend peaks olema piirkondadele ja linnapiirkondadele otse kättesaadav, sõltumata liikmesriigi heakskiidust. Linnalise liikumiskeskkonna kava peaks olema linna enda vastutusalas;

| — | kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama protsessile lisandväärtust stiimulite, auhinnasüsteemide ja heade tavade tutvustamise rahastamise kaudu. Regioonide Komitee arvamuses teemakohase rohelise raamatu kohta soovitati sarnaselt üleeuroopalise sinise lipu süsteemile võtta kasutusele süsteem, kus auhind määratakse erinäitajate alusel madala saastetaseme ja väheste liiklusummikutega linnapiirkondadele. |
| --- | --- |

—

kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama protsessile lisandväärtust stiimulite, auhinnasüsteemide ja heade tavade tutvustamise rahastamise kaudu. Regioonide Komitee arvamuses teemakohase rohelise raamatu kohta soovitati sarnaselt üleeuroopalise sinise lipu süsteemile võtta kasutusele süsteem, kus auhind määratakse erinäitajate alusel madala saastetaseme ja väheste liiklusummikutega linnapiirkondadele.

| Pearaportöör | : | Sir Albert Bore, Birminghami linnavolikogu liige (UK/PES) |
| --- | --- | --- |

Pearaportöör

:

Sir Albert Bore, Birminghami linnavolikogu liige (UK/PES)

Viitedokument

Euroopa Parlamendi konsulteerimistaotlus, 10. märts 2009

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Peamised seisukohad

| 1. | väljendab kahetsust, et komisjon ei ole avaldanud oodatud linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava. See tegematajätmine võib piirata linnalise liikumiskeskkonna poliitika potentsiaali; |
| --- | --- |

1.

väljendab kahetsust, et komisjon ei ole avaldanud oodatud linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava. See tegematajätmine võib piirata linnalise liikumiskeskkonna poliitika potentsiaali;

| 2. | väljendab heameelt Euroopa Parlamendi algatuse üle avaldada omaalgatuslik raport ning otsuse üle konsulteerida Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt Euroopa Parlamendi algatuse üle avaldada omaalgatuslik raport ning otsuse üle konsulteerida Regioonide Komiteega;

| 3. | tervitab mitmeid ELi tasandil tehtud linnapoliitika algatusi ning ELi rahalisi vahendeid, millega on juba toetatud erinevaid linnaalgatusi. Seetõttu leiab komitee, et rohelisest raamatust tuleb edasi liikuda ja linnalise liikumiskeskkonna poliitikas tuleb poliitilist ulatust laiendada. Arvestades paremast ja säästvast linnade ja linnastute liikumiskeskkonnast tulenevat võimalikku kasu ELi linnapiirkondade elanike elukvaliteedile, süsinikdioksiidi heitkoguste ja fossiilkütustest sõltuvuse vähenemisele ning majanduse konkurentsivõimele, on asjakohane, et EL teeks selles poliitikavaldkonnas uusi jõupingutusi. Tegevuskava peab olema ühtne ning vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peaks EL võtma kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevust toetava rolli, edendades häid tavasid, vahetades kogemusi ning soodustades teadusuuringuid ja tehnoloogilist arengut; |
| --- | --- |

3.

tervitab mitmeid ELi tasandil tehtud linnapoliitika algatusi ning ELi rahalisi vahendeid, millega on juba toetatud erinevaid linnaalgatusi. Seetõttu leiab komitee, et rohelisest raamatust tuleb edasi liikuda ja linnalise liikumiskeskkonna poliitikas tuleb poliitilist ulatust laiendada. Arvestades paremast ja säästvast linnade ja linnastute liikumiskeskkonnast tulenevat võimalikku kasu ELi linnapiirkondade elanike elukvaliteedile, süsinikdioksiidi heitkoguste ja fossiilkütustest sõltuvuse vähenemisele ning majanduse konkurentsivõimele, on asjakohane, et EL teeks selles poliitikavaldkonnas uusi jõupingutusi. Tegevuskava peab olema ühtne ning vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele peaks EL võtma kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevust toetava rolli, edendades häid tavasid, vahetades kogemusi ning soodustades teadusuuringuid ja tehnoloogilist arengut;

| 4. | tunnistab, et EL pakub juba märkimisväärset toetust linnalise liikumiskeskkonnaga seotud teadusuuringutele ühistranspordi reguleerimise ja keskkonnaküsimustes. Regioonide Komitee arvamuses komisjoni linnalist liikumiskeskkonda käsitleva rohelise raamatu kohta rõhutati linnalise liikumiskeskkonna kavade potentsiaalset pikaajalist lisandväärtust, mida on juba näha näiteks Prantsuse ja Saksa linnades. Selliseid kavasid tuleks kogu Euroopa Liidu linnades ulatuslikumalt vastu võtta, et lahendada linnas tekkivate liiklusummikute ja keskkonna saastamise probleeme. Ent komitee pooldab linnade suuremat kaasatust ELi finantseeritavatesse uuringutesse linnalise liikumiskeskkonna, ühistranspordi juhtimise ja keskkonnaküsimuste alal. Seda saab tagada vastavalt koostatud uurimisprogrammide abil; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et EL pakub juba märkimisväärset toetust linnalise liikumiskeskkonnaga seotud teadusuuringutele ühistranspordi reguleerimise ja keskkonnaküsimustes. Regioonide Komitee arvamuses komisjoni linnalist liikumiskeskkonda käsitleva rohelise raamatu kohta rõhutati linnalise liikumiskeskkonna kavade potentsiaalset pikaajalist lisandväärtust, mida on juba näha näiteks Prantsuse ja Saksa linnades. Selliseid kavasid tuleks kogu Euroopa Liidu linnades ulatuslikumalt vastu võtta, et lahendada linnas tekkivate liiklusummikute ja keskkonna saastamise probleeme. Ent komitee pooldab linnade suuremat kaasatust ELi finantseeritavatesse uuringutesse linnalise liikumiskeskkonna, ühistranspordi juhtimise ja keskkonnaküsimuste alal. Seda saab tagada vastavalt koostatud uurimisprogrammide abil;

| 5. | peab tähtsaks, et tagataks asjakohased rahastamismehhanismid ning samuti mehhanismid partnerluste tõhusa toimimise tagamiseks. Seetõttu toetab komitee mudelit, kus linnalise liikumiskeskkonna kavad rakendatakse jätkusuutlike pikaajaliste avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori vaheliste kokkulepete ehk liikumiskeskkonna kokkulepete kaudu. Selliste liikumiskeskkonna kokkulepetega peaks olema võimalik saada rahastamisvahendeid erasektorist, kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest programmidest; |
| --- | --- |

5.

peab tähtsaks, et tagataks asjakohased rahastamismehhanismid ning samuti mehhanismid partnerluste tõhusa toimimise tagamiseks. Seetõttu toetab komitee mudelit, kus linnalise liikumiskeskkonna kavad rakendatakse jätkusuutlike pikaajaliste avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori vaheliste kokkulepete ehk liikumiskeskkonna kokkulepete kaudu. Selliste liikumiskeskkonna kokkulepetega peaks olema võimalik saada rahastamisvahendeid erasektorist, kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest programmidest;

| 6. | leiab, et EL peaks tihedas koostöös Euroopa Investeerimispangaga looma uuenduslikke finantsmeetmeid, mida suunata säästva liikumiskeskkonna infrastruktuuri rahastamiseks ja väikese süsinikdioksiidi heitkogusega sõidukite arendamisse investeerimiseks. Kuigi praeguseks tehtud algatused on positiivsed, on vaja muutust, et jõuda üksikutest näidisprojektidest kogu ELi hõlmavate projektideni. Liikumiskeskkonna kokkulepped soodustaksid tugevate liitude loomist sidusrühmade vahel, kes on nii suutelised kandma riski säästva transpordi ulatusliku infrastruktuuri väljaarendamiseks laenatud märkimisväärselt suurte laenusummade osas; |
| --- | --- |

6.

leiab, et EL peaks tihedas koostöös Euroopa Investeerimispangaga looma uuenduslikke finantsmeetmeid, mida suunata säästva liikumiskeskkonna infrastruktuuri rahastamiseks ja väikese süsinikdioksiidi heitkogusega sõidukite arendamisse investeerimiseks. Kuigi praeguseks tehtud algatused on positiivsed, on vaja muutust, et jõuda üksikutest näidisprojektidest kogu ELi hõlmavate projektideni. Liikumiskeskkonna kokkulepped soodustaksid tugevate liitude loomist sidusrühmade vahel, kes on nii suutelised kandma riski säästva transpordi ulatusliku infrastruktuuri väljaarendamiseks laenatud märkimisväärselt suurte laenusummade osas;

| 7. | toetab Euroopa Parlamendi raporti projektis esitatud soovitust, et aastate 2014–2020 finantsperspektiivi raames uuritaks võimalust luua Euroopa rahastamisvahend, mille abil oleks võimalik kaasrahastada:






  — | linnade ja linnastute liikluskavasid (linnalise liikumiskeskkonna kavasid) ning |
| --- | --- | --- |

7.

toetab Euroopa Parlamendi raporti projektis esitatud soovitust, et aastate 2014–2020 finantsperspektiivi raames uuritaks võimalust luua Euroopa rahastamisvahend, mille abil oleks võimalik kaasrahastada:

—

linnade ja linnastute liikluskavasid (linnalise liikumiskeskkonna kavasid) ning

| — | investeeringuid linnade ja linnastute liikumiskeskkonda, mis vastab ELi keskkonna- ja sotsiaal-majanduslikele eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

investeeringuid linnade ja linnastute liikumiskeskkonda, mis vastab ELi keskkonna- ja sotsiaal-majanduslikele eesmärkidele;

| 8. | kutsub komisjoni üles looma rahastamisvahendi, mis julgustaks linna- ja linnastupiirkondi arendama liikumiskeskkonna kavasid. See rahastamisvahend peaks olema piirkondadele ja linnapiirkondadele otse kättesaadav, sõltumata liikmesriigi heakskiidust. Linnalise liikumiskeskkonna kava peaks olema linna enda vastutusalas. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil sõltuvad projektid sageli avaliku ja erasektori investeeringute õigest kombinatsioonist. EL võib aidata seda saavutada; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles looma rahastamisvahendi, mis julgustaks linna- ja linnastupiirkondi arendama liikumiskeskkonna kavasid. See rahastamisvahend peaks olema piirkondadele ja linnapiirkondadele otse kättesaadav, sõltumata liikmesriigi heakskiidust. Linnalise liikumiskeskkonna kava peaks olema linna enda vastutusalas. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil sõltuvad projektid sageli avaliku ja erasektori investeeringute õigest kombinatsioonist. EL võib aidata seda saavutada;

| 9. | kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama protsessile lisandväärtust stiimulite, auhinnasüsteemide ja heade tavade tutvustamise rahastamise kaudu. Regioonide Komitee arvamuses teemakohase rohelise raamatu kohta soovitati sarnaselt üleeuroopalise sinise lipu süsteemile võtta kasutusele süsteem, kus auhind määratakse erinäitajate alusel madala saastetaseme ja väheste liiklusummikutega linnapiirkondadele; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama protsessile lisandväärtust stiimulite, auhinnasüsteemide ja heade tavade tutvustamise rahastamise kaudu. Regioonide Komitee arvamuses teemakohase rohelise raamatu kohta soovitati sarnaselt üleeuroopalise sinise lipu süsteemile võtta kasutusele süsteem, kus auhind määratakse erinäitajate alusel madala saastetaseme ja väheste liiklusummikutega linnapiirkondadele;

Üldised märkused

| 10. | tõhusad, toimivad ja säästvad linnatranspordi süsteemid aitavad märkimisväärselt suurendada linnade, piirkondade ja kogu Euroopa Liidu konkurentsivõimet. Kuigi subsidiaarsuse põhimõtte rakendamine tähendab, et selliste süsteemide väljatöötamine on kohalike ja piirkondlike omavalituste vastutusalas, on Euroopa Liidu ülesanne levitada häid tavasid, edendada ühist õppimist, kiirendada tehnoloogiasiiret ning tagada kasutatud tehnoloogiate vastavust sel määral, mis on vajalik sõidukite vaba liikumise soodustamiseks liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

10.

tõhusad, toimivad ja säästvad linnatranspordi süsteemid aitavad märkimisväärselt suurendada linnade, piirkondade ja kogu Euroopa Liidu konkurentsivõimet. Kuigi subsidiaarsuse põhimõtte rakendamine tähendab, et selliste süsteemide väljatöötamine on kohalike ja piirkondlike omavalituste vastutusalas, on Euroopa Liidu ülesanne levitada häid tavasid, edendada ühist õppimist, kiirendada tehnoloogiasiiret ning tagada kasutatud tehnoloogiate vastavust sel määral, mis on vajalik sõidukite vaba liikumise soodustamiseks liikmesriikide vahel;

| 11. | kuna globaalne majanduslangus süveneb ja Euroopa ettevõtetel on probleeme turuosa säilitamisega üha suurema konkurentsiga maailmaturgudel, peab EL näitama eeskuju ja tegema oma osa selle tagamisel, et inimeste ja kaupade liikumiseks vajalik linnainfrastruktuuri kvaliteet annab Euroopa ettevõtetele eelise globaalsete konkurentide ees, mitte ei õõnesta nende konkurentsivõimet. Seetõttu on äärmiselt tähtis, et linnalise liikumiskeskkonna algatus, mille tulemusel avaldati 2007. aasta septembris roheline raamat, liiguks edasi ning et EL otsustaks võtta konkreetsed meetmed selle tegevuskava edendamiseks; |
| --- | --- |

11.

kuna globaalne majanduslangus süveneb ja Euroopa ettevõtetel on probleeme turuosa säilitamisega üha suurema konkurentsiga maailmaturgudel, peab EL näitama eeskuju ja tegema oma osa selle tagamisel, et inimeste ja kaupade liikumiseks vajalik linnainfrastruktuuri kvaliteet annab Euroopa ettevõtetele eelise globaalsete konkurentide ees, mitte ei õõnesta nende konkurentsivõimet. Seetõttu on äärmiselt tähtis, et linnalise liikumiskeskkonna algatus, mille tulemusel avaldati 2007. aasta septembris roheline raamat, liiguks edasi ning et EL otsustaks võtta konkreetsed meetmed selle tegevuskava edendamiseks;

Soovitused Euroopa Parlamendi raporti projekti kohta

Linna liikumiskeskkonda käsitleva teadustegevuse ja innovatsiooni kiirendamine Euroopas

| 12. | toetab linna liikumiskeskkonda puudutavate andmebaaside ja statistika viivitamatut läbivaatamist, hindamist ja ühtlustamist, et kaaluda nende ajakohastamise vajadust; |
| --- | --- |

12.

toetab linna liikumiskeskkonda puudutavate andmebaaside ja statistika viivitamatut läbivaatamist, hindamist ja ühtlustamist, et kaaluda nende ajakohastamise vajadust;

| 13. | toetab linna liikumiskeskkonda käsitleva Euroopa internetiportaali ja -foorumi viivitamatut avamist, et hõlbustada teabe, heade tavade ja innovatsiooni, eeskätt keskkonnahoidlike transpordiliikide alaste kogemuste vahetamist ja levitamist; |
| --- | --- |

13.

toetab linna liikumiskeskkonda käsitleva Euroopa internetiportaali ja -foorumi viivitamatut avamist, et hõlbustada teabe, heade tavade ja innovatsiooni, eeskätt keskkonnahoidlike transpordiliikide alaste kogemuste vahetamist ja levitamist;

| 14. | toetab ettepanekut hakata välja andma Euroopa aastaauhinda, et tõsta esile silmapaistvaid ja järgimist väärivaid transpordialgatusi ja -projekte, aga soovitab, et seda tehtaks üleeuroopalise sinise lipu süsteemile sarnaneva süsteemi kasutuselevõtu raames, kus auhind määratakse erinäitajate alusel madala keskkonnasaaste taseme ja väheste liiklusummikutega linnapiirkondadele; |
| --- | --- |

14.

toetab ettepanekut hakata välja andma Euroopa aastaauhinda, et tõsta esile silmapaistvaid ja järgimist väärivaid transpordialgatusi ja -projekte, aga soovitab, et seda tehtaks üleeuroopalise sinise lipu süsteemile sarnaneva süsteemi kasutuselevõtu raames, kus auhind määratakse erinäitajate alusel madala keskkonnasaaste taseme ja väheste liiklusummikutega linnapiirkondadele;

| 15. | toetab uue CIVITASe algatuse väljatöötamist, aga soovitab CIVITASe projektide raames loodud õppimise ja innovatsiooni laialdase kasutuse edendamise mehhanismid üle vaadata ja neid võimalusel parandada; |
| --- | --- |

15.

toetab uue CIVITASe algatuse väljatöötamist, aga soovitab CIVITASe projektide raames loodud õppimise ja innovatsiooni laialdase kasutuse edendamise mehhanismid üle vaadata ja neid võimalusel parandada;

| 16. | toetab põhimõtteliselt arukaid transpordisüsteeme käsitlevate teadus- ja arendustegevuse programmide rahastamise suurendamist, aga tunnistab, et süsteemide integreerimise ja koostalituse eesmärkide realiseerimine kujutab endast märkimisväärset väljakutset; |
| --- | --- |

16.

toetab põhimõtteliselt arukaid transpordisüsteeme käsitlevate teadus- ja arendustegevuse programmide rahastamise suurendamist, aga tunnistab, et süsteemide integreerimise ja koostalituse eesmärkide realiseerimine kujutab endast märkimisväärset väljakutset;

Eri transpordiliikide optimeerimise toetamine: linnaruumis säästva liikluskeskkonna arengu soodustamine ELi lisandväärtusega

| 17. | toetab tugevalt terviklikke säästva linnatranspordi kavasid (linna liikumiskeskkonna edendamise kavad), aga võttes arvesse võimalikke subsidiaarsuse küsimusi, märgib, et kuigi ELil on teatud roll selliste kavade koostamise stimuleerimisel heade tavade edendamise vaimus, on kavade loomise otsus laiemate tööle sõitmise piirkondade hõlmamiseks asjaomaste linnade ja piirkondade teha; |
| --- | --- |

17.

toetab tugevalt terviklikke säästva linnatranspordi kavasid (linna liikumiskeskkonna edendamise kavad), aga võttes arvesse võimalikke subsidiaarsuse küsimusi, märgib, et kuigi ELil on teatud roll selliste kavade koostamise stimuleerimisel heade tavade edendamise vaimus, on kavade loomise otsus laiemate tööle sõitmise piirkondade hõlmamiseks asjaomaste linnade ja piirkondade teha;

| 18. | toetab jõuliselt ettepanekut seada Euroopa rahastamise ja kaasrahastamise tingimuseks liikumiskeskkonna edendamise tervikkava olemasolu, mis aitab ELi poolt veelgi enam neid kavasid stimuleerida; |
| --- | --- |

18.

toetab jõuliselt ettepanekut seada Euroopa rahastamise ja kaasrahastamise tingimuseks liikumiskeskkonna edendamise tervikkava olemasolu, mis aitab ELi poolt veelgi enam neid kavasid stimuleerida;

| 19. | toetab igati, et töötataks välja Euroopa Liidu stimuleeriva finantseerimise suunised olemasolevate regionaalpoliitiliste vahendite raames tehtavate koordineeritud riiklike ja piirkondlike investeeringute, tööde ja projektide jaoks seoses linnatranspordiga, kui need investeeringud vastavad ELi ökoloogilistele ja sotsiaalmajanduslikele eesmärkidele, sh eesmärgile saavutada koostalitlusvõime kõigi transpordiliikide vahel. Samuti toetab komitee soovitust, et aastate 2014–2020 finantsperspektiivi raames loodaks Euroopa rahastamisvahend, mille abil oleks võimalik kaasrahastada linnalise liikumiskeskkonna kavasid, rahastades mitte projekte, vaid tulemusi, mis vastavad ELi keskkonna- ja sotsiaal-majanduslikele eesmärkidele, ning kutsub üles uurima võimalust pakkuda varasemat rahastamist väikesemahulistele katsealgatustele. Samuti soovitab komitee otsida ambitsioonikamaid vahendeid, tagamaks linnalise liikumiskeskkonna kavade loomise toetuseks ulatuslik rahastamine, millele seatakse tingimuseks pikaajaliste avaliku sektori siseste või avaliku ja erasektori vaheliste linnalise liikumiskeskkonna kokkulepete olemasolu, kusjuures kokkulepped saaksid rahastamisvahendeid erasektorist, kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest programmidest; |
| --- | --- |

19.

toetab igati, et töötataks välja Euroopa Liidu stimuleeriva finantseerimise suunised olemasolevate regionaalpoliitiliste vahendite raames tehtavate koordineeritud riiklike ja piirkondlike investeeringute, tööde ja projektide jaoks seoses linnatranspordiga, kui need investeeringud vastavad ELi ökoloogilistele ja sotsiaalmajanduslikele eesmärkidele, sh eesmärgile saavutada koostalitlusvõime kõigi transpordiliikide vahel. Samuti toetab komitee soovitust, et aastate 2014–2020 finantsperspektiivi raames loodaks Euroopa rahastamisvahend, mille abil oleks võimalik kaasrahastada linnalise liikumiskeskkonna kavasid, rahastades mitte projekte, vaid tulemusi, mis vastavad ELi keskkonna- ja sotsiaal-majanduslikele eesmärkidele, ning kutsub üles uurima võimalust pakkuda varasemat rahastamist väikesemahulistele katsealgatustele. Samuti soovitab komitee otsida ambitsioonikamaid vahendeid, tagamaks linnalise liikumiskeskkonna kavade loomise toetuseks ulatuslik rahastamine, millele seatakse tingimuseks pikaajaliste avaliku sektori siseste või avaliku ja erasektori vaheliste linnalise liikumiskeskkonna kokkulepete olemasolu, kusjuures kokkulepped saaksid rahastamisvahendeid erasektorist, kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest programmidest;

| 20. | tervitab ühtse sõidutasu (sh kiipkaardid) kogemuste uurimist ning julgustab uurima ka eri transpordiliikidest teavitamist ELi linnastutes, samuti kutsub üles uurima ka nimetatud kaartide koostalitlusvõimet, nii et tulevikus saaksid need sisaldada pileteid, mis kehtivad mitmes ELi suurlinnapiirkonnas; |
| --- | --- |

20.

tervitab ühtse sõidutasu (sh kiipkaardid) kogemuste uurimist ning julgustab uurima ka eri transpordiliikidest teavitamist ELi linnastutes, samuti kutsub üles uurima ka nimetatud kaartide koostalitlusvõimet, nii et tulevikus saaksid need sisaldada pileteid, mis kehtivad mitmes ELi suurlinnapiirkonnas;

| 21. | toetab komisjonile esitatud üleskutset koostada aruanne linnaliikluse maksustamise, asjakohaste suuniste koostamise võimaluse ning suurlinna ja kesklinna juurdepääsu eest võetavate teemaksude kohta. Kuigi sellise ettevõtmisega kaasnevad märkimisväärsed probleemid, toob see ka suurt kasu, eelkõige ühtsete linnalise liikumiskeskkonna kavade soodustamisel ja sammuna eri transpordiliikides kasutatava sama maksesüsteemi suunas; |
| --- | --- |

21.

toetab komisjonile esitatud üleskutset koostada aruanne linnaliikluse maksustamise, asjakohaste suuniste koostamise võimaluse ning suurlinna ja kesklinna juurdepääsu eest võetavate teemaksude kohta. Kuigi sellise ettevõtmisega kaasnevad märkimisväärsed probleemid, toob see ka suurt kasu, eelkõige ühtsete linnalise liikumiskeskkonna kavade soodustamisel ja sammuna eri transpordiliikides kasutatava sama maksesüsteemi suunas;

Linnatransport kui Euroopa tööstus- ja tehnoloogiasektor, mida tuleb võtta arvesse Lissaboni strateegia ja Euroopa majanduse elavdamise kava raames

| 22. | toetab jõuliselt soovitust töötada välja Euroopa algatus, et standardida ja sertifitseerida materjalid, pidades silmas ohutust, mugavust (müra, vibratsioon jne), võrkude koostalitlusvõimet, liikumispuudega inimeste juurdepääsu, keskkonnahoidlikke transpordiliike ja süsinikdioksiidi heitkoguste mõttes ökoloogiliselt puhtaid sõidukeid; |
| --- | --- |

22.

toetab jõuliselt soovitust töötada välja Euroopa algatus, et standardida ja sertifitseerida materjalid, pidades silmas ohutust, mugavust (müra, vibratsioon jne), võrkude koostalitlusvõimet, liikumispuudega inimeste juurdepääsu, keskkonnahoidlikke transpordiliike ja süsinikdioksiidi heitkoguste mõttes ökoloogiliselt puhtaid sõidukeid;

| 23. | toetab tugevalt soovitust eraldada oluline osa Euroopa majanduse elavdamise kavast tulenevatest vahenditest selleks, et rahastada investeeringuid ja selliseid töid linnatranspordi valdkonnas, mis on alles pooleli ja kohe rahastatavad, tingimusel, et need investeeringud on kooskõlas ELi keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike eesmärkidega; |
| --- | --- |

23.

toetab tugevalt soovitust eraldada oluline osa Euroopa majanduse elavdamise kavast tulenevatest vahenditest selleks, et rahastada investeeringuid ja selliseid töid linnatranspordi valdkonnas, mis on alles pooleli ja kohe rahastatavad, tingimusel, et need investeeringud on kooskõlas ELi keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike eesmärkidega;

Parem kooskõla ELi teiste poliitikavaldkondadega

| 24. | kutsub Euroopa Komisjoni üles edendama suuremat kooskõla kohalikul tasandil teiste ELi poliitikavaldkondadega, nagu keskkonna-, säästva linnaarengu, reisijate ja kauba väljaspool linna toimuva transpordi-, kliimamuutuste ja regionaalpoliitika; |
| --- | --- |

24.

kutsub Euroopa Komisjoni üles edendama suuremat kooskõla kohalikul tasandil teiste ELi poliitikavaldkondadega, nagu keskkonna-, säästva linnaarengu, reisijate ja kauba väljaspool linna toimuva transpordi-, kliimamuutuste ja regionaalpoliitika;

| 25. | kutsub taas üles looma ELi tasandi mehhanismi, mille kaudu anda tagasisidet linnalise liikumiskeskkonna kavade rakendamisel saavutatud tulemuste kohta, et anda eeskuju teistele linnadele. Seda protsessi tuleks alustada ELi rahastatud võrdlusuuringuga, milles uuritaks linnu kogu ELis ning nende lähenemisviise liiklusummikute vähendamisele, keskkonnaalastele parandustele ja säästvamate transpordiliikide, sh mootorita liiklusvahendite pakkumisele. |
| --- | --- |

25.

kutsub taas üles looma ELi tasandi mehhanismi, mille kaudu anda tagasisidet linnalise liikumiskeskkonna kavade rakendamisel saavutatud tulemuste kohta, et anda eeskuju teistele linnadele. Seda protsessi tuleks alustada ELi rahastatud võrdlusuuringuga, milles uuritaks linnu kogu ELis ning nende lähenemisviise liiklusummikute vähendamisele, keskkonnaalastele parandustele ja säästvamate transpordiliikide, sh mootorita liiklusvahendite pakkumisele.

Brüssel, 21. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/5

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev euroopa strateegiline raamistik”

(2009/C 200/02)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on Euroopa teadusruumi elluviimisel eriti oluline roll; |
| --- | --- |

—

märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on Euroopa teadusruumi elluviimisel eriti oluline roll;

| — | rõhutab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik ja tõhus kaasamine Euroopa teadusruumi puudutavate algatuste korraldamisse; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik ja tõhus kaasamine Euroopa teadusruumi puudutavate algatuste korraldamisse;

| — | tunnistab vajadust teha teadus- ja tehnoloogiakoostööd ELi ja tema naaberriikide vahel. See hõlmaks naaberriikide esindajate osalemist mitte ainult ELi teadusuuringute raamprogrammis, vaid ka teistes Euroopa teadusruumi valdkondades, nagu teadus- ja infrastruktuuriprogrammide kooskõlastamine, teadmiste jagamise põhimõtete tugevdamine ning teadlaste takistusteta liikumine; |
| --- | --- |

—

tunnistab vajadust teha teadus- ja tehnoloogiakoostööd ELi ja tema naaberriikide vahel. See hõlmaks naaberriikide esindajate osalemist mitte ainult ELi teadusuuringute raamprogrammis, vaid ka teistes Euroopa teadusruumi valdkondades, nagu teadus- ja infrastruktuuriprogrammide kooskõlastamine, teadmiste jagamise põhimõtete tugevdamine ning teadlaste takistusteta liikumine;

| — | soovib tagada seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning Euroopa Maaelu Arengu Fondi kooskõlastatud kasutuse, kuna see on väga oluline ELi konkurentsivõime ning ühtekuuluvus-, teadus-, kõrgharidus- ja innovatsioonipoliitika vastastikuse koosmõju jaoks riiklikul ja piirkondlikul tasandil, nagu komitee on varasemates arvamustes märkinud. |
| --- | --- |

—

soovib tagada seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning Euroopa Maaelu Arengu Fondi kooskõlastatud kasutuse, kuna see on väga oluline ELi konkurentsivõime ning ühtekuuluvus-, teadus-, kõrgharidus- ja innovatsioonipoliitika vastastikuse koosmõju jaoks riiklikul ja piirkondlikul tasandil, nagu komitee on varasemates arvamustes märkinud.

| Raportöör | : | Jyrki Myllyvirta (FI/EPP), Lahti linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Jyrki Myllyvirta (FI/EPP), Lahti linnapea

Viitedokument

Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik”

KOM(2008) 588 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Olulisus kohaliku ja piirkondliku tasandi ning Regioonide Komitee jaoks

| 1. | märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on Euroopa teadusruumi elluviimisel eriti oluline roll. Tänu oma asjakohastele kogemustele on neil oluline osa piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, nad haldavad sageli teadusasutusi ning toetavad uuenduslikke keskkondi. Lisaks on linnadel ja piirkondlikel omavalitsustel tavaliselt tunnustatud seadusandlikud volitused ja oma teadusuuringute eelarve või on nad muul viisil teadus- ja arendustöö olulised edendajad ja kaasrahastajad. Tõhus ja hästi toimiv institutsiooniline süsteem kohalikul ja piirkondlikul tasandil on väga oluline edukate ja viljakate teadusuuringute planeerimisel ja läbiviimisel; |
| --- | --- |

1.

märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on Euroopa teadusruumi elluviimisel eriti oluline roll. Tänu oma asjakohastele kogemustele on neil oluline osa piirkondlike teadus- ja uuendusstrateegiate väljatöötamisel, nad haldavad sageli teadusasutusi ning toetavad uuenduslikke keskkondi. Lisaks on linnadel ja piirkondlikel omavalitsustel tavaliselt tunnustatud seadusandlikud volitused ja oma teadusuuringute eelarve või on nad muul viisil teadus- ja arendustöö olulised edendajad ja kaasrahastajad. Tõhus ja hästi toimiv institutsiooniline süsteem kohalikul ja piirkondlikul tasandil on väga oluline edukate ja viljakate teadusuuringute planeerimisel ja läbiviimisel;

| 2. | kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kuuluvad seega peamiste sidusrühmade hulka, kes huvituvad meetmetest ja algatustest, millega süvendatakse ja ennekõike laiendatakse Euroopa teadusruumi, eeskätt selle eesmärki saavutada tugevate teadus- ja akadeemiliste asutuste toimimine uuendusmeelses keskkonnas ning rahvusvaheline koostöö ja teadustegevuse kooskõlastamine; |
| --- | --- |

2.

kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kuuluvad seega peamiste sidusrühmade hulka, kes huvituvad meetmetest ja algatustest, millega süvendatakse ja ennekõike laiendatakse Euroopa teadusruumi, eeskätt selle eesmärki saavutada tugevate teadus- ja akadeemiliste asutuste toimimine uuendusmeelses keskkonnas ning rahvusvaheline koostöö ja teadustegevuse kooskõlastamine;

| 3. | rõhutab linnade ja piirkondade suurt osatähtsust uuenduslike keskkondade arendamisel. Nende tegevusel on oluline mõju nii Euroopa teadusruumi loomisele seoses teadlaste liikuvusega, sest teadlaste jaoks on atraktiivsed vaid mitmekülgsed, sallivad ja uuenduslikud keskkonnad, kui ka teadustegevuse infrastruktuuri arendajatena. Sellega seoses on asjakohane nimetada kohalikku uuenduspoliitikat, tehnoloogiakeskusi, äriinkubaatoreid, teadusparke ja riskikapitali (1); |
| --- | --- |

3.

rõhutab linnade ja piirkondade suurt osatähtsust uuenduslike keskkondade arendamisel. Nende tegevusel on oluline mõju nii Euroopa teadusruumi loomisele seoses teadlaste liikuvusega, sest teadlaste jaoks on atraktiivsed vaid mitmekülgsed, sallivad ja uuenduslikud keskkonnad, kui ka teadustegevuse infrastruktuuri arendajatena. Sellega seoses on asjakohane nimetada kohalikku uuenduspoliitikat, tehnoloogiakeskusi, äriinkubaatoreid, teadusparke ja riskikapitali (1);

Üldised märkused

| 4. | leiab, et kavandatud algatus annab olulise panuse Euroopa teadusruumi süvendamisse ja laiendamisse. Komitee on oma arvamuses „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” (1) juba rõhutanud vajadust tugevdada Euroopa teadusruumi loomise protsessi, aidates niimoodi Euroopal muutuda maailma kõige dünaamilisemaks majanduseks (2); |
| --- | --- |

4.

leiab, et kavandatud algatus annab olulise panuse Euroopa teadusruumi süvendamisse ja laiendamisse. Komitee on oma arvamuses „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” (1) juba rõhutanud vajadust tugevdada Euroopa teadusruumi loomise protsessi, aidates niimoodi Euroopal muutuda maailma kõige dünaamilisemaks majanduseks (2);

| 5. | rõhutab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik ja tõhus kaasamine Euroopa teadusruumi puudutavate algatuste korraldamisse (2). Teadmised ja uuendustegevus peavad olema majanduse tõukejõud. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalus Euroopa teadusruumis panustab tootlikkuse ja konkurentsivõime kasvu; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik ja tõhus kaasamine Euroopa teadusruumi puudutavate algatuste korraldamisse (2). Teadmised ja uuendustegevus peavad olema majanduse tõukejõud. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalus Euroopa teadusruumis panustab tootlikkuse ja konkurentsivõime kasvu;

| 6. | märgib, et linnad ja piirkonnad on iseäranis olulised rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö valdkonnas. Linnad ja piirkonnad annavad oma teaduspoliitika raames toetavate programmide ning struktuuriliste ja õiguslike raamtingimuste abil olulise panuse Euroopa lisaväärtuse loomisse teaduse valdkonnas ning elujõulise Euroopa teadusruumi kujundamisse (1); |
| --- | --- |

6.

märgib, et linnad ja piirkonnad on iseäranis olulised rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö valdkonnas. Linnad ja piirkonnad annavad oma teaduspoliitika raames toetavate programmide ning struktuuriliste ja õiguslike raamtingimuste abil olulise panuse Euroopa lisaväärtuse loomisse teaduse valdkonnas ning elujõulise Euroopa teadusruumi kujundamisse (1);

| 7. | tervitab teatist, rõhutades esmajoones teatise eesmärki tugevdada ELi teadus- ja tehnoloogiabaasi, suurendada ELi tööstuse konkurentsivõimet ja aidata lahendada globaalseid väljakutseid n–ö globaalse vastutuse kontekstis; |
| --- | --- |

7.

tervitab teatist, rõhutades esmajoones teatise eesmärki tugevdada ELi teadus- ja tehnoloogiabaasi, suurendada ELi tööstuse konkurentsivõimet ja aidata lahendada globaalseid väljakutseid n–ö globaalse vastutuse kontekstis;

| 8. | meenutab Euroopa Komisjonile, et komitee jälgib hoolikalt kokkulepitud põhimõtet kaasata linnad ja „piirkondlikud ametivõimud ning sidusrühmad, nagu ülikoolid ja teadusasutused, kodanikuühiskond ja ettevõtted aktiivselt Euroopa teadusruumi juhtimisse”, (3) ning samuti varem tehtud viiteid subsidiaarsuse ja muutuva geomeetria põhimõtte järgimisele; |
| --- | --- |

8.

meenutab Euroopa Komisjonile, et komitee jälgib hoolikalt kokkulepitud põhimõtet kaasata linnad ja „piirkondlikud ametivõimud ning sidusrühmad, nagu ülikoolid ja teadusasutused, kodanikuühiskond ja ettevõtted aktiivselt Euroopa teadusruumi juhtimisse”, (3) ning samuti varem tehtud viiteid subsidiaarsuse ja muutuva geomeetria põhimõtte järgimisele;

| 9. | tunnistab vajadust teha teadus- ja tehnoloogiakoostööd ELi ja tema naaberriikide vahel. See hõlmaks naaberriikide esindajate osalemist mitte ainult ELi teadusuuringute raamprogrammis, (4) vaid ka teistes Euroopa teadusruumi valdkondades, nagu teadus- ja infrastruktuuriprogrammide kooskõlastamine, teadmiste jagamise põhimõtete tugevdamine ning teadlaste takistusteta liikumine (5); |
| --- | --- |

9.

tunnistab vajadust teha teadus- ja tehnoloogiakoostööd ELi ja tema naaberriikide vahel. See hõlmaks naaberriikide esindajate osalemist mitte ainult ELi teadusuuringute raamprogrammis, (4) vaid ka teistes Euroopa teadusruumi valdkondades, nagu teadus- ja infrastruktuuriprogrammide kooskõlastamine, teadmiste jagamise põhimõtete tugevdamine ning teadlaste takistusteta liikumine (5);

| 10. | rõhutab naaberriikidega tehtava teadus- ja tehnoloogiakoostöö olulisust, sest sellel võib olla ka suur mõju piirkondlikule arengule ELis. See võib puudutada Venemaad, kellel on suur suutlikkus teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas, kuid samuti Ida-Euroopa, Balkani ja Vahemere mitteliikmesriike; |
| --- | --- |

10.

rõhutab naaberriikidega tehtava teadus- ja tehnoloogiakoostöö olulisust, sest sellel võib olla ka suur mõju piirkondlikule arengule ELis. See võib puudutada Venemaad, kellel on suur suutlikkus teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas, kuid samuti Ida-Euroopa, Balkani ja Vahemere mitteliikmesriike;

Olemasolevate ELi teadusprogrammide ja rahastamisvahendite olulisus Euroopa teadusruumi laiendamisel

| 11. | tervitab meetmeid, millega antakse naaberriikidele võimalus osaleda seitsmendas raamprogrammis ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis. See annaks neile programmidele täiendava territoriaalse mõõtme; |
| --- | --- |

11.

tervitab meetmeid, millega antakse naaberriikidele võimalus osaleda seitsmendas raamprogrammis ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis. See annaks neile programmidele täiendava territoriaalse mõõtme;

| 12. | meenutab Euroopa teadusruumi eksperdirühma järeldusi (6) riiklike ja piirkondlike sidusrühmade üha suurema tähtsuse kohta selliste suurte Euroopa algatuste arendamisel nagu ERA-NETi kavad, Eurostars, Euroopa Tehnoloogiainstituut (ETI) või ühised tehnoloogiaalgatused ja klastrid. |
| --- | --- |

12.

meenutab Euroopa teadusruumi eksperdirühma järeldusi (6) riiklike ja piirkondlike sidusrühmade üha suurema tähtsuse kohta selliste suurte Euroopa algatuste arendamisel nagu ERA-NETi kavad, Eurostars, Euroopa Tehnoloogiainstituut (ETI) või ühised tehnoloogiaalgatused ja klastrid.

| 13. | soovib tagada seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning Euroopa Maaelu Arengu Fondi kooskõlastatud kasutuse, kuna see on väga oluline ELi konkurentsivõime ning ühtekuuluvus-, teadus-, kõrgharidus- ja innovatsioonipoliitika vastastikuse koosmõju jaoks riiklikul ja piirkondlikul tasandil, nagu komitee on varasemates arvamustes märkinud (7); |
| --- | --- |

13.

soovib tagada seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning Euroopa Maaelu Arengu Fondi kooskõlastatud kasutuse, kuna see on väga oluline ELi konkurentsivõime ning ühtekuuluvus-, teadus-, kõrgharidus- ja innovatsioonipoliitika vastastikuse koosmõju jaoks riiklikul ja piirkondlikul tasandil, nagu komitee on varasemates arvamustes märkinud (7);

| 14. | rõhutab jõuliselt, et tuleb suurendada Euroopa teadus-, koolitus- ja innovatsioonisuutlikkust seoses teadusuuringute infrastruktuuride toetamisega, VKEde huvides tehtavate teadusuuringutega, piirkondlike teadusklastritega, ELi lähenemispiirkondade teaduspotentsiaali käivitamisega, teaduse ja ühiskonna suhteid puudutavate küsimustega ning horisontaalse rahvusvahelise koostööga (8); |
| --- | --- |

14.

rõhutab jõuliselt, et tuleb suurendada Euroopa teadus-, koolitus- ja innovatsioonisuutlikkust seoses teadusuuringute infrastruktuuride toetamisega, VKEde huvides tehtavate teadusuuringutega, piirkondlike teadusklastritega, ELi lähenemispiirkondade teaduspotentsiaali käivitamisega, teaduse ja ühiskonna suhteid puudutavate küsimustega ning horisontaalse rahvusvahelise koostööga (8);

| 15. | toetab uuendustegevuse mõiste ulatuslikku tõlgendust, mis hõlmaks sotsiaal- ja humanitaarteadusi ning nende viljakat suhet oma linna- ja maapiirkondade kultuuriga; |
| --- | --- |

15.

toetab uuendustegevuse mõiste ulatuslikku tõlgendust, mis hõlmaks sotsiaal- ja humanitaarteadusi ning nende viljakat suhet oma linna- ja maapiirkondade kultuuriga;

| 16. | märgib, et eesmärk saavutada teadusasutuste ja rahvusvaheliste võrgustike kriitiline mass sõltub uurimisteemast, teadusvaldkonnast ja osalejatest. Kõigile rahvusvahelistele partnerlustele ei tohiks kohaldada ühte sama „kõigile sobivat” lähenemisviisi; |
| --- | --- |

16.

märgib, et eesmärk saavutada teadusasutuste ja rahvusvaheliste võrgustike kriitiline mass sõltub uurimisteemast, teadusvaldkonnast ja osalejatest. Kõigile rahvusvahelistele partnerlustele ei tohiks kohaldada ühte sama „kõigile sobivat” lähenemisviisi;

| 17. | meenutab rohelises raamatus (5) seatud eesmärki leida sobiv tasakaal institutsioonilise ja konkurentsipõhise rahastamise vahel. Kooskõlas varasemates teemakohastes arvamustes väljendatud seisukohtadega kutsub Regioonide Komitee üles jätkama arutelu sobiva tasakaalu leidmise üle institutsioonilise ja konkurentsipõhise rahastamise vahel; |
| --- | --- |

17.

meenutab rohelises raamatus (5) seatud eesmärki leida sobiv tasakaal institutsioonilise ja konkurentsipõhise rahastamise vahel. Kooskõlas varasemates teemakohastes arvamustes väljendatud seisukohtadega kutsub Regioonide Komitee üles jätkama arutelu sobiva tasakaalu leidmise üle institutsioonilise ja konkurentsipõhise rahastamise vahel;

| 18. | viidates varasematele seisukohtadele, (1) kaldub pigem lootma sellele, et teadlased ja uurimisrühmad valivad huvitavad ja kasulikud uurimisvaldkonnad ning et luuakse vabatahtlikke (alt-üles) horisontaalseid võrgustikke, kui ülaltpoolt rangelt juhitud protsessidele ja nendega kaasnevale rituaalsele koostööle; |
| --- | --- |

18.

viidates varasematele seisukohtadele, (1) kaldub pigem lootma sellele, et teadlased ja uurimisrühmad valivad huvitavad ja kasulikud uurimisvaldkonnad ning et luuakse vabatahtlikke (alt-üles) horisontaalseid võrgustikke, kui ülaltpoolt rangelt juhitud protsessidele ja nendega kaasnevale rituaalsele koostööle;

| 19. | kutsub üles tagama poliitilist sidusust mitmetasandiliste ja paljusid sidusrühmi hõlmavate programmide puhul, eelkõige nende puhul, kus osalevad kolmandatest riikidest pärit partnerid. Selleks on vaja tõhusat mitmetasandilist haldussüsteemi (7); |
| --- | --- |

19.

kutsub üles tagama poliitilist sidusust mitmetasandiliste ja paljusid sidusrühmi hõlmavate programmide puhul, eelkõige nende puhul, kus osalevad kolmandatest riikidest pärit partnerid. Selleks on vaja tõhusat mitmetasandilist haldussüsteemi (7);

Teadlaste liikuvus

| 20. | nõustudes täiel määral sellega, et teadlaste liikuvus on rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö oluline osa, rõhutab komitee järgmisi küsimusi:






  — | Euroopa teadusruumi arendamisel tuleb pidada eriti oluliseks edusamme teadlaste liikuvuse alal, sh vajalikud õiguslikud kohandused elamislubade ja pensionide valdkonnas ning toetavad perekonnasõbralikud meetmed (1); |
| --- | --- | --- |

20.

nõustudes täiel määral sellega, et teadlaste liikuvus on rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö oluline osa, rõhutab komitee järgmisi küsimusi:

—

Euroopa teadusruumi arendamisel tuleb pidada eriti oluliseks edusamme teadlaste liikuvuse alal, sh vajalikud õiguslikud kohandused elamislubade ja pensionide valdkonnas ning toetavad perekonnasõbralikud meetmed (1);

| — | tuleb edendada teadlaste karjäärivõimalusi ja liikuvust, (9) määratledes optimaalse riiklike ja ühenduse poliitikameetmete kombinatsiooni ning arendades veelgi edasi kõigi teadlaste oskusi. Ühiskonnas ja eeskätt noorte seas tuleb soodustada huvi teadus- ja uuendustegevuse vastu; |
| --- | --- |

—

tuleb edendada teadlaste karjäärivõimalusi ja liikuvust, (9) määratledes optimaalse riiklike ja ühenduse poliitikameetmete kombinatsiooni ning arendades veelgi edasi kõigi teadlaste oskusi. Ühiskonnas ja eeskätt noorte seas tuleb soodustada huvi teadus- ja uuendustegevuse vastu;

| 21. | märgib, et samuti on vaja ligi meelitada kõrgetasemelisi teadlasi väljastpoolt Euroopa Liitu, ning toonitab seepärast ELi liikuvusprogrammide (nt Marie Curie programm) olulisust ja tervitab toetusmeetmeid, mida mõnes piirkonnas on rakendatud teadlaste tagasipöördumise soodustamiseks (1); |
| --- | --- |

21.

märgib, et samuti on vaja ligi meelitada kõrgetasemelisi teadlasi väljastpoolt Euroopa Liitu, ning toonitab seepärast ELi liikuvusprogrammide (nt Marie Curie programm) olulisust ja tervitab toetusmeetmeid, mida mõnes piirkonnas on rakendatud teadlaste tagasipöördumise soodustamiseks (1);

Ülemaailmne teaduse infrastruktuur ja avatud uurimisprogrammid

| 22. | kiidab heaks konkurentsivõime nõukogu 30. mai 2008. aasta järeldused, milles kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust kasutada, rajada ja käivitada tänapäevaseid teadusuuringute infrastruktuure. Sellega seoses on komitee soovitanud:






  — | tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik osalemine Euroopa teadustöö infrastruktuure käsitleva strateegiafoorumi (ESFRI) (10) tegevuskava väljatöötamisel ning eelkõige 35 Euroopale huvipakkuva juba vastu võetud põhiprojekti esmatähtsaks seadmisel; |
| --- | --- | --- |

22.

kiidab heaks konkurentsivõime nõukogu 30. mai 2008. aasta järeldused, milles kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust kasutada, rajada ja käivitada tänapäevaseid teadusuuringute infrastruktuure. Sellega seoses on komitee soovitanud:

—

tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täielik osalemine Euroopa teadustöö infrastruktuure käsitleva strateegiafoorumi (ESFRI) (10) tegevuskava väljatöötamisel ning eelkõige 35 Euroopale huvipakkuva juba vastu võetud põhiprojekti esmatähtsaks seadmisel;

| — | võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust ning nende osalemist Euroopa teadusuuringute infrastruktuurides; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust ning nende osalemist Euroopa teadusuuringute infrastruktuurides;

| — | tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegelik ja täielik osalemine Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tõhusas juhtimises (2); |
| --- | --- |

—

tagada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegelik ja täielik osalemine Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tõhusas juhtimises (2);

| 23. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust ühiste (ka kolmandate riikide osalusel toimuvate) teadusprogrammide edendajatena, sest nad on nii kohalike teaduslike ja tehnoloogiliste kui ka ettevõtlusoludega tihedamalt seotud ning tunnevad seega paremini koostöövajadusi strateegilistes valdkondades (2). Mõned Euroopa piirkonnad juba teevad edukalt koostööd teadusprogrammide mehhanismide kooskõlastamisel, nt ERA-NETi projektides. Sarnaselt liikmesriikidega peaksid ka linnad ja piirkondlikud omavalitsused osalema ühisprogrammide koostöökokkulepete edendamisel (2); |
| --- | --- |

23.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust ühiste (ka kolmandate riikide osalusel toimuvate) teadusprogrammide edendajatena, sest nad on nii kohalike teaduslike ja tehnoloogiliste kui ka ettevõtlusoludega tihedamalt seotud ning tunnevad seega paremini koostöövajadusi strateegilistes valdkondades (2). Mõned Euroopa piirkonnad juba teevad edukalt koostööd teadusprogrammide mehhanismide kooskõlastamisel, nt ERA-NETi projektides. Sarnaselt liikmesriikidega peaksid ka linnad ja piirkondlikud omavalitsused osalema ühisprogrammide koostöökokkulepete edendamisel (2);

Subsidiaarsus, proportsionaalsus ja parem õiguslik reguleerimine

| 24. | märgib, et teatises ei arvestata kõigi kohalike ja piirkondlike aspektidega ning Euroopa Komisjon ei esita kõnealuse teatise jaoks mõjuhinnangut. Käesolevas arvamuses rõhutatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi ning rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö erilist tähtsust linnade ja piirkondade jaoks. |
| --- | --- |

24.

märgib, et teatises ei arvestata kõigi kohalike ja piirkondlike aspektidega ning Euroopa Komisjon ei esita kõnealuse teatise jaoks mõjuhinnangut. Käesolevas arvamuses rõhutatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi ning rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö erilist tähtsust linnade ja piirkondade jaoks.

II   LISA

Taustteave Euroopa Komisjoni teatise kohta

Kõnealune teatis koostati nõukogu 2008. aasta veebruari järeldustele toetudes ning see on üks komisjoni viiest algatusest, millega võetakse arvesse Euroopa teadusruumi tuleviku (11) ja infoühiskonna üleilmastumise üle peetud avaliku arutelu tulemusi. Samuti tuleneb käesolev teatis 2005. aastal peetud infoühiskonna maailma tippkohtumise (WSIS) järeldustest.

Kõnealuse teatisega soovib komisjon suurendada Euroopa teadusalaseid jõupingutusi ja hõlbustada uue tehnoloogia kasutamist, et lahendada tänapäeva ühiskonna suuri probleeme tõhusamalt ja säästlikumalt.

Et täita vajadust Euroopa teadusruumi veelgi enam süvendada ja laiendada rahvusvaheliste partneritega tehtava täiendava koostöö abil, anti ka kolmandatele riikidele võimalus osaleda teadusuuringute seitsmendas raamprogrammis, mis sisaldab ka mitu uut rahvusvahelise koostöö soodustamise mehhanismi. Kuid seitsmes raamprogramm hõlmab vaid väikest osa Euroopa kogu teadustööst. Seepärast tehakse kõnealuses teatises ettepanek luua Euroopa raamistik, mis hõlmab mitmeid põhimõtteid ja suuniseid meetmete võtmiseks. Kõnealuse raamistiku meetmed toetavad Euroopa avaliku ja erasektori osalejaid suhtlemisel partnerite ja konkurentidega kogu maailmas. Kavandatav raamistik soodustab teadmiste vaba liikumist (mis on n–ö Euroopa Liidu viies põhivabadus) kogu maailmas, aitab Euroopa teadustööd ja tehnoloogiaarendust paremini esile tuua ning aitab levitada Euroopa info- ja sidetehnoloogiavaldkonna oskusteavet kogu maailmas. Sellega kantakse maailma kaardile Euroopa teadusruum, mis on avatud kogu maailmale, ning suurendatakse Euroopa konkurentsivõimet maailmamajanduses (12).

Brüssel, 21. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 83/2007 fin.

1

(2)  CdR 283/2008 fin.

2

(3)  Nõukogu järeldused Ljubljana protsessi käivitamise kohta – Euroopa teadusruumi elluviimine, 30. mai 2008.

3

(4)  Vt komisjoni 4. detsembri 2006. aasta teatis KOM(2006) 724, milles käsitletakse üldist lähenemisviisi Euroopa naabruspoliitika partnerriikide ühenduse ametite tegevuses ja ühenduse programmides osalemise võimaldamisele.

4

(5)  KOM(2007) 161 lõplik.

5

(6)  Euroopa teadusruumi eksperdirühma aruanne teemal „Avanemine maailmale: rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö”.

6

(7)  CdR 263/2007 fin.

7

(8)  CdR 155/2005 fin.

8

(9)  Põhiküsimuste dokument 2009 – konkurentsivõime nõukogu panus kevadisele Euroopa Ülemkogule.

9

(10)  Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegiline foorum: http://cordis.europa.eu/esfri/home.html.

10

(11)  SEK(2008) 430, 2.4.2008.

11

(12)  Komisjoni teatis „Rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik”, KOM(2008) 588.

12

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/9

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „seos tööturu ning piirkondlike vajaduste vahel turismi valdkonnas”

(2009/C 200/03)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tunnistab, et turism annab kõikide liikmesriikide SKPsse olulise panuse, isegi kui selle roll ja olulisus ettevõtlusena on liikmesriigiti väga erinev, seda nii riikliku majanduse kui ka kohaliku ja piirkondliku majandusarengu seisukohast; |
| --- | --- |

—

tunnistab, et turism annab kõikide liikmesriikide SKPsse olulise panuse, isegi kui selle roll ja olulisus ettevõtlusena on liikmesriigiti väga erinev, seda nii riikliku majanduse kui ka kohaliku ja piirkondliku majandusarengu seisukohast;

| — | tunnistab, et turismitööstus seisab vastamisi teatud väljakutsetega, millest peamine on majanduskriis. Antud kontekstis on hädavajalik turismitööstuse elavdamine ning ettevõtlikkuse toetamine selles valdkonnas, eriti kui võtta arvesse turismi sotsiaalset mõõdet tööhõives ning piirkondlikus ja sotsiaalses ühtekuuluvuses; |
| --- | --- |

—

tunnistab, et turismitööstus seisab vastamisi teatud väljakutsetega, millest peamine on majanduskriis. Antud kontekstis on hädavajalik turismitööstuse elavdamine ning ettevõtlikkuse toetamine selles valdkonnas, eriti kui võtta arvesse turismi sotsiaalset mõõdet tööhõives ning piirkondlikus ja sotsiaalses ühtekuuluvuses;

| — | rõhutab, et turismiarendus peab olema säästev, et mitte raisata loodusvarasid ega kahjustada looduskeskkonda. Turism peab väärtustama piirkonna looduslikku rikkust ning kasutama seda selliselt, et turismiarendus oleks säästev ja keskkonnasõbralik. Eesmärk on säilitada ja väärtustada keskkonda, kaitsta seda tulevaste põlvkondade jaoks ning luua tingimusi uute töövõimaluste tekitamiseks. |
| --- | --- |

—

rõhutab, et turismiarendus peab olema säästev, et mitte raisata loodusvarasid ega kahjustada looduskeskkonda. Turism peab väärtustama piirkonna looduslikku rikkust ning kasutama seda selliselt, et turismiarendus oleks säästev ja keskkonnasõbralik. Eesmärk on säilitada ja väärtustada keskkonda, kaitsta seda tulevaste põlvkondade jaoks ning luua tingimusi uute töövõimaluste tekitamiseks.

| Raportöör | : | Konstantinos Tatsis (Kreeka, EPP) Drama, Kavala ja Xanthi piirkonna ühisvalitsuse esimees |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Konstantinos Tatsis (Kreeka, EPP) Drama, Kavala ja Xanthi piirkonna ühisvalitsuse esimees

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tunnistab, et turism annab kõikide liikmesriikide SKPsse olulise panuse, isegi kui selle roll ja olulisus ettevõtlusena on liikmesriigiti väga erinev, seda nii riikliku majanduse kui ka kohaliku ja piirkondliku majandusarengu seisukohast; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et turism annab kõikide liikmesriikide SKPsse olulise panuse, isegi kui selle roll ja olulisus ettevõtlusena on liikmesriigiti väga erinev, seda nii riikliku majanduse kui ka kohaliku ja piirkondliku majandusarengu seisukohast;

| 2. | märgib, et turism on paljude piirkondlike majanduste jaoks peamine sissetulekuallikas, kuid senini on selle teema ühenduse mõõde olnud väga piiratud. Seetõttu tervitab ta komisjoni teatist teemal „ELi uuendatud turismipoliitika: partnerluse edendamiseks Euroopa turismis” ja „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia”; |
| --- | --- |

2.

märgib, et turism on paljude piirkondlike majanduste jaoks peamine sissetulekuallikas, kuid senini on selle teema ühenduse mõõde olnud väga piiratud. Seetõttu tervitab ta komisjoni teatist teemal „ELi uuendatud turismipoliitika: partnerluse edendamiseks Euroopa turismis” ja „Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia”;

| 3. | tervitab turismi tunnustamist ELi täiendava meetmevaldkonnana Euroopa Liidu toimimise lepingu (Lissaboni leping) artiklis 195 ning avaldab seepärast lootust, et kõnealuse lepingu ratifitseerimine saavutatakse võimalikult kiiresti, et tagada tugev õiguslik alus ELi tegevusele kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

tervitab turismi tunnustamist ELi täiendava meetmevaldkonnana Euroopa Liidu toimimise lepingu (Lissaboni leping) artiklis 195 ning avaldab seepärast lootust, et kõnealuse lepingu ratifitseerimine saavutatakse võimalikult kiiresti, et tagada tugev õiguslik alus ELi tegevusele kõnealuses valdkonnas;

Turismi roll

| 4. | märgib, et turism ja turismivaldkonna roll on olulised mitmest seisukohast vaadatuna, kuna neil on oluline mõju Euroopa majandusele tervikuna, ent ka liikmesriikide majandusarengule ja riikide SKP kasvule. Samas mõjutab turismi areng – peale kasulike mõjude haridusele ja tervishoiule, vaba aja veetmisele ja puhkusevõimalustele – oluliselt ka tööhõivet, kuna mitmed töökohad sõltuvad turismivoogudest ning paljud inimesed töötavad turismiinfrastruktuurides või nendega seotud valdkondades; |
| --- | --- |

4.

märgib, et turism ja turismivaldkonna roll on olulised mitmest seisukohast vaadatuna, kuna neil on oluline mõju Euroopa majandusele tervikuna, ent ka liikmesriikide majandusarengule ja riikide SKP kasvule. Samas mõjutab turismi areng – peale kasulike mõjude haridusele ja tervishoiule, vaba aja veetmisele ja puhkusevõimalustele – oluliselt ka tööhõivet, kuna mitmed töökohad sõltuvad turismivoogudest ning paljud inimesed töötavad turismiinfrastruktuurides või nendega seotud valdkondades;

| 5. | lisab, et turism aitab positiivselt kaasa suuremale sotsiaalsele ühtekuuluvusele, kuna loob võimaluse arenguks ja ettevõtluseks teatud piirkondades, kus ei ole teisi sissetuleku allikaid, jaotades osa saadud majanduslikust tulust kogu ühiskonnas laiali. Negatiivse iibe ja pingelise majandusliku olukorraga piirkondades võib kasvav turismisektor hoopis olukorda tasakaalustada, teatud juhtudel negatiivseid arenguid ümber suunata ja vajalikke struktuurilisi muutusi soodustada; |
| --- | --- |

5.

lisab, et turism aitab positiivselt kaasa suuremale sotsiaalsele ühtekuuluvusele, kuna loob võimaluse arenguks ja ettevõtluseks teatud piirkondades, kus ei ole teisi sissetuleku allikaid, jaotades osa saadud majanduslikust tulust kogu ühiskonnas laiali. Negatiivse iibe ja pingelise majandusliku olukorraga piirkondades võib kasvav turismisektor hoopis olukorda tasakaalustada, teatud juhtudel negatiivseid arenguid ümber suunata ja vajalikke struktuurilisi muutusi soodustada;

| 6. | märgib, et vaja on rõhutada turismi olulisust Euroopa sotsiaalse teadlikkuse arendamise jaoks ELi kodanike liikuvuse kaudu. Turism aitab nimetatud teadlikkust tõsta tänu kodanike suhetele ja kontaktidele teiste liikmesriikidega, teiste sotsiaalsete kultuuridega ja eri maadega, mis ühelt poolt toob esile erinevusi, ent teisalt rõhutab ühiseid väljavaateid. Kodanike liikuvus, millele aitab kaasa turismiarendus Euroopa piirkondades, on Euroopa kodakondsuse kontseptsiooni alus; |
| --- | --- |

6.

märgib, et vaja on rõhutada turismi olulisust Euroopa sotsiaalse teadlikkuse arendamise jaoks ELi kodanike liikuvuse kaudu. Turism aitab nimetatud teadlikkust tõsta tänu kodanike suhetele ja kontaktidele teiste liikmesriikidega, teiste sotsiaalsete kultuuridega ja eri maadega, mis ühelt poolt toob esile erinevusi, ent teisalt rõhutab ühiseid väljavaateid. Kodanike liikuvus, millele aitab kaasa turismiarendus Euroopa piirkondades, on Euroopa kodakondsuse kontseptsiooni alus;

| 7. | leiab, et turismiarendus on otseselt seotud selliste valdkondadega nagu keskkond ja kultuur. Keskkonnaaspektist on äärmiselt oluline edendada säästvat ja elujõulist turismiarendust toetavat poliitikat, nii et keskkonda kasutatakse seda kaitsval viisil. Mis puutub kultuuri valdkonda, siis võimaldab turism väärtustada nii kaasaegset kultuuriloomet kui ka Euroopa kultuuripärandi rikkust; |
| --- | --- |

7.

leiab, et turismiarendus on otseselt seotud selliste valdkondadega nagu keskkond ja kultuur. Keskkonnaaspektist on äärmiselt oluline edendada säästvat ja elujõulist turismiarendust toetavat poliitikat, nii et keskkonda kasutatakse seda kaitsval viisil. Mis puutub kultuuri valdkonda, siis võimaldab turism väärtustada nii kaasaegset kultuuriloomet kui ka Euroopa kultuuripärandi rikkust;

| 8. | rõhutab, et turism loob piirkondlikul tasandil stabiilseid töökohti. Tööhõive edendamise ja tugevdamise kaudu avaldab see olulist mõju Lissaboni strateegia tööhõive eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et turism loob piirkondlikul tasandil stabiilseid töökohti. Tööhõive edendamise ja tugevdamise kaudu avaldab see olulist mõju Lissaboni strateegia tööhõive eesmärkide saavutamisele;

Turismitööstuse väljakutsed piirkondlikul tasandil

| 9. | tunnistab, et turismitööstus seisab vastamisi teatud väljakutsetega, millest peamine on majanduskriis. Antud kontekstis on hädavajalik turismitööstuse elavdamine ning ettevõtlikkuse toetamine selles valdkonnas, eriti kui võtta arvesse turismi sotsiaalset mõõdet tööhõives ning piirkondlikus ja sotsiaalses ühtekuuluvuses; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et turismitööstus seisab vastamisi teatud väljakutsetega, millest peamine on majanduskriis. Antud kontekstis on hädavajalik turismitööstuse elavdamine ning ettevõtlikkuse toetamine selles valdkonnas, eriti kui võtta arvesse turismi sotsiaalset mõõdet tööhõives ning piirkondlikus ja sotsiaalses ühtekuuluvuses;

| 10. | rõhutab, et turismiarendus peab olema säästev, et mitte raisata loodusvarasid ega kahjustada looduskeskkonda. Turism peab väärtustama piirkonna looduslikku rikkust ning kasutama seda selliselt, et turismiarendus oleks säästev ja keskkonnasõbralik. Eesmärk on säilitada ja väärtustada keskkonda, kaitsta seda tulevaste põlvkondade jaoks ning luua tingimusi uute töövõimaluste tekitamiseks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et turismiarendus peab olema säästev, et mitte raisata loodusvarasid ega kahjustada looduskeskkonda. Turism peab väärtustama piirkonna looduslikku rikkust ning kasutama seda selliselt, et turismiarendus oleks säästev ja keskkonnasõbralik. Eesmärk on säilitada ja väärtustada keskkonda, kaitsta seda tulevaste põlvkondade jaoks ning luua tingimusi uute töövõimaluste tekitamiseks;

| 11. | märgib, et turismiga seotud ruumilise planeerimise kava on piirkondlikul tasandil vahend, et mille abil on võimalik leida täiuslik tasakaal ettevõtlikkuse edendamise ning looduskeskkonna kasutamise vahel, vältides samas loodusvarade ja energia raiskamist igas piirkonnas. Mõnedes piirkondades on juba kehtestatud ülempiirid turismirajatiste arvu piiramiseks ning komitee soovitab seda tava parimate tavade levitamise raames arutada. Sellega seoses soovitab komitee kehtestada konkreetsed kriteeriumid kõnealuse ülempiiri hindamiseks vastavalt piirkonna arengueesmärkidele, sotsiaalsete vajadustele ning uute töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

11.

märgib, et turismiga seotud ruumilise planeerimise kava on piirkondlikul tasandil vahend, et mille abil on võimalik leida täiuslik tasakaal ettevõtlikkuse edendamise ning looduskeskkonna kasutamise vahel, vältides samas loodusvarade ja energia raiskamist igas piirkonnas. Mõnedes piirkondades on juba kehtestatud ülempiirid turismirajatiste arvu piiramiseks ning komitee soovitab seda tava parimate tavade levitamise raames arutada. Sellega seoses soovitab komitee kehtestada konkreetsed kriteeriumid kõnealuse ülempiiri hindamiseks vastavalt piirkonna arengueesmärkidele, sotsiaalsete vajadustele ning uute töökohtade loomisele;

| 12. | leiab, et turismivaldkonnas esineb kolmesugust konkurentsi. Esimene neist on väliskonkurents ELi riiklike sihtkohtade ja väljaspool Euroopat paiknevate sihtkohtade vahel. Teine vorm on sisekonkurents, mis esineb Euroopa eri sihtkohtade vahel. Kolmas vorm on konkurents eri sihtkohtade vahel ühe riigi sees. Kõigil nendel konkurentsivormidel on oma konkreetsed eripärad, mis nõuavad eri lähenemisviisi; |
| --- | --- |

12.

leiab, et turismivaldkonnas esineb kolmesugust konkurentsi. Esimene neist on väliskonkurents ELi riiklike sihtkohtade ja väljaspool Euroopat paiknevate sihtkohtade vahel. Teine vorm on sisekonkurents, mis esineb Euroopa eri sihtkohtade vahel. Kolmas vorm on konkurents eri sihtkohtade vahel ühe riigi sees. Kõigil nendel konkurentsivormidel on oma konkreetsed eripärad, mis nõuavad eri lähenemisviisi;

| 13. | märgib, et turismi hooajalisus on teine väljakutse, millega piirkondlik turismitööstus vastamisi seisab. Probleemi olemuse tõttu ei ole vaja lahendust otsida mitte riiklikul, vaid piirkondlikul tasandil, kuna hooajalisus on seotud konkreetsete sotsiaalsete ja piirkondlike teguritega, mis mõjutavad otseselt turismivooge. Sellegipoolest on riigi tasandil võimalik arendada ja mitmekesistada turismitooteid, kohandades neid vastavalt hooajale; |
| --- | --- |

13.

märgib, et turismi hooajalisus on teine väljakutse, millega piirkondlik turismitööstus vastamisi seisab. Probleemi olemuse tõttu ei ole vaja lahendust otsida mitte riiklikul, vaid piirkondlikul tasandil, kuna hooajalisus on seotud konkreetsete sotsiaalsete ja piirkondlike teguritega, mis mõjutavad otseselt turismivooge. Sellegipoolest on riigi tasandil võimalik arendada ja mitmekesistada turismitooteid, kohandades neid vastavalt hooajale;

| 14. | nõustub, et turism on peamiselt teenustetööstus, mida iseloomustab tugev konkurents ja klientide kvaliteediotsing. Sellest tulenevalt peab turismitööstuse tööjõud olema kõrgel tasemel ning asjakohaselt koolitatud;. |
| --- | --- |

14.

nõustub, et turism on peamiselt teenustetööstus, mida iseloomustab tugev konkurents ja klientide kvaliteediotsing. Sellest tulenevalt peab turismitööstuse tööjõud olema kõrgel tasemel ning asjakohaselt koolitatud;.

| 15. | märgib, et vaja on toetada turismivaldkonnas tegutsevaid ettevõtteid, et neil oleks võimalik ligi meelitada kvalifitseeritud ning kõrgetasemelise koolituse läbinud tööjõudu. Sel viisil saavutavad turismitooted kogu Euroopas suurema dünaamilisuse ja suudetakse märkimisväärselt parandada külastajatele pakutavaid teenuseid, muutes Euroopa turismi sihtkohad ligitõmbavamaks; |
| --- | --- |

15.

märgib, et vaja on toetada turismivaldkonnas tegutsevaid ettevõtteid, et neil oleks võimalik ligi meelitada kvalifitseeritud ning kõrgetasemelise koolituse läbinud tööjõudu. Sel viisil saavutavad turismitooted kogu Euroopas suurema dünaamilisuse ja suudetakse märkimisväärselt parandada külastajatele pakutavaid teenuseid, muutes Euroopa turismi sihtkohad ligitõmbavamaks;

| 16. | rõhutab vajadust toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid põhimõtte „Kõigepealt mõtle väikestele” („Think Small First”) alusel, mis on määratletud väikeettevõtete seaduses (Small Business Act). Turismisektor koosneb väga suures osas VKEdest. Sellest tulenevalt peab nende toimimist reguleeriv õigusraamistik olema VKEsid toetav ning tagama konkreetsete meetmete võtmise olemasolevate töökohtade säilitamiseks ning uute töövõimaluste loomiseks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid põhimõtte „Kõigepealt mõtle väikestele” („Think Small First”) alusel, mis on määratletud väikeettevõtete seaduses (Small Business Act). Turismisektor koosneb väga suures osas VKEdest. Sellest tulenevalt peab nende toimimist reguleeriv õigusraamistik olema VKEsid toetav ning tagama konkreetsete meetmete võtmise olemasolevate töökohtade säilitamiseks ning uute töövõimaluste loomiseks;

Ettepanekud

| 17. | märgib, et turismitööstuse tugevdamine peab toimuma ELi üldise arengupoliitika raames, võttes arvesse ELi esmaseid arenguprioriteete ja peamiseid vahendeid; |
| --- | --- |

17.

märgib, et turismitööstuse tugevdamine peab toimuma ELi üldise arengupoliitika raames, võttes arvesse ELi esmaseid arenguprioriteete ja peamiseid vahendeid;

| 18. | teeb ettepaneku rakendada avaliku ja erasektori algatusi, et edendada nii õhu- kui ka mereühendusi Euroopa piirkondade vahel ning parandada nii Euroopa kodanike liikuvust; |
| --- | --- |

18.

teeb ettepaneku rakendada avaliku ja erasektori algatusi, et edendada nii õhu- kui ka mereühendusi Euroopa piirkondade vahel ning parandada nii Euroopa kodanike liikuvust;

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et säästva arengu raames on üks arengu kahest alussambast keskkonna kasutamine ja kaitse; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et säästva arengu raames on üks arengu kahest alussambast keskkonna kasutamine ja kaitse;

| 20. | märgib, et arengu teine sammas on turismi sotsiaalse mõõtme tugevdamine, pidades silmas tööhõive kaitset ning vajadust jaotada turismi kaudu saadud tulu kogu ühiskonnas; |
| --- | --- |

20.

märgib, et arengu teine sammas on turismi sotsiaalse mõõtme tugevdamine, pidades silmas tööhõive kaitset ning vajadust jaotada turismi kaudu saadud tulu kogu ühiskonnas;

| 21. | teeb antud kontekstis ettepaneku luua selliseid algatusi, mille eesmärk on tugevdada turismivaldkonna tööhõivet töötajatele suunatud koolitusprogrammide kaudu; käivitada algatusi turismivaldkonna sidumiseks keskkonnaga ja edendada säästvat turismiarendust; toetada uute tehnoloogiate kasutuselevõttu piirkondlikes turismitoodetes, sidudes need kultuuri ja üldpakutavate teenustega; propageerida Euroopa turismi sihtkohtade võrgustiku loomist, mille puhul peetaks silmas keskkonnakaitset, kohaliku tootmise väärtustamist ja pakutavate teenuste parandamist; ning edendada selliseid ettevõtlustavasid, mis aitavad kaasa ulatuslikumale ühiskondlikule edule ja tulu jaotamisele kogu ühiskonnas kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

21.

teeb antud kontekstis ettepaneku luua selliseid algatusi, mille eesmärk on tugevdada turismivaldkonna tööhõivet töötajatele suunatud koolitusprogrammide kaudu; käivitada algatusi turismivaldkonna sidumiseks keskkonnaga ja edendada säästvat turismiarendust; toetada uute tehnoloogiate kasutuselevõttu piirkondlikes turismitoodetes, sidudes need kultuuri ja üldpakutavate teenustega; propageerida Euroopa turismi sihtkohtade võrgustiku loomist, mille puhul peetaks silmas keskkonnakaitset, kohaliku tootmise väärtustamist ja pakutavate teenuste parandamist; ning edendada selliseid ettevõtlustavasid, mis aitavad kaasa ulatuslikumale ühiskondlikule edule ja tulu jaotamisele kogu ühiskonnas kohalikul tasandil;

| 22. | märgib, et praeguseid tavasid ja ELi meetmeid, nagu näiteks pilootprojekt sotsiaalturismi kohta Euroopas ja „Destinations of excellence” (EDEN), on vaja tugevdada ning need tuleks muuta valdkondlikumaks. Selleks tervitab ta, et igal aastal valitakse mitu kategooriat, mis kanduksid aastast aastasse edasi, nii et sisu muutus ei tooks kaasa järjepidevuse katkemist aastate lõikes. Samuti kutsub ta Euroopa Komisjoni üles võtma meetmeid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö innustamiseks, et edendada ühiseid turismitooteid; |
| --- | --- |

22.

märgib, et praeguseid tavasid ja ELi meetmeid, nagu näiteks pilootprojekt sotsiaalturismi kohta Euroopas ja „Destinations of excellence” (EDEN), on vaja tugevdada ning need tuleks muuta valdkondlikumaks. Selleks tervitab ta, et igal aastal valitakse mitu kategooriat, mis kanduksid aastast aastasse edasi, nii et sisu muutus ei tooks kaasa järjepidevuse katkemist aastate lõikes. Samuti kutsub ta Euroopa Komisjoni üles võtma meetmeid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö innustamiseks, et edendada ühiseid turismitooteid;

| 23. | rõhutab vajadust edendada alternatiivseid turismi vorme, et kasutada kõiki olemasolevaid võimalusi, luua uusi teenuseid ja edendada uusi tooteid; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust edendada alternatiivseid turismi vorme, et kasutada kõiki olemasolevaid võimalusi, luua uusi teenuseid ja edendada uusi tooteid;

| 24. | teeb ettepaneku luua Euroopa säästva turismiarenduse mudel vastavalt kavale, mis hõlmaks kultuuri integreerimist turismitoodetesse, keskkonnakaitset, Euroopa turismitoodete konkurentsivõimet, piirkondadevahelise lennu- ja laevaühenduse parandamist, ettevõtlikkuse ärgitamist ning uute tehnoloogiate kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

24.

teeb ettepaneku luua Euroopa säästva turismiarenduse mudel vastavalt kavale, mis hõlmaks kultuuri integreerimist turismitoodetesse, keskkonnakaitset, Euroopa turismitoodete konkurentsivõimet, piirkondadevahelise lennu- ja laevaühenduse parandamist, ettevõtlikkuse ärgitamist ning uute tehnoloogiate kasutuselevõttu;

| 25. | teeb ettepaneku tugevdada Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) rolli piirkondlike omavalitsuste vahelülina ning paluda Cedefopil jätkata turismisektoris vajalike oskuste analüüsimist, lähtudes piirkondade vajadustest ja ambitsioonidest, et suurendada töövõimalusi ja parandada pakutavate teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

25.

teeb ettepaneku tugevdada Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) rolli piirkondlike omavalitsuste vahelülina ning paluda Cedefopil jätkata turismisektoris vajalike oskuste analüüsimist, lähtudes piirkondade vajadustest ja ambitsioonidest, et suurendada töövõimalusi ja parandada pakutavate teenuste kvaliteeti;

| 26. | teeb ettepaneku, et kasutataks ära Euroopa kogemust kohalike tööalaste tegevuskavadega, järgides 89 territoriaalse tööalase pilootpakti eeskuju, ning et kavad koostataks piirkondlikul tasandil koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, hotellinduse, vaba aja ja kultuurivaldkonna esindajate, nende sektorite töötajate esindajate ning Euroopa alternatiivturismi sotsiaalpartneritega, et kujundada piirkondlikul tasandil ühtne poliitika tööhõive toetamiseks turismisektoris. Tehakse ettepanek, et tegevuskavade meetmed saaksid taotleda toetust struktuurifondidest; |
| --- | --- |

26.

teeb ettepaneku, et kasutataks ära Euroopa kogemust kohalike tööalaste tegevuskavadega, järgides 89 territoriaalse tööalase pilootpakti eeskuju, ning et kavad koostataks piirkondlikul tasandil koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, hotellinduse, vaba aja ja kultuurivaldkonna esindajate, nende sektorite töötajate esindajate ning Euroopa alternatiivturismi sotsiaalpartneritega, et kujundada piirkondlikul tasandil ühtne poliitika tööhõive toetamiseks turismisektoris. Tehakse ettepanek, et tegevuskavade meetmed saaksid taotleda toetust struktuurifondidest;

| 27. | teeb ettepaneku, et võetakse meetmeid ajutiselt piirkondlike lennujaamade maksude vähendamiseks, et elavdada liiklust nendes lennujaamades ja parandada otseühendust turismivoogude peamiste lähteriikidega. |
| --- | --- |

27.

teeb ettepaneku, et võetakse meetmeid ajutiselt piirkondlike lennujaamade maksude vähendamiseks, et elavdada liiklust nendes lennujaamades ja parandada otseühendust turismivoogude peamiste lähteriikidega.

Brüssel, 22. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/13

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „majanduse taastamise kava ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll”

(2009/C 200/04)

REGIOONIDE KOMITEE ESITAB JÄRGMISED SOOVITUSED

| — | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso selge sõnumi üle, mille ta edastas 2. aprillil 2009 Londonis toimunud G 20 tippkohtumisel, rõhutades majanduse taastamisel viie kooskõlastatud meetme olulisust: maksustiimulite ülemaailmne kooskõlastamine; püsiva nõudluse tekitamine usaldusstiimulite abil; vajadus ülemaailmse juhtimise stiimuli järele; kaubandusstiimulid; ning kliimamuutustega võitlemise ja arengustiimulid; |
| --- | --- |

—

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso selge sõnumi üle, mille ta edastas 2. aprillil 2009 Londonis toimunud G 20 tippkohtumisel, rõhutades majanduse taastamisel viie kooskõlastatud meetme olulisust: maksustiimulite ülemaailmne kooskõlastamine; püsiva nõudluse tekitamine usaldusstiimulite abil; vajadus ülemaailmse juhtimise stiimuli järele; kaubandusstiimulid; ning kliimamuutustega võitlemise ja arengustiimulid;

| — | arvestades kriisi eeldatava ebaühtlase mõjuga eri piirkondades, rõhutab komitee territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi olulisust meetmete kontekstis, mida kavandatakse töökohtade säilitamiseks või loomiseks ning majandustegevuse ärgitamiseks; |
| --- | --- |

—

arvestades kriisi eeldatava ebaühtlase mõjuga eri piirkondades, rõhutab komitee territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi olulisust meetmete kontekstis, mida kavandatakse töökohtade säilitamiseks või loomiseks ning majandustegevuse ärgitamiseks;

| — | toetab Euroopa Liidu lähenemist, mille kohaselt tuleb majanduse taastamisele avaldada tugevat toetust nii ostujõu märkimisväärse hoogustamise kui ka Lissaboni strateegia esmatähtsate valdkondade (konkurentsivõime ja innovatsioon, säästev areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus) meetmete abil. |
| --- | --- |

—

toetab Euroopa Liidu lähenemist, mille kohaselt tuleb majanduse taastamisele avaldada tugevat toetust nii ostujõu märkimisväärse hoogustamise kui ka Lissaboni strateegia esmatähtsate valdkondade (konkurentsivõime ja innovatsioon, säästev areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus) meetmete abil.

| Raportöör | : | Dietmar Brockes (DE/ALDE), Nordrhein-Westfaleni liidumaa parlamendi liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Dietmar Brockes (DE/ALDE), Nordrhein-Westfaleni liidumaa parlamendi liige

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule – Euroopa majanduse taastamise kava

KOM(2008) 800 lõplik

I   ÜLDISED MÄRKUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | on äärmiselt mures Euroopa Liidu liikmesriikides ning ELi piirkondlikes ja kohalikes omavalitsusüksustes toimuva majandusolukorra kiire halvenemise pärast ning ka tõsiasja pärast, et kriisil on olnud tohutu mõju kogu maailma majandusele; |
| --- | --- |

1.

on äärmiselt mures Euroopa Liidu liikmesriikides ning ELi piirkondlikes ja kohalikes omavalitsusüksustes toimuva majandusolukorra kiire halvenemise pärast ning ka tõsiasja pärast, et kriisil on olnud tohutu mõju kogu maailma majandusele;

| 2. | väljendab heameelt, et Euroopa Komisjon on kiiresti koostanud majanduse taastamise kava vastuseks ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile, ning märgib samas, et paketi aluseks olnud majandusprognoose on negatiivse majandusarengu tõttu juba muudetud; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt, et Euroopa Komisjon on kiiresti koostanud majanduse taastamise kava vastuseks ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile, ning märgib samas, et paketi aluseks olnud majandusprognoose on negatiivse majandusarengu tõttu juba muudetud;

| 3. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso selge sõnumi üle, mille ta edastas 2. aprillil 2009 Londonis toimunud G 20 tippkohtumisel, rõhutades majanduse taastamisel viie kooskõlastatud meetme olulisust: maksustiimulite ülemaailmne kooskõlastamine; püsiva nõudluse tekitamine usaldusstiimulite abil; vajadus ülemaailmse juhtimise stiimuli järele; kaubandusstiimulid; ning kliimamuutustega võitlemise ja arengustiimulid; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso selge sõnumi üle, mille ta edastas 2. aprillil 2009 Londonis toimunud G 20 tippkohtumisel, rõhutades majanduse taastamisel viie kooskõlastatud meetme olulisust: maksustiimulite ülemaailmne kooskõlastamine; püsiva nõudluse tekitamine usaldusstiimulite abil; vajadus ülemaailmse juhtimise stiimuli järele; kaubandusstiimulid; ning kliimamuutustega võitlemise ja arengustiimulid;

| 4. | rõhutab, et ülemaailmne finants- ja majanduskriis on turumajanduse proovikivi ning kutsub seepärast kõiki majandusvaldkonna eest vastutajaid üles reageerima kriisile otsusekindlalt ja kainelt ning julgustama kodanikke, andes neile head eeskuju; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et ülemaailmne finants- ja majanduskriis on turumajanduse proovikivi ning kutsub seepärast kõiki majandusvaldkonna eest vastutajaid üles reageerima kriisile otsusekindlalt ja kainelt ning julgustama kodanikke, andes neile head eeskuju;

| 5. | kritiseerib teravalt finantssektori ülemäärast riskide võtmist, mida näitab see, et sektor kasutas finantsvõimendust ja selliseid tuletisinstrumente nagu tagatud võlakohustused, varaga tagatud väärtpaberid ja krediidiriski vahetustehingud, ning samuti riiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste järelevalveasutuste kontrolli puudumist ja finantseeskirjade jõuetust; |
| --- | --- |

5.

kritiseerib teravalt finantssektori ülemäärast riskide võtmist, mida näitab see, et sektor kasutas finantsvõimendust ja selliseid tuletisinstrumente nagu tagatud võlakohustused, varaga tagatud väärtpaberid ja krediidiriski vahetustehingud, ning samuti riiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste järelevalveasutuste kontrolli puudumist ja finantseeskirjade jõuetust;

| 6. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles nõudma peatses arutelus uue ülemaailmse finantskorra üle kogu finantssüsteemi (sh investeerimispangandus, riskifondid ja erakapital) korralikku ja tõhusat muutmist, välistamaks kõnealuse ülemäärase riskide võtmise kordumist. See peab sisaldama järgmist:






  — | varipankade (conduit banks) süsteemi lõpetamist ja kohustuslike kriisikindlate põhikapitali kvootide määramist finantsasutustele; |
| --- | --- | --- |

6.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles nõudma peatses arutelus uue ülemaailmse finantskorra üle kogu finantssüsteemi (sh investeerimispangandus, riskifondid ja erakapital) korralikku ja tõhusat muutmist, välistamaks kõnealuse ülemäärase riskide võtmise kordumist. See peab sisaldama järgmist:

—

varipankade (conduit banks) süsteemi lõpetamist ja kohustuslike kriisikindlate põhikapitali kvootide määramist finantsasutustele;

| — | selliste tuletisinstrumentide keelamist, mida tingituna nende struktuurist ei saa reguleerida või mis reguleerimisest hoolimata kannavad endas prognoosimatuid süsteemiriske; |
| --- | --- |

—

selliste tuletisinstrumentide keelamist, mida tingituna nende struktuurist ei saa reguleerida või mis reguleerimisest hoolimata kannavad endas prognoosimatuid süsteemiriske;

| — | süsteemiriske suurendavate soodussüsteemide välistamist finantssektoris (preemiad, maksusoodustused jne); |
| --- | --- |

—

süsteemiriske suurendavate soodussüsteemide välistamist finantssektoris (preemiad, maksusoodustused jne);

| — | krediidireitingu agentuuride riiklikult määratud põhikirja ja nende agentuuride rahvusvaheliselt korraldatavat järelevalvet; |
| --- | --- |

—

krediidireitingu agentuuride riiklikult määratud põhikirja ja nende agentuuride rahvusvaheliselt korraldatavat järelevalvet;

| 7. | on üha enam veendunud, et reaalmajandus ja selle finantssüsteem peavad inimesi teenima. Komitee leiab, et eelkõige Baseli II kokkuleppega kehtestatud eeskirjade reguleerimist ja kontrolli tuleb laiendada kõigile finantssüsteemi osalejatele, sh riskifondid, erakapital ja muud reguleerimata finantsinstitutsioonid; |
| --- | --- |

7.

on üha enam veendunud, et reaalmajandus ja selle finantssüsteem peavad inimesi teenima. Komitee leiab, et eelkõige Baseli II kokkuleppega kehtestatud eeskirjade reguleerimist ja kontrolli tuleb laiendada kõigile finantssüsteemi osalejatele, sh riskifondid, erakapital ja muud reguleerimata finantsinstitutsioonid;

| 8. | Komitee on seisukohal, et ülemaailmse finantssüsteemi struktuuriline ja põhjalik reform on sama oluline kui praeguse majanduskriisi tagajärjel ELi tasandil ja liikmesriikides võetavad majandust toetavad meetmed, uus usaldus finantsturgude vastu välistab kogu turumajanduse püsiva kahtluse alla seadmise. Sellist usaldust on võimalik taastada üksnes finantsturgude teatud osade ebastabiilsuse selge, tõhusa, mõistetava ja hästi edastatud korrigeerimisega; |
| --- | --- |

8.

Komitee on seisukohal, et ülemaailmse finantssüsteemi struktuuriline ja põhjalik reform on sama oluline kui praeguse majanduskriisi tagajärjel ELi tasandil ja liikmesriikides võetavad majandust toetavad meetmed, uus usaldus finantsturgude vastu välistab kogu turumajanduse püsiva kahtluse alla seadmise. Sellist usaldust on võimalik taastada üksnes finantsturgude teatud osade ebastabiilsuse selge, tõhusa, mõistetava ja hästi edastatud korrigeerimisega;

| 9. | on seisukohal, et erakorralised ajad nõuavad erakorralisi meetmeid; praegu on oluline tegutseda kiiresti, jätta kõrvale sissetallatud mõtteviisid, pidada kinni ajakohastatud Maastrichti kriteeriumitest ning muuta paindlikumaks need stabiilsuse ja majanduskasvu pakti kriteeriumid, mis puudutavad riigi rahandust (riigivõlg ja riigieelarve puudujääk); |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et erakorralised ajad nõuavad erakorralisi meetmeid; praegu on oluline tegutseda kiiresti, jätta kõrvale sissetallatud mõtteviisid, pidada kinni ajakohastatud Maastrichti kriteeriumitest ning muuta paindlikumaks need stabiilsuse ja majanduskasvu pakti kriteeriumid, mis puudutavad riigi rahandust (riigivõlg ja riigieelarve puudujääk);

| 10. | arvestades kriisi eeldatava ebaühtlase mõjuga eri piirkondades, rõhutab komitee territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi olulisust meetmete kontekstis, mida kavandatakse töökohtade säilitamiseks või loomiseks ning majandustegevuse ärgitamiseks; |
| --- | --- |

10.

arvestades kriisi eeldatava ebaühtlase mõjuga eri piirkondades, rõhutab komitee territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi olulisust meetmete kontekstis, mida kavandatakse töökohtade säilitamiseks või loomiseks ning majandustegevuse ärgitamiseks;

| 11. | märgib, et liikmesriikide ja kohalike ning piirkondlike omavalitsuste pakutavad teenused moodustavad enamuse avalikest teenustest, millel on kõige otsesem mõju elanikkonna suutlikkusele tulla toime ülemaailmse majanduskriisiga, aga tulenevalt olulistest eelarvepiirangutest liikmesriikides suudavad piirkonnad oma ülesandeid täita vaid piiratud ulatuses. Siiski tuleb isegi neis tingimustes säilitada õigusriigi põhimõtted ELis tervikuna ja igas liikmesriigis, sest neil põhimõtetel rajaneb kodanike usaldus avaliku võimu suhtes; |
| --- | --- |

11.

märgib, et liikmesriikide ja kohalike ning piirkondlike omavalitsuste pakutavad teenused moodustavad enamuse avalikest teenustest, millel on kõige otsesem mõju elanikkonna suutlikkusele tulla toime ülemaailmse majanduskriisiga, aga tulenevalt olulistest eelarvepiirangutest liikmesriikides suudavad piirkonnad oma ülesandeid täita vaid piiratud ulatuses. Siiski tuleb isegi neis tingimustes säilitada õigusriigi põhimõtted ELis tervikuna ja igas liikmesriigis, sest neil põhimõtetel rajaneb kodanike usaldus avaliku võimu suhtes;

Euroopa majanduse taastamise kava üldhinnang

| 12. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon töötas majandusliku allakäiguspiraali tõkestamiseks kiiresti ja otsustavalt välja Euroopa majanduse taastamise kava; |
| --- | --- |

12.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon töötas majandusliku allakäiguspiraali tõkestamiseks kiiresti ja otsustavalt välja Euroopa majanduse taastamise kava;

| 13. | rõhutab, et ELi liikmesriigid peavad kriisis tegutsema ühtselt ega tohi langeda natsionalistliku või protektsionistliku käitumise küüsi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ELi liikmesriigid peavad kriisis tegutsema ühtselt ega tohi langeda natsionalistliku või protektsionistliku käitumise küüsi;

| 14. | rõhutab seepärast vajadust tiheda ELi poolse koordineerimise ja otsustavalt euroopaliku lähenemise järele, mis moodustab ühtse tegevusraamistiku riiklikele meetmetele, mis lähtuksid üksiku liikmesriigi spetsiifilisest majanduslikust olukorrast ja riigi eelarve võimalustest. Komitee on kindlal seisukohal, et kohalike omavalitsuste põhiülesannete mõjutamine mõne liikmesriigi valitsuse poolt takistab eelkõige neil liikmesriikidel ja üldisemalt kogu Euroopa Liidul saavutamast Lissaboni eesmärke ning süvendab ELi eri piirkondade arengu ebavõrdsust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab seepärast vajadust tiheda ELi poolse koordineerimise ja otsustavalt euroopaliku lähenemise järele, mis moodustab ühtse tegevusraamistiku riiklikele meetmetele, mis lähtuksid üksiku liikmesriigi spetsiifilisest majanduslikust olukorrast ja riigi eelarve võimalustest. Komitee on kindlal seisukohal, et kohalike omavalitsuste põhiülesannete mõjutamine mõne liikmesriigi valitsuse poolt takistab eelkõige neil liikmesriikidel ja üldisemalt kogu Euroopa Liidul saavutamast Lissaboni eesmärke ning süvendab ELi eri piirkondade arengu ebavõrdsust;

| 15. | toetab energia- ja lairibainfrastruktuuride projektidesse investeerimise ettepanekuid, mida komisjon tutvustas osana 2008. aasta detsembri ja 2009. aasta märtsi ülemkogul heakskiidetud ELi majanduse taastamise kava rakendamisest. Kuid komitee leiab, et nii komisjoni manööverdamisruumi piiratus ELi eelarve kulutamata summade osas kui ka liikmesriikidega nende summade kasutamise üle toimuvate läbirääkimiste liiga pikk kestus näitavad vajadust (nagu ka Regioonide Komitee on rõhutanud oma arvamuses eelarve vahehindamise kohta (1)) ellu viia ELi eelarve struktuuriline reform, suurendades eelkõige selle paindlikkust; |
| --- | --- |

15.

toetab energia- ja lairibainfrastruktuuride projektidesse investeerimise ettepanekuid, mida komisjon tutvustas osana 2008. aasta detsembri ja 2009. aasta märtsi ülemkogul heakskiidetud ELi majanduse taastamise kava rakendamisest. Kuid komitee leiab, et nii komisjoni manööverdamisruumi piiratus ELi eelarve kulutamata summade osas kui ka liikmesriikidega nende summade kasutamise üle toimuvate läbirääkimiste liiga pikk kestus näitavad vajadust (nagu ka Regioonide Komitee on rõhutanud oma arvamuses eelarve vahehindamise kohta (1)) ellu viia ELi eelarve struktuuriline reform, suurendades eelkõige selle paindlikkust;

| 16. | toetab Euroopa Liidu lähenemist, mille kohaselt tuleb majanduse taastamisele avaldada tugevat toetust nii ostujõu märkimisväärse hoogustamise kui ka Lissaboni strateegia esmatähtsate valdkondade (konkurentsivõime ja innovatsioon, säästev areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus) meetmete abil; |
| --- | --- |

16.

toetab Euroopa Liidu lähenemist, mille kohaselt tuleb majanduse taastamisele avaldada tugevat toetust nii ostujõu märkimisväärse hoogustamise kui ka Lissaboni strateegia esmatähtsate valdkondade (konkurentsivõime ja innovatsioon, säästev areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus) meetmete abil;

| 17. | tervitab 19.–20. märtsi Euroopa Ülemkogu kinnitatud pühendumist majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevale uuendatud Lissaboni strateegiale ning rõhutab majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia tuleviku (pärast aastat 2010) küsimuses toimuva töö suurt aktuaalsust; meenutab selles kontekstis, et Regioonide Komitee otsustas korraldada konsultatsiooni ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia tuleviku teemal pärast 2010. aastat (2); |
| --- | --- |

17.

tervitab 19.–20. märtsi Euroopa Ülemkogu kinnitatud pühendumist majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevale uuendatud Lissaboni strateegiale ning rõhutab majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia tuleviku (pärast aastat 2010) küsimuses toimuva töö suurt aktuaalsust; meenutab selles kontekstis, et Regioonide Komitee otsustas korraldada konsultatsiooni ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia tuleviku teemal pärast 2010. aastat (2);

| 18. | tervitab asjaolu, et 19.–20. märtsi Euroopa Ülemkogu kinnitas sõnaselgelt prioriteeti tegeleda kriisi sotsiaalsete tagajärgedega, stimuleerides tööhõivet, edendades eelkõige uute oskuste omandamist uute töökohtade jaoks, tuginedes solidaarsusele ning võimaldades sotsiaalkaitsesüsteemidel täiel määral etendada enda kui automaatsete stabilisaatorite rolli (järelduste punkt 19); |
| --- | --- |

18.

tervitab asjaolu, et 19.–20. märtsi Euroopa Ülemkogu kinnitas sõnaselgelt prioriteeti tegeleda kriisi sotsiaalsete tagajärgedega, stimuleerides tööhõivet, edendades eelkõige uute oskuste omandamist uute töökohtade jaoks, tuginedes solidaarsusele ning võimaldades sotsiaalkaitsesüsteemidel täiel määral etendada enda kui automaatsete stabilisaatorite rolli (järelduste punkt 19);

| 19. | avaldab kahetsust, et Euroopa Ülemkogu ei tunnustanud oma viimasel, 19.–20. märtsil 2009 Brüsselis toimunud istungil selgelt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli majanduskriisi ületamisel; |
| --- | --- |

19.

avaldab kahetsust, et Euroopa Ülemkogu ei tunnustanud oma viimasel, 19.–20. märtsil 2009 Brüsselis toimunud istungil selgelt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli majanduskriisi ületamisel;

| 20. | kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi rahvusvahelistel läbirääkimistel maailma finantssüsteemide jätkusuutliku ümberkorralduse ja stabiliseerimise nimel; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi rahvusvahelistel läbirääkimistel maailma finantssüsteemide jätkusuutliku ümberkorralduse ja stabiliseerimise nimel;

| 21. | on arvamusel, et riiklikud investeeringud ja majanduse taastamiseks loodud finantsstiimulite programmid peavad aitama kaasa üleminekule vähem süsihappegaasiheiteid tekitavale majandusele ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama oma majanduse taastamise kavad ja programmid sellest lähtuvalt. Praegune finantskriis ei tohi ohustada ELi kliimaeesmärke pärast 2012. aastat; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et riiklikud investeeringud ja majanduse taastamiseks loodud finantsstiimulite programmid peavad aitama kaasa üleminekule vähem süsihappegaasiheiteid tekitavale majandusele ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama oma majanduse taastamise kavad ja programmid sellest lähtuvalt. Praegune finantskriis ei tohi ohustada ELi kliimaeesmärke pärast 2012. aastat;

| 22. | kutsub liikmesriike üles töötama kiirelt välja riiklikud majanduse taastamise kavad, juhul kui neid ei ole juba koostatud, ja eraldama selle finantsiliseks rakendamiseks vastavad vahendid; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles töötama kiirelt välja riiklikud majanduse taastamise kavad, juhul kui neid ei ole juba koostatud, ja eraldama selle finantsiliseks rakendamiseks vastavad vahendid;

| 23. | riiklike majanduse taastamise kavade väljatöötamisel on oluline täpselt hinnata väljapakutud säästumeetmete mõju riigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale pikas perspektiivis. Läbimõtlemata meetmed, mis võimaldavad teatud väikest kokkuhoidu, võivad tuua pigem kahju kui kasu, ning põhjustatud kahju võib aja jooksul suureneda. Teiselt poolt tuleb arvesse võtta ka võla mõju riigieelarvete tegutsemisruumile, mistõttu tuleb kontrollida iga kulutuse vajalikkust ja tasuvust; |
| --- | --- |

23.

riiklike majanduse taastamise kavade väljatöötamisel on oluline täpselt hinnata väljapakutud säästumeetmete mõju riigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale pikas perspektiivis. Läbimõtlemata meetmed, mis võimaldavad teatud väikest kokkuhoidu, võivad tuua pigem kahju kui kasu, ning põhjustatud kahju võib aja jooksul suureneda. Teiselt poolt tuleb arvesse võtta ka võla mõju riigieelarvete tegutsemisruumile, mistõttu tuleb kontrollida iga kulutuse vajalikkust ja tasuvust;

| 24. | soovitab tungivalt kasutada Euroopa struktuurifonde investeeringute kiirendamiseks ja Euroopa infrastruktuuri kaasajastamiseks; |
| --- | --- |

24.

soovitab tungivalt kasutada Euroopa struktuurifonde investeeringute kiirendamiseks ja Euroopa infrastruktuuri kaasajastamiseks;

| 25. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid teeksid ettepaneku suurendada ELi struktuurifondide paindlikkust, et aidata kõrvaldada praegused raskused avaliku ja erasektori täiendava finantseerimise teelt; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid teeksid ettepaneku suurendada ELi struktuurifondide paindlikkust, et aidata kõrvaldada praegused raskused avaliku ja erasektori täiendava finantseerimise teelt;

| 26. | palub komisjonil kontrollida, kuidas saaks praeguses olukorras lühiajaliste eranditega astuda vastu finantsmajanduslike ja eelarvega seotud eeskirjade kriisi süvendavatele mehhanismidele; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil kontrollida, kuidas saaks praeguses olukorras lühiajaliste eranditega astuda vastu finantsmajanduslike ja eelarvega seotud eeskirjade kriisi süvendavatele mehhanismidele;

| 27. | kutsub liikmesriike, eelkõige euroala riike, üles uurima võimalusi võtta ulatuslikku Euroopa laenu, mille tagavad koos kõik liikmesriigid; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike, eelkõige euroala riike, üles uurima võimalusi võtta ulatuslikku Euroopa laenu, mille tagavad koos kõik liikmesriigid;

| 28. | toetab komisjoni hiljutist ettepanekut muuta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond paindlikumaks, nii et seda instrumenti saaks tõhusalt kasutada kriisi tagajärgede leevendamiseks tööturul; meenutab selles kontekstis, et komitee oli juba oma algses, 2006. aasta arvamuses kõnealuse fondi kohta soovitanud teha paljusid neist muudatustest, mida komisjon nüüd kavandab, ning tervitab asjaolu, et neid soovitusi nüüd järgitakse; |
| --- | --- |

28.

toetab komisjoni hiljutist ettepanekut muuta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond paindlikumaks, nii et seda instrumenti saaks tõhusalt kasutada kriisi tagajärgede leevendamiseks tööturul; meenutab selles kontekstis, et komitee oli juba oma algses, 2006. aasta arvamuses kõnealuse fondi kohta soovitanud teha paljusid neist muudatustest, mida komisjon nüüd kavandab, ning tervitab asjaolu, et neid soovitusi nüüd järgitakse;

Majanduskriisi piirkondlik ja kohalik mõõde

| 29. | viitab sellele, et paljusid kodanikele lähedal seisva avaliku infrastruktuuri- ja arengukavasid rakendavad piirkondlikul ja kohalikul tasandil seal vastutavad omavalitsused; nad vastutavad ELis ühe kolmandiku avaliku sektori kulutuste ja enam kui kahe kolmandiku avaliku sektori investeeringute eest; |
| --- | --- |

29.

viitab sellele, et paljusid kodanikele lähedal seisva avaliku infrastruktuuri- ja arengukavasid rakendavad piirkondlikul ja kohalikul tasandil seal vastutavad omavalitsused; nad vastutavad ELis ühe kolmandiku avaliku sektori kulutuste ja enam kui kahe kolmandiku avaliku sektori investeeringute eest;

| 30. | soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on viimastel aastatel rentinud piiriüleselt olulisi infrastruktuure; paljud neist on nüüd finantskriisi ja nende aluseks olnud ebapiisava teabe tõttu ohus. Paljud neist skeemidest sisaldavad veel mõõtmata finants- ja õigusriske ning seepärast võib vaja minna kooskõlastatud tegevust, et piirata selliste skeemide põhjustatud probleemide potentsiaalselt väga kahjulikke tagajärgi kodanikele; |
| --- | --- |

30.

soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on viimastel aastatel rentinud piiriüleselt olulisi infrastruktuure; paljud neist on nüüd finantskriisi ja nende aluseks olnud ebapiisava teabe tõttu ohus. Paljud neist skeemidest sisaldavad veel mõõtmata finants- ja õigusriske ning seepärast võib vaja minna kooskõlastatud tegevust, et piirata selliste skeemide põhjustatud probleemide potentsiaalselt väga kahjulikke tagajärgi kodanikele;

| 31. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles arvestama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulise rolliga finants- ja majanduskriisi ületamisel; kutsub liikmesriike üles vältima otseseid eelarvekärpeid kohalike omavalitsuste arvelt, kes juba kannatavad majanduskriisi tõttu vähenenud sissetulekute all; |
| --- | --- |

31.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles arvestama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulise rolliga finants- ja majanduskriisi ületamisel; kutsub liikmesriike üles vältima otseseid eelarvekärpeid kohalike omavalitsuste arvelt, kes juba kannatavad majanduskriisi tõttu vähenenud sissetulekute all;

| 32. | juhib tähelepanu mitme liikmesriigi headele tavadele, sest nad on majanduslikust olukorrast hoolimata leidnud viise, kuidas toetada kohalikke omavalitsusi ja hüvitada nende kasvanud vajadusi avalike teenuste järele, andes kohalikele omavalitsustele täiendavaid laene ja lisavahendeid; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu mitme liikmesriigi headele tavadele, sest nad on majanduslikust olukorrast hoolimata leidnud viise, kuidas toetada kohalikke omavalitsusi ja hüvitada nende kasvanud vajadusi avalike teenuste järele, andes kohalikele omavalitsustele täiendavaid laene ja lisavahendeid;

| 33. | juhib tähelepanu asjaolule, et sedavõrd kui minevikus aset leidnud konsolideerumispüüdlusi rahastati avalike netoinvesteeringute arvelt, on need kärpinud avaliku sektori kapitali olemit; seepärast on avaliku sektori investeeringute osas järelejõudmisvajadus praegu tuntav eelkõige ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil – see puudutab avaliku sektori infrastruktuure, tänavaid, lasteaedu, koole, kõrgkoole, haiglaid, lairibaühendusi ja energiatõhusust. Teiselt poolt tuleb tugevdada tarbijate kulutuste piiramisele suunatud konsolideerumispüüdlusi, et vältida võlgu ja säilitada tulevaste põlvkondade tegutsemisruum; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu asjaolule, et sedavõrd kui minevikus aset leidnud konsolideerumispüüdlusi rahastati avalike netoinvesteeringute arvelt, on need kärpinud avaliku sektori kapitali olemit; seepärast on avaliku sektori investeeringute osas järelejõudmisvajadus praegu tuntav eelkõige ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil – see puudutab avaliku sektori infrastruktuure, tänavaid, lasteaedu, koole, kõrgkoole, haiglaid, lairibaühendusi ja energiatõhusust. Teiselt poolt tuleb tugevdada tarbijate kulutuste piiramisele suunatud konsolideerumispüüdlusi, et vältida võlgu ja säilitada tulevaste põlvkondade tegutsemisruum;

| 34. | palub komisjonil esitada ELi-sisese mikrokrediidi andmise eeskirja ettepanek. Kõnealune ettepanek peaks püüdma sätestada mikrokrediidi andmise peamised parameetrid, et vältida konkurentsimoonutusi, hõlbustada piiriülest mikrokrediidi kättesaadavust ja kaasfinantseerimist ELi eelarvest. Sellega seoses avaldab komitee toetust algatusele Jasmine, mille Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank kuulutasid välja 2008. aasta septembris; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil esitada ELi-sisese mikrokrediidi andmise eeskirja ettepanek. Kõnealune ettepanek peaks püüdma sätestada mikrokrediidi andmise peamised parameetrid, et vältida konkurentsimoonutusi, hõlbustada piiriülest mikrokrediidi kättesaadavust ja kaasfinantseerimist ELi eelarvest. Sellega seoses avaldab komitee toetust algatusele Jasmine, mille Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank kuulutasid välja 2008. aasta septembris;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus kriisi ületamisse

| 35. | rõhutab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tuleb kõik majanduse elavdamise meetmed võtta ELi kõikidel tasanditel; põhimõtteliselt sobiksid siinkohal täiendavad meetmed, mida on võimalik nõudmiste viivitamatuks suurendamiseks kiiresti rakendada; meetmete kiire rakendamise seisukohast oleks muu hulgas abiks ettemaksete tegemine ELi toetusmeetmete arvelt; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tuleb kõik majanduse elavdamise meetmed võtta ELi kõikidel tasanditel; põhimõtteliselt sobiksid siinkohal täiendavad meetmed, mida on võimalik nõudmiste viivitamatuks suurendamiseks kiiresti rakendada; meetmete kiire rakendamise seisukohast oleks muu hulgas abiks ettemaksete tegemine ELi toetusmeetmete arvelt;

| 36. | juhib tähelepanu asjaolule, et need meetmed peavad olema ka pikaajaliselt mõttekad ja mõjusad Lissaboni strateegia seisukohast; rahastada ei tule mitte üksnes meetmeid, vaid ka nendest tulenevad kulusid; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu asjaolule, et need meetmed peavad olema ka pikaajaliselt mõttekad ja mõjusad Lissaboni strateegia seisukohast; rahastada ei tule mitte üksnes meetmeid, vaid ka nendest tulenevad kulusid;

| 37. | palub, et komisjon võimaldaks rakendada riigihangetele lihtsustatud ja paindlikke tingimusi – eelkõige kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele madalate investeeringute valdkonnas, selleks et need vahendid liiguksid kiiresti ning et VKEd ja käsitööndusettevõtted saaksid kiiremini tellimusi tänu millele on neil võimalik säilitada töökohti; |
| --- | --- |

37.

palub, et komisjon võimaldaks rakendada riigihangetele lihtsustatud ja paindlikke tingimusi – eelkõige kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele madalate investeeringute valdkonnas, selleks et need vahendid liiguksid kiiresti ning et VKEd ja käsitööndusettevõtted saaksid kiiremini tellimusi tänu millele on neil võimalik säilitada töökohti;

| 38. | tervitab tõika, et komisjon tegi ettepanekuid struktuurifondide vahendite kiirendatud ja lihtsustatud kasutamiseks liikmesriikides; üksnes siis, kui selles osas õnnestub teha märkimisväärseid lihtsustusi, on võimalik struktuurifondide vahenditest rahastatud infrastruktuuriprojekte kiiresti rakendada ja raha viivitamatult üle kanda; |
| --- | --- |

38.

tervitab tõika, et komisjon tegi ettepanekuid struktuurifondide vahendite kiirendatud ja lihtsustatud kasutamiseks liikmesriikides; üksnes siis, kui selles osas õnnestub teha märkimisväärseid lihtsustusi, on võimalik struktuurifondide vahenditest rahastatud infrastruktuuriprojekte kiiresti rakendada ja raha viivitamatult üle kanda;

| 39. | rõhutab, et Euroopa Komisjonil tuleb sellesuunalisi jõupingutusi suurendada ja vajadusel kaaluda ühtekuuluvuspoliitika institutsioonilise raamistiku suuremat muutmist eesmärgiga muuta kõnealuse poliitika rakendusmenetlus (juhtimine, järelevalve, kontroll) lihtsamaks ja paindlikumaks, mille tulemusena suureneks oluliselt investeeringute huvipakkuvus ja kiirus; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et Euroopa Komisjonil tuleb sellesuunalisi jõupingutusi suurendada ja vajadusel kaaluda ühtekuuluvuspoliitika institutsioonilise raamistiku suuremat muutmist eesmärgiga muuta kõnealuse poliitika rakendusmenetlus (juhtimine, järelevalve, kontroll) lihtsamaks ja paindlikumaks, mille tulemusena suureneks oluliselt investeeringute huvipakkuvus ja kiirus;

| 40. | palub komisjonilt koostööd ja toetust, et leida vastus küsimusele – kuidas saaksid majanduslikult nõrgad omavalitsused osaleda nendes programmides ka ühtekuuluvuse sihtala raames. Tuleb kaaluda seda, kas töötada välja uued kaasrahastamise määrad, mille eesmärk on muuta ELi vahendite kasutamine lihtsamaks; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonilt koostööd ja toetust, et leida vastus küsimusele – kuidas saaksid majanduslikult nõrgad omavalitsused osaleda nendes programmides ka ühtekuuluvuse sihtala raames. Tuleb kaaluda seda, kas töötada välja uued kaasrahastamise määrad, mille eesmärk on muuta ELi vahendite kasutamine lihtsamaks;

| 41. | palub seepärast komisjonil astuda samme kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja VKEde toetuseks, vajadusel hõlbustades või tagades täiendava finantseerimise. Ehkki komitee tervitab algatust suurendada ELi projektide eelfinantseerimist, piiravad praegused raskused piisava kaasfinantseerimise tagamisel projektide tegelikku elluviimist; |
| --- | --- |

41.

palub seepärast komisjonil astuda samme kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja VKEde toetuseks, vajadusel hõlbustades või tagades täiendava finantseerimise. Ehkki komitee tervitab algatust suurendada ELi projektide eelfinantseerimist, piiravad praegused raskused piisava kaasfinantseerimise tagamisel projektide tegelikku elluviimist;

| 42. | rõhutab, et kaaluda tuleks toetavate erimeetmete võtmist kohalikul ja piirkondlikul tasandil tööpuuduse kiirema kasvuga piirkondades. Sellega seoses tuleks kaaluda regionaalabi kaardi võimalikku läbivaatamist; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et kaaluda tuleks toetavate erimeetmete võtmist kohalikul ja piirkondlikul tasandil tööpuuduse kiirema kasvuga piirkondades. Sellega seoses tuleks kaaluda regionaalabi kaardi võimalikku läbivaatamist;

| 43. | soovitab tungivalt valida meetmeid nii, et neist saaks abi väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted; |
| --- | --- |

43.

soovitab tungivalt valida meetmeid nii, et neist saaks abi väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted;

| 44. | ootab komisjonilt finantskriisile vastavat laenutagatiste toetusmäärade arvestust, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osas. Eelkõige tehakse ettepanek erakorraliselt ja kiiresti tugevdada ja toetada vastastikuse tagatise ja riskikapitali süsteeme, et hõlbustada VKEde juurdepääsu sobivatele rahastamisvahenditele, eeskätt praeguses kriisiolukorras, mis mõjutab eriti just VKEsid; |
| --- | --- |

44.

ootab komisjonilt finantskriisile vastavat laenutagatiste toetusmäärade arvestust, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osas. Eelkõige tehakse ettepanek erakorraliselt ja kiiresti tugevdada ja toetada vastastikuse tagatise ja riskikapitali süsteeme, et hõlbustada VKEde juurdepääsu sobivatele rahastamisvahenditele, eeskätt praeguses kriisiolukorras, mis mõjutab eriti just VKEsid;

| 45. | peab vältimatuks kutsehariduse ja kutsealase kvalifitseerumise meetmete ulatuslikku toetamist ning palub komisjonil kaaluda suurema paindlikkuse lubamist, et võimaldada regionaalarengu programmidel oma kulutusi ümber kujundada, toetamaks selliseid Euroopa Sotsiaalfondi prioriteete nagu ümberõpe ja tööpuuduse vähendamine; |
| --- | --- |

45.

peab vältimatuks kutsehariduse ja kutsealase kvalifitseerumise meetmete ulatuslikku toetamist ning palub komisjonil kaaluda suurema paindlikkuse lubamist, et võimaldada regionaalarengu programmidel oma kulutusi ümber kujundada, toetamaks selliseid Euroopa Sotsiaalfondi prioriteete nagu ümberõpe ja tööpuuduse vähendamine;

| 46. | viitab end tõestanud vahenditele, nagu nõustamispakkumised, võrgustike loomine, teabekeskused raskustes olevate ettevõtete mõjusaks toetamiseks; meetmete keskpunktis peaksid olema eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, mida majanduskriis raputab nende tugevast vundamendist hoolimata; just need ettevõtted aitavad pärast kriisi ületamist kaasa õitsengu tugevdamisele; |
| --- | --- |

46.

viitab end tõestanud vahenditele, nagu nõustamispakkumised, võrgustike loomine, teabekeskused raskustes olevate ettevõtete mõjusaks toetamiseks; meetmete keskpunktis peaksid olema eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, mida majanduskriis raputab nende tugevast vundamendist hoolimata; just need ettevõtted aitavad pärast kriisi ületamist kaasa õitsengu tugevdamisele;

| 47. | kutsub komisjoni üles tegema esimesi kokkuvõtteid juunis ja kontrollima, kui kaugele ulatuvad selleks ajaks võetud meetmed nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil, ning seda, kas teine programm on vajalik; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles tegema esimesi kokkuvõtteid juunis ja kontrollima, kui kaugele ulatuvad selleks ajaks võetud meetmed nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil, ning seda, kas teine programm on vajalik;

| 48. | teeb ettepaneku, et piirkonnad hindaksid meetmete rakendamist parimatest tavadest lähtuva lähenemise raames; |
| --- | --- |

48.

teeb ettepaneku, et piirkonnad hindaksid meetmete rakendamist parimatest tavadest lähtuva lähenemise raames;

| 49. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja ELi eesistujariigile; |
| --- | --- |

49.

teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja ELi eesistujariigile;

| 50. | juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu vajadusele tagada Euroopa kohalike omavalitsuste harta tingimusteta järgimine kõikide liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

50.

juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu vajadusele tagada Euroopa kohalike omavalitsuste harta tingimusteta järgimine kõikide liikmesriikide poolt.

Brüssel, 22. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 16/2008 fin

1

(2)  http://www.cor.europa.eu/pages/EventTemplate.aspx?view=folder&id=bb54a097-28c8-4025-88cc-b9f8a63caeb7&sm=bb54a097-28c8-4025-88cc-b9f8a63caeb7.

2

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/18

---

Regioonide Komitee arvamus „kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised”

(2009/C 200/05)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tunneb heameelt komisjoni teatise teksti üle, milles tunnustatakse juba alates pealkirjast otseselt rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad rahvusvahelises koostöös arengumaade heaks; |
| --- | --- |

—

tunneb heameelt komisjoni teatise teksti üle, milles tunnustatakse juba alates pealkirjast otseselt rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused etendavad rahvusvahelises koostöös arengumaade heaks;

| — | märgib rahuloluga, et teatis sisaldab enamikku teguritest, mida komitee on ise rõhutanud oma asjakohastes 2005., 2007. ja 2008. aasta arvamustes; |
| --- | --- |

—

märgib rahuloluga, et teatis sisaldab enamikku teguritest, mida komitee on ise rõhutanud oma asjakohastes 2005., 2007. ja 2008. aasta arvamustes;

| — | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erilist panust, ent märgib samas vajadust arengukoostöö meetmete ühtlustamiseks kõigil tasanditel ning soovib arenguriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täiel määral kaasamist arengu- ja koostööpoliitikasse; |
| --- | --- |

—

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erilist panust, ent märgib samas vajadust arengukoostöö meetmete ühtlustamiseks kõigil tasanditel ning soovib arenguriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste täiel määral kaasamist arengu- ja koostööpoliitikasse;

| — | tervitab ettepanekut toimida struktureeritud dialoogi tugipunktina ELi institutsioonides ja võtab selle vastu. Ettepanek on täielikult kooskõlas asutamislepingu alusel komiteele määratud rolliga; |
| --- | --- |

—

tervitab ettepanekut toimida struktureeritud dialoogi tugipunktina ELi institutsioonides ja võtab selle vastu. Ettepanek on täielikult kooskõlas asutamislepingu alusel komiteele määratud rolliga;

| — | kohustub võtma vajalikke meetmeid, et korraldada koos komisjoniga vastavalt teatises esitatud ettepanekule iga-aastast detsentraliseeritud koostööd käsitlevat koosolekut, kaasates sellesse „kõik detsentraliseeritud koostöös osalejad” Euroopa tasandil. Komitee teeb ettepaneku korraldada koosolekud pärast Regioonide Komitee täiskogu istungjärku ning võimaluse korral esimest korda juba enne 2009. aasta lõppu; |
| --- | --- |

—

kohustub võtma vajalikke meetmeid, et korraldada koos komisjoniga vastavalt teatises esitatud ettepanekule iga-aastast detsentraliseeritud koostööd käsitlevat koosolekut, kaasates sellesse „kõik detsentraliseeritud koostöös osalejad” Euroopa tasandil. Komitee teeb ettepaneku korraldada koosolekud pärast Regioonide Komitee täiskogu istungjärku ning võimaluse korral esimest korda juba enne 2009. aasta lõppu;

| — | kavatseb luua ja juhtida koos Euroopa Komisjoniga detsentraliseeritud koostöö „börsi” internetiportaali kujul, mis oleks detsentraliseeritud koostöö iga-aastase koosoleku virtuaalne jätk; |
| --- | --- |

—

kavatseb luua ja juhtida koos Euroopa Komisjoniga detsentraliseeritud koostöö „börsi” internetiportaali kujul, mis oleks detsentraliseeritud koostöö iga-aastase koosoleku virtuaalne jätk;

| — | soovitab koostada dokumendid, milles võetaks arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teabevajadust seoses ELi arengupoliitikaga; |
| --- | --- |

—

soovitab koostada dokumendid, milles võetaks arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teabevajadust seoses ELi arengupoliitikaga;

| — | tuletab meelde, et on vältimatult vajalik teada, kes teeb mida ja kus, et vältida kattuvusi ja et asjakohased tööd saaksid tugineda olemasolevale teabele. |
| --- | --- |

—

tuletab meelde, et on vältimatult vajalik teada, kes teeb mida ja kus, et vältida kattuvusi ja et asjakohased tööd saaksid tugineda olemasolevale teabele.

| Raportöör | : | Christophe Rouillon (FR/PES) Coulaines'i linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Christophe Rouillon (FR/PES) Coulaines'i linnapea

Viitedokument

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kohalikud omavalitsused: arenguprotsessi osalised”

KOM(2008) 626 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

A   Üldised märkused

| 1. | tunneb heameelt komisjoni teatise üle, milles tunnustatakse juba alates pealkirjast otseselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli rahvusvahelises koostöös arengumaade heaks; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni teatise üle, milles tunnustatakse juba alates pealkirjast otseselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli rahvusvahelises koostöös arengumaade heaks;

| 2. | tervitab ka selle rolli tunnustamisel põhinevat komisjoni algatust, mille eesmärk on järk-järgult struktureerida suhet Euroopa arengupoliitika ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste detsentraliseeritud koostöö vahel. Komisjon esitab ka mitmeid soovitusi, kuidas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tunnustamist arenguprotsessi osalistena võiks praktikas ellu rakendada; |
| --- | --- |

2.

tervitab ka selle rolli tunnustamisel põhinevat komisjoni algatust, mille eesmärk on järk-järgult struktureerida suhet Euroopa arengupoliitika ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste detsentraliseeritud koostöö vahel. Komisjon esitab ka mitmeid soovitusi, kuidas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tunnustamist arenguprotsessi osalistena võiks praktikas ellu rakendada;

| 3. | rõhutab, et pärast kõnealuse komisjoni teatise avaldamist toimusid 15.-17. novembril 2008 Strasbourgis kolmandad Euroopa arengupäevad. Maailma majanduskriisi kontekstis keskenduti üritusel arengu kohalikule mõõtmele ning kasutati võimalust tõsta arvuka publiku ees mitmel viisil esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete mitmekesisust. Esitleti ja levitati ametlikult dokumenti pealkirjaga „Kohaliku valitsemise toetuse alal tehtava koostöö Euroopa harta”, mis on komisjoni teatise lisa. Arengupäevadel käivitati ametlikult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste uus arengukoostöö platvorm, mille loomist soovitas Regioonide Komitee oma 2005. aasta novembri arvamuses. Samuti tõsteti detsentraliseeritud arengukoostööd ja sõprussidemeid esile tseremoonial, millest võtsid osa arengu- ja humanitaarabi volinik ning Regioonide Komitee president; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et pärast kõnealuse komisjoni teatise avaldamist toimusid 15.-17. novembril 2008 Strasbourgis kolmandad Euroopa arengupäevad. Maailma majanduskriisi kontekstis keskenduti üritusel arengu kohalikule mõõtmele ning kasutati võimalust tõsta arvuka publiku ees mitmel viisil esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete mitmekesisust. Esitleti ja levitati ametlikult dokumenti pealkirjaga „Kohaliku valitsemise toetuse alal tehtava koostöö Euroopa harta”, mis on komisjoni teatise lisa. Arengupäevadel käivitati ametlikult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste uus arengukoostöö platvorm, mille loomist soovitas Regioonide Komitee oma 2005. aasta novembri arvamuses. Samuti tõsteti detsentraliseeritud arengukoostööd ja sõprussidemeid esile tseremoonial, millest võtsid osa arengu- ja humanitaarabi volinik ning Regioonide Komitee president;

| 4. | hindab seda, et komisjon esitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eripanuse kohta arenguprotsessis ja kohalikus valitsemises konkreetseid näiteid – mis on uus lähenemine –, et tõsta esile nende tegevuse mitmekesisust ja rikkust; |
| --- | --- |

4.

hindab seda, et komisjon esitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eripanuse kohta arenguprotsessis ja kohalikus valitsemises konkreetseid näiteid – mis on uus lähenemine –, et tõsta esile nende tegevuse mitmekesisust ja rikkust;

| 5. | märgib rahuloluga, et teatis sisaldab enamikku teguritest, mida komitee on ise rõhutanud oma eelmistes, 2005., 2007. ja 2008. aasta arvamustes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arengukoostöö kohta; |
| --- | --- |

5.

märgib rahuloluga, et teatis sisaldab enamikku teguritest, mida komitee on ise rõhutanud oma eelmistes, 2005., 2007. ja 2008. aasta arvamustes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arengukoostöö kohta;

| 6. | ei soovi asjatult korrata kõiki detsentraliseeritud koostöö aspekte, mida ta on varem juba üksikasjalikult käsitlenud. Seepärast tuletab komitee üksnes meelde, et detsentraliseeritud koostööd iseloomustab ühelt poolt selle õiguslike aluste mitmekesisus ELi eri liikmesriikides ning teisalt selle suur lisaväärtus kogu maailma arenguprotsessi. Selle tõhusus tugineb kohalike valitud esindajate kohalolule, võimalikult lähedal sihtrühma vajadustele. Detsentraliseeritud koostöösse kaasatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused koondavad kogemusi, tänu millele saavad nad jagada eriti väärtuslikku nõu ja asjatundlikkust vaesuse vastu võitlemisel ning panustada aastatuhande arengueesmärkide (1) saavutamisse; |
| --- | --- |

6.

ei soovi asjatult korrata kõiki detsentraliseeritud koostöö aspekte, mida ta on varem juba üksikasjalikult käsitlenud. Seepärast tuletab komitee üksnes meelde, et detsentraliseeritud koostööd iseloomustab ühelt poolt selle õiguslike aluste mitmekesisus ELi eri liikmesriikides ning teisalt selle suur lisaväärtus kogu maailma arenguprotsessi. Selle tõhusus tugineb kohalike valitud esindajate kohalolule, võimalikult lähedal sihtrühma vajadustele. Detsentraliseeritud koostöösse kaasatud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused koondavad kogemusi, tänu millele saavad nad jagada eriti väärtuslikku nõu ja asjatundlikkust vaesuse vastu võitlemisel ning panustada aastatuhande arengueesmärkide (1) saavutamisse;

| 7. | tuletab samuti meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid mängima esmatähtsat rolli rahvusvahelises koostöös kohaliku tasandi demokraatliku valitsemise toetamiseks. Regioonide Komitee tunneb heameelt, et punktis 3 nimetatud kohaliku valitsemise toetuse alal tehtava koostöö Euroopa hartas esitatud tegevuspõhimõtted ja -suunad on lisatud komisjoni teatisesse. Komitee kutsub üles levitama võimalikult ulatuslikult kõnealust dokumenti, mis põhineb liikmesriikides ja arengumaadest partnerriikides läbi viidud konsultatsioonidel ning milles rõhutatakse eelkõige vajadust kooskõlastada eri osaliste tegevust kohalikul tasandil, ent ka kõigi tegevustasandite (kohalik, riiklik, ülemaailmne) vahel; |
| --- | --- |

7.

tuletab samuti meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid mängima esmatähtsat rolli rahvusvahelises koostöös kohaliku tasandi demokraatliku valitsemise toetamiseks. Regioonide Komitee tunneb heameelt, et punktis 3 nimetatud kohaliku valitsemise toetuse alal tehtava koostöö Euroopa hartas esitatud tegevuspõhimõtted ja -suunad on lisatud komisjoni teatisesse. Komitee kutsub üles levitama võimalikult ulatuslikult kõnealust dokumenti, mis põhineb liikmesriikides ja arengumaadest partnerriikides läbi viidud konsultatsioonidel ning milles rõhutatakse eelkõige vajadust kooskõlastada eri osaliste tegevust kohalikul tasandil, ent ka kõigi tegevustasandite (kohalik, riiklik, ülemaailmne) vahel;

| 8. | peab oluliseks rõhutada, et rahva kaasatust edendava demokraatliku valitsemise kõrval on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö oluline kohaliku arengu toetaja tänu oma tegevusvaldkondade paljususele ja tegevusse kaasatud avaliku ja erasektori sidusrühmade mitmekesisusele. Koostöö võib seega ergutada tootmise, turustuskanalite või asjaomase majandustegevuse sellist korraldust, milles arvestatakse elanike ja keskkonnaga. Koostöö antud mõõde on eriti kasulik vähem soodsas olukorras olevatele maapiirkondadele, kuna aitab võidelda nii vaesuse, elanikkonna koondumisega linnadesse kui ka illegaalse väljarändega välismaale; |
| --- | --- |

8.

peab oluliseks rõhutada, et rahva kaasatust edendava demokraatliku valitsemise kõrval on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö oluline kohaliku arengu toetaja tänu oma tegevusvaldkondade paljususele ja tegevusse kaasatud avaliku ja erasektori sidusrühmade mitmekesisusele. Koostöö võib seega ergutada tootmise, turustuskanalite või asjaomase majandustegevuse sellist korraldust, milles arvestatakse elanike ja keskkonnaga. Koostöö antud mõõde on eriti kasulik vähem soodsas olukorras olevatele maapiirkondadele, kuna aitab võidelda nii vaesuse, elanikkonna koondumisega linnadesse kui ka illegaalse väljarändega välismaale;

| 9. | hindab, et teatises rõhutatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli avalikkuse teadlikkuse tõstmisel arengu- ja vaesusevastase võitluse probleemidest maailmas. Komitee on veendunud, et avalikkuse teadlikkuse tõstmise mõju on seda suurem, mida enam see tugineb mõne Euroopa kohaliku või piirkondliku omavalitsuse ning ühe või mitme arengumaa omavalitsuse koostööle. Teadlikkuse tõstmise meetmed näitavad selgelt, milliseid partnerlusi võivad arengut toetavad liidud ning rühmitused arengu edendamiseks sõlmida, kuna nende tegevuse aluseks on suures osas kohalikud liidud, kuhu on kogunenud arenguküsimustest huvituvad kodanikud. Tõstes avalikku huvi arengu hädavajalikkuse vastu, võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused anda panuse ka sisserännanud rahvastiku paremasse integreerimisse. Solidaarsusel ja kaasatusel põhinevad tegevused võivad anda sisserännanud rahvastikule võimaluse oma päritolumaa kultuuri taasavastamiseks ning leevendada oma juurte kaotamise tunnet; |
| --- | --- |

9.

hindab, et teatises rõhutatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli avalikkuse teadlikkuse tõstmisel arengu- ja vaesusevastase võitluse probleemidest maailmas. Komitee on veendunud, et avalikkuse teadlikkuse tõstmise mõju on seda suurem, mida enam see tugineb mõne Euroopa kohaliku või piirkondliku omavalitsuse ning ühe või mitme arengumaa omavalitsuse koostööle. Teadlikkuse tõstmise meetmed näitavad selgelt, milliseid partnerlusi võivad arengut toetavad liidud ning rühmitused arengu edendamiseks sõlmida, kuna nende tegevuse aluseks on suures osas kohalikud liidud, kuhu on kogunenud arenguküsimustest huvituvad kodanikud. Tõstes avalikku huvi arengu hädavajalikkuse vastu, võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused anda panuse ka sisserännanud rahvastiku paremasse integreerimisse. Solidaarsusel ja kaasatusel põhinevad tegevused võivad anda sisserännanud rahvastikule võimaluse oma päritolumaa kultuuri taasavastamiseks ning leevendada oma juurte kaotamise tunnet;

B   Märkused

| 10. | peab oluliseks esitada mitmeid märkusi, mis tunduvad komiteele esmatähtsad, selleks et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa arengukoostöö poliitikas paremini määratleda; |
| --- | --- |

10.

peab oluliseks esitada mitmeid märkusi, mis tunduvad komiteele esmatähtsad, selleks et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa arengukoostöö poliitikas paremini määratleda;

| 11. | peab küsitavaks teatises esitatud detsentraliseeritud koostöö määratlust (sissejuhatav lahter – teatis, lk 3). Varasemalt on komisjon määratlenud detsentraliseeritud koostööna riigist madalama tasandi koostööd olenemata sellest, millised ka poleks koostööd elluviivad arvukad osalised. Komitee peab vajalikuks meenutada, et tema määratluses on detsentraliseeritud koostöö selline koostöö, milles osalevad otseselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

11.

peab küsitavaks teatises esitatud detsentraliseeritud koostöö määratlust (sissejuhatav lahter – teatis, lk 3). Varasemalt on komisjon määratlenud detsentraliseeritud koostööna riigist madalama tasandi koostööd olenemata sellest, millised ka poleks koostööd elluviivad arvukad osalised. Komitee peab vajalikuks meenutada, et tema määratluses on detsentraliseeritud koostöö selline koostöö, milles osalevad otseselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 12. | kutsub komisjoni üles tunnistama, et detsentraliseeritud koostöö on väga oluline ka loodusliku keskkonna kaitsmisel ja parendamisel ning et see on kohaliku tasandi vastus praegustele ülemaailmsetele probleemidele seoses kliimamuutustest tulenevate ohtudega ning samas ka viis tõsta asjakohase sihtrühma teadlikkust kõnealusest probleemist; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles tunnistama, et detsentraliseeritud koostöö on väga oluline ka loodusliku keskkonna kaitsmisel ja parendamisel ning et see on kohaliku tasandi vastus praegustele ülemaailmsetele probleemidele seoses kliimamuutustest tulenevate ohtudega ning samas ka viis tõsta asjakohase sihtrühma teadlikkust kõnealusest probleemist;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et viide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalisele panusele ametlikku arenguabisse ei tohiks varju jätta nende kvalitatiivse panuse tähtsust. Omavalitsuste tegevuse lisaväärtus tuleneb eelkõige sellest, et nende kohalikud meetmed põhinevad partnerlustel, mida nad on otsustanud sõlmida, ja mitte riigi poolt määratud ülesannete täitmisel. Siinkohal võib näiteks tuua väikeseid ja piiratud rahaliste vahenditega omavalitsusi, kes sellegipoolest viivad ellu olulisi ja asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et viide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rahalisele panusele ametlikku arenguabisse ei tohiks varju jätta nende kvalitatiivse panuse tähtsust. Omavalitsuste tegevuse lisaväärtus tuleneb eelkõige sellest, et nende kohalikud meetmed põhinevad partnerlustel, mida nad on otsustanud sõlmida, ja mitte riigi poolt määratud ülesannete täitmisel. Siinkohal võib näiteks tuua väikeseid ja piiratud rahaliste vahenditega omavalitsusi, kes sellegipoolest viivad ellu olulisi ja asjakohaseid meetmeid;

| 14. | kinnitab veel kord, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö kujutab endast maailma rikaste ja vaeste piirkondade vahelise ülemaailmse solidaarsuse strateegia kohalikku mõõdet. Samuti on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saanud moodustada eri aluselt lähtuvaid rühmitusi. Kooskõlastustegevust tunnustati taas ka ELi ministrite nõukogu 11. novembril 2008. aasta järeldustes komisjoni teatise kohta; |
| --- | --- |

14.

kinnitab veel kord, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö kujutab endast maailma rikaste ja vaeste piirkondade vahelise ülemaailmse solidaarsuse strateegia kohalikku mõõdet. Samuti on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saanud moodustada eri aluselt lähtuvaid rühmitusi. Kooskõlastustegevust tunnustati taas ka ELi ministrite nõukogu 11. novembril 2008. aasta järeldustes komisjoni teatise kohta;

| 15. | märgib vajadust arengukoostöö meetmete ühtlustamiseks kõigil tasanditel ning leiab, et abi tulemuslikkust käsitlev Pariisi deklaratsioon tähistab märkimisväärset edusammu. Seepärast ootab komitee, et komisjon asub koostöös oma esindustega abi saavates riikides edendama esmajoones kasulike partnerluste loomist, võttes seejuures arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevuse eripära; |
| --- | --- |

15.

märgib vajadust arengukoostöö meetmete ühtlustamiseks kõigil tasanditel ning leiab, et abi tulemuslikkust käsitlev Pariisi deklaratsioon tähistab märkimisväärset edusammu. Seepärast ootab komitee, et komisjon asub koostöös oma esindustega abi saavates riikides edendama esmajoones kasulike partnerluste loomist, võttes seejuures arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevuse eripära;

| 16. | rõhutab eriliselt Pariisi deklaratsiooni keskset põhimõtet, mille kohaselt eeldab valitsemise parandamine omanikutunnet (2) koostöö- ja arengupoliitika osas. Komitee leiab, et detsentraliseeritud koostöö sobib selle põhimõtte rakendamiseks eriti hästi, kuna selle aluseks on kodanikele lähedal olemine. Komitee soovib, et selles osas tehtaks edusamme, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täiel määral arengu- ja koostööpoliitikasse; |
| --- | --- |

16.

rõhutab eriliselt Pariisi deklaratsiooni keskset põhimõtet, mille kohaselt eeldab valitsemise parandamine omanikutunnet (2) koostöö- ja arengupoliitika osas. Komitee leiab, et detsentraliseeritud koostöö sobib selle põhimõtte rakendamiseks eriti hästi, kuna selle aluseks on kodanikele lähedal olemine. Komitee soovib, et selles osas tehtaks edusamme, et kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused täiel määral arengu- ja koostööpoliitikasse;

II.   KORRALDUSLIKUD ASPEKTID

| 17. | peab eriti huvitavaks komisjoni ettepanekuid näidata ka tegevuste kaudu, et komisjon tunnustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi arenguprotsessi osalistena. Komitee esitab ettepanekute kohta järgmised tähelepanekud: |
| --- | --- |

17.

peab eriti huvitavaks komisjoni ettepanekuid näidata ka tegevuste kaudu, et komisjon tunnustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi arenguprotsessi osalistena. Komitee esitab ettepanekute kohta järgmised tähelepanekud:

Struktureeritud dialoogi loomine

| 18. | peab eriti tervitatavaks komisjoni ettepanekut luua kohalike ja piirkondlike omavalitsustega arenguteemaline dialoog. Ettepanek on vastus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste viimaste aastate jätkuvatele ponnistustele olla „rahvusvahelistes, kahe- ja mitmepoolsetes abiandjate rühmades” tunnustatud mitte ainult osaliste, vaid täieõiguslike osapooltena; |
| --- | --- |

18.

peab eriti tervitatavaks komisjoni ettepanekut luua kohalike ja piirkondlike omavalitsustega arenguteemaline dialoog. Ettepanek on vastus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste viimaste aastate jätkuvatele ponnistustele olla „rahvusvahelistes, kahe- ja mitmepoolsetes abiandjate rühmades” tunnustatud mitte ainult osaliste, vaid täieõiguslike osapooltena;

| 19. | tervitab komisjoni ettepanekut, et komitee toimiks dialoogi tugipunktina ELi institutsioonides, ja võtab selle vastu. Ettepanek on täielikult kooskõlas asutamislepingu alusel komiteele määratud rolliga, milleks on väljendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohti; |
| --- | --- |

19.

tervitab komisjoni ettepanekut, et komitee toimiks dialoogi tugipunktina ELi institutsioonides, ja võtab selle vastu. Ettepanek on täielikult kooskõlas asutamislepingu alusel komiteele määratud rolliga, milleks on väljendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohti;

| 20. | kohustub võtma vajalikke meetmeid, et korraldada koos komisjoniga vastavalt teatises esitatud ettepanekule iga-aastast detsentraliseeritud koostööd käsitlevat koosolekut ning kiidab heaks mõtte, et koosolekul osaleksid „kõik detsentraliseeritud koostöös osalejad” Euroopa tasandil. Sellest tulenevalt võiksid Euroopa Komisjoni esindada nii asjaomased direktoraadid kui ka komisjoni arvukad esindused maailma eri piirkondadest Euroopa koostöö edendajatena riigi tasandil, mis ei välista samas teisi osalejaid. Lisaks Regioonide Komiteele osaleksid koosolekul ELi ja arengumaade kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sh nende liidud. Komitee kordab oma taotlust Euroopa Komisjoni rahalisele toetusele, mis lisanduks komitee eraldatavatele vahenditele. Selleks, et komitee liikmed saaksid koosolekul toimuvatel aruteludel arvukalt osaleda, on soovitatav, et koosolek toimuks pärast Regioonide Komitee täiskogu istungjärku ning võimaluse korral esimest korda juba enne 2009. aasta lõppu; |
| --- | --- |

20.

kohustub võtma vajalikke meetmeid, et korraldada koos komisjoniga vastavalt teatises esitatud ettepanekule iga-aastast detsentraliseeritud koostööd käsitlevat koosolekut ning kiidab heaks mõtte, et koosolekul osaleksid „kõik detsentraliseeritud koostöös osalejad” Euroopa tasandil. Sellest tulenevalt võiksid Euroopa Komisjoni esindada nii asjaomased direktoraadid kui ka komisjoni arvukad esindused maailma eri piirkondadest Euroopa koostöö edendajatena riigi tasandil, mis ei välista samas teisi osalejaid. Lisaks Regioonide Komiteele osaleksid koosolekul ELi ja arengumaade kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sh nende liidud. Komitee kordab oma taotlust Euroopa Komisjoni rahalisele toetusele, mis lisanduks komitee eraldatavatele vahenditele. Selleks, et komitee liikmed saaksid koosolekul toimuvatel aruteludel arvukalt osaleda, on soovitatav, et koosolek toimuks pärast Regioonide Komitee täiskogu istungjärku ning võimaluse korral esimest korda juba enne 2009. aasta lõppu;

Kooskõlastatud tegevuse vahendid

| 21. | Regioonide Komitee tervitab komisjoni kavatsust koostada tegevussuunised, ent soovib teada, kas need puudutaksid riikides asuvaid esindusi – et paremini juhtida nende suhteid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega – või kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi endid. Igal juhul peab komitee tervitatavaks mis tahes dokumenti, mis aitaks täpsustada eri osaliste rolli, seda kasvõi nende vastavate tegevuste kooskõlastamise edendamiseks; |
| --- | --- |

21.

Regioonide Komitee tervitab komisjoni kavatsust koostada tegevussuunised, ent soovib teada, kas need puudutaksid riikides asuvaid esindusi – et paremini juhtida nende suhteid kohalike ja piirkondlike omavalitsustega – või kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi endid. Igal juhul peab komitee tervitatavaks mis tahes dokumenti, mis aitaks täpsustada eri osaliste rolli, seda kasvõi nende vastavate tegevuste kooskõlastamise edendamiseks;

| 22. | Kui need suunised on mõeldud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, siis tuleb komitee hinnangul nendes arvestada detsentraliseeritud koostöö eripära ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjaomaseid ulatuslikke kogemusi. Komitee leiab, et suunamise asemel tuleks pigem arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teabevajadust ning aidata neil mõista ELi arengupoliitika eesmärke, loogikat, mehhanisme – rääkimata terminitest –, mille keerukuse tõttu on valdkond tihti mõistetav vaid asjatundjatele; |
| --- | --- |

22.

Kui need suunised on mõeldud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, siis tuleb komitee hinnangul nendes arvestada detsentraliseeritud koostöö eripära ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjaomaseid ulatuslikke kogemusi. Komitee leiab, et suunamise asemel tuleks pigem arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teabevajadust ning aidata neil mõista ELi arengupoliitika eesmärke, loogikat, mehhanisme – rääkimata terminitest –, mille keerukuse tõttu on valdkond tihti mõistetav vaid asjatundjatele;

| 23. | Seepärast soovitab komitee koostada dokumendid komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kooskõlastatud tegevuse alusel. Oluline on, et tänu asjakohasele sisule ja selgele keelekasutusele oleks neid dokumente võimalik ulatuslikult kasutada ning need väljendaksid reaalselt Regioonide Komitee korraldatavat struktureeritud dialoogi. Sel viisil oleksid eelkõige sellised kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kellel on koostöö korraldamiseks piiratud inimressursid, paremini kaasatud Euroopa arengutegevusse ning ELi rahvusvahelisse keskkonda; |
| --- | --- |

23.

Seepärast soovitab komitee koostada dokumendid komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kooskõlastatud tegevuse alusel. Oluline on, et tänu asjakohasele sisule ja selgele keelekasutusele oleks neid dokumente võimalik ulatuslikult kasutada ning need väljendaksid reaalselt Regioonide Komitee korraldatavat struktureeritud dialoogi. Sel viisil oleksid eelkõige sellised kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kellel on koostöö korraldamiseks piiratud inimressursid, paremini kaasatud Euroopa arengutegevusse ning ELi rahvusvahelisse keskkonda;

Detsentraliseeritud koostöös osalejate ja tegevuse määratlemine

| 24. | peab oluliseks meelde tuletada, et komitee on juba oma esimesest selleteemalisest arvamusest alates pidanud detsentraliseeritud koostöö meetmete määratlemist prioriteediks. On vältimatult vajalik teada, kes teeb mida ja kus, et kõnealuse koostöö vormi oleks võimalik hinnata, ent ühtlasi ka selleks, et toetada samas piirkonnas tegutsevate liikmesriikide omavalitsusi oma tegevust lähendama või kattuvuse korral meetmeid omavahel jagama, võttes mõistagi arvesse abisaavate piirkondade huve; |
| --- | --- |

24.

peab oluliseks meelde tuletada, et komitee on juba oma esimesest selleteemalisest arvamusest alates pidanud detsentraliseeritud koostöö meetmete määratlemist prioriteediks. On vältimatult vajalik teada, kes teeb mida ja kus, et kõnealuse koostöö vormi oleks võimalik hinnata, ent ühtlasi ka selleks, et toetada samas piirkonnas tegutsevate liikmesriikide omavalitsusi oma tegevust lähendama või kattuvuse korral meetmeid omavahel jagama, võttes mõistagi arvesse abisaavate piirkondade huve;

| 25. | märgib rahuloluga, et nõukogu avaldas oma 11. novembri 2008. aasta järeldustes komisjoni teatise kohta toetust sellele, et Euroopa Komisjon tegutseb kõnealuse eesmärgi saavutamiseks „olemasoleva teabe alusel”. Andmebaasid on osaliselt juba valmis, seda kas mõnede liikmesriikide algatusel või Barcelonas loodud seirekeskuse abil. Seirekeskuse ülesannete hulka kuulub muu hulgas Euroopa ja Ladina-Ameerika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suhete kaardistamine; |
| --- | --- |

25.

märgib rahuloluga, et nõukogu avaldas oma 11. novembri 2008. aasta järeldustes komisjoni teatise kohta toetust sellele, et Euroopa Komisjon tegutseb kõnealuse eesmärgi saavutamiseks „olemasoleva teabe alusel”. Andmebaasid on osaliselt juba valmis, seda kas mõnede liikmesriikide algatusel või Barcelonas loodud seirekeskuse abil. Seirekeskuse ülesannete hulka kuulub muu hulgas Euroopa ja Ladina-Ameerika kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suhete kaardistamine;

Uute partnerluste loomine

| 26. | rõhutab endiselt, et on vältimatu ja hädavajalik saada ülevaade detsentraliseeritud koostöö raames juba sõlmitud suhetest, kui soovitakse edendada teabevahetust ja uusi partnerlusi, mis vastaksid arengumaade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ootustele. Kõnealused omavalitsused seisavad seoses üha ulatuslikuma detsentraliseerimispoliitikaga vastamisi uute ülesannetega. Seepärast soovib komitee juhtida tähelepanu vajadusele muuta minimaalseks segaduse ja killustatusega seotud riskid, mis võivad ilmneda seoses uute partnerlustega, mille puhul ei võeta olemasolevaid partnerlussuhteid arvesse ning mis põhjustavad dubleerimist – mida just nimelt vältida tahetakse – selle asemel, et valitsemist kooskõlastatud tegevuse abil tugevdada; |
| --- | --- |

26.

rõhutab endiselt, et on vältimatu ja hädavajalik saada ülevaade detsentraliseeritud koostöö raames juba sõlmitud suhetest, kui soovitakse edendada teabevahetust ja uusi partnerlusi, mis vastaksid arengumaade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ootustele. Kõnealused omavalitsused seisavad seoses üha ulatuslikuma detsentraliseerimispoliitikaga vastamisi uute ülesannetega. Seepärast soovib komitee juhtida tähelepanu vajadusele muuta minimaalseks segaduse ja killustatusega seotud riskid, mis võivad ilmneda seoses uute partnerlustega, mille puhul ei võeta olemasolevaid partnerlussuhteid arvesse ning mis põhjustavad dubleerimist – mida just nimelt vältida tahetakse – selle asemel, et valitsemist kooskõlastatud tegevuse abil tugevdada;

| 27. | teeb ettepaneku, et uued partnerlused oleksid pigem kvalitatiivse iseloomuga ning hindab toetust Regioonide Komitee varasemas arvamuses esitatud ettepanekule töötada välja vahend teabevahetuse soodustamiseks. Teatises nimetatud „detsentraliseeritud koostöö börs” tuleks pigem muuta vahendiks, mille kaudu detsentraliseeritud koostöös osalevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kogu maailmast saaksid omavahel pidada ja nendega saaks pidada jätkuvat dialoogi. Sellest tulenevalt on Regioonide Komiteel kavas luua ja juhtida koos Euroopa Komisjoniga nimetatud „börsi” internetiportaali kujul. Portaal oleks mõnes mõttes detsentraliseeritud koostöö iga-aastase koosoleku virtuaalne jätk. Nimetatud börsi kujundamise etapis jälgib komitee tähelepanelikult olemasolevaid algatusi, et vältida topelttööd; |
| --- | --- |

27.

teeb ettepaneku, et uued partnerlused oleksid pigem kvalitatiivse iseloomuga ning hindab toetust Regioonide Komitee varasemas arvamuses esitatud ettepanekule töötada välja vahend teabevahetuse soodustamiseks. Teatises nimetatud „detsentraliseeritud koostöö börs” tuleks pigem muuta vahendiks, mille kaudu detsentraliseeritud koostöös osalevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kogu maailmast saaksid omavahel pidada ja nendega saaks pidada jätkuvat dialoogi. Sellest tulenevalt on Regioonide Komiteel kavas luua ja juhtida koos Euroopa Komisjoniga nimetatud „börsi” internetiportaali kujul. Portaal oleks mõnes mõttes detsentraliseeritud koostöö iga-aastase koosoleku virtuaalne jätk. Nimetatud börsi kujundamise etapis jälgib komitee tähelepanelikult olemasolevaid algatusi, et vältida topelttööd;

Omavalitsuste olemasolevate suhete tugevdamine

| 28. | on teadlik sellest, et mitte kõik Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning arengumaade suhted ei kujuta endast otseselt detsentraliseeritud koostööd, mis aitab partnerist omavalitsusel oma arengut struktureerida hea valitsemise põhimõtte alusel; |
| --- | --- |

28.

on teadlik sellest, et mitte kõik Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning arengumaade suhted ei kujuta endast otseselt detsentraliseeritud koostööd, mis aitab partnerist omavalitsusel oma arengut struktureerida hea valitsemise põhimõtte alusel;

| 29. | jagab arvamust, et omavalitsuste sõprussuhted võivad välja kasvada märkimisväärsemateks meetmeteks, kui kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on teadlikumad detsentraliseeritud koostöö võimalustest. Regioonide Komitee leiab, et Euroopa kõigi tasandite omavalitsuste institutsioonilise esindajana võib ta võtta keskse rolli ja anda panuse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse suurendamiseks praktilises arengutegevuses, rakendades selleks tõelisi detsentraliseeritud koostöö meetmeid, mida võidakse vastavalt partneromavalitsuste vajadustele ellu viia ka lühiajaliste tehniliste vahetustena; |
| --- | --- |

29.

jagab arvamust, et omavalitsuste sõprussuhted võivad välja kasvada märkimisväärsemateks meetmeteks, kui kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on teadlikumad detsentraliseeritud koostöö võimalustest. Regioonide Komitee leiab, et Euroopa kõigi tasandite omavalitsuste institutsioonilise esindajana võib ta võtta keskse rolli ja anda panuse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasatuse suurendamiseks praktilises arengutegevuses, rakendades selleks tõelisi detsentraliseeritud koostöö meetmeid, mida võidakse vastavalt partneromavalitsuste vajadustele ellu viia ka lühiajaliste tehniliste vahetustena;

| 30. | peab esmatähtsaks partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusorganite või riiklike kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitude rolli, nagu ta on rõhutanud juba alates oma esimesest detsentraliseeritud koostööd käsitlevast arvamusest. Sellised organid ühendavad sarnaste probleemide ees seisvaid kohaliku tasandi valitud esindajaid ja pakuvad võimaluse kogemuste jagamiseks, ent ühtlasi võivad nad astuda dialoogi keskvalitsustega, et määratleda strateegilised prioriteedid viisil, milles arvestatakse asjakohaselt arengu piirkondlikku tasandit; |
| --- | --- |

30.

peab esmatähtsaks partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusorganite või riiklike kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitude rolli, nagu ta on rõhutanud juba alates oma esimesest detsentraliseeritud koostööd käsitlevast arvamusest. Sellised organid ühendavad sarnaste probleemide ees seisvaid kohaliku tasandi valitud esindajaid ja pakuvad võimaluse kogemuste jagamiseks, ent ühtlasi võivad nad astuda dialoogi keskvalitsustega, et määratleda strateegilised prioriteedid viisil, milles arvestatakse asjakohaselt arengu piirkondlikku tasandit;

| 31. | soovitab seega soodustada selliste organite loomist ja struktureerimist, toetades seal hulgas piirkondlike rühmituste loomist, ning kutsub ametivõime üles tegema selle eesmärgi nimel jõupingutusi kas oma Euroopa kolleegide või ELi toel; |
| --- | --- |

31.

soovitab seega soodustada selliste organite loomist ja struktureerimist, toetades seal hulgas piirkondlike rühmituste loomist, ning kutsub ametivõime üles tegema selle eesmärgi nimel jõupingutusi kas oma Euroopa kolleegide või ELi toel;

Lisamärkus

| 32. | soovitab tungivalt tagada, et tekstis nimetatud põhimõtted ja ELi tegevusprogrammid oleksid omavahel kooskõlas, seda olenemata asjaomasest piirkonnast maailmas või rakendatavast Euroopa koostööprogrammist. Näiteid käsitlemist vajavatest küsimustest:






  — | vaja on uurida, millises seoses on omavahel eelarvetoetuse mehhanismid (mille kaudu juhitakse enamikku ELi ja liikmesriikide toetustest), kohalikele omavalitsustele keskvalitsuste poolt eraldatud vahendid ning pädevused, mis on mitmetes abi saavates riikides kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antud detsentraliseerimist käsitlevate seaduste alusel; |
| --- | --- | --- |

32.

soovitab tungivalt tagada, et tekstis nimetatud põhimõtted ja ELi tegevusprogrammid oleksid omavahel kooskõlas, seda olenemata asjaomasest piirkonnast maailmas või rakendatavast Euroopa koostööprogrammist. Näiteid käsitlemist vajavatest küsimustest:

—

vaja on uurida, millises seoses on omavahel eelarvetoetuse mehhanismid (mille kaudu juhitakse enamikku ELi ja liikmesriikide toetustest), kohalikele omavalitsustele keskvalitsuste poolt eraldatud vahendid ning pädevused, mis on mitmetes abi saavates riikides kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antud detsentraliseerimist käsitlevate seaduste alusel;

| — | valitsemist käsitlevas hartas kinnitatakse mitmel viisil, et tõhus detsentraliseerimine põhineb kõigi valitsemistasandite sujuval koostööl, mis eeldab, et keskvõim on tegutsemisvõimeline ja tõhus. Seda tõendavad ka muu hulgas Maailmapanga ja OECD uuringud. Seepärast soovib komitee, et teemaprogrammi „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametivõimud arenguprotsessis” 2009. aastal läbiviidava vahehindamisega seoses uuritaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud toetuse otstarbekust riikides, kus vastavalt programmi määratlusele on olukord keeruline; |
| --- | --- |

—

valitsemist käsitlevas hartas kinnitatakse mitmel viisil, et tõhus detsentraliseerimine põhineb kõigi valitsemistasandite sujuval koostööl, mis eeldab, et keskvõim on tegutsemisvõimeline ja tõhus. Seda tõendavad ka muu hulgas Maailmapanga ja OECD uuringud. Seepärast soovib komitee, et teemaprogrammi „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametivõimud arenguprotsessis” 2009. aastal läbiviidava vahehindamisega seoses uuritaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud toetuse otstarbekust riikides, kus vastavalt programmi määratlusele on olukord keeruline;

| — | mis puutub olemasolevatesse rahalistesse vahenditesse, siis on teemaprogrammi näol tegemist vaid jäämäe tipuga. Regioonide Komitee soovib, et nii Euroopa kui ka arengumaade asjaomastele sidusrühmadele jagataks täpset teavet selle kohta, mil viisil on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused reaalselt kaasatud koostöölepingute elluviimisse, nii et vajaduse korral oleks võimalik parandusi teha. Sellega seoses on eriti tervitatavad heade tavade tundmine ja nende levitamine. |
| --- | --- |

—

mis puutub olemasolevatesse rahalistesse vahenditesse, siis on teemaprogrammi näol tegemist vaid jäämäe tipuga. Regioonide Komitee soovib, et nii Euroopa kui ka arengumaade asjaomastele sidusrühmadele jagataks täpset teavet selle kohta, mil viisil on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused reaalselt kaasatud koostöölepingute elluviimisse, nii et vajaduse korral oleks võimalik parandusi teha. Sellega seoses on eriti tervitatavad heade tavade tundmine ja nende levitamine.

| 33. | leiab, et kokkuvõttes on komisjoni dokumendi näol tegemist olulise edusammuga. Komitee rõhutab teatises väljendatud positiivset hoiakut kohalike ja piirkondlike omavalitsuste elluviidava detsentraliseeritud koostöö suhtes. Komitee on veendunud selges vajaduses säilitada jätkuv konstruktiivne dialoog kõigi asjaomaste sihtrühmade vahel, et toetada sobival viisil nii Euroopa kui ka arengumaade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist koostöö- ja arenguprotsessis. Sellega seoses väljendab Regioonide Komitee oma soovi ja valmisolekut täita täiel määral oma rolli ELi institutsioonina, mis koondab ja esindab Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kõigil territoriaalsetel tasanditel. |
| --- | --- |

33.

leiab, et kokkuvõttes on komisjoni dokumendi näol tegemist olulise edusammuga. Komitee rõhutab teatises väljendatud positiivset hoiakut kohalike ja piirkondlike omavalitsuste elluviidava detsentraliseeritud koostöö suhtes. Komitee on veendunud selges vajaduses säilitada jätkuv konstruktiivne dialoog kõigi asjaomaste sihtrühmade vahel, et toetada sobival viisil nii Euroopa kui ka arengumaade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist koostöö- ja arenguprotsessis. Sellega seoses väljendab Regioonide Komitee oma soovi ja valmisolekut täita täiel määral oma rolli ELi institutsioonina, mis koondab ja esindab Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kõigil territoriaalsetel tasanditel.

Brüssel, 22. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  ÜRO peasekretäri 2005. aasta raportis (A/59/2005), mis avaldati viis aastat pärast aastatuhande arengueesmärkide vastuvõtmist (2015. aastaks seatud eesmärgid), tuletatakse meelde, et enam kui 1 miljard inimest elavad endiselt allpool vaesuspiiri, milleks arvestatakse üks dollar päevas. Vt täielikku raportit: http://daccessdds.un.org/doc/UNDOC/GEN/N05/270/79

1

(2)  Omanikutunne on 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni esimene partnerluse kohustus. Sellega võtavad partnerriigid endale reaalse kohustuse juhtida oma arengupoliitikat ja -strateegiaid ning kooskõlastada arengu toetuseks elluviidavad tegevused. Vt Pariisi deklaratsiooni tekst ning selle rakendamist käsitlevad dokumendid asuvad OECD veebilehel aadressil www.oecd.org.

2

Vt Pariisi deklaratsiooni tekst ning selle rakendamist käsitlevad dokumendid asuvad OECD veebilehel aadressil www.oecd.org

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/23

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll uues läänemere strateegias”

(2009/C 200/06)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab Euroopa Ülemkogu pöördumist Euroopa Komisjoni poole eesmärgiga koostada Läänemere strateegia. Mitmel põhjusel on Läänemere piirkond eriti sobiv katseprojektiks, mille käigus viiakse ellu makropiirkonnale suunatud ELi sisene strateegia ning Läänemere strateegia põhjamõõtme raames saab tihendada koostööd kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

—

tervitab Euroopa Ülemkogu pöördumist Euroopa Komisjoni poole eesmärgiga koostada Läänemere strateegia. Mitmel põhjusel on Läänemere piirkond eriti sobiv katseprojektiks, mille käigus viiakse ellu makropiirkonnale suunatud ELi sisene strateegia ning Läänemere strateegia põhjamõõtme raames saab tihendada koostööd kolmandate riikidega;

| — | toonitab, et Läänemere strateegia peab kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning sel peab olema selge tähendus kodanike ja nende kaasamise seisukohalt; märgib, et edu tagamiseks tuleb Venemaa ja Norra kaasata Läänemere strateegiasse kõigis etappides – koostamisest rakendamiseni – ning integreerida nad põhjamõõtmesse; |
| --- | --- |

—

toonitab, et Läänemere strateegia peab kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning sel peab olema selge tähendus kodanike ja nende kaasamise seisukohalt; märgib, et edu tagamiseks tuleb Venemaa ja Norra kaasata Läänemere strateegiasse kõigis etappides – koostamisest rakendamiseni – ning integreerida nad põhjamõõtmesse;

| — | teeb ettepaneku, et nõukogu määratleks strateegiaga hõlmatud ühised eesmärgid ja tegevused ning võtaks nende osas vastu otsuseid. Kõik otsused valmistatakse ette Euroopa Komisjoni juhitud töörühmas, kuhu kuuluvad Läänemeremaade valitsuste ja Euroopa Komisjoni esindajad, Euroopa Parlamendi liikmed ning kohaliku ja piirkondliku tasandi rahvasaadikud, kes valitakse muu hulgas Regioonide Komitee liikmete seast; |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku, et nõukogu määratleks strateegiaga hõlmatud ühised eesmärgid ja tegevused ning võtaks nende osas vastu otsuseid. Kõik otsused valmistatakse ette Euroopa Komisjoni juhitud töörühmas, kuhu kuuluvad Läänemeremaade valitsuste ja Euroopa Komisjoni esindajad, Euroopa Parlamendi liikmed ning kohaliku ja piirkondliku tasandi rahvasaadikud, kes valitakse muu hulgas Regioonide Komitee liikmete seast;

| — | teeb ettepaneku, et kõnealust tööd toetaks Baltic Sea Forum, mis tuleb kokku üks kord aastas. Foorumil kohtuksid paljude sidusrühmade esindajad, kelle valimine toimub samal põhimõttel valimistega Läänemere strateegiat ettevalmistavateks sidusrühmade konverentsideks ja kes arutavad strateegia suunitluse ja tegevusprogrammide elluviimise üle. |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku, et kõnealust tööd toetaks Baltic Sea Forum, mis tuleb kokku üks kord aastas. Foorumil kohtuksid paljude sidusrühmade esindajad, kelle valimine toimub samal põhimõttel valimistega Läänemere strateegiat ettevalmistavateks sidusrühmade konverentsideks ja kes arutavad strateegia suunitluse ja tegevusprogrammide elluviimise üle.

| Raportöör | : | Uno Aldegren Skåne lääni landstingi regionaalnõukogu asepresident |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Uno Aldegren Skåne lääni landstingi regionaalnõukogu asepresident

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | tervitab Euroopa Ülemkogu pöördumist Euroopa Komisjoni poole eesmärgiga koostada Läänemere strateegia. Mitmel põhjusel on Läänemere piirkond eriti sobiv katseprojektiks, mille käigus viiakse ellu makropiirkonnale suunatud ELi sisene strateegia ning Läänemere strateegia põhjamõõtme raames saab tihendada koostööd kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Ülemkogu pöördumist Euroopa Komisjoni poole eesmärgiga koostada Läänemere strateegia. Mitmel põhjusel on Läänemere piirkond eriti sobiv katseprojektiks, mille käigus viiakse ellu makropiirkonnale suunatud ELi sisene strateegia ning Läänemere strateegia põhjamõõtme raames saab tihendada koostööd kolmandate riikidega;

| 2. | tervitab kavatsust kaaluda sarnaseid makropiirkondlikke algatusi ja strateegiaid Musta mere ja Doonau ning Põhjamere/La Manche'i väina piirkonnas eesmärgiga koostada mitmepoolne koostööraamistik, mis parandaks olemasolevaid koostöövorme. Komitee viitab oma arvamusele Musta mere piirkonna kohta, mis võeti vastu 2007. aastal, ning praegu koostatavale arvamusele Doonau piirkonna kohta. On oluline, et Läänemere piirkond toetaks katsepiirkonnana teiste strateegiate elluviimist ning levitaks kogemusi ja annaks panuse koostöö arendamisse tulevikus; |
| --- | --- |

2.

tervitab kavatsust kaaluda sarnaseid makropiirkondlikke algatusi ja strateegiaid Musta mere ja Doonau ning Põhjamere/La Manche'i väina piirkonnas eesmärgiga koostada mitmepoolne koostööraamistik, mis parandaks olemasolevaid koostöövorme. Komitee viitab oma arvamusele Musta mere piirkonna kohta, mis võeti vastu 2007. aastal, ning praegu koostatavale arvamusele Doonau piirkonna kohta. On oluline, et Läänemere piirkond toetaks katsepiirkonnana teiste strateegiate elluviimist ning levitaks kogemusi ja annaks panuse koostöö arendamisse tulevikus;

| 3. | rõhutab, et Euroopa Komisjoni määratletud strateegia kõikide eesmärkide saavutamiseks on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalusel tähtis roll; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa Komisjoni määratletud strateegia kõikide eesmärkide saavutamiseks on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalusel tähtis roll;

| 4. | märgib, et Läänemerd ümbritsevast üheksast riigist kaheksa on ELi liikmesriigid, kes koos hõlmavad enamuse Läänemere rannapiirkonnast. Üheksas riik on Venemaa, kellel on ELile geopoliitilistel ja majanduslikel põhjustel oluline tähendus. Sama kehtib ka Norra kohta, kes on EMP liige ja kellel on traditsioonilise koostööpartnerina Läänemere piirkonnas suur tähtsus. Kui vaadelda Läänemere vesikonda laiemalt, väärivad keskkonna seisukohalt märkimist ka Valgevene ja Ukraina; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Läänemerd ümbritsevast üheksast riigist kaheksa on ELi liikmesriigid, kes koos hõlmavad enamuse Läänemere rannapiirkonnast. Üheksas riik on Venemaa, kellel on ELile geopoliitilistel ja majanduslikel põhjustel oluline tähendus. Sama kehtib ka Norra kohta, kes on EMP liige ja kellel on traditsioonilise koostööpartnerina Läänemere piirkonnas suur tähtsus. Kui vaadelda Läänemere vesikonda laiemalt, väärivad keskkonna seisukohalt märkimist ka Valgevene ja Ukraina;

| 5. | märgib, et Läänemere piirkonnal on mitu erilist probleemi, mida on kohane lahendada piirkonna tasandil. Läänemeri on riimveega tundlik ja madal sisemeri. Tegu on maailma ühe tihedama liiklusega sisemerega. Näiteks on energiatransport Soome lahes kasvanud 1995. aastast seitse korda, ulatudes praegu peaaegu 140 miljoni tonnini aastas. Läänemeremaade vahelised majanduslikud erinevused on märkimisväärsed ja majandus väga dünaamiline; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Läänemere piirkonnal on mitu erilist probleemi, mida on kohane lahendada piirkonna tasandil. Läänemeri on riimveega tundlik ja madal sisemeri. Tegu on maailma ühe tihedama liiklusega sisemerega. Näiteks on energiatransport Soome lahes kasvanud 1995. aastast seitse korda, ulatudes praegu peaaegu 140 miljoni tonnini aastas. Läänemeremaade vahelised majanduslikud erinevused on märkimisväärsed ja majandus väga dünaamiline;

| 6. | meenutab, et piirkonna territoriaalsed erinevused on iseäranis suured. Põhja-Rootsi ja Põhja-Soome on väga hõreda asustusega ning kaugus Kesk-Euroopa turgudest on ülisuur. Läänemere lõunakalda asustustihedus on Euroopa mõistes „tavapärasem” ja kaugus Kesk-Euroopa turgudest väiksem; |
| --- | --- |

6.

meenutab, et piirkonna territoriaalsed erinevused on iseäranis suured. Põhja-Rootsi ja Põhja-Soome on väga hõreda asustusega ning kaugus Kesk-Euroopa turgudest on ülisuur. Läänemere lõunakalda asustustihedus on Euroopa mõistes „tavapärasem” ja kaugus Kesk-Euroopa turgudest väiksem;

| 7. | rõhutab, et Läänemere piirkonnas leidub ELile tähtsat tooret, näiteks mineraalseid maavarasid ja metsa, ning kui võtame arvesse Venemaad ja Norrat, siis ka maagaasi ja naftat; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Läänemere piirkonnas leidub ELile tähtsat tooret, näiteks mineraalseid maavarasid ja metsa, ning kui võtame arvesse Venemaad ja Norrat, siis ka maagaasi ja naftat;

| 8. | toonitab, et Läänemere strateegia peab kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning sel peab olema selge tähendus kodanike seisukohalt; |
| --- | --- |

8.

toonitab, et Läänemere strateegia peab kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning sel peab olema selge tähendus kodanike seisukohalt;

| 9. | märgib, et edu tagamiseks tuleb Venemaa ja Norra kaasata Läänemere strateegiasse kõigis etappides – koostamisest rakendamiseni – ning integreerida nad põhjamõõtmesse. Põhjamõõtme kaudu katab Läänemere strateegia ka Barentsi mere piirkonda; |
| --- | --- |

9.

märgib, et edu tagamiseks tuleb Venemaa ja Norra kaasata Läänemere strateegiasse kõigis etappides – koostamisest rakendamiseni – ning integreerida nad põhjamõõtmesse. Põhjamõõtme kaudu katab Läänemere strateegia ka Barentsi mere piirkonda;

| 10. | rõhutab, et viimasel kahekümnel aastal on koostöös saavutatud häid tulemusi kõigil tasandeil, iseäranis piirialade ja sõpruslinnade tihedama suhtluse raames. See on Läänemere strateegia oluline nurgakivi, mis esmajoones puudutab mõistetavama ühise Läänemereidentiteedi kujundamise püüdlusi, olles strateegia eduka rakendamise tähtis eeldus; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et viimasel kahekümnel aastal on koostöös saavutatud häid tulemusi kõigil tasandeil, iseäranis piirialade ja sõpruslinnade tihedama suhtluse raames. See on Läänemere strateegia oluline nurgakivi, mis esmajoones puudutab mõistetavama ühise Läänemereidentiteedi kujundamise püüdlusi, olles strateegia eduka rakendamise tähtis eeldus;

| 11. | märgib kokkuvõtlikult, et Läänemere piirkond pakub erilisi võimalusi ja väljakutseid makropiirkonna tasandi juurutamisel ELi koostöösse. Makropiirkonna tasandi juurutamine põhineb veendumusel, et regiooni ühe piirkonna positiivne areng ei toimu teiste arengu arvelt, st jätkusuutliku arengu puhul ei ole tegu nullsummamänguga. Siiski ei peaks makropiirkonna tasandi juurutamine innustama konkureerivate õigusruumide loomist, mis muudab küsitavaks ühenduse õigustiku: Euroopa ei peaks kujunema üksteisega konkureerivateks siseturgudeks; |
| --- | --- |

11.

märgib kokkuvõtlikult, et Läänemere piirkond pakub erilisi võimalusi ja väljakutseid makropiirkonna tasandi juurutamisel ELi koostöösse. Makropiirkonna tasandi juurutamine põhineb veendumusel, et regiooni ühe piirkonna positiivne areng ei toimu teiste arengu arvelt, st jätkusuutliku arengu puhul ei ole tegu nullsummamänguga. Siiski ei peaks makropiirkonna tasandi juurutamine innustama konkureerivate õigusruumide loomist, mis muudab küsitavaks ühenduse õigustiku: Euroopa ei peaks kujunema üksteisega konkureerivateks siseturgudeks;

| 12. | rõhutab, et Läänemere strateegia võib olla territoriaalse ühtekuuluvuspoliitika elluviimise üks näide; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et Läänemere strateegia võib olla territoriaalse ühtekuuluvuspoliitika elluviimise üks näide;

| 13. | toonitab, et Euroopa Komisjoni poolt strateegiale valitud suunitlus illustreerib ilmekalt, mil viisil rajaneb jätkusuutlik areng kolmele sambale – keskkonna, majanduse ja ühiskonna jätkusuutlikkusele. Lisaks tuleb märkida, et energiavaldkonnal on Läänemere piirkonnas tähelepanuväärne tähtsus ja seda tuleb strateegias asjakohaselt peegeldada. Energia turvaline ja keskkonda säästev kättesaadavus on piirkonna majandusliku jätkusuutlikkuse seisukohalt ülioluline; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et Euroopa Komisjoni poolt strateegiale valitud suunitlus illustreerib ilmekalt, mil viisil rajaneb jätkusuutlik areng kolmele sambale – keskkonna, majanduse ja ühiskonna jätkusuutlikkusele. Lisaks tuleb märkida, et energiavaldkonnal on Läänemere piirkonnas tähelepanuväärne tähtsus ja seda tuleb strateegias asjakohaselt peegeldada. Energia turvaline ja keskkonda säästev kättesaadavus on piirkonna majandusliku jätkusuutlikkuse seisukohalt ülioluline;

| 14. | märgib, et Euroopa merenduspoliitika piirkondlik rakendamine peaks olema Läänemere strateegia oluline osa. Läänemere strateegiaga tuleks anda täiendav tõuge mitme Läänemere organisatsiooni ning ka Läänemere parlamentaarse konverentsi väljakuulutatud eesmärgile muuta Läänemere piirkond Euroopa parimate merendustavade näidispiirkonnaks. Euroopa merenduspoliitika integreeriv lähenemisviis täiendab suurepäraselt Läänemere strateegia sektoriülest lähenemisviisi ning seda tuleks järjepidevalt rakendada; |
| --- | --- |

14.

märgib, et Euroopa merenduspoliitika piirkondlik rakendamine peaks olema Läänemere strateegia oluline osa. Läänemere strateegiaga tuleks anda täiendav tõuge mitme Läänemere organisatsiooni ning ka Läänemere parlamentaarse konverentsi väljakuulutatud eesmärgile muuta Läänemere piirkond Euroopa parimate merendustavade näidispiirkonnaks. Euroopa merenduspoliitika integreeriv lähenemisviis täiendab suurepäraselt Läänemere strateegia sektoriülest lähenemisviisi ning seda tuleks järjepidevalt rakendada;

| 15. | toetab kuue Läänemere organisatsiooni (1) ettepanekut koostada viiepunktiline tegevuskava „Puhas laevandus Läänemerel”. Samas on kõnealune ettepanek sobiv, et illustreerida Läänemere strateegia integreerivat lähenemisviisi ning leida lahendus piirkonna ühele kõige tõsisemale probleemile: ohtlike laevaheitmete suurenemisele. Sellega seoses soovitatakse edendada kõnealust kontseptsiooni kui esindusprojekti strateegia kavandatava tegevuskava raames; |
| --- | --- |

15.

toetab kuue Läänemere organisatsiooni (1) ettepanekut koostada viiepunktiline tegevuskava „Puhas laevandus Läänemerel”. Samas on kõnealune ettepanek sobiv, et illustreerida Läänemere strateegia integreerivat lähenemisviisi ning leida lahendus piirkonna ühele kõige tõsisemale probleemile: ohtlike laevaheitmete suurenemisele. Sellega seoses soovitatakse edendada kõnealust kontseptsiooni kui esindusprojekti strateegia kavandatava tegevuskava raames;

| 16. | juhib tähelepanu mitmetele näidetele, mis osutavad kohaliku partnerluse tähtsusele majanduse ja ühiskonna positiivse arengu jaoks. Seega tuleks Läänemere strateegias õhutada kohalikku ja piirkondlikku partnerlust sotsiaalmajanduse, eraettevõtete ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu mitmetele näidetele, mis osutavad kohaliku partnerluse tähtsusele majanduse ja ühiskonna positiivse arengu jaoks. Seega tuleks Läänemere strateegias õhutada kohalikku ja piirkondlikku partnerlust sotsiaalmajanduse, eraettevõtete ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;

| 17. | on seisukohal, et komisjoni poolt Läänemere strateegiale seatud eesmärgid – keskkonnasäästlikkus, õitsva majandusega piirkond, juurdepääsetav ja ligitõmbav ning samas turvaline ja ohutu piirkond – on head, ehkki väga laiahaardelised. See esitab erinõudmisi tegevusprogrammide prioriseerimisele ja nende raskuspunktile. Strateegia edu tagamisel on otsustava tähtsusega pädevate haldusasutuste omavaheline koostöö, samuti võime luua mitmetasandilise valitsemise süsteeme, mille kaudu kaasatakse rakendamisse kohalik ja piirkondlik tasand; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et komisjoni poolt Läänemere strateegiale seatud eesmärgid – keskkonnasäästlikkus, õitsva majandusega piirkond, juurdepääsetav ja ligitõmbav ning samas turvaline ja ohutu piirkond – on head, ehkki väga laiahaardelised. See esitab erinõudmisi tegevusprogrammide prioriseerimisele ja nende raskuspunktile. Strateegia edu tagamisel on otsustava tähtsusega pädevate haldusasutuste omavaheline koostöö, samuti võime luua mitmetasandilise valitsemise süsteeme, mille kaudu kaasatakse rakendamisse kohalik ja piirkondlik tasand;

| 18. | rõhutab, et selleks, et piirkonna elanikud näeksid Läänemere strateegiat ühise projekti ja ühise vastutusena, peame edasi arendama Läänemere piirkonna inimesi ühendavaid sidemeid. See peaks toimuma kodanikke, eelkõige noori hõlmava rahvusvahelise protsessina. Üks tegevussuund peaks olema tutvuda üksteise ajalooga ja parandada vastastikust mõistmist selles valdkonnas, näiteks Läänemere ajaloo kohta ühiselt koostatud raamatu abil. Eesmärk on luua ühine Läänemereidentiteet ning seda tugevdada; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et selleks, et piirkonna elanikud näeksid Läänemere strateegiat ühise projekti ja ühise vastutusena, peame edasi arendama Läänemere piirkonna inimesi ühendavaid sidemeid. See peaks toimuma kodanikke, eelkõige noori hõlmava rahvusvahelise protsessina. Üks tegevussuund peaks olema tutvuda üksteise ajalooga ja parandada vastastikust mõistmist selles valdkonnas, näiteks Läänemere ajaloo kohta ühiselt koostatud raamatu abil. Eesmärk on luua ühine Läänemereidentiteet ning seda tugevdada;

Rakendamine ja haldusstruktuur

| 19. | meenutab, et Läänemere piirkonnas on eri poliitikavaldkondades juba mitmeid nii makropiirkondlikke kui ka riiklikke strateegiaid. Lisaks on näiteid konkreetsete valdkondade edukate projektide kohta. Läänemere strateegia potentsiaal luua lisaväärtust tuleneb kõikehaarava territoriaalse ja poliitilise nägemuse tunnistamisest ning ühise ja jõulise rakendamise tagamisest; |
| --- | --- |

19.

meenutab, et Läänemere piirkonnas on eri poliitikavaldkondades juba mitmeid nii makropiirkondlikke kui ka riiklikke strateegiaid. Lisaks on näiteid konkreetsete valdkondade edukate projektide kohta. Läänemere strateegia potentsiaal luua lisaväärtust tuleneb kõikehaarava territoriaalse ja poliitilise nägemuse tunnistamisest ning ühise ja jõulise rakendamise tagamisest;

| 20. | rõhutab, et strateegia õnnestumiseks tuleb ulatuslikult kaasa haarata Euroopa, makropiirkonna, riigi, kohaliku ja piirkondliku tasandi osalejaid ning neid tuleb kaasata strateegia väljatöötamisest rakendamiseni; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et strateegia õnnestumiseks tuleb ulatuslikult kaasa haarata Euroopa, makropiirkonna, riigi, kohaliku ja piirkondliku tasandi osalejaid ning neid tuleb kaasata strateegia väljatöötamisest rakendamiseni;

| 21. | tervitab seepärast laiaulatuslikku konsulteerimist, mida Euroopa Komisjon Läänemere strateegia teemal teostab. Toimunud on olulised konverentsid ja ümarlauaarutelud, mis on osutanud ulatuslikule ja põhjalikule tegelemisele Läänemere küsimustega – sellisele tegevusele tulebki rajada strateegia elluviimine. Tegevuse käigus on selgunud, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad kõigi nelja eesmärgi puhul võtmerolli; |
| --- | --- |

21.

tervitab seepärast laiaulatuslikku konsulteerimist, mida Euroopa Komisjon Läänemere strateegia teemal teostab. Toimunud on olulised konverentsid ja ümarlauaarutelud, mis on osutanud ulatuslikule ja põhjalikule tegelemisele Läänemere küsimustega – sellisele tegevusele tulebki rajada strateegia elluviimine. Tegevuse käigus on selgunud, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad kõigi nelja eesmärgi puhul võtmerolli;

| 22. | rõhutab, et Läänemere strateegia edu eeldab vahendeid selle elluviimiseks. Kui tehakse otsus uusi vahendeid mitte eraldada, tuleb vabad vahendid leida olemasolevate vahendite ümberjaotamise teel. Arutelud selle läbiviimise üle tuleb käivitada võimalikult kohe, seades eesmärgiks Läänemere strateegia sihtide ja nõudmiste saavutamise. Mitmes poliitikavaldkonnas toimub praegu hindamine või on käimas arutelud reformide üle ning Läänemere strateegia aspektid tuleb neis aruteludes esile tõsta; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et Läänemere strateegia edu eeldab vahendeid selle elluviimiseks. Kui tehakse otsus uusi vahendeid mitte eraldada, tuleb vabad vahendid leida olemasolevate vahendite ümberjaotamise teel. Arutelud selle läbiviimise üle tuleb käivitada võimalikult kohe, seades eesmärgiks Läänemere strateegia sihtide ja nõudmiste saavutamise. Mitmes poliitikavaldkonnas toimub praegu hindamine või on käimas arutelud reformide üle ning Läänemere strateegia aspektid tuleb neis aruteludes esile tõsta;

| 23. | juhib tähelepanu asjaolule, et ehkki väljakutsetest saadakse üldiselt aru ja võetakse meetmeid nende ületamiseks, ei tohi raskusi alahinnata. Näib valitsevat vastumeelsus uute institutsioonide loomise ja uute vahendite eraldamise vastu. Selle asemel rõhutatakse, et olemasolevaid struktuure ja vahendeid tuleb tõhusamalt kasutada. Selline seisukoht on kiiduväärt, kuid Regioonide Komitee rõhutab, et see ei vabasta prioriteetide ümbervaatamisest ega vajalike vahendite eraldamisest. Seetõttu esitatakse eriti suuri nõudeid juhtimisele ja selgele vastutuse võtmisele; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu asjaolule, et ehkki väljakutsetest saadakse üldiselt aru ja võetakse meetmeid nende ületamiseks, ei tohi raskusi alahinnata. Näib valitsevat vastumeelsus uute institutsioonide loomise ja uute vahendite eraldamise vastu. Selle asemel rõhutatakse, et olemasolevaid struktuure ja vahendeid tuleb tõhusamalt kasutada. Selline seisukoht on kiiduväärt, kuid Regioonide Komitee rõhutab, et see ei vabasta prioriteetide ümbervaatamisest ega vajalike vahendite eraldamisest. Seetõttu esitatakse eriti suuri nõudeid juhtimisele ja selgele vastutuse võtmisele;

| 24. | rõhutab, et strateegia väljatöötamise ja rakendamise arutamiseks ja kohaste otsuste vastuvõtmiseks on vaja esinduskogu ja foorumit, ehkki valitseb seisukoht, et uusi struktuure ja organisatsioone ei tohiks luua; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et strateegia väljatöötamise ja rakendamise arutamiseks ja kohaste otsuste vastuvõtmiseks on vaja esinduskogu ja foorumit, ehkki valitseb seisukoht, et uusi struktuure ja organisatsioone ei tohiks luua;

| 25. | teeb ettepaneku, et nõukogu määratleks strateegiaga hõlmatud ühised eesmärgid ja tegevused ning võtaks nende osas vastu otsuseid. Kõik otsused valmistatakse ette Euroopa Komisjoni juhitud töörühmas, kuhu kuuluvad Läänemeremaade valitsuste ja Euroopa Komisjoni esindajad, Euroopa Parlamendi liikmed ning kohaliku ja piirkondliku tasandi rahvasaadikud, kes valitakse muu hulgas Regioonide Komitee liikmete seast; |
| --- | --- |

25.

teeb ettepaneku, et nõukogu määratleks strateegiaga hõlmatud ühised eesmärgid ja tegevused ning võtaks nende osas vastu otsuseid. Kõik otsused valmistatakse ette Euroopa Komisjoni juhitud töörühmas, kuhu kuuluvad Läänemeremaade valitsuste ja Euroopa Komisjoni esindajad, Euroopa Parlamendi liikmed ning kohaliku ja piirkondliku tasandi rahvasaadikud, kes valitakse muu hulgas Regioonide Komitee liikmete seast;

| 26. | teeb ettepaneku, et kõnealust tööd toetaks Baltic Sea Forum, mis tuleb kokku üks kord aastas. Foorumil kohtuksid paljude sidusrühmade esindajad, kelle valimine toimub samal põhimõttel valimistega Läänemere strateegiat ettevalmistavateks sidusrühmade konverentsideks ja kes arutavad strateegia suunitluse ja tegevusprogrammide elluviimise üle. Foorumi iga-aastasel kohtumisel esitatakse järelevalve- ja tulemusaruanne, mis tugineb piirkondlikele näitajatele ja näidetele. Kui konkreetsete poliitikavaldkondade eest on määratud vastutaja, esitab aruande tema. Keskkonnavaldkonna aruannete eest vastutab näiteks HELCOM. Foorumil on esindatud ka Venemaa ja Norra; |
| --- | --- |

26.

teeb ettepaneku, et kõnealust tööd toetaks Baltic Sea Forum, mis tuleb kokku üks kord aastas. Foorumil kohtuksid paljude sidusrühmade esindajad, kelle valimine toimub samal põhimõttel valimistega Läänemere strateegiat ettevalmistavateks sidusrühmade konverentsideks ja kes arutavad strateegia suunitluse ja tegevusprogrammide elluviimise üle. Foorumi iga-aastasel kohtumisel esitatakse järelevalve- ja tulemusaruanne, mis tugineb piirkondlikele näitajatele ja näidetele. Kui konkreetsete poliitikavaldkondade eest on määratud vastutaja, esitab aruande tema. Keskkonnavaldkonna aruannete eest vastutab näiteks HELCOM. Foorumil on esindatud ka Venemaa ja Norra;

| 27. | on seisukohal, et ta peab olema esindatud Baltic Sea Forumil. Regioonide Komitee olemasolev piirkondadevaheline rühm Läänemere poliitika teemal tegeleb rahuldavalt Läänemere strateegia küsimusega ja jätkab oma tööd; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et ta peab olema esindatud Baltic Sea Forumil. Regioonide Komitee olemasolev piirkondadevaheline rühm Läänemere poliitika teemal tegeleb rahuldavalt Läänemere strateegia küsimusega ja jätkab oma tööd;

| 28. | toonitab, et ehkki Läänemere strateegia on mõeldud piirkonnas asuvatele liikmesriikidele, etendab Venemaa olulist rolli strateegia edukal rakendamisel enamikes poliitikavaldkondades, mida see hõlmab. Konkreetsetes strateegiaga hõlmatud küsimustes tuleb Venemaaga seepärast pidada võrdsetel suhetel põhinevat dialoogi, lisaks üldisele ametlikule dialoogile põhjamõõtme raames; |
| --- | --- |

28.

toonitab, et ehkki Läänemere strateegia on mõeldud piirkonnas asuvatele liikmesriikidele, etendab Venemaa olulist rolli strateegia edukal rakendamisel enamikes poliitikavaldkondades, mida see hõlmab. Konkreetsetes strateegiaga hõlmatud küsimustes tuleb Venemaaga seepärast pidada võrdsetel suhetel põhinevat dialoogi, lisaks üldisele ametlikule dialoogile põhjamõõtme raames;

| 29. | märgib, et igas Läänemere strateegiaga hõlmatud riigis tuleb määrata valitsusepoolne esindaja, kes vastutab strateegia elluviimise eest ja tegutseb ka kontaktisikuna. Aluseks võiks võtta Lissaboni strateegia elluviimise pärast 2005. aastat; |
| --- | --- |

29.

märgib, et igas Läänemere strateegiaga hõlmatud riigis tuleb määrata valitsusepoolne esindaja, kes vastutab strateegia elluviimise eest ja tegutseb ka kontaktisikuna. Aluseks võiks võtta Lissaboni strateegia elluviimise pärast 2005. aastat;

| 30. | märgib lisaks, et Läänemere strateegias sisalduvaid projekte tuleb käsitleda struktuurifondide olemasolevas raamistikus. Läänemere strateegia prioriteedid integreeritakse vastuvõetavuse kriteeriumitesse ja järelevalvet teostab otsuseid langetav organ. Eriliselt vastutusrikas on nn lipulaevaprojektide edendamine. Kõnealused projektid peavad tugevdama Läänemere perspektiivi küsimustes, mis on strateegia eduka elluviimise seisukohalt eriti olulised. Projektid peaksid köitma tähelepanu ja tõstma esile Läänemere piirkonna püüdluse olla parimate tavade piirkond; |
| --- | --- |

30.

märgib lisaks, et Läänemere strateegias sisalduvaid projekte tuleb käsitleda struktuurifondide olemasolevas raamistikus. Läänemere strateegia prioriteedid integreeritakse vastuvõetavuse kriteeriumitesse ja järelevalvet teostab otsuseid langetav organ. Eriliselt vastutusrikas on nn lipulaevaprojektide edendamine. Kõnealused projektid peavad tugevdama Läänemere perspektiivi küsimustes, mis on strateegia eduka elluviimise seisukohalt eriti olulised. Projektid peaksid köitma tähelepanu ja tõstma esile Läänemere piirkonna püüdluse olla parimate tavade piirkond;

| 31. | rõhutab, et kuna projektid on elluviimise seisukohalt kesksed, esitatakse erilisi nõudeid projekti eest vastutajate ja sidusrühmade tulemusele orienteeritud ja tõhusale õppimisele, lähtudes edukate projektide kogemustest. Ühe tegutsemisvõimaluse aluseks võiks olla õppeülesanne, mis on sõnastatud Rootsi struktuurifondide rakendamise riiklikus strateegias 2007.–2013. aastaks; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et kuna projektid on elluviimise seisukohalt kesksed, esitatakse erilisi nõudeid projekti eest vastutajate ja sidusrühmade tulemusele orienteeritud ja tõhusale õppimisele, lähtudes edukate projektide kogemustest. Ühe tegutsemisvõimaluse aluseks võiks olla õppeülesanne, mis on sõnastatud Rootsi struktuurifondide rakendamise riiklikus strateegias 2007.–2013. aastaks;

| 32. | soovitab anda Läänemere piirkonna olemasolevatele koostööorganisatsioonidele konkreetse rolli, nt Baltic Sea Forumil osalemise kaudu. Need organisatsioonid osutavad selgelt piirkonnas viimase 20 aasta jooksul kujunenud koostöötraditsioonile ja pakuvad mitmeid näiteid, kuidas ELiga piirnevaid Läänemeremaid konstruktiivselt ja edukalt töösse kaasata; |
| --- | --- |

32.

soovitab anda Läänemere piirkonna olemasolevatele koostööorganisatsioonidele konkreetse rolli, nt Baltic Sea Forumil osalemise kaudu. Need organisatsioonid osutavad selgelt piirkonnas viimase 20 aasta jooksul kujunenud koostöötraditsioonile ja pakuvad mitmeid näiteid, kuidas ELiga piirnevaid Läänemeremaid konstruktiivselt ja edukalt töösse kaasata;

| 33. | juhib tähelepanu asjaolule, et Läänemeremaade koostöö väljendub samuti piirkonna tuhandete sõpruslinnade koostöös. Ühelt poolt on see pannud aluse tihedale koostööle valla ja piirkonna tasandi põhitegevustes, teisalt pakkunud piirkonna eri osade inimestele võimalusi kokku tulla. Neil kohtumistel on ehitatud sildu ning pandud alus ühisele teadmistekogumile ja üksteisemõistmisele. On kujundatud ühine arusaam ajaloost, väljakutsetest ja probleemidest; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu asjaolule, et Läänemeremaade koostöö väljendub samuti piirkonna tuhandete sõpruslinnade koostöös. Ühelt poolt on see pannud aluse tihedale koostööle valla ja piirkonna tasandi põhitegevustes, teisalt pakkunud piirkonna eri osade inimestele võimalusi kokku tulla. Neil kohtumistel on ehitatud sildu ning pandud alus ühisele teadmistekogumile ja üksteisemõistmisele. On kujundatud ühine arusaam ajaloost, väljakutsetest ja probleemidest;

| 34. | soovitab anda Baltic Sea Forumist osavõtjatele erilise vastutuse jagada teadmisi ja teavitada Läänemere strateegiast kodanikke, kelle aktiivse osaluse ja koostööta ei ole võimalik luua nõutavat ühist arusaama; |
| --- | --- |

34.

soovitab anda Baltic Sea Forumist osavõtjatele erilise vastutuse jagada teadmisi ja teavitada Läänemere strateegiast kodanikke, kelle aktiivse osaluse ja koostööta ei ole võimalik luua nõutavat ühist arusaama;

Keskkonnasäästlikkus

| 35. | rõhutab, et Läänemere strateegia eelduseks on olemasolevad strateegiad ja algatused ning nende jõuline elluviimine. Eelkõige puudutab see HELCOMi Läänemere tegevuskava ja merestrateegia raamdirektiivi. HELCOMi programmi eelis on, et Venemaa on selle heaks kiitnud; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et Läänemere strateegia eelduseks on olemasolevad strateegiad ja algatused ning nende jõuline elluviimine. Eelkõige puudutab see HELCOMi Läänemere tegevuskava ja merestrateegia raamdirektiivi. HELCOMi programmi eelis on, et Venemaa on selle heaks kiitnud;

| 36. | rõhutab, et peamine eesmärk peaks olema säästev areng, mis rajaneb Lissaboni ja Göteborgi strateegia kolmele sambale – keskkonna, majanduse ja ühiskonna jätkusuutlikkusele. Strateegia peab samuti väljendama selget teadmist, et säästev areng ei ole nullsummamäng, kus on vaid võitjad ja kaotajad. Tuleb tagada terviklik lähenemine ja lähtuda eri poliitikavaldkondade kokkukuuluvusest ning sellest, kuidas need üheskoos on säästva arengu aluseks; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et peamine eesmärk peaks olema säästev areng, mis rajaneb Lissaboni ja Göteborgi strateegia kolmele sambale – keskkonna, majanduse ja ühiskonna jätkusuutlikkusele. Strateegia peab samuti väljendama selget teadmist, et säästev areng ei ole nullsummamäng, kus on vaid võitjad ja kaotajad. Tuleb tagada terviklik lähenemine ja lähtuda eri poliitikavaldkondade kokkukuuluvusest ning sellest, kuidas need üheskoos on säästva arengu aluseks;

| 37. | toonitab, et Läänemere piirkonna majanduse dramaatiline halvenemine viimasel ajal ei tohi tuua kaasa keskkonnaaspektide kõrvalejätmist; |
| --- | --- |

37.

toonitab, et Läänemere piirkonna majanduse dramaatiline halvenemine viimasel ajal ei tohi tuua kaasa keskkonnaaspektide kõrvalejätmist;

| 38. | on seisukohal, et keskkonnasäästlikkuse eesmärk näitab iseäranis hästi, kuivõrd tähtis on võtta Läänemere strateegias arvesse Venemaad ja kogu Läänemere vesikonda, st ka Valgevene ja Ukrainat. Piisab, kui tuletame meelde selliseid küsimusi nagu veepuhastus, transport, energiakasutus, Kaliningrad ja Peterburi; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et keskkonnasäästlikkuse eesmärk näitab iseäranis hästi, kuivõrd tähtis on võtta Läänemere strateegias arvesse Venemaad ja kogu Läänemere vesikonda, st ka Valgevene ja Ukrainat. Piisab, kui tuletame meelde selliseid küsimusi nagu veepuhastus, transport, energiakasutus, Kaliningrad ja Peterburi;

| 39. | soovitab keskkonnavaldkonnas tehtava töö eesmärgiks seada Läänemere piirkonna muutmise näidispiirkonnaks, parimate tavade piirkonnaks keskkonnasäästlikkuse vallas; |
| --- | --- |

39.

soovitab keskkonnavaldkonnas tehtava töö eesmärgiks seada Läänemere piirkonna muutmise näidispiirkonnaks, parimate tavade piirkonnaks keskkonnasäästlikkuse vallas;

| 40. | märgib, et Läänemere iseärasus seisneb selles, et see on madal meri, mille ühendus avamerega on piiratud. Vesi on suhteliselt külm, mistõttu kemikaalid lagunevad aeglaselt. Lisaks on liikide arv väike, mille põhjuseks on riimvesi ja külm kliima. Vee vahetuseks kulub pikk aeg. Kokkuvõttes tähendab see, et kemikaalisisalduse vähenemine või eutrofeerumise tagajärgede ületamine võtab väga kaua aega; |
| --- | --- |

40.

märgib, et Läänemere iseärasus seisneb selles, et see on madal meri, mille ühendus avamerega on piiratud. Vesi on suhteliselt külm, mistõttu kemikaalid lagunevad aeglaselt. Lisaks on liikide arv väike, mille põhjuseks on riimvesi ja külm kliima. Vee vahetuseks kulub pikk aeg. Kokkuvõttes tähendab see, et kemikaalisisalduse vähenemine või eutrofeerumise tagajärgede ületamine võtab väga kaua aega;

| 41. | tõdeb vajadust rannikualade detailplaneeringu järele kooskõlas ettepanekuga, mille esitasid kuus Läänemere piirkonnas asuvat organisatsiooni/võrgustikku (BSSSC, B7, Baltic Islands Network, Baltic Development Forum, CPMRi Läänemere komisjon, UBC – Läänemere Linnade Liit). Samas tuleb lähtuda olemasolevast planeerimisalasest pädevusest ja täielikult arvestada subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

41.

tõdeb vajadust rannikualade detailplaneeringu järele kooskõlas ettepanekuga, mille esitasid kuus Läänemere piirkonnas asuvat organisatsiooni/võrgustikku (BSSSC, B7, Baltic Islands Network, Baltic Development Forum, CPMRi Läänemere komisjon, UBC – Läänemere Linnade Liit). Samas tuleb lähtuda olemasolevast planeerimisalasest pädevusest ja täielikult arvestada subsidiaarsuse põhimõttega;

| 42. | märgib, et kasvuhoonegaaside heitkoguseid tuleb vähendada taastuvenergia ja rohelise energia kasutamise ning heite tõhusama puhastamise abil. Maismaa-, mere- ja õhutranspordi heiteid tuleb vähendada tasemeni, mis on kooskõlas säästlikkuse kriteeriumiga; |
| --- | --- |

42.

märgib, et kasvuhoonegaaside heitkoguseid tuleb vähendada taastuvenergia ja rohelise energia kasutamise ning heite tõhusama puhastamise abil. Maismaa-, mere- ja õhutranspordi heiteid tuleb vähendada tasemeni, mis on kooskõlas säästlikkuse kriteeriumiga;

| 43. | juhib tähelepanu sellele, et Läänemere üks põletavamaid probleeme on eutrofeerumine. HELCOMi Läänemere tegevuskava seab eesmärgiks saavutada Läänemere hea keskkonnaseisund 2021. aastaks. Eutrofeerumise osas on tegu ambitsioonika sihiga. Alguses võib olulisi tulemusi saavutada mõistlike kulutustega, kui tähelepanu alla võetakse ulatuslikemad reostused. Hiljem aga kasvavad nii meetmete marginaalkulud kui ka nõuded säästlikkusele; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu sellele, et Läänemere üks põletavamaid probleeme on eutrofeerumine. HELCOMi Läänemere tegevuskava seab eesmärgiks saavutada Läänemere hea keskkonnaseisund 2021. aastaks. Eutrofeerumise osas on tegu ambitsioonika sihiga. Alguses võib olulisi tulemusi saavutada mõistlike kulutustega, kui tähelepanu alla võetakse ulatuslikemad reostused. Hiljem aga kasvavad nii meetmete marginaalkulud kui ka nõuded säästlikkusele;

| 44. | rõhutab, et ühise põllumajanduspoliitika käimasoleva läbivaatamise raames tuleb välja selgitada keskkonnaalane mõju ja seda arvesse võtta. Teine soovituslik meede on keelata fosfaatide kasutamine puhastusvahendites. Selline keeld kehtib juba Saksamaal, Rootsis ja teistes liikmesriikides, eelkõige seoses kodumajapidamises kasutatavate pesupesemisvahenditega. On vaja läbi vaadata 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ ning 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 648/2004, et keelata ELi tasandil kõnealuse aine kasutamine kõigis pesuvahendites, sealhulgas tööstuslikud pesuvahendid ning nõudepesumasinates kasutatavad pesuvahendid. Fosfaatide tõhusam eemaldamine reoveest peaks samuti häid tulemusi andma; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et ühise põllumajanduspoliitika käimasoleva läbivaatamise raames tuleb välja selgitada keskkonnaalane mõju ja seda arvesse võtta. Teine soovituslik meede on keelata fosfaatide kasutamine puhastusvahendites. Selline keeld kehtib juba Saksamaal, Rootsis ja teistes liikmesriikides, eelkõige seoses kodumajapidamises kasutatavate pesupesemisvahenditega. On vaja läbi vaadata 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ ning 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 648/2004, et keelata ELi tasandil kõnealuse aine kasutamine kõigis pesuvahendites, sealhulgas tööstuslikud pesuvahendid ning nõudepesumasinates kasutatavad pesuvahendid. Fosfaatide tõhusam eemaldamine reoveest peaks samuti häid tulemusi andma;

| 45. | toonitab, et meretranspordil on Läänemere piirkonnas praegu ja ka tulevikus majandusliku integratsiooni seisukohalt oluline roll. Samas tuleb tegeleda üha kasvavate keskkonnamõjudega. Seega pakub HELCOMi tegevuskava selleks hea vundamendi ning võtta saab mitmeid kuluefektiivseid meetmeid. Eelkõige tuleb vähendada väävel- ja lämmastikoksiidide heiteid. Oktoobris Gdanskis toimunud ümarlauakonverentsil tehti mitmeid ettepanekuid, näiteks keelata laevad, mis ei vasta kehtivatele meresõiduohutuse nõuetele (substandard ships ehk nõuetele mittevastavad laevad). Teine võimalus on hakata kasutama saastekvootidega kauplemise süsteemi laevade väävel- ja lämmastikoksiidide heidete osas sarnaselt maismaaettevõtetele kehtiva süsteemiga. Seejärel tuleks keelata vase kasutamine laevade ja paatide konserveerivates pinnetes. Tuleks parandada laevade võimalust sadamas seismise ajal kasutada maismaa elektrivõrku; |
| --- | --- |

45.

toonitab, et meretranspordil on Läänemere piirkonnas praegu ja ka tulevikus majandusliku integratsiooni seisukohalt oluline roll. Samas tuleb tegeleda üha kasvavate keskkonnamõjudega. Seega pakub HELCOMi tegevuskava selleks hea vundamendi ning võtta saab mitmeid kuluefektiivseid meetmeid. Eelkõige tuleb vähendada väävel- ja lämmastikoksiidide heiteid. Oktoobris Gdanskis toimunud ümarlauakonverentsil tehti mitmeid ettepanekuid, näiteks keelata laevad, mis ei vasta kehtivatele meresõiduohutuse nõuetele (substandard ships ehk nõuetele mittevastavad laevad). Teine võimalus on hakata kasutama saastekvootidega kauplemise süsteemi laevade väävel- ja lämmastikoksiidide heidete osas sarnaselt maismaaettevõtetele kehtiva süsteemiga. Seejärel tuleks keelata vase kasutamine laevade ja paatide konserveerivates pinnetes. Tuleks parandada laevade võimalust sadamas seismise ajal kasutada maismaa elektrivõrku;

| 46. | juhib tähelepanu, et reoveepuhastus on samuti valdkond, mida tuleks parandada ja milles kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne roll. Siinkohal võiks nimetada partnerlust Water Users Partnership, mida Euroregion Baltic tõstab esile oma panuses Läänemere strateegia aruteluprotsessi ning mis käsitleb veevarude paremat haldamist; |
| --- | --- |

46.

juhib tähelepanu, et reoveepuhastus on samuti valdkond, mida tuleks parandada ja milles kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne roll. Siinkohal võiks nimetada partnerlust Water Users Partnership, mida Euroregion Baltic tõstab esile oma panuses Läänemere strateegia aruteluprotsessi ning mis käsitleb veevarude paremat haldamist;

| 47. | rõhutab, et kalavarude praegust taset ei tule üksnes säilitada, vaid kalavarusid tuleb uuesti suurendada. Kalavarude haldamine peab lähtuma põhimõtetest, mis on kohandatud Läänemere haprale ökosüsteemile; tervitab siinkohal asjaolu, et Läänemere kalavarude erijooni tunnistatakse 21. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2187/2005 Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmise tehniliste meetmete kohta; toob eelkõige esile, et kõnealuse määrusega, mis võeti vastu pärast ulatuslikku konsulteerimist sidusrühmadega, on alates 1. jaanuarist 2006 oluliselt lihtsustatud kalavarude haldamist Läänemeres ning saanud võimalikuks asendada kalavarude mitmepoolne haldamine Rahvusvahelise Läänemere kalanduskomisjoni (IBSFC) kuuluvate Läänemere-äärsete riikide vahel kahepoolse haldusega (Euroopa Liit ja Vene Föderatsioon); |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et kalavarude praegust taset ei tule üksnes säilitada, vaid kalavarusid tuleb uuesti suurendada. Kalavarude haldamine peab lähtuma põhimõtetest, mis on kohandatud Läänemere haprale ökosüsteemile; tervitab siinkohal asjaolu, et Läänemere kalavarude erijooni tunnistatakse 21. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2187/2005 Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmise tehniliste meetmete kohta; toob eelkõige esile, et kõnealuse määrusega, mis võeti vastu pärast ulatuslikku konsulteerimist sidusrühmadega, on alates 1. jaanuarist 2006 oluliselt lihtsustatud kalavarude haldamist Läänemeres ning saanud võimalikuks asendada kalavarude mitmepoolne haldamine Rahvusvahelise Läänemere kalanduskomisjoni (IBSFC) kuuluvate Läänemere-äärsete riikide vahel kahepoolse haldusega (Euroopa Liit ja Vene Föderatsioon);

| 48. | kordab, et ehkki turismis nähakse Läänemere piirkonna majandusliku õitsengu olulist tegurit, peab turism siiski olema keskkonda säästev. Meeldiv ja rikkumata keskkond peaks olema kaubamärk, mis turiste piirkonda meelitab, kuid samas on oht, et turism halvendab keskkonnaseisundit ja õõnestab seega seda kaubamärki; |
| --- | --- |

48.

kordab, et ehkki turismis nähakse Läänemere piirkonna majandusliku õitsengu olulist tegurit, peab turism siiski olema keskkonda säästev. Meeldiv ja rikkumata keskkond peaks olema kaubamärk, mis turiste piirkonda meelitab, kuid samas on oht, et turism halvendab keskkonnaseisundit ja õõnestab seega seda kaubamärki;

Õitsva majandusega piirkond

| 49. | märgib, et pärast pikemat suure majanduskasvuga perioodi on Läänemere piirkonna majandus langenud sügavasse madalseisu. Vaja on kiiret tegutsemist, kuid ei tohi kaotada Läänemere strateegia lähtepunktiks olevat strateegilist perspektiivi. Muutused on majandusarengu lahutamatu osa ning isegi kui pakilised probleemid varjutavad strateegilise perspektiivi, jäävad üldised väljakutsed: demograafiline areng ja globaliseerumisest tulenev rahvusvaheline konkurents; |
| --- | --- |

49.

märgib, et pärast pikemat suure majanduskasvuga perioodi on Läänemere piirkonna majandus langenud sügavasse madalseisu. Vaja on kiiret tegutsemist, kuid ei tohi kaotada Läänemere strateegia lähtepunktiks olevat strateegilist perspektiivi. Muutused on majandusarengu lahutamatu osa ning isegi kui pakilised probleemid varjutavad strateegilise perspektiivi, jäävad üldised väljakutsed: demograafiline areng ja globaliseerumisest tulenev rahvusvaheline konkurents;

| 50. | rõhutab, et piirkonnas on vaja veel teha tööd siseturu tõhusa ja kooskõlastatud rakendamise nimel. Tegu on olulise eduteguriga, mis tagab majandusõitsengu jätkumise Läänemere piirkonnas. Kaubandustõkked ja vaevarikas bürokraatlik asjaajamine kahjustavad esmajoones väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid. Eeskirjade erinev tõlgendamine võib luua uusi piirkondlikke kaubandustõkkeid. Riikide valitsuste ja kohtuorganite teadmised siseturu toimimisest peavad paranema. Oluline koht on kogemuste koordineerimise ja jagamise foorumitel. Seoses sellega juhitakse tähelepanu online võrgustikule SOLVIT (http://ec.europa.eu/solvit/), mis aitab lahendada siseturgu puudutavate õigusaktide rakendamisega seotud probleeme; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et piirkonnas on vaja veel teha tööd siseturu tõhusa ja kooskõlastatud rakendamise nimel. Tegu on olulise eduteguriga, mis tagab majandusõitsengu jätkumise Läänemere piirkonnas. Kaubandustõkked ja vaevarikas bürokraatlik asjaajamine kahjustavad esmajoones väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid. Eeskirjade erinev tõlgendamine võib luua uusi piirkondlikke kaubandustõkkeid. Riikide valitsuste ja kohtuorganite teadmised siseturu toimimisest peavad paranema. Oluline koht on kogemuste koordineerimise ja jagamise foorumitel. Seoses sellega juhitakse tähelepanu online võrgustikule SOLVIT (http://ec.europa.eu/solvit/), mis aitab lahendada siseturgu puudutavate õigusaktide rakendamisega seotud probleeme;

| 51. | juhib tähelepanu, et ettevõtlustegevus, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevus, on Läänemere piirkonna majandusõitsengu eeltingimus. Seepärast tuleb ettevõtlust ja ettevõtlikkust toetada. Parandada tuleb VKEde juurdepääsu riskikapitalile; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu, et ettevõtlustegevus, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevus, on Läänemere piirkonna majandusõitsengu eeltingimus. Seepärast tuleb ettevõtlust ja ettevõtlikkust toetada. Parandada tuleb VKEde juurdepääsu riskikapitalile;

| 52. | soovitab parandada meetmeid, et tagada ettevõtte käivitamisel juurdepääs riskikapitalile esmajoones nn seemnerahale (seed money). Samuti tuleks teha jõupingutusi, et julgustada eelkõige noori ettevõtjaid ettevõtlusega tegelema; |
| --- | --- |

52.

soovitab parandada meetmeid, et tagada ettevõtte käivitamisel juurdepääs riskikapitalile esmajoones nn seemnerahale (seed money). Samuti tuleks teha jõupingutusi, et julgustada eelkõige noori ettevõtjaid ettevõtlusega tegelema;

| 53. | märgib, et ettevõtte käivitamine tähendab sageli uuenduste tööstusliku tootmist, olgu need siis tehniliselt keerukad või mitte; teeb seega ettepaneku, et Läänemere strateegia käsitleks kooskõlastatud klastripoliitikat ja uuendussüsteemi, uuendustegevuse programmi ning lipulaevaprojekti. Laienema peaksid võimalused taotleda teadus- ja arendustegevuseks toetust lisaks oma riigile ka teistelt Läänemeremaadelt; |
| --- | --- |

53.

märgib, et ettevõtte käivitamine tähendab sageli uuenduste tööstusliku tootmist, olgu need siis tehniliselt keerukad või mitte; teeb seega ettepaneku, et Läänemere strateegia käsitleks kooskõlastatud klastripoliitikat ja uuendussüsteemi, uuendustegevuse programmi ning lipulaevaprojekti. Laienema peaksid võimalused taotleda teadus- ja arendustegevuseks toetust lisaks oma riigile ka teistelt Läänemeremaadelt;

| 54. | kordab samuti seda, et suhtumist ettevõtlusesse hakataks kujundama juba varakult. Selleks on vaja koolides, ülikoolides ja kõrgkoolides õpetada ettevõtlust ja pakkuda sellealast haridust; |
| --- | --- |

54.

kordab samuti seda, et suhtumist ettevõtlusesse hakataks kujundama juba varakult. Selleks on vaja koolides, ülikoolides ja kõrgkoolides õpetada ettevõtlust ja pakkuda sellealast haridust;

| 55. | soovitab, et Läänemere piirkonda kuuluvad riigid töötaksid välja ühised kavad säästva turismi arendamiseks piirkonnas. Sellega seoses tuleks erilist rõhku panna loodus- ja keskkonnaväärtustele ning rikkale kultuuri- ja ajaloopärandile; |
| --- | --- |

55.

soovitab, et Läänemere piirkonda kuuluvad riigid töötaksid välja ühised kavad säästva turismi arendamiseks piirkonnas. Sellega seoses tuleks erilist rõhku panna loodus- ja keskkonnaväärtustele ning rikkale kultuuri- ja ajaloopärandile;

| 56. | juhib tähelepanu, et Läänemere piirkonnas leidub rikkalikke toorainevarusid, eelkõige mineraalseid maavarasid ja metsa. Kaaluda tuleks spetsiaalse Läänemere mineraalistrateegia koostamist, võttes arvesse direktiivi ettepanekut, millega luuakse mullakaitse raamistik (KOM(2006) 232 lõplik) (vt Regioonide Komitee arvamus CdR 321/2006), milles seatakse ühised mullakaitse eesmärgid, kuid mis pakub liikmesriikidele küllaldast paindlikkust valida kõnealuste eesmärkide saavutamise viis (kohustus saavutada eesmärgid, kuid võimalus valida vahendid). Kõnealuste toorainevarude säästval ja tõhusal viisil kasutamine ning haldamine on majandusliku õitsengu oluline tegur. See esitab omakorda suuri nõudmisi säästvate transpordiliikide infrastruktuuri osas; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu, et Läänemere piirkonnas leidub rikkalikke toorainevarusid, eelkõige mineraalseid maavarasid ja metsa. Kaaluda tuleks spetsiaalse Läänemere mineraalistrateegia koostamist, võttes arvesse direktiivi ettepanekut, millega luuakse mullakaitse raamistik (KOM(2006) 232 lõplik) (vt Regioonide Komitee arvamus CdR 321/2006), milles seatakse ühised mullakaitse eesmärgid, kuid mis pakub liikmesriikidele küllaldast paindlikkust valida kõnealuste eesmärkide saavutamise viis (kohustus saavutada eesmärgid, kuid võimalus valida vahendid). Kõnealuste toorainevarude säästval ja tõhusal viisil kasutamine ning haldamine on majandusliku õitsengu oluline tegur. See esitab omakorda suuri nõudmisi säästvate transpordiliikide infrastruktuuri osas;

| 57. | märgib, et energiaküsimused on praegu ja edaspidi Läänemere piirkonna majandusarengu keskseks teemaks. Suuremale energiatõhususele panustamine on tähtis, kuid kesksel kohal on energiaallikate ja elektri kindel ja stabiilne kättesaadavus. Ajaloolistel põhjustel on Balti riigid jätkuvalt seotud vene elektrivõrguga. Nad tuleks hoopis ühendada Põhjamaade ja Euroopa elektrivõrguga ning nad peaksid osalema ELi ja Läänemere piirkonna energiaturul. Selleks on vaja ühendusi, kooskõlastatud eeskirju ja investeeringuid infrastruktuuri; |
| --- | --- |

57.

märgib, et energiaküsimused on praegu ja edaspidi Läänemere piirkonna majandusarengu keskseks teemaks. Suuremale energiatõhususele panustamine on tähtis, kuid kesksel kohal on energiaallikate ja elektri kindel ja stabiilne kättesaadavus. Ajaloolistel põhjustel on Balti riigid jätkuvalt seotud vene elektrivõrguga. Nad tuleks hoopis ühendada Põhjamaade ja Euroopa elektrivõrguga ning nad peaksid osalema ELi ja Läänemere piirkonna energiaturul. Selleks on vaja ühendusi, kooskõlastatud eeskirju ja investeeringuid infrastruktuuri;

| 58. | rõhutab, et tööjõu liikuvusel on Läänemere piirkonna integratsioonis oluline osa. Tähtis on järjekindlalt rakendada isikute vaba liikuvust; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et tööjõu liikuvusel on Läänemere piirkonna integratsioonis oluline osa. Tähtis on järjekindlalt rakendada isikute vaba liikuvust;

| 59. | toetab Läänemere piirkonna ametiühingute võrgustiku (BASTUN) seisukohta, et Läänemere strateegiasse tuleb lisada sotsiaalne mõõde. Strateegiat tuleks kasutada ausate ja hästitoimivate tööturgude tagamiseks piirkonnas. Inimväärseid töötingimusi tuleks pidada piirkonna konkurentsivõime oluliseks aspektiks. Töötingimused on järjest olulisem eelis konkurentsis kvalifitseeritud tööjõu pärast; |
| --- | --- |

59.

toetab Läänemere piirkonna ametiühingute võrgustiku (BASTUN) seisukohta, et Läänemere strateegiasse tuleb lisada sotsiaalne mõõde. Strateegiat tuleks kasutada ausate ja hästitoimivate tööturgude tagamiseks piirkonnas. Inimväärseid töötingimusi tuleks pidada piirkonna konkurentsivõime oluliseks aspektiks. Töötingimused on järjest olulisem eelis konkurentsis kvalifitseeritud tööjõu pärast;

| 60. | toonitab, et edasise konkurentsivõime ja majanduse arendamisel on keskne roll teadmistel ja seega ka nn viiendal vabadusel ehk teadmiste vabal liikumisel. Üliõpilaste liikuvusel Läänemere piirkonnas on kaalukas osa. Praegu ei ole see orienteeritud eelkõige piirkonnale. Vaid väike osa valib õpinguteks Läänemere piirkonna, ehkki see on süvendatud majandusintegratsiooni seisukohalt oluline. Läänemere piirkonnas õppimises ei nähta ilmselt oma karjääri jaoks lisaväärtust. Läänemere strateegia tähtis ülesanne on analüüsida, miks on olukord selline ja mida saab teha, et õppimisvõimalus teistes Läänemeremaades tunduks põnev. Küsimus on õpingute kvaliteedis ja tõenäoliselt ka keeleoskuses; |
| --- | --- |

60.

toonitab, et edasise konkurentsivõime ja majanduse arendamisel on keskne roll teadmistel ja seega ka nn viiendal vabadusel ehk teadmiste vabal liikumisel. Üliõpilaste liikuvusel Läänemere piirkonnas on kaalukas osa. Praegu ei ole see orienteeritud eelkõige piirkonnale. Vaid väike osa valib õpinguteks Läänemere piirkonna, ehkki see on süvendatud majandusintegratsiooni seisukohalt oluline. Läänemere piirkonnas õppimises ei nähta ilmselt oma karjääri jaoks lisaväärtust. Läänemere strateegia tähtis ülesanne on analüüsida, miks on olukord selline ja mida saab teha, et õppimisvõimalus teistes Läänemeremaades tunduks põnev. Küsimus on õpingute kvaliteedis ja tõenäoliselt ka keeleoskuses;

| 61. | märgib, et teadlaste ja uurimistulemuste liikuvus on Läänemere piirkonna arengu olulised edutegurid. Teadlaste liikuvuse edendamisel on määrava tähtsusega huvitavate projektide ja rahastamise kättesaadavus. Eri osapoolte koostööd tuleb parandada. See käib nii ülikoolide ja kõrgkoolide koostöö kui ka akadeemiliste ringkondade, ärimaailma ja avaliku sektori koostöö kohta nn triple-helix mudeli raames; |
| --- | --- |

61.

märgib, et teadlaste ja uurimistulemuste liikuvus on Läänemere piirkonna arengu olulised edutegurid. Teadlaste liikuvuse edendamisel on määrava tähtsusega huvitavate projektide ja rahastamise kättesaadavus. Eri osapoolte koostööd tuleb parandada. See käib nii ülikoolide ja kõrgkoolide koostöö kui ka akadeemiliste ringkondade, ärimaailma ja avaliku sektori koostöö kohta nn triple-helix mudeli raames;

Juurdepääsetav ja ligitõmbav piirkond

| 62. | toonitab, et Läänemere piirkonna muutmisel juurdepääsetavaks ja ligitõmbavaks piirkonnaks tuleks arvesse võtta nii füüsilist infrastruktuuri, nt transpordisüsteemi kui ka teadmiste, teabe, teenuste jms siirdeks vajalikku teadmistepõhist infrastruktuuri. Seejärel on vaja riiklike süsteemide ja struktuuride eriti tugevat ühteliitmist piirkondliku süsteemiga. Praegu võib täheldada tendentsi, et infrastruktuuride planeerimine lõpeb riigipiiriga. Lõpuks peab olema eesmärk panna alus integreeritud Läänemere piirkonnale, mille eelduseks on, et ida-läänesuunaline perspektiiv oleks samaväärne põhja-lõunasuunalisega. Ida-läänesuunalised transpordikoridorid pakuvad ligipääsu isegi ida- ja kaguosa piirkonna turgudele; |
| --- | --- |

62.

toonitab, et Läänemere piirkonna muutmisel juurdepääsetavaks ja ligitõmbavaks piirkonnaks tuleks arvesse võtta nii füüsilist infrastruktuuri, nt transpordisüsteemi kui ka teadmiste, teabe, teenuste jms siirdeks vajalikku teadmistepõhist infrastruktuuri. Seejärel on vaja riiklike süsteemide ja struktuuride eriti tugevat ühteliitmist piirkondliku süsteemiga. Praegu võib täheldada tendentsi, et infrastruktuuride planeerimine lõpeb riigipiiriga. Lõpuks peab olema eesmärk panna alus integreeritud Läänemere piirkonnale, mille eelduseks on, et ida-läänesuunaline perspektiiv oleks samaväärne põhja-lõunasuunalisega. Ida-läänesuunalised transpordikoridorid pakuvad ligipääsu isegi ida- ja kaguosa piirkonna turgudele;

| 63. | juhib tähelepanu Läänemere piirkonda iseloomustavale äärmisele tasakaalustamatusele, sest põhjapoolsed alad on väga hõredalt asustatud, kuid lõunapoolsetes on asustus tihedam. Põhjas on vahemaad asustatud punktide vahel suured ja transpordivõrk hõre. Tuleks parandada nii Balti riikide kui ka kõige põhjapoolsemate alade ühendust Läänemere piirkonna kesksete aladega, kaasates need üleeuroopalistesse transpordivõrkudesse. On pakiline vajadus raudtee suurema läbilaskevõime järele; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu Läänemere piirkonda iseloomustavale äärmisele tasakaalustamatusele, sest põhjapoolsed alad on väga hõredalt asustatud, kuid lõunapoolsetes on asustus tihedam. Põhjas on vahemaad asustatud punktide vahel suured ja transpordivõrk hõre. Tuleks parandada nii Balti riikide kui ka kõige põhjapoolsemate alade ühendust Läänemere piirkonna kesksete aladega, kaasates need üleeuroopalistesse transpordivõrkudesse. On pakiline vajadus raudtee suurema läbilaskevõime järele;

| 64. | rõhutab, et integratsiooni kiirendamiseks tuleks piire ületavaid transpordivooge praegusest enam üheskoos planeerida. Näiteks oleks paremini korraldatud transpordivoogudest saadud kasu suurem, kui raudteetransporti paremini koordineeritakse ning kui valitseks suurem kooskõla ELi raudteesektorit käsitlevate direktiivide tõlgendamisel; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et integratsiooni kiirendamiseks tuleks piire ületavaid transpordivooge praegusest enam üheskoos planeerida. Näiteks oleks paremini korraldatud transpordivoogudest saadud kasu suurem, kui raudteetransporti paremini koordineeritakse ning kui valitseks suurem kooskõla ELi raudteesektorit käsitlevate direktiivide tõlgendamisel;

| 65. | juhib tähelepanu, et Läänemere piirkonna transpordisüsteemi üks eripära seisneb kõigi transpordiliikide võrdses tähtsuses. Transport peab toimuma maad- ja merdpidi, näiteks kasutatakse kaubaveoks raudtee- ja lähimeretransporti, kuid ka õhutransporti. Selleks on vaja pöörata tähelepanu transpordikoridoridele, et toimuks sujuv üleminek ühelt transpordiliigilt teisele, st toimuksid ühendveod. See seab suuri nõudmisi logistikale ja jätkusuutlikkuse aspektidele, mille tähtsus ei tohi väheneda; |
| --- | --- |

65.

juhib tähelepanu, et Läänemere piirkonna transpordisüsteemi üks eripära seisneb kõigi transpordiliikide võrdses tähtsuses. Transport peab toimuma maad- ja merdpidi, näiteks kasutatakse kaubaveoks raudtee- ja lähimeretransporti, kuid ka õhutransporti. Selleks on vaja pöörata tähelepanu transpordikoridoridele, et toimuks sujuv üleminek ühelt transpordiliigilt teisele, st toimuksid ühendveod. See seab suuri nõudmisi logistikale ja jätkusuutlikkuse aspektidele, mille tähtsus ei tohi väheneda;

| 66. | rõhutab, et jätkuvalt on oluline lähtuda olemasolevatest süsteemidest ja kasutada neid paremini. Kitsaskohad tuleb kindlaks teha ja võtta vastavaid meetmeid. Omavahel tuleb ühendada riikidevahelised, riiklikud, kohalikud ja piirkondlikud transpordisüsteemid; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et jätkuvalt on oluline lähtuda olemasolevatest süsteemidest ja kasutada neid paremini. Kitsaskohad tuleb kindlaks teha ja võtta vastavaid meetmeid. Omavahel tuleb ühendada riikidevahelised, riiklikud, kohalikud ja piirkondlikud transpordisüsteemid;

| 67. | on seisukohal, et viivitamatult tuleb arendada üleeuroopalise transpordivõrgustiku piireületavaid aspekte eesmärgiga parandada konkurentsivõimeliste logistikavõrkude „modaalsust” ja koostööd; |
| --- | --- |

67.

on seisukohal, et viivitamatult tuleb arendada üleeuroopalise transpordivõrgustiku piireületavaid aspekte eesmärgiga parandada konkurentsivõimeliste logistikavõrkude „modaalsust” ja koostööd;

| 68. | rõhutab, et ehkki maismaa- ja meretransport jäävad kaubavedude ja põhilise osa reisijateveo transpordisüsteemi selgrooks, ei tohi unustada õhutranspordi tähtsust piirkonna inimeste liikuvuse seisukohalt. Vaja on arendada ka õhutranspordi infrastruktuuri, eelkõige piirkondlike lennujaamade näol; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et ehkki maismaa- ja meretransport jäävad kaubavedude ja põhilise osa reisijateveo transpordisüsteemi selgrooks, ei tohi unustada õhutranspordi tähtsust piirkonna inimeste liikuvuse seisukohalt. Vaja on arendada ka õhutranspordi infrastruktuuri, eelkõige piirkondlike lennujaamade näol;

| 69. | märgib, kui suur tähtsus on piirkonna majandusele olnud sellisel infrastruktuuriinvesteeringul nagu Sundi sild ja kuidas see on aidanud kõrvaldada ühe kitsaskoha. Fehmarni väina ületaval sillal oleks samuti suur tähtsus ja see tuleb ehitada esimesel võimalusel; |
| --- | --- |

69.

märgib, kui suur tähtsus on piirkonna majandusele olnud sellisel infrastruktuuriinvesteeringul nagu Sundi sild ja kuidas see on aidanud kõrvaldada ühe kitsaskoha. Fehmarni väina ületaval sillal oleks samuti suur tähtsus ja see tuleb ehitada esimesel võimalusel;

| 70. | juhib tähelepanu, et kõrvuti investeeringutega füüsilisse infrastruktuuri tuleb esikohale seada toimiva ja integreeritud teadmistepõhise infrastruktuuri, nt info- ja sidetehnoloogia ülesehitamine. Kõnealune kapitalimahutus muutub eriti tähtsaks edasise konkurentsivõime ja arengu seisukohalt ning nõuab panustamist nii tark- kui ka riistvarasse. Viimaste hulka kuulub piirkonna lairibaühenduse jätkuv väljaarendamine, millest võib saada lipulaevaprojekt. Läbipaistvuse ja kooskõla tagamiseks tuleb sisse seada piirkondlik kontroll. Tähtis on tagada tarne sõltumatus, et vältida lairibaühenduse väljaarendamise sõltumist konkreetsest tarnijast, tuues kaasa kohaliku või piirkondliku monopoli tekke. Pehme infrastruktuur koosneb muu hulgas näiteks kogu Läänemere piirkonna elektroonilise identifitseerimise ühistest standarditest, mis on IT-teenuste kaubanduse eeldus; |
| --- | --- |

70.

juhib tähelepanu, et kõrvuti investeeringutega füüsilisse infrastruktuuri tuleb esikohale seada toimiva ja integreeritud teadmistepõhise infrastruktuuri, nt info- ja sidetehnoloogia ülesehitamine. Kõnealune kapitalimahutus muutub eriti tähtsaks edasise konkurentsivõime ja arengu seisukohalt ning nõuab panustamist nii tark- kui ka riistvarasse. Viimaste hulka kuulub piirkonna lairibaühenduse jätkuv väljaarendamine, millest võib saada lipulaevaprojekt. Läbipaistvuse ja kooskõla tagamiseks tuleb sisse seada piirkondlik kontroll. Tähtis on tagada tarne sõltumatus, et vältida lairibaühenduse väljaarendamise sõltumist konkreetsest tarnijast, tuues kaasa kohaliku või piirkondliku monopoli tekke. Pehme infrastruktuur koosneb muu hulgas näiteks kogu Läänemere piirkonna elektroonilise identifitseerimise ühistest standarditest, mis on IT-teenuste kaubanduse eeldus;

Turvaline ja ohutu piirkond

| 71. | kordab, et Läänemeri on ja jääb maailma üheks tihedama liiklusega sisemereks. Praegu sõidab sellel iga päev 2 000 laeva. Isegi juhul kui madalkonjunktuur jätab oma jälje, on suundumus liikluse kasvu poole. Lisaks on ÜRO merendusega tegelev organisatsioon IMO nimetanud Läänemere, välja arvatud Vene territoriaalveed, eriti tundlikuks merepiirkonnaks ehk PSSA-piirkonnaks (PSSA – Particularly Sensitive Sea Area), mis annab võimaluse võtta Läänemere liiklusega seoses turvameetmeid; |
| --- | --- |

71.

kordab, et Läänemeri on ja jääb maailma üheks tihedama liiklusega sisemereks. Praegu sõidab sellel iga päev 2 000 laeva. Isegi juhul kui madalkonjunktuur jätab oma jälje, on suundumus liikluse kasvu poole. Lisaks on ÜRO merendusega tegelev organisatsioon IMO nimetanud Läänemere, välja arvatud Vene territoriaalveed, eriti tundlikuks merepiirkonnaks ehk PSSA-piirkonnaks (PSSA – Particularly Sensitive Sea Area), mis annab võimaluse võtta Läänemere liiklusega seoses turvameetmeid;

| 72. | juhib tähelepanu sellele, et tihedamast liiklusest tulenevalt seatakse suuremaid nõudmisi ühisele valmisolekule ja sekkumisvõimele. See on viinud äärmuslike väljaütlemisteni, et asjakohane ei ole küsida, kas Läänemeres võib aset leida suurem õnnetus, vaid millal see juhtub. Selle tagajärgedel oleks piiriülene mõju ning need tooksid kaasa suuremad nõudmised piirülesele valmisolekule ja sekkumisvõimele; |
| --- | --- |

72.

juhib tähelepanu sellele, et tihedamast liiklusest tulenevalt seatakse suuremaid nõudmisi ühisele valmisolekule ja sekkumisvõimele. See on viinud äärmuslike väljaütlemisteni, et asjakohane ei ole küsida, kas Läänemeres võib aset leida suurem õnnetus, vaid millal see juhtub. Selle tagajärgedel oleks piiriülene mõju ning need tooksid kaasa suuremad nõudmised piirülesele valmisolekule ja sekkumisvõimele;

| 73. | toetab koordineeritud sekkumisvalmiduse ja kooskõlastatud struktuuri loomist, et tagada tõhusam sekkumine. Kohalik ja piirkondlik mõõde tuleb kaasata algusest peale. Regioonide Komitee teeb ettepaneku viia ellu „Baltic Master Project Action Plan”, milleks on vaja ennetava valmisoleku kavandamist, kogu Läänemere rannikualade paremat planeerimist ning parema seire korraldamist laevade liikumise üle Läänemerel; juhib siinkohal tähelepanu määrusele ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite kohta (2) ning tervitab kolmanda meresõiduohutuse paketi (nn ERIKA III pakett) vastuvõtmist Euroopa Parlamendis 11. märtsil 2009. Kõnealune pakett jõustub 2012. aastal ning see hõlmab lisaks reisijate hüvitistele ka kontrolle, kalalaevade varustamist automaatsete identifitseerimis- ja seiresüsteemidega, sadamate riigikontrolli, laevade kindlustust, õnnetusjuhtumite uurimist ja sellise asutuse määramist, kes otsustab varjupaiga andmise üle merehätta sattunud laevadele; siiski rõhutab komitee vajadust suurendada Soome lahel toimuva laevaliikluse seire suutlikkust, et laiendada seda kogu Läänemere piirkonnale. Lisaks soovitatakse luua ühine süsteem, et teostada järelevalvet määruse täitmise üle. Lisaks soovitab komitee, et laevade automaatne identifitseerimissüsteem (AIS), mis on laevaliikluse seireks kasutusel Soome lahes, laieneks kogu Läänemere territooriumile, või et sellest lähtutaks kui eeskujust. Süsteemiga tuleks hõlmata ka kalalaevad. Naftareostuse põhjustanud laevade identifitseerimise süsteemi tuleb parandada ja selleks tuleb välja töötada satelliidipõhine süsteem. Luua tuleks piiriülene kriisikeskus. Sisse tuleks seada piiriülene digitaalne sidesüsteem, mille aluseks on TETRA standardid. Igas liikmesriigis peaks olema vähemalt üks sadam, mis suudab vastu võtta merehätta jäänud laevu. Avamerel uppuv naftatanker tekitab väga suurt kahju. Läänemeres liiklevatele laevadele tuleks kehtestada topeltpõhja nõue; |
| --- | --- |

73.

toetab koordineeritud sekkumisvalmiduse ja kooskõlastatud struktuuri loomist, et tagada tõhusam sekkumine. Kohalik ja piirkondlik mõõde tuleb kaasata algusest peale. Regioonide Komitee teeb ettepaneku viia ellu „Baltic Master Project Action Plan”, milleks on vaja ennetava valmisoleku kavandamist, kogu Läänemere rannikualade paremat planeerimist ning parema seire korraldamist laevade liikumise üle Läänemerel; juhib siinkohal tähelepanu määrusele ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite kohta (2) ning tervitab kolmanda meresõiduohutuse paketi (nn ERIKA III pakett) vastuvõtmist Euroopa Parlamendis 11. märtsil 2009. Kõnealune pakett jõustub 2012. aastal ning see hõlmab lisaks reisijate hüvitistele ka kontrolle, kalalaevade varustamist automaatsete identifitseerimis- ja seiresüsteemidega, sadamate riigikontrolli, laevade kindlustust, õnnetusjuhtumite uurimist ja sellise asutuse määramist, kes otsustab varjupaiga andmise üle merehätta sattunud laevadele; siiski rõhutab komitee vajadust suurendada Soome lahel toimuva laevaliikluse seire suutlikkust, et laiendada seda kogu Läänemere piirkonnale. Lisaks soovitatakse luua ühine süsteem, et teostada järelevalvet määruse täitmise üle. Lisaks soovitab komitee, et laevade automaatne identifitseerimissüsteem (AIS), mis on laevaliikluse seireks kasutusel Soome lahes, laieneks kogu Läänemere territooriumile, või et sellest lähtutaks kui eeskujust. Süsteemiga tuleks hõlmata ka kalalaevad. Naftareostuse põhjustanud laevade identifitseerimise süsteemi tuleb parandada ja selleks tuleb välja töötada satelliidipõhine süsteem. Luua tuleks piiriülene kriisikeskus. Sisse tuleks seada piiriülene digitaalne sidesüsteem, mille aluseks on TETRA standardid. Igas liikmesriigis peaks olema vähemalt üks sadam, mis suudab vastu võtta merehätta jäänud laevu. Avamerel uppuv naftatanker tekitab väga suurt kahju. Läänemeres liiklevatele laevadele tuleks kehtestada topeltpõhja nõue;

| 74. | rõhutab, et Läänemere strateegia raames on oluline käsitleda rahvatervist. Probleemid võivad tuleneda kiiretest majanduslikest muutustest, mis on tingitud noorte kolimisest maapiirkondadest linnadesse. Suured erinevused elanikkonnarühmade vahel, mistõttu näiteks laste vaesus võib mõnikord isegi suureneda, on ja jääb märkimisväärseks sotsiaalseks probleemiks. Tõrjutus, mis toob kaasa alkoholi ja narkootikumide tarvitamise; ning elustiiliga seonduvad terviseprobleemid on teised sotsiaalsed probleemid, mida tuleb piirkondlikul tasandil ja kooskõlastatult käsitleda; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et Läänemere strateegia raames on oluline käsitleda rahvatervist. Probleemid võivad tuleneda kiiretest majanduslikest muutustest, mis on tingitud noorte kolimisest maapiirkondadest linnadesse. Suured erinevused elanikkonnarühmade vahel, mistõttu näiteks laste vaesus võib mõnikord isegi suureneda, on ja jääb märkimisväärseks sotsiaalseks probleemiks. Tõrjutus, mis toob kaasa alkoholi ja narkootikumide tarvitamise; ning elustiiliga seonduvad terviseprobleemid on teised sotsiaalsed probleemid, mida tuleb piirkondlikul tasandil ja kooskõlastatult käsitleda;

| 75. | peab väga oluliseks, et rahvatervise küsimusi käsitletaks koostöös Läänemere piirkonna riikidega, mis piirnevad ELiga. Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas on rahvatervise valdkonnas tõsiseid probleeme. Oluline lähtepunkt peab olema põhjamõõde ja selle raames toimuv põhjamõõtme partnerlus rahvatervise ja sotsiaalse heaolu vallas (NDPHS – Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Well-being). Kõnealune partnerlus peaks olema oluline lähtepunkt ja parandada tuleks teadmisi selle kohta; |
| --- | --- |

75.

peab väga oluliseks, et rahvatervise küsimusi käsitletaks koostöös Läänemere piirkonna riikidega, mis piirnevad ELiga. Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas on rahvatervise valdkonnas tõsiseid probleeme. Oluline lähtepunkt peab olema põhjamõõde ja selle raames toimuv põhjamõõtme partnerlus rahvatervise ja sotsiaalse heaolu vallas (NDPHS – Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Well-being). Kõnealune partnerlus peaks olema oluline lähtepunkt ja parandada tuleks teadmisi selle kohta;

| 76. | meenutab, et NDPHS olulisim prioriteet on piirata nakkushaiguste levikut. Siia kuuluvad HIV/AIDS, tuberkuloos, antibiootikumidele resistentsete mikroorganismide probleem. Teine oluline prioriteet on tõsta elanike sotsiaalset heaolu; |
| --- | --- |

76.

meenutab, et NDPHS olulisim prioriteet on piirata nakkushaiguste levikut. Siia kuuluvad HIV/AIDS, tuberkuloos, antibiootikumidele resistentsete mikroorganismide probleem. Teine oluline prioriteet on tõsta elanike sotsiaalset heaolu;

| 77. | märgib, et organiseeritud kuritegevus kujutab endast tõsist probleemi Läänemere piirkonna turvalisusele ja ohutusele. Kuritegelikud võrgustikud muutuvad üha rafineeritumaks ja nad tegutsevad piiriüleselt. Läänemeremaad peavad seepärast jätkama ühist tegutsemist võitluses piirkonna organiseeritud kuritegevuse, narko- ja inimkaubandusega. Läänemere strateegia peaks seda rõhutama. Piirkondlik politseikoostöö leiab juba aset Läänemere piirkonna organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse alase koostöö rakkerühma (Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region – BSTF) raames. Koostööst võtavad osa ka Norra, Island ja Venemaa ning sellised organisatsioonid nagu Europol ja Interpol Läänemere strateegia raames tuleks kõnealust koostööd tihendada ja see peaks täiendama juba ELi raames toimuvat koostööd; |
| --- | --- |

77.

märgib, et organiseeritud kuritegevus kujutab endast tõsist probleemi Läänemere piirkonna turvalisusele ja ohutusele. Kuritegelikud võrgustikud muutuvad üha rafineeritumaks ja nad tegutsevad piiriüleselt. Läänemeremaad peavad seepärast jätkama ühist tegutsemist võitluses piirkonna organiseeritud kuritegevuse, narko- ja inimkaubandusega. Läänemere strateegia peaks seda rõhutama. Piirkondlik politseikoostöö leiab juba aset Läänemere piirkonna organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse alase koostöö rakkerühma (Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region – BSTF) raames. Koostööst võtavad osa ka Norra, Island ja Venemaa ning sellised organisatsioonid nagu Europol ja Interpol Läänemere strateegia raames tuleks kõnealust koostööd tihendada ja see peaks täiendama juba ELi raames toimuvat koostööd;

| 78. | rõhutab, et kaitsta on vaja kriitilist infrastruktuuri, st seadmeid ja süsteeme, mis on hädavajalikud kesksete ühiskondlike ülesannete, tervise, turvalisuse, ohutuse ja inimeste majandusliku või sotsiaalse heaolu tagamiseks. Nende kahjustamisel või hävimisel oleksid tõsised tagajärjed. Transport, energiavarustus ja teabe levitamine on näited kesksetest tegevustest, mis toetuvad toimivale infrastruktuurile. |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et kaitsta on vaja kriitilist infrastruktuuri, st seadmeid ja süsteeme, mis on hädavajalikud kesksete ühiskondlike ülesannete, tervise, turvalisuse, ohutuse ja inimeste majandusliku või sotsiaalse heaolu tagamiseks. Nende kahjustamisel või hävimisel oleksid tõsised tagajärjed. Transport, energiavarustus ja teabe levitamine on näited kesksetest tegevustest, mis toetuvad toimivale infrastruktuurile.

Brüssel, 22. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Läänemere riikide subregionaalne koostöö (BSSSC), CPMRi Läänemere komisjon, Läänemere arengufoorum, Läänemere euroregioon, Läänemere Linnade Liit, Läänemere saarte võrgustik B7.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul.

2

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/31

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll idapartnerluses”

(2009/C 200/07)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa naabruspoliitikas seoses idapartnerlusega. Eelkõige keskendutakse nende panusele järgmistes valdkondades: territoriaalne areng, majanduslike suhete parandamine, inimõiguste ja põhivabaduste suurem austamine, liikuvuse lihtsustamine ning toetus vastastike kontaktide loomisele; |
| --- | --- |

—

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa naabruspoliitikas seoses idapartnerlusega. Eelkõige keskendutakse nende panusele järgmistes valdkondades: territoriaalne areng, majanduslike suhete parandamine, inimõiguste ja põhivabaduste suurem austamine, liikuvuse lihtsustamine ning toetus vastastike kontaktide loomisele;

| — | kavatseb arendada tihedama koostöö vorme idapartnerlusse kaasatud riikidega. Korrapärase dialoogi ja koostöö eesmärgil institutsioonidevahelise platvormina toimiva Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohaliku ja piirkondliku assamblee loomine võiks olla lühiajaline eesmärk ametlikuks koostööks pärast konkreetsete ja reaalsete koostöövormide väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

kavatseb arendada tihedama koostöö vorme idapartnerlusse kaasatud riikidega. Korrapärase dialoogi ja koostöö eesmärgil institutsioonidevahelise platvormina toimiva Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohaliku ja piirkondliku assamblee loomine võiks olla lühiajaline eesmärk ametlikuks koostööks pärast konkreetsete ja reaalsete koostöövormide väljatöötamist;

| — | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid keskvalitsuste kõrval osalema Euroopa Liidu ja idapartnerluse riikide vahel sõlmitud kahepoolsete assotsiatsioonilepingute, strateegiliste dokumentide ja tegevuskavade väljatöötamisel võimalikult varajasest faasist alates, eelkõige Euroopa naabruspoliitika raames toimuval riiklike näidisprogrammide ettevalmistamisel, rakendamisel ja hindamisel; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid keskvalitsuste kõrval osalema Euroopa Liidu ja idapartnerluse riikide vahel sõlmitud kahepoolsete assotsiatsioonilepingute, strateegiliste dokumentide ja tegevuskavade väljatöötamisel võimalikult varajasest faasist alates, eelkõige Euroopa naabruspoliitika raames toimuval riiklike näidisprogrammide ettevalmistamisel, rakendamisel ja hindamisel;

| — | innustab tihedamate suhete edendamist ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning idapartnerluse riikide asjaomaste asutuste vahel olemasolevate ELi institutsiooniliste platvormide kaudu korrapärase poliitilise dialoogi arendamiseks ning konkreetsete ühisprojektide kaudu eesmärgiga rajada ühine tee Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohaliku ja piirkondliku assamblee loomisele tulevikus. |
| --- | --- |

—

innustab tihedamate suhete edendamist ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning idapartnerluse riikide asjaomaste asutuste vahel olemasolevate ELi institutsiooniliste platvormide kaudu korrapärase poliitilise dialoogi arendamiseks ning konkreetsete ühisprojektide kaudu eesmärgiga rajada ühine tee Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohaliku ja piirkondliku assamblee loomisele tulevikus.

| Pearaportöör | : | István Sértő-Radics (HU/ALDE) Uszka linnapea |
| --- | --- | --- |

Pearaportöör

:

István Sértő-Radics (HU/ALDE) Uszka linnapea

Viitedokument

Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Tšehhi Vabariigi taotlus „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll idapartnerluses” ning komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Idapartnerlus”,

KOM(2008) 823 lõplik

I.   ÜLDISED MÄRKUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab Euroopa naabruspoliitika (ENP) raames väljatöötatava uue idapartnerluse algatuse tähtsust. Euroopa naabruspoliitika riikide vahelised erinevused ja nende hiljutised poliitilised arengud, lõhe ootuste ja tegelikkuse vahel, arutelu laienemisprotsessi üle, ELi strateegilised suhted Venemaaga ning taotlus luua algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” kõrval ka naabruspoliitika idamõõde viisid pärast Rootsi ja Poola ettepanekut idapartnerluseni. Euroopa naabruspoliitika riigid, kellega tuleb idapartnerluse väljatöötamisel arvestada, on Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina. Kõik need riigid, välja arvatud Valgevene, on Euroopa Nõukogu liikmed. Euroopa Komisjon on koostanud ettepaneku, mille osas langetatakse otsus idapartnerluse tippkohtumisel 2009. aasta kevadel. Idapartnerluse kesksed eesmärgid on edendada piiriülest ja piirkondadevahelist koostööd ja institutsioonide loomist, kus kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid anda oma osa suhete loomisel ja Euroopa integratsiooni edendamisel, kõrvaldamaks praeguse Euroopa naabruspoliitika puudused; |
| --- | --- |

1.

rõhutab Euroopa naabruspoliitika (ENP) raames väljatöötatava uue idapartnerluse algatuse tähtsust. Euroopa naabruspoliitika riikide vahelised erinevused ja nende hiljutised poliitilised arengud, lõhe ootuste ja tegelikkuse vahel, arutelu laienemisprotsessi üle, ELi strateegilised suhted Venemaaga ning taotlus luua algatuse „Barcelona protsess: Vahemere Liit” kõrval ka naabruspoliitika idamõõde viisid pärast Rootsi ja Poola ettepanekut idapartnerluseni. Euroopa naabruspoliitika riigid, kellega tuleb idapartnerluse väljatöötamisel arvestada, on Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina. Kõik need riigid, välja arvatud Valgevene, on Euroopa Nõukogu liikmed. Euroopa Komisjon on koostanud ettepaneku, mille osas langetatakse otsus idapartnerluse tippkohtumisel 2009. aasta kevadel. Idapartnerluse kesksed eesmärgid on edendada piiriülest ja piirkondadevahelist koostööd ja institutsioonide loomist, kus kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid anda oma osa suhete loomisel ja Euroopa integratsiooni edendamisel, kõrvaldamaks praeguse Euroopa naabruspoliitika puudused;

| 2. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa naabruspoliitikas seoses idapartnerlusega. Eelkõige keskendutakse nende panusele järgmistes valdkondades: territoriaalne areng, majanduslike suhete parandamine, inimõiguste ja põhivabaduste suurem austamine, liikuvuse lihtsustamine ning toetus vastastike kontaktide loomisele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli Euroopa naabruspoliitikas seoses idapartnerlusega. Eelkõige keskendutakse nende panusele järgmistes valdkondades: territoriaalne areng, majanduslike suhete parandamine, inimõiguste ja põhivabaduste suurem austamine, liikuvuse lihtsustamine ning toetus vastastike kontaktide loomisele;

| 3. | väljendab heameelt teatud meetmete ja algatuste edu ning selle üle, et Euroopa naabruspoliitika tugineb olemasolevatele partnerlus- ja koostöölepingutele, mis jäävad suhete õiguslikuks aluseks. Seega võetakse vastu ELi ja partnerriigi kahepoolsed Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad, millega määratakse kindlaks poliitiliste ja majanduslike reformide ajakava. Reformide edukaks läbiviimiseks pakutakse järgmisi stiimuleid: suurem integreerimine Euroopa programmidesse ja võrgustikesse, edasine abi ning parem juurdepääs turule. Euroopa naabruspoliitika olulisemad põhimõtted on eristamine, vastutus ja piirkondlik integratsioon. Samas hõlmab Euroopa naabruspoliitika paljusid erinevate probleemidega riike ning vaja on sihipärasemat lähenemist; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt teatud meetmete ja algatuste edu ning selle üle, et Euroopa naabruspoliitika tugineb olemasolevatele partnerlus- ja koostöölepingutele, mis jäävad suhete õiguslikuks aluseks. Seega võetakse vastu ELi ja partnerriigi kahepoolsed Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad, millega määratakse kindlaks poliitiliste ja majanduslike reformide ajakava. Reformide edukaks läbiviimiseks pakutakse järgmisi stiimuleid: suurem integreerimine Euroopa programmidesse ja võrgustikesse, edasine abi ning parem juurdepääs turule. Euroopa naabruspoliitika olulisemad põhimõtted on eristamine, vastutus ja piirkondlik integratsioon. Samas hõlmab Euroopa naabruspoliitika paljusid erinevate probleemidega riike ning vaja on sihipärasemat lähenemist;

| 4. | nõustub ettepanekus tehtud üleskutsega süvendada olemasolevat kahepoolset koostööd järgmiste meetmete abil: viisavabadus, vabakaubanduspiirkond, suurem toetus valdkondlikele reformidele, tugevamad inimestevahelised kontaktid, uued tegevuskavad, milles on sätestatud selged võrdluskriteeriumid ning strateegiad vastavusseviimiseks ELi standarditega, ning partnerlus- ja koostöölepinguid jätkavad tugevamad lepingud. Euroopa Komisjoni ettepanekus kutsutakse ka üles tugevdama mitmepoolset koostööd, et täiendada ELi põhjamõõdet ja Musta mere sünergiat, ning kasutama projektipõhist lähenemisviisi. Prioriteetsete koostöövaldkondadena määratletakse ettepanekus poliitilised ja julgeolekuküsimused, piirid ja piiriülene liikumine, majandus-, finants-, keskkonna- ja sotsiaalküsimused; |
| --- | --- |

4.

nõustub ettepanekus tehtud üleskutsega süvendada olemasolevat kahepoolset koostööd järgmiste meetmete abil: viisavabadus, vabakaubanduspiirkond, suurem toetus valdkondlikele reformidele, tugevamad inimestevahelised kontaktid, uued tegevuskavad, milles on sätestatud selged võrdluskriteeriumid ning strateegiad vastavusseviimiseks ELi standarditega, ning partnerlus- ja koostöölepinguid jätkavad tugevamad lepingud. Euroopa Komisjoni ettepanekus kutsutakse ka üles tugevdama mitmepoolset koostööd, et täiendada ELi põhjamõõdet ja Musta mere sünergiat, ning kasutama projektipõhist lähenemisviisi. Prioriteetsete koostöövaldkondadena määratletakse ettepanekus poliitilised ja julgeolekuküsimused, piirid ja piiriülene liikumine, majandus-, finants-, keskkonna- ja sotsiaalküsimused;

| 5. | nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga, milles nähakse ette tugevam majanduslik integratsioon põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubandusala loomise teel, mis sõltub partnerriikide liikmesusest Maailma Kaubandusorganisatsioonis; samuti nähakse ette suurem liikuvus viisarežiimi lihtsustamise ja piirihalduse kaudu, energiavarustuse kindlus energiaalase vastastikuse sõltuvuse tunnustamise kaudu ning majandusliku ja sotsiaalse arengu toetamine piirkondlike ja riikidevaheliste programmide kaudu. Mitmepoolse koostöö edendamiseks pakub idapartnerlus võimaluse foorumiks, kus vahetada teavet, luua ühistegevusi ning käia kaasas moderniseerimisprotsessiga. Mitmepoolset koostööd kavandatakse nii valitsusjuhtide ja ministrite tasandil kui ka temaatiliste platvormide kaudu, mille ülesanne on püstitada eesmärgid ja hinnata tehtud edusamme. Kavandatakse järgmisi temaatilisi platvorme: „Demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsus”, „Majanduslik integratsioon”, „Energiavarustuse kindlus” ning „Inimestevahelised kontaktid”; |
| --- | --- |

5.

nõustub Euroopa Komisjoni ettepanekuga, milles nähakse ette tugevam majanduslik integratsioon põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubandusala loomise teel, mis sõltub partnerriikide liikmesusest Maailma Kaubandusorganisatsioonis; samuti nähakse ette suurem liikuvus viisarežiimi lihtsustamise ja piirihalduse kaudu, energiavarustuse kindlus energiaalase vastastikuse sõltuvuse tunnustamise kaudu ning majandusliku ja sotsiaalse arengu toetamine piirkondlike ja riikidevaheliste programmide kaudu. Mitmepoolse koostöö edendamiseks pakub idapartnerlus võimaluse foorumiks, kus vahetada teavet, luua ühistegevusi ning käia kaasas moderniseerimisprotsessiga. Mitmepoolset koostööd kavandatakse nii valitsusjuhtide ja ministrite tasandil kui ka temaatiliste platvormide kaudu, mille ülesanne on püstitada eesmärgid ja hinnata tehtud edusamme. Kavandatakse järgmisi temaatilisi platvorme: „Demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsus”, „Majanduslik integratsioon”, „Energiavarustuse kindlus” ning „Inimestevahelised kontaktid”;

| 6. | piiramata finantsperspektiivi vastuvõtmisel kehtestatud eeskirja, mille kohaselt tuleks 2/3 Euroopa naabruspoliitika vahenditest suunata lõunasse ja 1/3 itta, toetab komitee Euroopa Komisjoni ettepanekut suurendada rahastamist 450 miljonilt eurolt 2008. aastal 785 miljoni euroni 2013. aastal. See tähendaks 350 miljoni euro suuruse lisavahendi eraldamist ning 250 miljoni euro suuruse summa ümberpaigutamist Euroopa naabruspoliitika piirkondlikele programmidele aastateks 2007–2013 eraldatud vahenditest. Idapartnerluse algatus on kavas käivitada 2009. aasta kevadel erakorralisel idapartnerluse tippkohtumisel. Seniajani on jõus vana Euroopa naabruspoliitika ning selle vahendid; |
| --- | --- |

6.

piiramata finantsperspektiivi vastuvõtmisel kehtestatud eeskirja, mille kohaselt tuleks 2/3 Euroopa naabruspoliitika vahenditest suunata lõunasse ja 1/3 itta, toetab komitee Euroopa Komisjoni ettepanekut suurendada rahastamist 450 miljonilt eurolt 2008. aastal 785 miljoni euroni 2013. aastal. See tähendaks 350 miljoni euro suuruse lisavahendi eraldamist ning 250 miljoni euro suuruse summa ümberpaigutamist Euroopa naabruspoliitika piirkondlikele programmidele aastateks 2007–2013 eraldatud vahenditest. Idapartnerluse algatus on kavas käivitada 2009. aasta kevadel erakorralisel idapartnerluse tippkohtumisel. Seniajani on jõus vana Euroopa naabruspoliitika ning selle vahendid;

| 7. | märgib, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI), mis hõlmab ka Venemaad, on kavandatud paindlikuma ja poliitikapõhisena ning selle eesmärk on säästev areng ning lähenemine ELi poliitikatele ja standarditele. Eelarveperioodiks 2007–2013 on eraldatud umbes 12 miljardit eurot. See tähendab rahastamise suurendamist 32 %, sellest summast 62 % on aga eraldatud lõunanaabritele ja ainult 38 % idanaabritele. Arvestades inimese kohta eraldatud summat, on erinevus väiksem, kuid see ei ole kooskõlas idamõõtme tugevdamiseks tehtavate jõupingutustega; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI), mis hõlmab ka Venemaad, on kavandatud paindlikuma ja poliitikapõhisena ning selle eesmärk on säästev areng ning lähenemine ELi poliitikatele ja standarditele. Eelarveperioodiks 2007–2013 on eraldatud umbes 12 miljardit eurot. See tähendab rahastamise suurendamist 32 %, sellest summast 62 % on aga eraldatud lõunanaabritele ja ainult 38 % idanaabritele. Arvestades inimese kohta eraldatud summat, on erinevus väiksem, kuid see ei ole kooskõlas idamõõtme tugevdamiseks tehtavate jõupingutustega;

| 8. | märgib ka, et riiklikud programmid ENPI raames töötatakse välja riiklikes strateegiadokumentides ning vahendid eraldatakse vastavalt riiklikele näidisprogrammidele. Riiklikes strateegiadokumentides on määratud igale liikmesriigile kolm või neli prioriteeti. Kõigis neist viidatakse aga haldussuutlikkuse ja haldustavade parandamisele. Kõigi partnerriikide puhul tuleb riiklikes näidisprogrammides õigusriigi prioriteedi alarühmana nimetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Euroopa naabruspoliitika mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vähendab ka asjaolu, et riiklikes strateegiadokumentides ja näidisprogrammides on nimetatud inimestevahelisi kontakte, kuid need puudutavad peaaegu eranditult hariduse ja teadusuuringute valdkondi. Nagu piiriülesed koostööprogrammid on näidanud, saavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused selles vallas kaasa rääkida ning nende rolli tuleks selles osas tunnustada; |
| --- | --- |

8.

märgib ka, et riiklikud programmid ENPI raames töötatakse välja riiklikes strateegiadokumentides ning vahendid eraldatakse vastavalt riiklikele näidisprogrammidele. Riiklikes strateegiadokumentides on määratud igale liikmesriigile kolm või neli prioriteeti. Kõigis neist viidatakse aga haldussuutlikkuse ja haldustavade parandamisele. Kõigi partnerriikide puhul tuleb riiklikes näidisprogrammides õigusriigi prioriteedi alarühmana nimetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Euroopa naabruspoliitika mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vähendab ka asjaolu, et riiklikes strateegiadokumentides ja näidisprogrammides on nimetatud inimestevahelisi kontakte, kuid need puudutavad peaaegu eranditult hariduse ja teadusuuringute valdkondi. Nagu piiriülesed koostööprogrammid on näidanud, saavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused selles vallas kaasa rääkida ning nende rolli tuleks selles osas tunnustada;

| 9. | märgib samuti, et ENPI piiriülese koostöö strateegiadokumendis aastateks 2007–2013 määratletakse neli koostöövaldkonda: majanduslik ja sotsiaalne areng, ühised väljakutsed keskkonna, rahvatervise ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas, piirihaldus ning inimestevahelised kontaktid. Vaja on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevat kaasamist, mis nõuab ka tihedamat väiksemamahulist koostööd, paremat toetust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkust suurendavatele meetmetele ning piirialade elukvaliteedi tõstmise meetmete seadmist prioriteediks; |
| --- | --- |

9.

märgib samuti, et ENPI piiriülese koostöö strateegiadokumendis aastateks 2007–2013 määratletakse neli koostöövaldkonda: majanduslik ja sotsiaalne areng, ühised väljakutsed keskkonna, rahvatervise ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas, piirihaldus ning inimestevahelised kontaktid. Vaja on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevat kaasamist, mis nõuab ka tihedamat väiksemamahulist koostööd, paremat toetust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkust suurendavatele meetmetele ning piirialade elukvaliteedi tõstmise meetmete seadmist prioriteediks;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et mitmed selle piirkonna riikide ees seisvad väljakutsed, nagu näiteks riikidevahelised transpordikoridorid, piiriüleste keskkonnaküsimuste lahendamine, piiride ja rände haldamine, terrorismi ja riigiülese organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus ning inimestevahelised tegevused on piiriülese iseloomuga ning neid on mõnikord võimalik tõhusalt lahendada ainult riiklikust tasandist allpool toimuva koostöö raames. Seoses ELi Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi idapiirkonna strateegiadokumendiga 2007–2013 peaks nii partnerriikide omavaheline koostöö kui ka ELi ja partnerriikide koostöö aitama saavutada Euroopa naabruspoliitika eesmärke neis valdkondades, kus riiklikust tasandist allpool oleva tasandi abi oleks ilmselgelt kasulik; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et mitmed selle piirkonna riikide ees seisvad väljakutsed, nagu näiteks riikidevahelised transpordikoridorid, piiriüleste keskkonnaküsimuste lahendamine, piiride ja rände haldamine, terrorismi ja riigiülese organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus ning inimestevahelised tegevused on piiriülese iseloomuga ning neid on mõnikord võimalik tõhusalt lahendada ainult riiklikust tasandist allpool toimuva koostöö raames. Seoses ELi Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi idapiirkonna strateegiadokumendiga 2007–2013 peaks nii partnerriikide omavaheline koostöö kui ka ELi ja partnerriikide koostöö aitama saavutada Euroopa naabruspoliitika eesmärke neis valdkondades, kus riiklikust tasandist allpool oleva tasandi abi oleks ilmselgelt kasulik;

| 11. | on veendunud, et nii ELi kui ka idapartnerluse riikide sellised algatused, mis on keskendunud üksnes diplomaatilisele lähenemisele, ei ole jätkusuutlikud lahendused seni, kuni arutelu keskmesse ei ole asetatud kohaliku tasandi demokraatia, seda nii demokraatia tugevdamise kui ka ELi ja idapartnerluse riikide piirkondade ja linnade koostöö seisukohalt; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et nii ELi kui ka idapartnerluse riikide sellised algatused, mis on keskendunud üksnes diplomaatilisele lähenemisele, ei ole jätkusuutlikud lahendused seni, kuni arutelu keskmesse ei ole asetatud kohaliku tasandi demokraatia, seda nii demokraatia tugevdamise kui ka ELi ja idapartnerluse riikide piirkondade ja linnade koostöö seisukohalt;

| 12. | väljendab selles kontekstis heameelt asjaolu üle, et piirkondade programmi ülesanne on toetada Euroopa naabruspoliitika tõhusat rakendamist ning selle eesmärk on tugevdada järk-järgult nii ELi ja tema naaberriikide kui ka naaberriikide endi dialoogi ja koostööd vastavalt ENPI piirkondade programmi strateegiadokumendile 2007–2013. Kohalike osalejate koostöö edendamine hõlmab kogemuste vahetamist Euroopa naabruspoliitika programmide kohta ning selle eesmärk on demokraatliku valitsemistava ning kohaliku ja piirkondliku säästva arengu tugevdamine. Rõhku pannakse alt-üles lähenemisviisile partnerlussuhete määratlemisel ja arendamisel, paljusid sidusrühmi hõlmavatele projektidele ning tulemuste levitamisele teistele omavalitsustele partnerriikides; |
| --- | --- |

12.

väljendab selles kontekstis heameelt asjaolu üle, et piirkondade programmi ülesanne on toetada Euroopa naabruspoliitika tõhusat rakendamist ning selle eesmärk on tugevdada järk-järgult nii ELi ja tema naaberriikide kui ka naaberriikide endi dialoogi ja koostööd vastavalt ENPI piirkondade programmi strateegiadokumendile 2007–2013. Kohalike osalejate koostöö edendamine hõlmab kogemuste vahetamist Euroopa naabruspoliitika programmide kohta ning selle eesmärk on demokraatliku valitsemistava ning kohaliku ja piirkondliku säästva arengu tugevdamine. Rõhku pannakse alt-üles lähenemisviisile partnerlussuhete määratlemisel ja arendamisel, paljusid sidusrühmi hõlmavatele projektidele ning tulemuste levitamisele teistele omavalitsustele partnerriikides;

| 13. | rõhutab, et idapartnerluse algatus peaks võimaldama üleminekut puhtalt valitsustevaheliselt koostöösüsteemilt kodanike dialoogile ning seejuures eelkõige koostööle ELi ja idapartnerluse riikide vahel, rakendades konkreetseid ja üksmeelseid projekte kodanike vajadustel ja solidaarsusel põhineva üldise strateegia raames; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et idapartnerluse algatus peaks võimaldama üleminekut puhtalt valitsustevaheliselt koostöösüsteemilt kodanike dialoogile ning seejuures eelkõige koostööle ELi ja idapartnerluse riikide vahel, rakendades konkreetseid ja üksmeelseid projekte kodanike vajadustel ja solidaarsusel põhineva üldise strateegia raames;

| 14. | leiab, et ELi ja idapartnerluse riikide koostöö edu ning Euroopa naabruspoliitika kaudu partnerluse tugevdamise ühe tingimusena tuleb leida uued stimuleerivad teemad, et muuta konkreetsed eelised kodanikele arusaadavaks, muutes üldised deklaratsioonid nähtavateks meetmeteks, mis eeldab kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajate tugevat kaasamist ning läbipaistvat ja selget teabevahetust; |
| --- | --- |

14.

leiab, et ELi ja idapartnerluse riikide koostöö edu ning Euroopa naabruspoliitika kaudu partnerluse tugevdamise ühe tingimusena tuleb leida uued stimuleerivad teemad, et muuta konkreetsed eelised kodanikele arusaadavaks, muutes üldised deklaratsioonid nähtavateks meetmeteks, mis eeldab kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajate tugevat kaasamist ning läbipaistvat ja selget teabevahetust;

| 15. | märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna suuremat aktiivsust riiklikus poliitikas piirab tihti kohaliku demokraatia nõrkus ning tõelise detsentraliseerimisprotsessi puudumine idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

15.

märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna suuremat aktiivsust riiklikus poliitikas piirab tihti kohaliku demokraatia nõrkus ning tõelise detsentraliseerimisprotsessi puudumine idapartnerluse riikides;

| 16. | täheldab, et detsentraliseerimine ja osalemine kohaliku tasandi valitsemises ei käi alati käsikäes. Mõnes riigis nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ühine ülesanne suurendada valimisaktiivsust, edendada kodanike osalust ning kaasata ühendused strateegiate väljatöötamisse ja suurte linna- või piirkonnaprojektide ettevalmistamisse; |
| --- | --- |

16.

täheldab, et detsentraliseerimine ja osalemine kohaliku tasandi valitsemises ei käi alati käsikäes. Mõnes riigis nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ühine ülesanne suurendada valimisaktiivsust, edendada kodanike osalust ning kaasata ühendused strateegiate väljatöötamisse ja suurte linna- või piirkonnaprojektide ettevalmistamisse;

| 17. | tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valmisolekut ja pühendumust idapartnerluse algatuse rikastamiseks. Sellega ei peaks tegelema ainuüksi riikide valitsused ja Euroopa Komisjon. Laiemast kodanikuühiskonnast ja erinevatest osalejatest peaksid saama idapartnerluse sidusrühmad. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ettevõtted ja valitsusvälised organisatsioonid (nii EList kui naaberriikidest) peavad saama kogu idapartnerluse protsessi lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

17.

tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valmisolekut ja pühendumust idapartnerluse algatuse rikastamiseks. Sellega ei peaks tegelema ainuüksi riikide valitsused ja Euroopa Komisjon. Laiemast kodanikuühiskonnast ja erinevatest osalejatest peaksid saama idapartnerluse sidusrühmad. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ettevõtted ja valitsusvälised organisatsioonid (nii EList kui naaberriikidest) peavad saama kogu idapartnerluse protsessi lahutamatuks osaks;

| 18. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise olulisust idapartnerluse ja Euroopa naabruspoliitika kavandamise, rakendamise ning seire ja hindamise protsessi lahutamatu osana, nagu komitee on märkinud ka varasemates selleteemalistes arvamustes. See puudutab eelkõige valdkondi, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ulatuslikud ja otsesed pädevused; |
| --- | --- |

18.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise olulisust idapartnerluse ja Euroopa naabruspoliitika kavandamise, rakendamise ning seire ja hindamise protsessi lahutamatu osana, nagu komitee on märkinud ka varasemates selleteemalistes arvamustes. See puudutab eelkõige valdkondi, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on ulatuslikud ja otsesed pädevused;

| 19. | nõuab sellest tulenevalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tunnustamist oluliste partneritena Euroopa naabruspoliitikas seoses idapartnerlusega; |
| --- | --- |

19.

nõuab sellest tulenevalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tunnustamist oluliste partneritena Euroopa naabruspoliitikas seoses idapartnerlusega;

| 20. | tunnustab idapartnerluse riikide detsentraliseeritud koostöös osalevate kohalike ja piirkondlike, Euroopa ning rahvusvaheliste võrgustike ja ühenduste rolli ja kogemusi ning nende oskusteavet ja asjatundlikkust. Sellest tulenevalt on vaja jõupingutusi rohkem ühendada ning detsentraliseeritud koostöö projektide eesmärke senisest enam ühtlustada idapartnerluse eesmärkidega, et saavutada optimaalseid tulemusi; |
| --- | --- |

20.

tunnustab idapartnerluse riikide detsentraliseeritud koostöös osalevate kohalike ja piirkondlike, Euroopa ning rahvusvaheliste võrgustike ja ühenduste rolli ja kogemusi ning nende oskusteavet ja asjatundlikkust. Sellest tulenevalt on vaja jõupingutusi rohkem ühendada ning detsentraliseeritud koostöö projektide eesmärke senisest enam ühtlustada idapartnerluse eesmärkidega, et saavutada optimaalseid tulemusi;

| 21. | leiab, et Euroopa naabruspoliitika eesmärk toetada naaberriikide üleminekuprotsessi on kooskõlas ELi standarditega. Euroopa naabruspoliitika peamine eesmärk on olnud minna kaugemale ühise välis- ja julgeolekupoliitika raamidest ning mitte piirduda üksnes ELi välissuhetega kolmandate riikidega. Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele anti võimalus osaleda ELi nelja vabaduse integreeritud piirkonnas, kui nad rakendavad vastavat ELi õigustikku, samas ei antud neile võimalust saada ELi liikmesriikideks; |
| --- | --- |

21.

leiab, et Euroopa naabruspoliitika eesmärk toetada naaberriikide üleminekuprotsessi on kooskõlas ELi standarditega. Euroopa naabruspoliitika peamine eesmärk on olnud minna kaugemale ühise välis- ja julgeolekupoliitika raamidest ning mitte piirduda üksnes ELi välissuhetega kolmandate riikidega. Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele anti võimalus osaleda ELi nelja vabaduse integreeritud piirkonnas, kui nad rakendavad vastavat ELi õigustikku, samas ei antud neile võimalust saada ELi liikmesriikideks;

| 22. | toetab idapartnerluse riikide poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku moderniseerimist uute vahendite, nagu uue partnerlusinstrumendi ja valdkondlike vahendite loomise kaudu; |
| --- | --- |

22.

toetab idapartnerluse riikide poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku moderniseerimist uute vahendite, nagu uue partnerlusinstrumendi ja valdkondlike vahendite loomise kaudu;

| 23. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon kutsus Regioonide Komiteed osalema idapartnerluses, eelkõige demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsuse ning inimestevaheliste kontaktide temaatiliste platvormide töös. |
| --- | --- |

23.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon kutsus Regioonide Komiteed osalema idapartnerluses, eelkõige demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsuse ning inimestevaheliste kontaktide temaatiliste platvormide töös.

| 24. | kavatseb arendada tihedama koostöö vorme idapartnerlusse kaasatud riikidega. Korrapärase dialoogi ja koostöö eesmärgil institutsioonidevahelise platvormina toimiva Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohaliku ja piirkondliku assamblee loomine võiks olla lühiajaline eesmärk ametlikuks koostööks pärast konkreetsete ja reaalsete koostöövormide väljatöötamist; |
| --- | --- |

24.

kavatseb arendada tihedama koostöö vorme idapartnerlusse kaasatud riikidega. Korrapärase dialoogi ja koostöö eesmärgil institutsioonidevahelise platvormina toimiva Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohaliku ja piirkondliku assamblee loomine võiks olla lühiajaline eesmärk ametlikuks koostööks pärast konkreetsete ja reaalsete koostöövormide väljatöötamist;

II   POLIITILISED SOOVITUSED

| 25. | kutsub Euroopa Komisjoni üles vaatama läbi riikliku näidisprogrammi ettevalmistamise protsessi. EL ja idapartnerluse riigid peaksid riiklike näidisprogrammide osas läbi rääkima, võttes aluseks konkreetse riigi vajadused ja suutlikkuse, samuti nii selle riigi kui ka ELi huvid. Riikliku tasandi kavandamisega peaksid tegelema partnerriigi valitsus ja Euroopa Komisjon ühiselt ning komisjon peaks tegema partnerriikidega koostööd riiklike näidisprogrammide rakendamiseks vajalike riiklike programmide ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

25.

kutsub Euroopa Komisjoni üles vaatama läbi riikliku näidisprogrammi ettevalmistamise protsessi. EL ja idapartnerluse riigid peaksid riiklike näidisprogrammide osas läbi rääkima, võttes aluseks konkreetse riigi vajadused ja suutlikkuse, samuti nii selle riigi kui ka ELi huvid. Riikliku tasandi kavandamisega peaksid tegelema partnerriigi valitsus ja Euroopa Komisjon ühiselt ning komisjon peaks tegema partnerriikidega koostööd riiklike näidisprogrammide rakendamiseks vajalike riiklike programmide ettevalmistamisel;

| 26. | kutsub seetõttu partnereid üles tagama riiklike näidisprogrammide prioriteetide ja eesmärkide järkjärgulise rakendamise, samuti tuleb läbi vaadata ELi ja partnerriigi teabevahetuse mehhanism. Seega kui idapartnerluse eesmärk on tõhusam poliitika, peaksid korrapäraselt toimuvad koosolekud aruandluse ja tagasiside andmise eesmärgil olema kohustuslikud ning protsessi järelevalve tuleks usaldada kontrolliasutusele; |
| --- | --- |

26.

kutsub seetõttu partnereid üles tagama riiklike näidisprogrammide prioriteetide ja eesmärkide järkjärgulise rakendamise, samuti tuleb läbi vaadata ELi ja partnerriigi teabevahetuse mehhanism. Seega kui idapartnerluse eesmärk on tõhusam poliitika, peaksid korrapäraselt toimuvad koosolekud aruandluse ja tagasiside andmise eesmärgil olema kohustuslikud ning protsessi järelevalve tuleks usaldada kontrolliasutusele;

| 27. | tervitab idapartnerluse keskendumist liikuvusele, kuid leiab, et komisjoni ettepanek ei ole kavandatud liikuvuse ja turvalisuse paktide sisu osas piisavalt selgesõnaline (teatise punkt 3.3); innustab seepärast Euroopa Komisjoni oma ettepanekut paremini selgitama, et idapartnerluse partnerid teaksid ja mõistaksid selgelt, mida on vaja teha ning mida nad võivad ELilt vastu oodata; |
| --- | --- |

27.

tervitab idapartnerluse keskendumist liikuvusele, kuid leiab, et komisjoni ettepanek ei ole kavandatud liikuvuse ja turvalisuse paktide sisu osas piisavalt selgesõnaline (teatise punkt 3.3); innustab seepärast Euroopa Komisjoni oma ettepanekut paremini selgitama, et idapartnerluse partnerid teaksid ja mõistaksid selgelt, mida on vaja teha ning mida nad võivad ELilt vastu oodata;

| 28. | tervitab Euroopa Parlamendi kavatsust vastata Euroopa Komisjoni üleskutsele muuta „EuroNest” idapartnerluse lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

28.

tervitab Euroopa Parlamendi kavatsust vastata Euroopa Komisjoni üleskutsele muuta „EuroNest” idapartnerluse lahutamatuks osaks;

| 29. | toetab Regioonide Komitee ja idapartnerluse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee järelevalverolli, eelkõige ELi ja idapartnerluse riikide selliste ühiste allkomiteede tegevuse jälgimisel, mis tegelevad demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsuse ning inimestevaheliste kontaktide temaatiliste platvormidega, sh idapartnerluse riikide sotsiaalset ja majanduslikku arengut, piirkondlikku arengut, piiriülest koostööd, haldusreforme ning detsentraliseerimist puudutavate küsimustega; |
| --- | --- |

29.

toetab Regioonide Komitee ja idapartnerluse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee järelevalverolli, eelkõige ELi ja idapartnerluse riikide selliste ühiste allkomiteede tegevuse jälgimisel, mis tegelevad demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsuse ning inimestevaheliste kontaktide temaatiliste platvormidega, sh idapartnerluse riikide sotsiaalset ja majanduslikku arengut, piirkondlikku arengut, piiriülest koostööd, haldusreforme ning detsentraliseerimist puudutavate küsimustega;

| 30. | kutsub idapartnerluse algatuse juhtorganeid üles mitte üksnes tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitilist tunnustamist, vaid kaasama neid ametlikult ja tõhusalt koostööprotsessi ja idapartnerluse algatusse; |
| --- | --- |

30.

kutsub idapartnerluse algatuse juhtorganeid üles mitte üksnes tagama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitilist tunnustamist, vaid kaasama neid ametlikult ja tõhusalt koostööprotsessi ja idapartnerluse algatusse;

| 31. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid keskvalitsuste kõrval osalema Euroopa Liidu ja idapartnerluse riikide vahel sõlmitud kahepoolsete assotsiatsioonilepingute, strateegiliste dokumentide ja tegevuskavade väljatöötamisel võimalikult varajasest faasist alates, eelkõige Euroopa naabruspoliitika raames toimuval riiklike näidisprogrammide ettevalmistamisel, rakendamisel ja hindamisel; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid keskvalitsuste kõrval osalema Euroopa Liidu ja idapartnerluse riikide vahel sõlmitud kahepoolsete assotsiatsioonilepingute, strateegiliste dokumentide ja tegevuskavade väljatöötamisel võimalikult varajasest faasist alates, eelkõige Euroopa naabruspoliitika raames toimuval riiklike näidisprogrammide ettevalmistamisel, rakendamisel ja hindamisel;

| 32. | kutsub sel põhjusel idapartnerluse riikide valitsusi üles looma struktureeritud riikliku dialoogi ja konsultatsiooni mehhanisme riigi tasandist allpool olevate (kohalike ja piirkondlike) osalejate, sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonnaga, kaasates kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustikke ja ühendusi; |
| --- | --- |

32.

kutsub sel põhjusel idapartnerluse riikide valitsusi üles looma struktureeritud riikliku dialoogi ja konsultatsiooni mehhanisme riigi tasandist allpool olevate (kohalike ja piirkondlike) osalejate, sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonnaga, kaasates kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustikke ja ühendusi;

| 33. | leiab, et ENP olemasolevad valdkondlikud vahendid (temaatiline dialoog, osalemine ühenduse programmides ja ametites ning valdkondlikud kokkulepped) tuleks ühtlustada idapartnerluse pakkumisega, mida võiks kokku võtta järgnevalt: „lepinguline valdkondlik suhe, mis põhineb kahel aluspõhimõttel: kohustuslik lähenemine vastavale ELi valdkondlikule õigustikule ning juurdepääs ELi valdkondlikele programmidele ja asutustele”. Valdkondlike kokkulepete vaatlejastaatus peaks olema idapartnerluse põhiidee, mis on täielikult kooskõlas väljendatud vajadusega edendada ELi kohustusi idanaabrite suhtes ja vastupidi; |
| --- | --- |

33.

leiab, et ENP olemasolevad valdkondlikud vahendid (temaatiline dialoog, osalemine ühenduse programmides ja ametites ning valdkondlikud kokkulepped) tuleks ühtlustada idapartnerluse pakkumisega, mida võiks kokku võtta järgnevalt: „lepinguline valdkondlik suhe, mis põhineb kahel aluspõhimõttel: kohustuslik lähenemine vastavale ELi valdkondlikule õigustikule ning juurdepääs ELi valdkondlikele programmidele ja asutustele”. Valdkondlike kokkulepete vaatlejastaatus peaks olema idapartnerluse põhiidee, mis on täielikult kooskõlas väljendatud vajadusega edendada ELi kohustusi idanaabrite suhtes ja vastupidi;

| 34. | soovitab eriti, et nii uus partnerlusinstrument kui ka valdkondlikud vahendid oleksid idapartnerluse paketi lahutamatu osa, mille osas peaks EL läbirääkimisi iga partnerriigiga eraldi. Idapartnerluse vahendite pakett annaks aluse erinevate idapartnerluse vahendite ühtlustamiseks ja läbipaistvaks hindamiseks. Idapartnerluse riikidele tuleks anda läbipaistvad ja konkreetsed võrdluskriteeriumid, nii et nad teaksid, kuhupoole nad idapartnerluses ELi suhtes liiguvad; |
| --- | --- |

34.

soovitab eriti, et nii uus partnerlusinstrument kui ka valdkondlikud vahendid oleksid idapartnerluse paketi lahutamatu osa, mille osas peaks EL läbirääkimisi iga partnerriigiga eraldi. Idapartnerluse vahendite pakett annaks aluse erinevate idapartnerluse vahendite ühtlustamiseks ja läbipaistvaks hindamiseks. Idapartnerluse riikidele tuleks anda läbipaistvad ja konkreetsed võrdluskriteeriumid, nii et nad teaksid, kuhupoole nad idapartnerluses ELi suhtes liiguvad;

| 35. | seab eesmärgiks laiendada ja parandada ELi ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostööd ning muuta see ELi ja Ida-Euroopa partnerite suhete lahutamatuks osaks. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll on asendamatu mitmetes poliitikavaldkondades, mida idapartnerlus hõlmab, näiteks hea valitsemistava, haldusreform ja detsentraliseerimine, sotsiaalne ja majanduslik areng, piirkondlik areng ja ühtekuuluvuspoliitika, piiriülene koostöö, keskkonnakaitse, avaliku korra küsimused, loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste vältimine ja neile reageerimine, kultuurikoostöö, haridus, turism ning õpilas- ja üliõpilasvahetus; |
| --- | --- |

35.

seab eesmärgiks laiendada ja parandada ELi ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostööd ning muuta see ELi ja Ida-Euroopa partnerite suhete lahutamatuks osaks. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll on asendamatu mitmetes poliitikavaldkondades, mida idapartnerlus hõlmab, näiteks hea valitsemistava, haldusreform ja detsentraliseerimine, sotsiaalne ja majanduslik areng, piirkondlik areng ja ühtekuuluvuspoliitika, piiriülene koostöö, keskkonnakaitse, avaliku korra küsimused, loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste vältimine ja neile reageerimine, kultuurikoostöö, haridus, turism ning õpilas- ja üliõpilasvahetus;

| 36. | käivitab dialoogi Euroopa Komisjoniga, et leida viise idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks terviklikku institutsioonide väljaarendamise programmi. See on suunatud idapoolsete partnerite haldussuutlikkuse parandamisele ja peaks seetõttu hõlmama kõiki asjaomaseid koostöövaldkondi, sh neid valdkondi, milles kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll on asendamatu. Lisaks peaks komitee koostama kava, kuidas koostöös partneritega idapartnerluse riikidest aidata kaasa tervikliku institutsioonide väljaarendamise programmi rakendamisele; |
| --- | --- |

36.

käivitab dialoogi Euroopa Komisjoniga, et leida viise idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks terviklikku institutsioonide väljaarendamise programmi. See on suunatud idapoolsete partnerite haldussuutlikkuse parandamisele ja peaks seetõttu hõlmama kõiki asjaomaseid koostöövaldkondi, sh neid valdkondi, milles kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll on asendamatu. Lisaks peaks komitee koostama kava, kuidas koostöös partneritega idapartnerluse riikidest aidata kaasa tervikliku institutsioonide väljaarendamise programmi rakendamisele;

| 37. | otsustab aidata märkimisväärselt kaasa idapartnerluse rakendamisele idapartnerluse riikide majandusliku ja sotsiaalse arengu valdkonnas. Komitee peaks toetama komisjoni ettepanekut sõlmida idapoolsete partneritega vastastikuse mõistmise memorandumid regionaalpoliitika alal, et suurendada nende haldussuutlikkust riiklikul ja kohalikul tasandil. Seda saaks kombineerida tervikliku institutsioonide väljaarendamise programmiga ning komitee tegevusprogrammiga ja/või idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seast valitud partneritega tehtava koostööga. Koostöö eesmärk peaks olema ELi piirkondliku arengu ja ühtekuuluvuspoliitika alaste parimate tavade ja kogemuste vahetamine; |
| --- | --- |

37.

otsustab aidata märkimisväärselt kaasa idapartnerluse rakendamisele idapartnerluse riikide majandusliku ja sotsiaalse arengu valdkonnas. Komitee peaks toetama komisjoni ettepanekut sõlmida idapoolsete partneritega vastastikuse mõistmise memorandumid regionaalpoliitika alal, et suurendada nende haldussuutlikkust riiklikul ja kohalikul tasandil. Seda saaks kombineerida tervikliku institutsioonide väljaarendamise programmiga ning komitee tegevusprogrammiga ja/või idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seast valitud partneritega tehtava koostööga. Koostöö eesmärk peaks olema ELi piirkondliku arengu ja ühtekuuluvuspoliitika alaste parimate tavade ja kogemuste vahetamine;

| 38. | otsustab lisaks sellele aidata Euroopa Komisjoni ja riigivalitsusi ja/või nendega konsulteerida – koostöös idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega – ELi ühtekuuluvuspoliitika kohaselt koostatud selliste piirkondliku arengu katseprogrammide määratlemisel, mille eesmärk on tegeleda idapartnerluse riikide kohaliku ja piirkondliku arengu valdkonna vajadustega. Lisaks sellele peaks komitee käivitama arutelu oma partneritega idapartnerluse riikidest, et edendada nende otsest koostööd ELi piirkondadega ning innustada nende osalemist olemasolevates Kagu-, Kesk- ja Põhja-Euroopa riikidevahelistes programmides. Komitee peaks ka julgustama idapartnerluse riikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama idapartnerluse pakutavat uut võimalust seoses Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kaudu rahastatavate projektidega piiriüleseks koostööks idapartnerluse riikide piiridel; |
| --- | --- |

38.

otsustab lisaks sellele aidata Euroopa Komisjoni ja riigivalitsusi ja/või nendega konsulteerida – koostöös idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega – ELi ühtekuuluvuspoliitika kohaselt koostatud selliste piirkondliku arengu katseprogrammide määratlemisel, mille eesmärk on tegeleda idapartnerluse riikide kohaliku ja piirkondliku arengu valdkonna vajadustega. Lisaks sellele peaks komitee käivitama arutelu oma partneritega idapartnerluse riikidest, et edendada nende otsest koostööd ELi piirkondadega ning innustada nende osalemist olemasolevates Kagu-, Kesk- ja Põhja-Euroopa riikidevahelistes programmides. Komitee peaks ka julgustama idapartnerluse riikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kasutama idapartnerluse pakutavat uut võimalust seoses Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kaudu rahastatavate projektidega piiriüleseks koostööks idapartnerluse riikide piiridel;

| 39. | algatab arutelu Euroopa Komisjoniga, et täpsemalt määratleda oma osalus demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsuse ning inimestevaheliste kontaktide temaatiliste platvormide töös. Komitee peaks algatama mõnede konkreetsete paneelide loomise (idapartnerluse neljas rakenduslik tasand), mis tegeleksid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste peamise tegevuskava jaoks oluliste küsimustega, et toetada idapartnerluse temaatiliste platvormide (kolmas rakenduslik tasand) tööd. Komisjon võiks seevastu kutsuda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid osalema temaatiliste platvormide või konkreetsete paneelide töös, kus see on asjakohane ja/või vajalik. Määratlemaks komitee rolli eelpool nimetatud kahe temaatilise platvormi töös ning saavutamaks paremat kooskõlastamist komisjoniga, on vaja täiendavat arutelu; |
| --- | --- |

39.

algatab arutelu Euroopa Komisjoniga, et täpsemalt määratleda oma osalus demokraatia, hea valitsemistava ja stabiilsuse ning inimestevaheliste kontaktide temaatiliste platvormide töös. Komitee peaks algatama mõnede konkreetsete paneelide loomise (idapartnerluse neljas rakenduslik tasand), mis tegeleksid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste peamise tegevuskava jaoks oluliste küsimustega, et toetada idapartnerluse temaatiliste platvormide (kolmas rakenduslik tasand) tööd. Komisjon võiks seevastu kutsuda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid osalema temaatiliste platvormide või konkreetsete paneelide töös, kus see on asjakohane ja/või vajalik. Määratlemaks komitee rolli eelpool nimetatud kahe temaatilise platvormi töös ning saavutamaks paremat kooskõlastamist komisjoniga, on vaja täiendavat arutelu;

| 40. | otsustab aidata Euroopa Komisjonil koostada kohalike omavalitsuste väljaõppe ja võrgustike programm, mille eesmärk on tugevdada haldussuutlikkust ning edendada kohaliku tasandi halduse reformi demokraatia, hea haldustava ja stabiilsuse temaatilise platvormi raames. Komitee töötab välja ja esitab oma ettepanekud konkreetse idapartnerluse kultuuriprogrammi kohta, mis käivitatakse inimestevaheliste kontaktide temaatilise platvormi raames. Komitee käivitab komisjoniga arutelu komisjoni võimaliku osalemise üle majandusliku koostöö ja ELi poliitikatele lähenemise ning energiavarustuse kindluse temaatilistes platvormides, kuna kõnealustes poliitikavaldkondades on tegevuskavade osi, kuhu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid anda olulise panuse; |
| --- | --- |

40.

otsustab aidata Euroopa Komisjonil koostada kohalike omavalitsuste väljaõppe ja võrgustike programm, mille eesmärk on tugevdada haldussuutlikkust ning edendada kohaliku tasandi halduse reformi demokraatia, hea haldustava ja stabiilsuse temaatilise platvormi raames. Komitee töötab välja ja esitab oma ettepanekud konkreetse idapartnerluse kultuuriprogrammi kohta, mis käivitatakse inimestevaheliste kontaktide temaatilise platvormi raames. Komitee käivitab komisjoniga arutelu komisjoni võimaliku osalemise üle majandusliku koostöö ja ELi poliitikatele lähenemise ning energiavarustuse kindluse temaatilistes platvormides, kuna kõnealustes poliitikavaldkondades on tegevuskavade osi, kuhu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid anda olulise panuse;

| 41. | kaalub oma panuse andmist loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste vältimist, nendeks valmisoleku tagamist ja neile reageerimist käsitlevasse olulisse algatusse, et tugevdada kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi kriisiohjamisvõimet. Komitee algatab arutelu idapartnerluse partneritega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimaliku panuse osas selle olulise algatuse rakendamisse; |
| --- | --- |

41.

kaalub oma panuse andmist loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste vältimist, nendeks valmisoleku tagamist ja neile reageerimist käsitlevasse olulisse algatusse, et tugevdada kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi kriisiohjamisvõimet. Komitee algatab arutelu idapartnerluse partneritega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimaliku panuse osas selle olulise algatuse rakendamisse;

| 42. | innustab tihedamate suhete edendamist ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning idapartnerluse riikide asjaomaste asutuste vahel olemasolevate ELi institutsiooniliste platvormide kaudu korrapärase poliitilise dialoogi arendamiseks ning konkreetsete ühisprojektide kaudu eesmärgiga rajada ühine tee Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohaliku ja piirkondliku assamblee loomisele tulevikus; |
| --- | --- |

42.

innustab tihedamate suhete edendamist ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning idapartnerluse riikide asjaomaste asutuste vahel olemasolevate ELi institutsiooniliste platvormide kaudu korrapärase poliitilise dialoogi arendamiseks ning konkreetsete ühisprojektide kaudu eesmärgiga rajada ühine tee Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia kohaliku ja piirkondliku assamblee loomisele tulevikus;

| 43. | kutsub Euroopa Komisjoni üles ühtlustama, kooskõlastama ja selgelt väljendama uut lähenemisviisi erinevate olemasolevate ELi programmide, projektide ja vahendite osas, et kasutada ära kogemusi, vältida tegevuste kordamist ja suurendada edusamme; |
| --- | --- |

43.

kutsub Euroopa Komisjoni üles ühtlustama, kooskõlastama ja selgelt väljendama uut lähenemisviisi erinevate olemasolevate ELi programmide, projektide ja vahendite osas, et kasutada ära kogemusi, vältida tegevuste kordamist ja suurendada edusamme;

| 44. | leiab, et suurema vastutuse andmine kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajatele aitaks kaasa sellise mitmetasandilise valitsemise tekkele, mis ühendaks erinevaid institutsionaalseid tasandeid otsustamis-, ettevalmistus- ja rakendamisprotsessis ning riikliku avaliku ja arengupoliitika hindamisel; |
| --- | --- |

44.

leiab, et suurema vastutuse andmine kohaliku ja piirkondliku tasandi valitud esindajatele aitaks kaasa sellise mitmetasandilise valitsemise tekkele, mis ühendaks erinevaid institutsionaalseid tasandeid otsustamis-, ettevalmistus- ja rakendamisprotsessis ning riikliku avaliku ja arengupoliitika hindamisel;

| 45. | teeb ettepaneku kaasata kohaliku tasandi inim-, tehnilised ja akadeemilised ressursid projektide rakendamisse ning suurendada avalikkuse osalemist, et kodanikud tunneksid end koostööprotsessi ja sellest tulenevate projektide eest vastutavatena; |
| --- | --- |

45.

teeb ettepaneku kaasata kohaliku tasandi inim-, tehnilised ja akadeemilised ressursid projektide rakendamisse ning suurendada avalikkuse osalemist, et kodanikud tunneksid end koostööprotsessi ja sellest tulenevate projektide eest vastutavatena;

| 46. | tunnustab avatud algatust kaasata kolmandad riigid – eelkõige Vene Föderatsioon ja Türgi – temaatilise platvormi või rühma töösse või algatusse. Kaasamine otsustataks iga juhtumi korral eraldi ning tingimusel, et ollakse ühisel seisukohal, et selle muudaks kasulikuks ühist huvi pakkuv teema, geograafiline lähedus või olemasolevad majandussidemed; |
| --- | --- |

46.

tunnustab avatud algatust kaasata kolmandad riigid – eelkõige Vene Föderatsioon ja Türgi – temaatilise platvormi või rühma töösse või algatusse. Kaasamine otsustataks iga juhtumi korral eraldi ning tingimusel, et ollakse ühisel seisukohal, et selle muudaks kasulikuks ühist huvi pakkuv teema, geograafiline lähedus või olemasolevad majandussidemed;

| 47. | palub komitee presidendil esitada see arvamus ELi eesistujariigile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning idapartnerluse riikide riigipeadele. |
| --- | --- |

47.

palub komitee presidendil esitada see arvamus ELi eesistujariigile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning idapartnerluse riikide riigipeadele.

Brüssel, 22. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/37

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi euroopas”

(2009/C 200/08)

REGIOONIDE KOMITEE ESITAB JÄRGMISED SOOVITUSED

| — | tervitab viisi, kuidas sotsiaalmeetmete kava ühendab komisjoni sotsiaalpoliitika valdkonnas tehtud töö. Uus kava ja selles esitatud meetmed sisaldavad paljuski praktilist ettevalmistustööd, mida komisjon on juba alustanud. Nii sisaldab kava suhteliselt vähe uusi algatusi ELi sotsiaalpoliitika nähtavuse suurendamiseks või sisu parandamiseks; |
| --- | --- |

—

tervitab viisi, kuidas sotsiaalmeetmete kava ühendab komisjoni sotsiaalpoliitika valdkonnas tehtud töö. Uus kava ja selles esitatud meetmed sisaldavad paljuski praktilist ettevalmistustööd, mida komisjon on juba alustanud. Nii sisaldab kava suhteliselt vähe uusi algatusi ELi sotsiaalpoliitika nähtavuse suurendamiseks või sisu parandamiseks;

| — | rõhutab sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse tähtsust uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ning viitab eelkõige kohaliku ja piirkondliku tasandi rollile ühtekuuluvuse edendamisel; |
| --- | --- |

—

rõhutab sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse tähtsust uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ning viitab eelkõige kohaliku ja piirkondliku tasandi rollile ühtekuuluvuse edendamisel;

| — | märgib, et majandus- ja sotsiaalvaldkonna tegevused ei toeta ega täienda üksteist automaatselt, vaid et nende eesmärkide ja vahendite vahel tuleb tagada pidev tõhus vastastikune tasakaal. See on eriti oluline praegu, kui kiired muutused maailmamajanduses suurendavad avalikkuse ebakindlustunnet; |
| --- | --- |

—

märgib, et majandus- ja sotsiaalvaldkonna tegevused ei toeta ega täienda üksteist automaatselt, vaid et nende eesmärkide ja vahendite vahel tuleb tagada pidev tõhus vastastikune tasakaal. See on eriti oluline praegu, kui kiired muutused maailmamajanduses suurendavad avalikkuse ebakindlustunnet;

| — | rõhutab, et ELi poliitika sotsiaalsetele mõjudele tuleb pöörata süstemaatilist tähelepanu. Näiteks on ELi siseturu sotsiaalsed mõjud vahel ettearvamatud ning alati ei ole olnud võimalik nendeks piisavalt valmistuda; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et ELi poliitika sotsiaalsetele mõjudele tuleb pöörata süstemaatilist tähelepanu. Näiteks on ELi siseturu sotsiaalsed mõjud vahel ettearvamatud ning alati ei ole olnud võimalik nendeks piisavalt valmistuda;

| — | kutsub komisjoni üles koguma võrreldavaid ja mitmemõõtmelisi uurimistulemusi hoolekandesüsteemide tulemuslikkuse suurendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu kohaliku ja piirkondliku tasandi kui sotsiaal- ja tervishoiuteenuste peamiste pakkujate tegutsemistingimustele. |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles koguma võrreldavaid ja mitmemõõtmelisi uurimistulemusi hoolekandesüsteemide tulemuslikkuse suurendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu kohaliku ja piirkondliku tasandi kui sotsiaal- ja tervishoiuteenuste peamiste pakkujate tegutsemistingimustele.

| Raportöör | : | Veikko Kumpumäki (FI/PES), Lapimaa maakonna volikogu liige |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Veikko Kumpumäki (FI/PES), Lapimaa maakonna volikogu liige

Viitedokument

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas””

KOM(2008) 412 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab viisi, kuidas sotsiaalmeetmete kava ühendab komisjoni sotsiaalpoliitika valdkonnas tehtud töö. Uus kava ja selles esitatud meetmed sisaldavad paljuski praktilist ettevalmistustööd, mida komisjon on juba alustanud. Nii sisaldab kava suhteliselt vähe uusi algatusi ELi sotsiaalpoliitika nähtavuse suurendamiseks või sisu parandamiseks; |
| --- | --- |

1.

tervitab viisi, kuidas sotsiaalmeetmete kava ühendab komisjoni sotsiaalpoliitika valdkonnas tehtud töö. Uus kava ja selles esitatud meetmed sisaldavad paljuski praktilist ettevalmistustööd, mida komisjon on juba alustanud. Nii sisaldab kava suhteliselt vähe uusi algatusi ELi sotsiaalpoliitika nähtavuse suurendamiseks või sisu parandamiseks;

| 2. | märgib, et ELi sotsiaalse tegelikkusega arvestamiseks läbiviidud avalik konsulteerimine kinnitas, et Euroopa Liidu kodanike usaldus sõltub ühel või teisel viisil usaldusväärsest Euroopa sotsiaalpoliitikast, mis on Euroopa sotsiaalmudeli keskne osa. Usalduse suurendamine on hädavajalik edusammude, uuenduste ja muutustele avatuse seisukohast; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ELi sotsiaalse tegelikkusega arvestamiseks läbiviidud avalik konsulteerimine kinnitas, et Euroopa Liidu kodanike usaldus sõltub ühel või teisel viisil usaldusväärsest Euroopa sotsiaalpoliitikast, mis on Euroopa sotsiaalmudeli keskne osa. Usalduse suurendamine on hädavajalik edusammude, uuenduste ja muutustele avatuse seisukohast;

| 3. | rõhutab sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse tähtsust uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ning viitab eelkõige kohaliku ja piirkondliku tasandi rollile ühtekuuluvuse edendamisel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse tähtsust uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ning viitab eelkõige kohaliku ja piirkondliku tasandi rollile ühtekuuluvuse edendamisel;

Euroopa sotsiaalne mõõde

| 4. | märgib, et majandus- ja sotsiaalvaldkonna tegevused ei toeta ega täienda üksteist automaatselt, vaid et nende eesmärkide ja vahendite vahel tuleb tagada pidev tõhus vastastikune tasakaal. See on eriti oluline praegu, kui kiired muutused maailmamajanduses suurendavad avalikkuse ebakindlustunnet; |
| --- | --- |

4.

märgib, et majandus- ja sotsiaalvaldkonna tegevused ei toeta ega täienda üksteist automaatselt, vaid et nende eesmärkide ja vahendite vahel tuleb tagada pidev tõhus vastastikune tasakaal. See on eriti oluline praegu, kui kiired muutused maailmamajanduses suurendavad avalikkuse ebakindlustunnet;

| 5. | rõhutab, et ELi poliitika sotsiaalsetele mõjudele tuleb pöörata süstemaatilist tähelepanu. Näiteks on ELi siseturu sotsiaalsed mõjud vahel ettearvamatud ning alati ei ole olnud võimalik nendeks piisavalt valmistuda; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ELi poliitika sotsiaalsetele mõjudele tuleb pöörata süstemaatilist tähelepanu. Näiteks on ELi siseturu sotsiaalsed mõjud vahel ettearvamatud ning alati ei ole olnud võimalik nendeks piisavalt valmistuda;

| 6. | peab oluliseks sotsiaalmeetmete kavas esitatud väidet põhiliste sotsiaalsete eesmärkide püsivuse ja ELi pühendumise kohta harmoonilisele, ühtekuuluvale ja kaasamisvõimelisele ühiskonnale; |
| --- | --- |

6.

peab oluliseks sotsiaalmeetmete kavas esitatud väidet põhiliste sotsiaalsete eesmärkide püsivuse ja ELi pühendumise kohta harmoonilisele, ühtekuuluvale ja kaasamisvõimelisele ühiskonnale;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalpoliitikat tuleks vaadelda mitte üksnes paindlikkuse ja muutuste tegurina, vaid ka ühiskonna harmoonilist arengut kaitsva ja tugevdava elemendina; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalpoliitikat tuleks vaadelda mitte üksnes paindlikkuse ja muutuste tegurina, vaid ka ühiskonna harmoonilist arengut kaitsva ja tugevdava elemendina;

| 8. | nõustub vajadusega laiema sotsiaalmeetmete kava järele ning tunnistab selle keskse osana elukestva õppimise tähtsust. Siiski ei tuleks õppimist vaadelda pelgalt konkurentsitegurina, vaid tunnustada tuleb ka selle suurt sotsiaalset tähendust. Üksikisikutele eduvõimaluste pakkumise kõrval tuleb tagada ka vähem edukate inimeste sotsiaalne kaitse ja kaasamine; |
| --- | --- |

8.

nõustub vajadusega laiema sotsiaalmeetmete kava järele ning tunnistab selle keskse osana elukestva õppimise tähtsust. Siiski ei tuleks õppimist vaadelda pelgalt konkurentsitegurina, vaid tunnustada tuleb ka selle suurt sotsiaalset tähendust. Üksikisikutele eduvõimaluste pakkumise kõrval tuleb tagada ka vähem edukate inimeste sotsiaalne kaitse ja kaasamine;

| 9. | rõhutab eri elanikkonnarühmade, põlvkondade ja piirkondade vahelise solidaarsuse tähtsust. Tuleks laiendada arutelu muutuste üle elanikkonna vanusestruktuuris ning hoolekandesüsteemide piisavuse ja jätkusuutlikkuse üle, et hõlmata kõik vanuse- ja elanikkonnarühmad, ning siinkohal tuleks tähelepanu pöörata eelkõige puudega ja osalise puudega inimeste aktiivsele osalusele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab eri elanikkonnarühmade, põlvkondade ja piirkondade vahelise solidaarsuse tähtsust. Tuleks laiendada arutelu muutuste üle elanikkonna vanusestruktuuris ning hoolekandesüsteemide piisavuse ja jätkusuutlikkuse üle, et hõlmata kõik vanuse- ja elanikkonnarühmad, ning siinkohal tuleks tähelepanu pöörata eelkõige puudega ja osalise puudega inimeste aktiivsele osalusele;

| 10. | kutsub komisjoni üles koguma võrreldavaid ja mitmemõõtmelisi uurimistulemusi hoolekandesüsteemide tulemuslikkuse suurendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu kohaliku ja piirkondliku tasandi kui sotsiaal- ja tervishoiuteenuste peamiste pakkujate tegutsemistingimustele; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles koguma võrreldavaid ja mitmemõõtmelisi uurimistulemusi hoolekandesüsteemide tulemuslikkuse suurendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu kohaliku ja piirkondliku tasandi kui sotsiaal- ja tervishoiuteenuste peamiste pakkujate tegutsemistingimustele;

| 11. | pooldab koostöö laiendamist Euroopas, et lihtsustada sisserändajate integreerimist, ning rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eksperditeadmiste kasu kõnealuses töös; |
| --- | --- |

11.

pooldab koostöö laiendamist Euroopas, et lihtsustada sisserändajate integreerimist, ning rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eksperditeadmiste kasu kõnealuses töös;

Uue sotsiaalmeetmete kava eesmärgid

| 12. | märgib seoses kolme üldise, omavahel seotud eesmärgiga järgmist:






  — | keskendumine võrdsete võimaluste loomisele ei tohiks varjutada poliitikameetmete tulemuste võrdsuse olulisust; |
| --- | --- | --- |

12.

märgib seoses kolme üldise, omavahel seotud eesmärgiga järgmist:

—

keskendumine võrdsete võimaluste loomisele ei tohiks varjutada poliitikameetmete tulemuste võrdsuse olulisust;

| — | juurdepääsu võimaldamine ei peaks tähendama seda, et keskendutakse teenuste ja eeliste saavutamiseks vajalike vahendite hindamisele. Näha ja kaitsta tuleks ka üldise juurdepääsu võimalusi; |
| --- | --- |

—

juurdepääsu võimaldamine ei peaks tähendama seda, et keskendutakse teenuste ja eeliste saavutamiseks vajalike vahendite hindamisele. Näha ja kaitsta tuleks ka üldise juurdepääsu võimalusi;

| — | solidaarsuse ilmutamine tähendab ka eri piirkondade erinevate vajaduste paindlikku arvestamist Euroopa poliitika ja rahastamisvahendite suunamisel; |
| --- | --- |

—

solidaarsuse ilmutamine tähendab ka eri piirkondade erinevate vajaduste paindlikku arvestamist Euroopa poliitika ja rahastamisvahendite suunamisel;

| 13. | märgib, et kohalik ja piirkondlik tasand saavad anda märkimisväärse panuse ELi innovatsiooni- ja arenguvajadustesse. Nende eksperditeadmisi peaks saama tõhusalt kasutada uue sotsiaalmeetmete kava raames; |
| --- | --- |

13.

märgib, et kohalik ja piirkondlik tasand saavad anda märkimisväärse panuse ELi innovatsiooni- ja arenguvajadustesse. Nende eksperditeadmisi peaks saama tõhusalt kasutada uue sotsiaalmeetmete kava raames;

Põhieesmärgid

| 14. | peab positiivseks lastele ja noortele keskendunud tegevuste jätkamist ning juhib siinkohal erilist tähelepanu ennetavate meetmete tähtsusele; |
| --- | --- |

14.

peab positiivseks lastele ja noortele keskendunud tegevuste jätkamist ning juhib siinkohal erilist tähelepanu ennetavate meetmete tähtsusele;

| 15. | märgib, et haridussüsteemide parandamisel ja hindamisel tuleks lisaks haridusalastele saavutustele rõhutada laste heaolu, ohutust ja õnnetunnet. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka õpetajate kutseoskustele ja võrdsuse eesmärgile hariduse kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

15.

märgib, et haridussüsteemide parandamisel ja hindamisel tuleks lisaks haridusalastele saavutustele rõhutada laste heaolu, ohutust ja õnnetunnet. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka õpetajate kutseoskustele ja võrdsuse eesmärgile hariduse kõigil tasanditel;

| 16. | innustab avatud koordinatsiooni meetodi kohaldamisel keskenduma kohalike ja piirkondlike heade lahenduste ja tavade arvestamisele ja arendamisele ning samuti teabe levitamisele, et võimaldada nende ulatuslikumat kasutamist; märgib siinkohal siiski, et avatud koordinatsiooni meetod on liikmesriikide vabatahtlik koostöö; |
| --- | --- |

16.

innustab avatud koordinatsiooni meetodi kohaldamisel keskenduma kohalike ja piirkondlike heade lahenduste ja tavade arvestamisele ja arendamisele ning samuti teabe levitamisele, et võimaldada nende ulatuslikumat kasutamist; märgib siinkohal siiski, et avatud koordinatsiooni meetod on liikmesriikide vabatahtlik koostöö;

| 17. | märgib, et majanduskasvust ja tööhõivest üksi ei piisa sotsiaalselt õiglase ühiskonna tagamiseks, vaid selleks on vaja ka vastutustundlikku sotsiaalpoliitikat kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

17.

märgib, et majanduskasvust ja tööhõivest üksi ei piisa sotsiaalselt õiglase ühiskonna tagamiseks, vaid selleks on vaja ka vastutustundlikku sotsiaalpoliitikat kõigil tasanditel;

| 18. | rõhutab vajadust koguda ja levitada laialdast ja mitmekülgset teavet tõhusate turvalise paindlikkuse mudelite võimaldamiseks; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust koguda ja levitada laialdast ja mitmekülgset teavet tõhusate turvalise paindlikkuse mudelite võimaldamiseks;

| 19. | rõhutab, et elukestev õpe peaks olema kõigi vanuse- ja elanikkonnarühmade huvides ja kõigile kättesaadav, kuigi see nõuab veel üldsuse täielikku teavitamist, ning et kvaliteetse täiskasvanuhariduse väljatöötamiseks on vaja ulatuslikku koostööd kõigil valitsustasanditel ja eri sidusrühmade vahel. Kutseõppe osas on eriti oluline tagada, et koolitus vastaks tööhõive vajadustele ning et haridussüsteem suudaks vajadusel kiiresti vastata tekkivatele koolitusvajadustele. Koolitusvajaduste prognoosimist tulekski võimalusel arendada koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et elukestev õpe peaks olema kõigi vanuse- ja elanikkonnarühmade huvides ja kõigile kättesaadav, kuigi see nõuab veel üldsuse täielikku teavitamist, ning et kvaliteetse täiskasvanuhariduse väljatöötamiseks on vaja ulatuslikku koostööd kõigil valitsustasanditel ja eri sidusrühmade vahel. Kutseõppe osas on eriti oluline tagada, et koolitus vastaks tööhõive vajadustele ning et haridussüsteem suudaks vajadusel kiiresti vastata tekkivatele koolitusvajadustele. Koolitusvajaduste prognoosimist tulekski võimalusel arendada koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 20. | märgib, et ühiskond vajab ka hoolekande valdkonna oskustega inimesi, mistõttu tuleb ka need oskused kaasata sotsiaalmeetmete kavas nimetatud tänapäeval vajalike oskuste osana; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ühiskond vajab ka hoolekande valdkonna oskustega inimesi, mistõttu tuleb ka need oskused kaasata sotsiaalmeetmete kavas nimetatud tänapäeval vajalike oskuste osana;

| 21. | rõhutab vajadust uute, tööd ja koolitust ühendavate haridusvormide järele ning innustab riigiasutusi, tööandjaid ja üksikisikuid pidama avatud arutelu oma vastutuse üle töö ja õppimise ühendamise korraldamises; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust uute, tööd ja koolitust ühendavate haridusvormide järele ning innustab riigiasutusi, tööandjaid ja üksikisikuid pidama avatud arutelu oma vastutuse üle töö ja õppimise ühendamise korraldamises;

| 22. | rõhutab eesmärki parandada nii töö kvaliteeti kui ka tulemuslikkust ning peab oluliseks sellega seotud uuringutulemuste ja parimate tavade levitamist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab eesmärki parandada nii töö kvaliteeti kui ka tulemuslikkust ning peab oluliseks sellega seotud uuringutulemuste ja parimate tavade levitamist;

| 23. | tervitab komisjoni võetud kohustust tagada, et asutamislepingus sisalduvate põhivabaduste ja põhiõiguste kaitse vahel ei oleks vastuolu, ning kutsub komisjoni üles arvestama kõnealuse valdkonna kogemusi ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

23.

tervitab komisjoni võetud kohustust tagada, et asutamislepingus sisalduvate põhivabaduste ja põhiõiguste kaitse vahel ei oleks vastuolu, ning kutsub komisjoni üles arvestama kõnealuse valdkonna kogemusi ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 24. | märgib, et Euroopa tervishoiusüsteemide analüüsimisel ja arendamisel tuleb arvestada nende laiemat tegevuskonteksti, sealhulgas teenuste ja tööjõu planeeritavust, kvaliteeti ja kättesaadavust. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on avalike sotsiaal- ja tervishoiuteenuste peamiste korraldajatena kõnealuses töös kesksed partnerid; |
| --- | --- |

24.

märgib, et Euroopa tervishoiusüsteemide analüüsimisel ja arendamisel tuleb arvestada nende laiemat tegevuskonteksti, sealhulgas teenuste ja tööjõu planeeritavust, kvaliteeti ja kättesaadavust. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on avalike sotsiaal- ja tervishoiuteenuste peamiste korraldajatena kõnealuses töös kesksed partnerid;

| 25. | väljendab erilist heameelt komisjoni pühendumise üle tagada, et ühtne turg ja konkurentsieeskirjad edendavad kvaliteetsete ja kõigile kättesaadavate sotsiaalteenuste väljatöötamist. See tähendab kindla õigusliku aluse tagamist üldhuviteenustele ning vajalike kanalite loomist, et tagada sotsiaalteenuste ja ühtse turu eeskirjade kooskõlastamisega seotud probleemide avatud arutelu ja lahendamine. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil tuleks süstemaatiliselt koguda kogemusi, et tagada piisava teabe kättesaadavus ja parimate kogemuste laiem kasutusulatus. See kohustus ei hõlma siiski liikmesriikide ulatuslikke aruandluskohustusi ning sellega ei tohi põhjustada ebaproportsionaalseid halduskulusid omavalitsustele; |
| --- | --- |

25.

väljendab erilist heameelt komisjoni pühendumise üle tagada, et ühtne turg ja konkurentsieeskirjad edendavad kvaliteetsete ja kõigile kättesaadavate sotsiaalteenuste väljatöötamist. See tähendab kindla õigusliku aluse tagamist üldhuviteenustele ning vajalike kanalite loomist, et tagada sotsiaalteenuste ja ühtse turu eeskirjade kooskõlastamisega seotud probleemide avatud arutelu ja lahendamine. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil tuleks süstemaatiliselt koguda kogemusi, et tagada piisava teabe kättesaadavus ja parimate kogemuste laiem kasutusulatus. See kohustus ei hõlma siiski liikmesriikide ulatuslikke aruandluskohustusi ning sellega ei tohi põhjustada ebaproportsionaalseid halduskulusid omavalitsustele;

| 26. | soovitab pidada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses esmatähtsaks sotsiaalseid õigusi ja solidaarsust ning tõsiselt kaaluda, kas toiduabi programmid ja toidupangad peaksid olema Euroopa heaoluriigi osa 21. sajandil; |
| --- | --- |

26.

soovitab pidada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses esmatähtsaks sotsiaalseid õigusi ja solidaarsust ning tõsiselt kaaluda, kas toiduabi programmid ja toidupangad peaksid olema Euroopa heaoluriigi osa 21. sajandil;

| 27. | peab esmatähtsaks soolise võrdõiguslikkuse edendamist, meeste ja naiste palgaerinevuste kaotamist ning töö- ja pereelu tõhusat ühitamist; |
| --- | --- |

27.

peab esmatähtsaks soolise võrdõiguslikkuse edendamist, meeste ja naiste palgaerinevuste kaotamist ning töö- ja pereelu tõhusat ühitamist;

| 28. | toetab mittediskrimineerimisega seotud uue poliitilise prioriteedi esiletoomist, rõhutades Euroopa Liidu märkimisväärset potentsiaali kõnealuse valdkonna teejuhina; |
| --- | --- |

28.

toetab mittediskrimineerimisega seotud uue poliitilise prioriteedi esiletoomist, rõhutades Euroopa Liidu märkimisväärset potentsiaali kõnealuse valdkonna teejuhina;

Regioonide Komitee põhiseisukohad

| 29. | toetab sotsiaalmeetmete kava laiaulatuslikku lähenemisviisi, mis seob eri sektorite tegevused; kutsub komisjoni samas siiski üles tagama, et kõnealune lähenemisviis ei varjutaks tavapärase sotsiaalpoliitika põhilisi väljakutseid, nagu sissetulekute erinevuste suurenemine ja kasvav ebavõrdsus, ega nende lahendamiseks vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

29.

toetab sotsiaalmeetmete kava laiaulatuslikku lähenemisviisi, mis seob eri sektorite tegevused; kutsub komisjoni samas siiski üles tagama, et kõnealune lähenemisviis ei varjutaks tavapärase sotsiaalpoliitika põhilisi väljakutseid, nagu sissetulekute erinevuste suurenemine ja kasvav ebavõrdsus, ega nende lahendamiseks vajalikke meetmeid;

| 30. | märgib, et kavas esitatud tegevustel on sageli palju erinevaid ja vahel isegi vastakaid mõõtmeid, mis vajavad põhjalikku kaalumist. Näiteks tuleks seoses liikuvuse edendamisega pöörata tähelepanu ka noorte lahkumisest põhjustatud probleemidele ja sellest tulenevatele vanuselise struktuuri moonutustele teatud piirkondades. Komitee rõhutab vajadust kaitsta elanikkonna nn mitteliikuvat osa ning tagada võrdsed võimalused vähematraktiivsetes piirkondades. Samuti tuleks arvesse võtta selliseid tegureid nagu suurema liikuvuse keskkonnaalane mõju; |
| --- | --- |

30.

märgib, et kavas esitatud tegevustel on sageli palju erinevaid ja vahel isegi vastakaid mõõtmeid, mis vajavad põhjalikku kaalumist. Näiteks tuleks seoses liikuvuse edendamisega pöörata tähelepanu ka noorte lahkumisest põhjustatud probleemidele ja sellest tulenevatele vanuselise struktuuri moonutustele teatud piirkondades. Komitee rõhutab vajadust kaitsta elanikkonna nn mitteliikuvat osa ning tagada võrdsed võimalused vähematraktiivsetes piirkondades. Samuti tuleks arvesse võtta selliseid tegureid nagu suurema liikuvuse keskkonnaalane mõju;

| 31. | rõhutab, et avatud koordinatsiooni meetodit tuleks arendada sarnaselt Euroopa sotsiaalpoliitika kõigi teiste meetoditega vastavalt liikmesriikide sotsiaalpoliitika vajadustele, mida mõistetakse kõige paremini kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kuna liikmesriikide ja nende piirkondade tingimused on väga erinevad, võib kvantitatiivsete sotsiaalpoliitika eesmärkide kehtestamine olla problemaatiline. Euroopa tasandi avatud koordinatsiooni meetodit tuleks parandada eelkõige selle kohaldamisega teatud olulistele küsimustele, aruandluse ja uurimistöö tulemuslikkuse parandamisega ning kohaliku ja piirkondliku tasandi konkreetsete teadmiste tähtsuse suurendamisega kooskõlastusprotsesside rakendamisel ja arendamisel. See võiks märkimisväärselt suurendada meetodi mõju ja nähtavust ning seega Euroopa sotsiaalpoliitika – mis on Euroopa integratsiooniprojekti tähtis osa – kvaliteeti. Avatud koordinatsiooni meetodi ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelised seosed on praegu veel liiga nõrgad; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et avatud koordinatsiooni meetodit tuleks arendada sarnaselt Euroopa sotsiaalpoliitika kõigi teiste meetoditega vastavalt liikmesriikide sotsiaalpoliitika vajadustele, mida mõistetakse kõige paremini kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kuna liikmesriikide ja nende piirkondade tingimused on väga erinevad, võib kvantitatiivsete sotsiaalpoliitika eesmärkide kehtestamine olla problemaatiline. Euroopa tasandi avatud koordinatsiooni meetodit tuleks parandada eelkõige selle kohaldamisega teatud olulistele küsimustele, aruandluse ja uurimistöö tulemuslikkuse parandamisega ning kohaliku ja piirkondliku tasandi konkreetsete teadmiste tähtsuse suurendamisega kooskõlastusprotsesside rakendamisel ja arendamisel. See võiks märkimisväärselt suurendada meetodi mõju ja nähtavust ning seega Euroopa sotsiaalpoliitika – mis on Euroopa integratsiooniprojekti tähtis osa – kvaliteeti. Avatud koordinatsiooni meetodi ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelised seosed on praegu veel liiga nõrgad;

| 32. | märgib sotsiaaldialoogi rolli ja potentsiaali Euroopa tasandil algatuste ettevalmistamisel ja nende rakendamisel sotsiaalmeetmete kava raames kohalikul ja piirkondlikul valitsustasandil ning peab oluliseks selle dialoogi edasist laiendamist. |
| --- | --- |

32.

märgib sotsiaaldialoogi rolli ja potentsiaali Euroopa tasandil algatuste ettevalmistamisel ja nende rakendamisel sotsiaalmeetmete kava raames kohalikul ja piirkondlikul valitsustasandil ning peab oluliseks selle dialoogi edasist laiendamist.

Brüssel, 22. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

Täiskogu 79. istungjärk 21.–22. aprill 2009

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/41

---

Regioonide Komitee arvamus „strateegiline energiaülevaade ja ehitiste energiatõhusus”

(2009/C 200/09)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | kahetseb, et ühtegi ettepanekut ei ole tehtud sellise siduva õigusakti koostamiseks, mis oleks suunatud konkreetselt sellele, et täita eesmärk parandada energiatõhusust 20 % võrra; |
| --- | --- |

—

kahetseb, et ühtegi ettepanekut ei ole tehtud sellise siduva õigusakti koostamiseks, mis oleks suunatud konkreetselt sellele, et täita eesmärk parandada energiatõhusust 20 % võrra;

| — | rõhutab selliste lahenduste eeliseid, milles ühendatakse tööstustegevus ja energia tootmine (jääksoojuse ärakasutamine, külmutamine, energia tootmine, energia koos- ja mitmiktootmine jne); |
| --- | --- |

—

rõhutab selliste lahenduste eeliseid, milles ühendatakse tööstustegevus ja energia tootmine (jääksoojuse ärakasutamine, külmutamine, energia tootmine, energia koos- ja mitmiktootmine jne);

| — | tuletab meelde, kui oluline on kohalike ja piirkondlike energiaagentuuride töö kõikjal ELis. Need agentuurid on Euroopa energiapoliitika jaoks strateegilised partnerid, mistõttu tuleks nende tegevust Euroopa Liidus rohkem toetada ja väärtustada; |
| --- | --- |

—

tuletab meelde, kui oluline on kohalike ja piirkondlike energiaagentuuride töö kõikjal ELis. Need agentuurid on Euroopa energiapoliitika jaoks strateegilised partnerid, mistõttu tuleks nende tegevust Euroopa Liidus rohkem toetada ja väärtustada;

| — | rõhutab, kui oluline on, et struktuurifondidest saaks ehitiste energiatõhususse tehtavate investeeringute jaoks kiiremini toetust; |
| --- | --- |

—

rõhutab, kui oluline on, et struktuurifondidest saaks ehitiste energiatõhususse tehtavate investeeringute jaoks kiiremini toetust;

| — | toetab Euroopa Komisjoni algatust lubada kohaldada eluasemesektoris, sh renoveerimistööde puhul vähendatud käibemaksumäära; |
| --- | --- |

—

toetab Euroopa Komisjoni algatust lubada kohaldada eluasemesektoris, sh renoveerimistööde puhul vähendatud käibemaksumäära;

| — | toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi töötada välja koostöös Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupangaga energiatõhususe parandamiseks finantsvahendeid. Komitee tuletab meelde, et finantsvahendite loomisel on väga oluline, et neid saaks kasutada ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, et toetada omavalitsusi nende keskses rollis ehitiste energiatõhususe direktiivi rakendamisel. |
| --- | --- |

—

toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi töötada välja koostöös Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupangaga energiatõhususe parandamiseks finantsvahendeid. Komitee tuletab meelde, et finantsvahendite loomisel on väga oluline, et neid saaks kasutada ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, et toetada omavalitsusi nende keskses rollis ehitiste energiatõhususe direktiivi rakendamisel.

| Raportöör | : | Jean-Louis Joseph (FR/PES), Bastidonne'i linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Jean-Louis Joseph (FR/PES), Bastidonne'i linnapea

Viitedokumendid

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teine strateegiline energiaülevaade. ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas” – KOM(2008) 781 lõplik

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta) uuestisõnastamine

KOM(2008) 780 lõplik; 2008/0223 (COD)

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

A.   Euroopa Liidu teine strateegiline energiapoliitika ülevaade

| 1. | leiab, et Euroopa Liidu energiapoliitikaga seotud väljakutsed on väga olulised nii ELi ja selle kodanike oleviku kui ka tuleviku ning samuti kliimaküsimuste jaoks maailma tasandil. Komitee tuletab meelde kohalike ja piirkondlike sidusrühmade kui partnerite olulist rolli Euroopa energiapoliitika kujundamisel, kavandamisel ja edukal rakendamisel. Sellega seoses kahetseb komitee, et kohalike ja piirkondlike sidusrühmade rolliga arvestatakse teise strateegilise energiaülevaate puhul vaid väga vähe; |
| --- | --- |

1.

leiab, et Euroopa Liidu energiapoliitikaga seotud väljakutsed on väga olulised nii ELi ja selle kodanike oleviku kui ka tuleviku ning samuti kliimaküsimuste jaoks maailma tasandil. Komitee tuletab meelde kohalike ja piirkondlike sidusrühmade kui partnerite olulist rolli Euroopa energiapoliitika kujundamisel, kavandamisel ja edukal rakendamisel. Sellega seoses kahetseb komitee, et kohalike ja piirkondlike sidusrühmade rolliga arvestatakse teise strateegilise energiaülevaate puhul vaid väga vähe;

| 2. | tunnistab, et varustuskindlus, mis on teises strateegilises ülevaates kesksel kohal, on oluline ning poliitiliselt väga tundlik teema. Komitee tunnistab ka, et liikmesriikides on olukord seoses varustuskindlusega erinev. Nende erinevuste tõttu, millel on ka ajaloolised põhjused, tuleb Euroopa tasandil tegutseda kooskõlastatult, et vähendada ebavõrdust, tihendada koostööpartnerite vahelisi sidemeid ja vähendada riske kogu ELi jaoks; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et varustuskindlus, mis on teises strateegilises ülevaates kesksel kohal, on oluline ning poliitiliselt väga tundlik teema. Komitee tunnistab ka, et liikmesriikides on olukord seoses varustuskindlusega erinev. Nende erinevuste tõttu, millel on ka ajaloolised põhjused, tuleb Euroopa tasandil tegutseda kooskõlastatult, et vähendada ebavõrdust, tihendada koostööpartnerite vahelisi sidemeid ja vähendada riske kogu ELi jaoks;

| 3. | tunnistab, et pärast esimest strateegilist ülevaadet on tehtud olulisi edusamme, näiteks, kui määratleti nn 20–20–20 sihtnäitajad ja jõuti esimeste õiguslike arenguteni, mis päädisid parlamendi ja nõukogu kokkuleppega energia- ja kliimapaketi kohta; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et pärast esimest strateegilist ülevaadet on tehtud olulisi edusamme, näiteks, kui määratleti nn 20–20–20 sihtnäitajad ja jõuti esimeste õiguslike arenguteni, mis päädisid parlamendi ja nõukogu kokkuleppega energia- ja kliimapaketi kohta;

| 4. | leiab, et kuigi need edusammud on märkimisväärsed, on see vaid esimene samm. Seetõttu peaksid 20–20–20 sihtnäitajad jääma Euroopa energiapoliitika peamiseks prioriteediks, et tagada alustatud tegevuse eduks vajalik sidusus ja järjepidevus; |
| --- | --- |

4.

leiab, et kuigi need edusammud on märkimisväärsed, on see vaid esimene samm. Seetõttu peaksid 20–20–20 sihtnäitajad jääma Euroopa energiapoliitika peamiseks prioriteediks, et tagada alustatud tegevuse eduks vajalik sidusus ja järjepidevus;

| 5. | rõhutab, et energiatõhusus peab edaspidi olema energia valdkonnas Euroopa Liidu tähelepanu keskmes. Komitee tuletab meelde „Trias Energetica” mudeli, milles reastatakse tähtsuse järjekorras meetmed, mis võimaldavad vähendada energiatarbimise mõju kliimale: energiatõhusus, taastuvenergia edendamine ja fossiilenergia kasutuse optimeerimine. Energiatõhusus ei ole määrava tähtsusega mitte ainult 20–20–20 sihtnäitajate saavutamisel, vaid sellel on oluline roll ka varustuskindluse tagamisel. Samas peab kahetsusega märkima, et energiatõhusus on ainus kolmest 20–20–20 sihtnäitaja eesmärgist, mille kohta ei ole koostatud siduvat õigusakti; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et energiatõhusus peab edaspidi olema energia valdkonnas Euroopa Liidu tähelepanu keskmes. Komitee tuletab meelde „Trias Energetica” mudeli, milles reastatakse tähtsuse järjekorras meetmed, mis võimaldavad vähendada energiatarbimise mõju kliimale: energiatõhusus, taastuvenergia edendamine ja fossiilenergia kasutuse optimeerimine. Energiatõhusus ei ole määrava tähtsusega mitte ainult 20–20–20 sihtnäitajate saavutamisel, vaid sellel on oluline roll ka varustuskindluse tagamisel. Samas peab kahetsusega märkima, et energiatõhusus on ainus kolmest 20–20–20 sihtnäitaja eesmärgist, mille kohta ei ole koostatud siduvat õigusakti;

| 6. | sellega seoses kiidab komitee heaks energiatõhususega seotud meetmed, mis komisjon pakkus välja teise strateegilise ülevaate avaldamisel (näiteks ehitiste energiatõhususe direktiivi ülevaatamine (vt allpool)), kuid väljendab kahetsust järgmiste punktide üle:






  6.1 | üldiselt on energiatõhusus tähtsuselt alles neljandal kohal viie prioriteedi seas, mis on sätestatud ELi tegevuskavas varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas; |
| --- | --- | --- |

6.

sellega seoses kiidab komitee heaks energiatõhususega seotud meetmed, mis komisjon pakkus välja teise strateegilise ülevaate avaldamisel (näiteks ehitiste energiatõhususe direktiivi ülevaatamine (vt allpool)), kuid väljendab kahetsust järgmiste punktide üle:

6.1

üldiselt on energiatõhusus tähtsuselt alles neljandal kohal viie prioriteedi seas, mis on sätestatud ELi tegevuskavas varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas;

| 6.2 | ühtegi ettepanekut ei ole tehtud sellise siduva õigusakti koostamiseks, mis oleks suunatud konkreetselt sellele, et täita eesmärk parandada energiatõhusust 20 % võrra. Tuleb luua selgem seos energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid käsitlevas direktiivis (2006/32/EÜ) nimetatud eesmärkide ja vahenditega. See on konkreetne vahend, mille abil saab teha esimese sammu 20 % eesmärgi saavutamise poole; |
| --- | --- |

6.2

ühtegi ettepanekut ei ole tehtud sellise siduva õigusakti koostamiseks, mis oleks suunatud konkreetselt sellele, et täita eesmärk parandada energiatõhusust 20 % võrra. Tuleb luua selgem seos energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid käsitlevas direktiivis (2006/32/EÜ) nimetatud eesmärkide ja vahenditega. See on konkreetne vahend, mille abil saab teha esimese sammu 20 % eesmärgi saavutamise poole;

| 6.3 | Euroopa Komisjon loodab teise strateegilise ülevaate lisas esitatud prognoosides osaliselt oma tegevusest sõltumatutele sündmustele (naftahinna tõus), et saavutada 20 % eesmärki energiatõhususe valdkonnas. See näitab poliitilise tahte puudumist ja energiatõhususe alarahastamist. Selline suhtumine on veelgi kahetsusväärsem, kuna energiatõhususse tehtud investeeringutest saadav kasu teeb sellest olulise vahendi majanduse taashoogustamiseks ja töökohtade loomiseks, mis on praeguses kriisiolukorras väga oluline; |
| --- | --- |

6.3

Euroopa Komisjon loodab teise strateegilise ülevaate lisas esitatud prognoosides osaliselt oma tegevusest sõltumatutele sündmustele (naftahinna tõus), et saavutada 20 % eesmärki energiatõhususe valdkonnas. See näitab poliitilise tahte puudumist ja energiatõhususe alarahastamist. Selline suhtumine on veelgi kahetsusväärsem, kuna energiatõhususse tehtud investeeringutest saadav kasu teeb sellest olulise vahendi majanduse taashoogustamiseks ja töökohtade loomiseks, mis on praeguses kriisiolukorras väga oluline;

| 6.4 | teises strateegilises ülevaates tehtud ettepanekutes energiatõhususe kohta ei pakuta välja konkreetseid meetmeid tööstusele, mis ometigi tarbib palju energiat. Samas on varustuskindluse osas oluline rõhutada selliste lahenduste eeliseid, milles ühendatakse tööstustegevus ja energia tootmine (jääksoojuse ärakasutamine, külmutamine, energia tootmine, energia koos- ja mitmiktootmine jne); |
| --- | --- |

6.4

teises strateegilises ülevaates tehtud ettepanekutes energiatõhususe kohta ei pakuta välja konkreetseid meetmeid tööstusele, mis ometigi tarbib palju energiat. Samas on varustuskindluse osas oluline rõhutada selliste lahenduste eeliseid, milles ühendatakse tööstustegevus ja energia tootmine (jääksoojuse ärakasutamine, külmutamine, energia tootmine, energia koos- ja mitmiktootmine jne);

| 6.5 | tervitab seda, et energiaeesmärkide saavutamisel on tunnustatud transpordi olulist rolli. Arvestades Euroopa transpordi suurt sõltuvust naftast, väljendab komitee kahetsust, et teises strateegilises ülevaates ei ole esitatud strateegiat selles valdkonnas. Samas moodustab transpordisektor üksi 30 % ELi kogu energiatarbimisest. Lisaks mõjutab seda sektorit otseselt varustuskindluse probleem, kuna transport sõltub peaaegu täielikult naftast, mida imporditakse 80 % ulatuses Euroopa Liitu. Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles esitama transporditõhususe ettepanekuid paralleelselt energiatõhususe paketiga. Selles valdkonnas on väga suur kasutamata potentsiaal kasvuhoonegaaside vähendamise osas, näiteks investeeringud rööbastransporti ja teistesse ühistranspordi liikidesse, energiatõhusamad sõidukid, autode ühiskasutus, keskkonnateadlik sõidustiil, jalgrataste kasutamise suurendamine jne; |
| --- | --- |

6.5

tervitab seda, et energiaeesmärkide saavutamisel on tunnustatud transpordi olulist rolli. Arvestades Euroopa transpordi suurt sõltuvust naftast, väljendab komitee kahetsust, et teises strateegilises ülevaates ei ole esitatud strateegiat selles valdkonnas. Samas moodustab transpordisektor üksi 30 % ELi kogu energiatarbimisest. Lisaks mõjutab seda sektorit otseselt varustuskindluse probleem, kuna transport sõltub peaaegu täielikult naftast, mida imporditakse 80 % ulatuses Euroopa Liitu. Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles esitama transporditõhususe ettepanekuid paralleelselt energiatõhususe paketiga. Selles valdkonnas on väga suur kasutamata potentsiaal kasvuhoonegaaside vähendamise osas, näiteks investeeringud rööbastransporti ja teistesse ühistranspordi liikidesse, energiatõhusamad sõidukid, autode ühiskasutus, keskkonnateadlik sõidustiil, jalgrataste kasutamise suurendamine jne;

| 7. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli energiatõhususe valdkonnas. Sellega seoses






  a. | avaldab komitee taas toetust linnapeade konventsioonile ja tuletab meelde oma selleteemalist perspektiivarvamust, milles muu hulgas rõhutati „et kohaliku tasandi tegevus on määrava tähtsusega energiatõhususe 20 % eesmärgi saavutamisel. Piirkondade ja kohalike omavalitsuste keskset rolli selles on juba selgesõnaliselt tunnustanud Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament (1)”; |
| --- | --- | --- |

7.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli energiatõhususe valdkonnas. Sellega seoses

a.

avaldab komitee taas toetust linnapeade konventsioonile ja tuletab meelde oma selleteemalist perspektiivarvamust, milles muu hulgas rõhutati „et kohaliku tasandi tegevus on määrava tähtsusega energiatõhususe 20 % eesmärgi saavutamisel. Piirkondade ja kohalike omavalitsuste keskset rolli selles on juba selgesõnaliselt tunnustanud Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament (1)”;

| b. | näeb kohalikul tasandil toimuvas ruumilises planeerimises olulist vahendit selleks, et saavutada terviklik kliimasäästlik ja energiatõhus ühiskonnastruktuur. Sellel tasandil määratakse nimelt kindlaks infrastruktuuri, töökohtade, äri- ja elamupiirkondade asukohad ning seeläbi saab kaasa aidata liiklusvajaduse vähenemisele ja energiatõhusamale liiklusele ning ka kaugkütte ja tuuleenergia- ja maapõuesoojussüsteemide väljaarendamisele; |
| --- | --- |

b.

näeb kohalikul tasandil toimuvas ruumilises planeerimises olulist vahendit selleks, et saavutada terviklik kliimasäästlik ja energiatõhus ühiskonnastruktuur. Sellel tasandil määratakse nimelt kindlaks infrastruktuuri, töökohtade, äri- ja elamupiirkondade asukohad ning seeläbi saab kaasa aidata liiklusvajaduse vähenemisele ja energiatõhusamale liiklusele ning ka kaugkütte ja tuuleenergia- ja maapõuesoojussüsteemide väljaarendamisele;

| c. | peab avalikus sektoris ulatuslikku energiakokkuhoidu üldjuhul teostatavaks, selle näol on tegu olulise, seni kasutamata jäänud potentsiaaliga. Sobiv toetus ja asjakohased stiimulid võivad tõsta nii energiatõhusust ja alandada energiahindu kui ka elavdada tööhõivet; |
| --- | --- |

c.

peab avalikus sektoris ulatuslikku energiakokkuhoidu üldjuhul teostatavaks, selle näol on tegu olulise, seni kasutamata jäänud potentsiaaliga. Sobiv toetus ja asjakohased stiimulid võivad tõsta nii energiatõhusust ja alandada energiahindu kui ka elavdada tööhõivet;

| d. | kiidab heaks uue algatuse säästva energia rahastamise kohta ja kutsub üles, et selles jäetaks suur osa vahenditest kohalikul ja piirkondlikul tasandil läbiviidavate projektide rahastamiseks ning peetaks prioriteediks energiatõhusust; |
| --- | --- |

d.

kiidab heaks uue algatuse säästva energia rahastamise kohta ja kutsub üles, et selles jäetaks suur osa vahenditest kohalikul ja piirkondlikul tasandil läbiviidavate projektide rahastamiseks ning peetaks prioriteediks energiatõhusust;

| e. | tuletab meelde, kui oluline on kohalike ja piirkondlike energiaagentuuride töö kõikjal ELis. Need agentuurid on Euroopa energiapoliitika jaoks strateegilised partnerid, mistõttu tuleks nende tegevust Euroopa Liidus rohkem toetada ja väärtustada; |
| --- | --- |

e.

tuletab meelde, kui oluline on kohalike ja piirkondlike energiaagentuuride töö kõikjal ELis. Need agentuurid on Euroopa energiapoliitika jaoks strateegilised partnerid, mistõttu tuleks nende tegevust Euroopa Liidus rohkem toetada ja väärtustada;

| f. | kutsub üles moodustama komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende võrgustike esindajate töörühma, et kujundada uus energiatõhususe visioon, mis põhineks „alt-ülesse” lähenemisviisil; |
| --- | --- |

f.

kutsub üles moodustama komisjoni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende võrgustike esindajate töörühma, et kujundada uus energiatõhususe visioon, mis põhineks „alt-ülesse” lähenemisviisil;

| 8. | seoses Euroopa Liidu olulise kuue prioriteetse projektiga märgib komitee, ilma projektide sisu kohta arvamust avaldamata, et






  a. | projektide kohta tuleks esitada kulude kalkulatsioon, et neid oleks võimalik enne prioriteetseks peetud projektide ametlikku kinnitamist põhjendatult teiste algatustega võrrelda. Nimelt võivad need projektid kasutada ära suure osa olemasolevast eelarvest; |
| --- | --- | --- |

8.

seoses Euroopa Liidu olulise kuue prioriteetse projektiga märgib komitee, ilma projektide sisu kohta arvamust avaldamata, et

a.

projektide kohta tuleks esitada kulude kalkulatsioon, et neid oleks võimalik enne prioriteetseks peetud projektide ametlikku kinnitamist põhjendatult teiste algatustega võrrelda. Nimelt võivad need projektid kasutada ära suure osa olemasolevast eelarvest;

| b. | mõnda neist kuuest projektist näib komisjon pidavat prioriteetsemaks kui teisi, kuna nende rakendamiseks on ette nähtud küllaltki täpsed sätted (koostatakse teatis ja tegevuskava koos rahastamisvahenditega), samas kui teiste projektide rakendamise ajakava on palju ebaselgem; |
| --- | --- |

b.

mõnda neist kuuest projektist näib komisjon pidavat prioriteetsemaks kui teisi, kuna nende rakendamiseks on ette nähtud küllaltki täpsed sätted (koostatakse teatis ja tegevuskava koos rahastamisvahenditega), samas kui teiste projektide rakendamise ajakava on palju ebaselgem;

| c. | vastastikune seotus on hädavajalik riskide hajutamiseks ja solidaarsuse suurendamiseks liikmesriikide vahel. Samuti nõustub komitee, et nii gaasi- kui ka elektrivarustatuse tagamine kõigile ELi kodanikele eeldab põhjalikke muutusi ELi-siseses energiainfrastruktuuris. Komitee rõhutab, et muutused Euroopa energiainfrastruktuuris on hädavajalikud detsentraliseeritud energiatootmise ja taastuvenergia arendamisel Euroopas. Kõikide otsuste tegemisel Euroopa energiainfrastruktuuri investeerimise kohta tuleb arvesse võtta ELi eesmärke selles valdkonnas. Avaldamata arvamust kuue kavandatava energiainfrastruktuuri projekti sisu kohta, loodab komitee, et aastatel 2009–2010 määratletavad üksikasjalikud rahastamisvajadused on märkimisväärselt suured, ning kutsub üles muutma tulevastes ELi eelarvetes ka energiatõhususprojektid ja rahvusvahelise reisimise mõju vähendamise prioriteetseks; |
| --- | --- |

c.

vastastikune seotus on hädavajalik riskide hajutamiseks ja solidaarsuse suurendamiseks liikmesriikide vahel. Samuti nõustub komitee, et nii gaasi- kui ka elektrivarustatuse tagamine kõigile ELi kodanikele eeldab põhjalikke muutusi ELi-siseses energiainfrastruktuuris. Komitee rõhutab, et muutused Euroopa energiainfrastruktuuris on hädavajalikud detsentraliseeritud energiatootmise ja taastuvenergia arendamisel Euroopas. Kõikide otsuste tegemisel Euroopa energiainfrastruktuuri investeerimise kohta tuleb arvesse võtta ELi eesmärke selles valdkonnas. Avaldamata arvamust kuue kavandatava energiainfrastruktuuri projekti sisu kohta, loodab komitee, et aastatel 2009–2010 määratletavad üksikasjalikud rahastamisvajadused on märkimisväärselt suured, ning kutsub üles muutma tulevastes ELi eelarvetes ka energiatõhususprojektid ja rahvusvahelise reisimise mõju vähendamise prioriteetseks;

| 9. | lisaks rõhutab komitee seoses investeeringutega, et Euroopa energiasüsteemi detsentraliseeritumaks muutmine nõuab suuri investeeringuid, koostööd kohalike ja piirkondlike sidusrühmadega ning nende rolli suuremat tunnustamist energiapoliitikas; |
| --- | --- |

9.

lisaks rõhutab komitee seoses investeeringutega, et Euroopa energiasüsteemi detsentraliseeritumaks muutmine nõuab suuri investeeringuid, koostööd kohalike ja piirkondlike sidusrühmadega ning nende rolli suuremat tunnustamist energiapoliitikas;

| 10. | Seoses ELi enda energiavarude peatükiga rõhutab komitee, et






  a. | kooskõlas 20–20–20 sihtnäitajatega tuleb kõige tähtsamaks pidada taastuvenergiat, eelkõige arvestades sellega seotud majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkondlikke eeliseid. Komitee tuletab meelde oma arvamust „Taastuvenergia edendamine” (2). Lisaks






  — | kiidab ta heaks ettepaneku valmistada ette teatis „Takistuste ületamine taastuvenergia kasutamisel ELis”. Komitee palub, et teatis avaldataks niipea kui võimalik ja kõige hiljem 2010. aastal, et seda ajakohastataks regulaarselt ja et sellega kaasneksid ilmnenud takistuste eemaldamiseks vajalikud meetmed; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Seoses ELi enda energiavarude peatükiga rõhutab komitee, et

a.

kooskõlas 20–20–20 sihtnäitajatega tuleb kõige tähtsamaks pidada taastuvenergiat, eelkõige arvestades sellega seotud majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkondlikke eeliseid. Komitee tuletab meelde oma arvamust „Taastuvenergia edendamine” (2). Lisaks

—

kiidab ta heaks ettepaneku valmistada ette teatis „Takistuste ületamine taastuvenergia kasutamisel ELis”. Komitee palub, et teatis avaldataks niipea kui võimalik ja kõige hiljem 2010. aastal, et seda ajakohastataks regulaarselt ja et sellega kaasneksid ilmnenud takistuste eemaldamiseks vajalikud meetmed;

| — | tuletab meelde, et transpordi- ja jaotusvõrkudega seotud probleemid on taastuvenergia arendamisel keskse tähtsusega. Komitee palub Euroopa Komisjonil koostada teatis teises strateegilises ülevaates mainitud Euroopa supervõrgu rajamise kohta. Teatises keskendutakse eelkõige infrastruktuuri küsimusele ja intelligentsete võrkude tehnoloogia pakutavatele võimalustele Euroopa Liidu 20–20–20 sihtnäitajate saavutamisel ning sellele, kuidas taastuvatest energiaallikatest energia tootmist rohkem detsentraliseerida. Lisaks sellele tasuks tõsta teises strateegilises ülevaates tehtud ettepanekud transpordi- ja jaotusvõrkude kohta ümber teatisesse, et nendele küsimustele üldisemalt läheneda; |
| --- | --- |

—

tuletab meelde, et transpordi- ja jaotusvõrkudega seotud probleemid on taastuvenergia arendamisel keskse tähtsusega. Komitee palub Euroopa Komisjonil koostada teatis teises strateegilises ülevaates mainitud Euroopa supervõrgu rajamise kohta. Teatises keskendutakse eelkõige infrastruktuuri küsimusele ja intelligentsete võrkude tehnoloogia pakutavatele võimalustele Euroopa Liidu 20–20–20 sihtnäitajate saavutamisel ning sellele, kuidas taastuvatest energiaallikatest energia tootmist rohkem detsentraliseerida. Lisaks sellele tasuks tõsta teises strateegilises ülevaates tehtud ettepanekud transpordi- ja jaotusvõrkude kohta ümber teatisesse, et nendele küsimustele üldisemalt läheneda;

| b. | tuumaenergia sõltub peamiselt imporditud kütusest ja seetõttu ei saa seda pidada ELi enda energiavaruks. Samas on tuumaenergia kasutamisel tagajärjed ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, eelkõige seoses seda liiki energiaga seotud riskide ja jäätmete käitlemisega. Sellega seoses tervitab komitee kava vaadata läbi ettepanek direktiivi kohta, millega sätestatakse tuumaalase ohutuse raamistik, ning teeb ettepaneku, et selles käsitletaks ka tuumajäätmete säästva käitlemise ja kulude küsimust; |
| --- | --- |

b.

tuumaenergia sõltub peamiselt imporditud kütusest ja seetõttu ei saa seda pidada ELi enda energiavaruks. Samas on tuumaenergia kasutamisel tagajärjed ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, eelkõige seoses seda liiki energiaga seotud riskide ja jäätmete käitlemisega. Sellega seoses tervitab komitee kava vaadata läbi ettepanek direktiivi kohta, millega sätestatakse tuumaalase ohutuse raamistik, ning teeb ettepaneku, et selles käsitletaks ka tuumajäätmete säästva käitlemise ja kulude küsimust;

| c. | ka sütt imporditakse järjest rohkem ja söe puhul põhjustab heidetega seoses suuri probleeme mitte ainult selle transportimine, vaid ka põletamine ning selle jääkprodukt. Söe jätkuval kasutamisel tuleb seega kasutada tõhusaid ja väikeste heitkogustega jõujaamu; |
| --- | --- |

c.

ka sütt imporditakse järjest rohkem ja söe puhul põhjustab heidetega seoses suuri probleeme mitte ainult selle transportimine, vaid ka põletamine ning selle jääkprodukt. Söe jätkuval kasutamisel tuleb seega kasutada tõhusaid ja väikeste heitkogustega jõujaamu;

| d. | palub komisjonil kohaldada ELis asuva fossiilenergia mittetavapäraste varude kasutamise võimaluste hindamisel jätkuvalt kõige rangemaid keskkonnastandardeid (mida on mainitud teise strateegilise ülevaate punkti 2.5 seitsmendas ja kaheksandas lõigus) ja arvestada nende tasuvuse hindamisel kõikide varude kasutamisega seotud väliste faktoritega; |
| --- | --- |

d.

palub komisjonil kohaldada ELis asuva fossiilenergia mittetavapäraste varude kasutamise võimaluste hindamisel jätkuvalt kõige rangemaid keskkonnastandardeid (mida on mainitud teise strateegilise ülevaate punkti 2.5 seitsmendas ja kaheksandas lõigus) ja arvestada nende tasuvuse hindamisel kõikide varude kasutamisega seotud väliste faktoritega;

| e. | leiab, et prioriteete järjekorda seades tuleks toetada teadus- ja arendustegevust, et kasutada puhtaid, taastuvaid mereenergialiike, nagu laine-, loodete- ja ookeanihoovuste energia, millega praegu veel ei kaubelda, kuid mis võib anda Euroopa Liidule nii konkurentsieelise kui ka juhtrolli keskkonna valdkonnas; |
| --- | --- |

e.

leiab, et prioriteete järjekorda seades tuleks toetada teadus- ja arendustegevust, et kasutada puhtaid, taastuvaid mereenergialiike, nagu laine-, loodete- ja ookeanihoovuste energia, millega praegu veel ei kaubelda, kuid mis võib anda Euroopa Liidule nii konkurentsieelise kui ka juhtrolli keskkonna valdkonnas;

| 11. | kiidab heaks kava koostada teatis vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava tehnoloogia rahastamise kohta. Kuna teatises võetakse arvesse heitkogustega kauplemise direktiivi ülevaatamise raames saadud tuluga, siis tuletab komitee meelde oma varasemat arvamust kõnealusel teemal, milles ta „soovitab, et liikmesriigid peaksid vähemalt 30 % saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust eraldama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et edendada taastuvenergiaallikate kasutamist ja energiatõhusust lõppkasutuses [...]” (3). |
| --- | --- |

11.

kiidab heaks kava koostada teatis vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava tehnoloogia rahastamise kohta. Kuna teatises võetakse arvesse heitkogustega kauplemise direktiivi ülevaatamise raames saadud tuluga, siis tuletab komitee meelde oma varasemat arvamust kõnealusel teemal, milles ta „soovitab, et liikmesriigid peaksid vähemalt 30 % saastekvootide oksjoni käigus saadud tulust eraldama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et edendada taastuvenergiaallikate kasutamist ja energiatõhusust lõppkasutuses [...]” (3).

Lisaks rõhutab komitee, et selleks, et olemasolevaid eelarvevahendeid võimalikult tõhusalt kasutada, ei peaks CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiat, mida alles hakati arendama ja mis ei lahenda iseenesest energia tootmise ega varustuskindluse probleemi, rahastama oluliselt rohkem kui teisi tehnoloogiaid energiatõhususe või taastuvenergia valdkonnas;

| 12. | kiidab heaks ettepaneku koostada poliitiline tegevuskava 2030. aastani ja visioon 2050. aastani. Tõelisi strateegilisi suuniseid, investeerimisotsuseid ja infrastruktuuriprojekte tuleb kavandada pikaajaliselt. Komitee on üllatunud, et 2050. aasta visiooni mittetäielikus nimekirjas nimetatud teemadest on otsustatud prioriteediks pidada ELi süsinikuvaba elektrienergiatootmist alates 2050. aastast, kuna tehakse ettepanek tegeleda selle küsimusega niipea, kui energiatehnoloogiate järgmine strateegiline kava on koostatud. Kuigi see on kindlasti oluline ja paljulubav eesmärk, on ka teised eesmärgid vähemalt sama kiireloomulised või isegi kiireloomulisemad. 2050. aasta visiooni kujundamisel tuleb esitada üldine strateegia, mitte keskenduda vaid mõnele prioriteetsele teemale. |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks ettepaneku koostada poliitiline tegevuskava 2030. aastani ja visioon 2050. aastani. Tõelisi strateegilisi suuniseid, investeerimisotsuseid ja infrastruktuuriprojekte tuleb kavandada pikaajaliselt. Komitee on üllatunud, et 2050. aasta visiooni mittetäielikus nimekirjas nimetatud teemadest on otsustatud prioriteediks pidada ELi süsinikuvaba elektrienergiatootmist alates 2050. aastast, kuna tehakse ettepanek tegeleda selle küsimusega niipea, kui energiatehnoloogiate järgmine strateegiline kava on koostatud. Kuigi see on kindlasti oluline ja paljulubav eesmärk, on ka teised eesmärgid vähemalt sama kiireloomulised või isegi kiireloomulisemad. 2050. aasta visiooni kujundamisel tuleb esitada üldine strateegia, mitte keskenduda vaid mõnele prioriteetsele teemale.

B.   Ehitiste energiatõhususe direktiivi kohandamine

I   Poliitilised soovitused

| 13. | kiidab heaks ehitiste energiatõhususe direktiivi kohandamise; |
| --- | --- |

13.

kiidab heaks ehitiste energiatõhususe direktiivi kohandamise;

| 14. | rõhutab, et ehitiste energiatõhususe parandamiseks tuleb võtta kiiresti meetmeid, arvestades sellest tulenevate eelistega






  — | ELi kliima- ja energiaalaste eesmärkide jaoks; |
| --- | --- | --- |

14.

rõhutab, et ehitiste energiatõhususe parandamiseks tuleb võtta kiiresti meetmeid, arvestades sellest tulenevate eelistega

—

ELi kliima- ja energiaalaste eesmärkide jaoks;

| — | sotsiaalsest küljest (kodanike järjest suuremad raskused seoses elamute küttekuludega). Muu hulgas rõhutab ta, et praegune kriisiolukord suurendab olemasolevaid sotsiaalmajanduslikke erinevusi kodanike vahel, kes võivad rahastada energiatõhusa renoveerimise töid ja vähendada seega oma energiaarveid, ning järjest suurema arvu kodanike vahel, kes ei suuda kanda renoveerimise kulusid ja peavad kandma järjest suuremaid kulusid; |
| --- | --- |

—

sotsiaalsest küljest (kodanike järjest suuremad raskused seoses elamute küttekuludega). Muu hulgas rõhutab ta, et praegune kriisiolukord suurendab olemasolevaid sotsiaalmajanduslikke erinevusi kodanike vahel, kes võivad rahastada energiatõhusa renoveerimise töid ja vähendada seega oma energiaarveid, ning järjest suurema arvu kodanike vahel, kes ei suuda kanda renoveerimise kulusid ja peavad kandma järjest suuremaid kulusid;

| — | majanduslikust küljest ning heaolu suurendamise ja töökohtade loomise seisukohast kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

—

majanduslikust küljest ning heaolu suurendamise ja töökohtade loomise seisukohast kohalikul tasandil;

| 15. | rõhutab nende küsimuste kiireloomulisust ja kutsub seega nõukogu ja parlamenti üles võtma sellel teemal vastu kiired ja ambitsioonikad otsused. Samuti kutsub komitee liikmesriike üles vältima hiljaksjäämist direktiivi ülevõtmisel ja rakendamisel, nagu seda juhtus direktiivi esimese versiooni puhul; |
| --- | --- |

15.

rõhutab nende küsimuste kiireloomulisust ja kutsub seega nõukogu ja parlamenti üles võtma sellel teemal vastu kiired ja ambitsioonikad otsused. Samuti kutsub komitee liikmesriike üles vältima hiljaksjäämist direktiivi ülevõtmisel ja rakendamisel, nagu seda juhtus direktiivi esimese versiooni puhul;

| 16. | kutsub komisjoni üles lihtsustama energiamärgiste rakendamist seeläbi, et komisjon looks programmi heade tavade vahetamiseks liikmesriikide ning piirkondade ja kohalike ning piirkondlike omavalitsuste vahel, tehniliste lahenduste kasutamiseks ning riigihangete kasutamiseks energiatõhususe arendamise nimel; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles lihtsustama energiamärgiste rakendamist seeläbi, et komisjon looks programmi heade tavade vahetamiseks liikmesriikide ning piirkondade ja kohalike ning piirkondlike omavalitsuste vahel, tehniliste lahenduste kasutamiseks ning riigihangete kasutamiseks energiatõhususe arendamise nimel;

| 17. | tuletab meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli direktiivi rakendamisel:






  — | seoses oma hoonete haldamisega; |
| --- | --- | --- |

17.

tuletab meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli direktiivi rakendamisel:

—

seoses oma hoonete haldamisega;

| — | seoses oma pädevusega ruumilise planeerimise ja ehituslubade andmise valdkonnas, soojusisoleerivate ehitusmaterjalide kasutamisega ning kvaliteediga ehitus- ja renoveerimistööde teostamisel; |
| --- | --- |

—

seoses oma pädevusega ruumilise planeerimise ja ehituslubade andmise valdkonnas, soojusisoleerivate ehitusmaterjalide kasutamisega ning kvaliteediga ehitus- ja renoveerimistööde teostamisel;

| — | sekundaarsete toorainete kogumisel ja kasutamisel, et suurendada (elektri ja soojuse) energiaallikate levikut; |
| --- | --- |

—

sekundaarsete toorainete kogumisel ja kasutamisel, et suurendada (elektri ja soojuse) energiaallikate levikut;

| — | seoses nende kodanikulähedusega; |
| --- | --- |

—

seoses nende kodanikulähedusega;

Ehitiste energiatõhususe valdkonnas on Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teinud mitmeid vabatahtlikke algatusi, võttes näiteks vastu meetmeid energiatarbimise ratsionaliseerimiseks riigimajades ja -asutustes või linnaalade taaselustamise raames. Liikmesriigid peavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning sidusrühmi direktiivi rakendamisel strateegiliste partneritena täielikult kaasama ning püüdma ära kasutada nende kogemust ja tagama kõige edukamate projektide edendamise ja järeletegemise. Seetõttu kutsub komitee üles kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused riiklike tegevuskavade koostamisse;

| 18. | leiab, et kavandatava kohandamisega parandatakse direktiivi mitmest aspektist. Eelkõige tervitab komitee aga järgmist:






  — | ettepanekut langetada järkjärgult 1 000 m2 piirangut või see ära kaotada ning säilitada 250m2 künnis artikli 12 punktis 1 (uuestisõnastatud); |
| --- | --- | --- |

18.

leiab, et kavandatava kohandamisega parandatakse direktiivi mitmest aspektist. Eelkõige tervitab komitee aga järgmist:

—

ettepanekut langetada järkjärgult 1 000 m2 piirangut või see ära kaotada ning säilitada 250m2 künnis artikli 12 punktis 1 (uuestisõnastatud);

| — | energiamärgise süsteemi tehtud parandusi (eelkõige kohustus lisada energiamärgis kõikidesse ehitiste üüriks või müügiks pakkumise kuulutustesse); |
| --- | --- |

—

energiamärgise süsteemi tehtud parandusi (eelkõige kohustus lisada energiamärgis kõikidesse ehitiste üüriks või müügiks pakkumise kuulutustesse);

| 19. | soovib rõhutada selle olulisust, et direktiivi arendataks edasi lähtuvalt selle praktilisel rakendamisel saadud kogemustest, mida tuleb asjakohaselt analüüsida ja hinnata. Muu hulgas tuleb hinnata energiamärgiste tähendust ja nende koostamisviisi. Paindlik lähenemisviis aitaks vajaduse korral lahendada pädevuse puudumise probleeme; |
| --- | --- |

19.

soovib rõhutada selle olulisust, et direktiivi arendataks edasi lähtuvalt selle praktilisel rakendamisel saadud kogemustest, mida tuleb asjakohaselt analüüsida ja hinnata. Muu hulgas tuleb hinnata energiamärgiste tähendust ja nende koostamisviisi. Paindlik lähenemisviis aitaks vajaduse korral lahendada pädevuse puudumise probleeme;

| 20. | leiab, et kavandatav võrdlev metoodika energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamiseks võib olla Euroopa tasandil tõhus vahend võrdlevaks analüüsiks. Komitee kutsub komisjoni siiski võtma meetodi väljatöötamisel arvesse kõiki väliseid tegureid, eelkõige aga tegevusetuse hinda (energiatõhususe alarahastamisest tulenev keskkonna, tervishoiu, konkurentsivõime jm olukorra halvenemine) ning energiatõhususse tehtud investeeringute positiivset mõju (luuakse töökohti, suurendatakse heaolu, toetatakse uurimistegevust, energiasõltumatust ning ehitiste kvaliteeti ja püsivust jne); |
| --- | --- |

20.

leiab, et kavandatav võrdlev metoodika energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamiseks võib olla Euroopa tasandil tõhus vahend võrdlevaks analüüsiks. Komitee kutsub komisjoni siiski võtma meetodi väljatöötamisel arvesse kõiki väliseid tegureid, eelkõige aga tegevusetuse hinda (energiatõhususe alarahastamisest tulenev keskkonna, tervishoiu, konkurentsivõime jm olukorra halvenemine) ning energiatõhususse tehtud investeeringute positiivset mõju (luuakse töökohti, suurendatakse heaolu, toetatakse uurimistegevust, energiasõltumatust ning ehitiste kvaliteeti ja püsivust jne);

| 21. | samuti on oluline parandada ehitiste energiatõhusust viisil, mis ei nõua investeeringuid, näiteks tänu paremale käitamisele või tänu ehitise kasutajatega tehtud koostööle. Paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teevad selles valdkonnas juba edukalt tööd; |
| --- | --- |

21.

samuti on oluline parandada ehitiste energiatõhusust viisil, mis ei nõua investeeringuid, näiteks tänu paremale käitamisele või tänu ehitise kasutajatega tehtud koostööle. Paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teevad selles valdkonnas juba edukalt tööd;

| 22. | rõhutab vajadust pakkuda avalikkusele täielikku teavet energiamärgise kohta tehtud soovituste kulutõhususe arvutamiseks kasutatud parameetrite kohta, et tehtud arvutustest oleks võimalik selgelt aru saada ja anda kodanikele võimalus vaadata üle energiatõhususe tasuvuse hinnang teiste faktorite alusel (energiahinna muutused, riiklikud stiimulid, seadmete eluiga jne); |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust pakkuda avalikkusele täielikku teavet energiamärgise kohta tehtud soovituste kulutõhususe arvutamiseks kasutatud parameetrite kohta, et tehtud arvutustest oleks võimalik selgelt aru saada ja anda kodanikele võimalus vaadata üle energiatõhususe tasuvuse hinnang teiste faktorite alusel (energiahinna muutused, riiklikud stiimulid, seadmete eluiga jne);

| 23. | rõhutab, et pakutud uutest meetmetest on kasulikud eelkõige liikmesriikidelt palutud aruanded (muu hulgas artikli 5 lõige 2 ja artikli 9 lõige 3). Aruannete täpsuse tagamiseks peaks direktiivis nõudma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist nende koostamisse; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et pakutud uutest meetmetest on kasulikud eelkõige liikmesriikidelt palutud aruanded (muu hulgas artikli 5 lõige 2 ja artikli 9 lõige 3). Aruannete täpsuse tagamiseks peaks direktiivis nõudma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist nende koostamisse;

| 24. | oma arvamuse „Taastuvenergia edendamine” (4) valgel kiidab heaks, et direktiivi on teatud määral kooskõlastatud teiste oluliste Euroopa õigusaktidega kõnealuses valdkonnas, eelkõige aga energiateenuseid käsitleva direktiiviga (2006/32/EÜ) ning samuti praeguste ja tulevaste ELi keskkonnasäästlike riigihangete ettepanekute osas. Kooskõlastamisega suurendatakse üldist sidusust ja vähendatakse liikmesriikide koormust, ühendades liikmesriikidelt palutavad aruanded kokku; |
| --- | --- |

24.

oma arvamuse „Taastuvenergia edendamine” (4) valgel kiidab heaks, et direktiivi on teatud määral kooskõlastatud teiste oluliste Euroopa õigusaktidega kõnealuses valdkonnas, eelkõige aga energiateenuseid käsitleva direktiiviga (2006/32/EÜ) ning samuti praeguste ja tulevaste ELi keskkonnasäästlike riigihangete ettepanekute osas. Kooskõlastamisega suurendatakse üldist sidusust ja vähendatakse liikmesriikide koormust, ühendades liikmesriikidelt palutavad aruanded kokku;

| 25. | kiidab heaks eesmärgi ehitada rohkem ehitisi, mille süsinikdioksiidiheidete ning primaarenergiatarbimise tase on null või madal ja parandada selles osas avaliku sektori eeskuju; |
| --- | --- |

25.

kiidab heaks eesmärgi ehitada rohkem ehitisi, mille süsinikdioksiidiheidete ning primaarenergiatarbimise tase on null või madal ja parandada selles osas avaliku sektori eeskuju;

| 26. | tuletab samas meelde, et direktiivi eesmärk on eelkõige energiat säästa, et minimeerida keskkonnamõju. Kui koostatakse definitsioon ehitiste kohta, mille süsinikdioksiidiheidete ning primaarenergiatarbimise tase on null või madal, viib see vaid selleni, et soodustatakse väheste süsinikdioksiidiheidetega, mitte madala energiatarbimisega ehitisi. Lisaks peab üldine keskkonnamõju olema tähtsam kui vaid süsinikdioksiidi kriteerium; |
| --- | --- |

26.

tuletab samas meelde, et direktiivi eesmärk on eelkõige energiat säästa, et minimeerida keskkonnamõju. Kui koostatakse definitsioon ehitiste kohta, mille süsinikdioksiidiheidete ning primaarenergiatarbimise tase on null või madal, viib see vaid selleni, et soodustatakse väheste süsinikdioksiidiheidetega, mitte madala energiatarbimisega ehitisi. Lisaks peab üldine keskkonnamõju olema tähtsam kui vaid süsinikdioksiidi kriteerium;

| 27. | rõhutab ka kasu ja väljakutseid, mis on seotud nõudmisega kontrollida energiamärgiste ja ülevaatusaktide kvaliteeti. See meede on ehitiste kvaliteedi oluliseks parandamiseks Euroopas väga tähtis; |
| --- | --- |

27.

rõhutab ka kasu ja väljakutseid, mis on seotud nõudmisega kontrollida energiamärgiste ja ülevaatusaktide kvaliteeti. See meede on ehitiste kvaliteedi oluliseks parandamiseks Euroopas väga tähtis;

| 28. | rõhutab, et see, millal tööd läbi viiakse, avaldab märkimisväärset mõju direktiivi üldisele mõjule. Sellega seoses komitee






  — | kiidab heaks direktiivi ettepaneku, mille eesmärk on siduda ehitamiseks ja renoveerimiseks antav abi energiatõhususe miinimumnõuetest kinnipidamisega. Seda peaks tehtama niipea kui võimalik, aga oleks parem, kui see sidumine toimuks konkreetsetes riiklikes ja kohalikes programmides; |
| --- | --- | --- |

28.

rõhutab, et see, millal tööd läbi viiakse, avaldab märkimisväärset mõju direktiivi üldisele mõjule. Sellega seoses komitee

—

kiidab heaks direktiivi ettepaneku, mille eesmärk on siduda ehitamiseks ja renoveerimiseks antav abi energiatõhususe miinimumnõuetest kinnipidamisega. Seda peaks tehtama niipea kui võimalik, aga oleks parem, kui see sidumine toimuks konkreetsetes riiklikes ja kohalikes programmides;

| — | teeb ettepaneku uurida sellise meetme kasutuselevõtmist, millega sätestataks ehitiste olelustsükli jooksul hetk, mil need peavad kohustuslikult vastama ehitiste energiatõhususe tasemele. Sellise vahendi eesmärk oleks aidata kiiresti olemasolevate ehitiste kvaliteeti parandada, kuna on kehtestatud kindel hetk energiatõhususe renoveerimiseks; |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku uurida sellise meetme kasutuselevõtmist, millega sätestataks ehitiste olelustsükli jooksul hetk, mil need peavad kohustuslikult vastama ehitiste energiatõhususe tasemele. Sellise vahendi eesmärk oleks aidata kiiresti olemasolevate ehitiste kvaliteeti parandada, kuna on kehtestatud kindel hetk energiatõhususe renoveerimiseks;

| 29. | rõhutab, et direktiivi rakendamiseks tuleb teha suuri jõupingutusi koolituse alal. Sellega seoses teeb komitee ettepaneku lisada säte, millega kehtestatakse






  — | liikmesriikidele kohustus võtta tarvitusele kõik vajalikud meetmed kõnealuse valdkonna vajaduste asjakohaseks hindamiseks ja rahuldamiseks ning samuti piisava rahastamise tagamiseks, et kindlustada kvalifitseeritud personali olemasolu; |
| --- | --- | --- |

29.

rõhutab, et direktiivi rakendamiseks tuleb teha suuri jõupingutusi koolituse alal. Sellega seoses teeb komitee ettepaneku lisada säte, millega kehtestatakse

—

liikmesriikidele kohustus võtta tarvitusele kõik vajalikud meetmed kõnealuse valdkonna vajaduste asjakohaseks hindamiseks ja rahuldamiseks ning samuti piisava rahastamise tagamiseks, et kindlustada kvalifitseeritud personali olemasolu;

| — | kohustus viidata kõnealusele teemale riiklikes energiatõhususe tegevuskavades; |
| --- | --- |

—

kohustus viidata kõnealusele teemale riiklikes energiatõhususe tegevuskavades;

| 30. | kutseõppe osas rõhutab komitee, et edu on saavutatud kohaliku ja piirkondliku tasandi algatustega, mis on suunatud ehitusprotsessile tervikuna, luues eri elualasid (torulukksepad, müürsepad, elektrikud jne) ühendavad diskussioonirühmad, et arutada nende elualade rollide suhte üle hoone ehitusprotsessis. Praegune kogemus on osutunud ehitusprotsessile ja seega ehitistele endile üldiselt kasulikuks. Rühmades, kus peeti eesmärgiks saavutada energiatõhusus, leiti tänu eri elualade esindajate vahelisele suhtlusele tõhusaid ja uuenduslikke lahendusi; |
| --- | --- |

30.

kutseõppe osas rõhutab komitee, et edu on saavutatud kohaliku ja piirkondliku tasandi algatustega, mis on suunatud ehitusprotsessile tervikuna, luues eri elualasid (torulukksepad, müürsepad, elektrikud jne) ühendavad diskussioonirühmad, et arutada nende elualade rollide suhte üle hoone ehitusprotsessis. Praegune kogemus on osutunud ehitusprotsessile ja seega ehitistele endile üldiselt kasulikuks. Rühmades, kus peeti eesmärgiks saavutada energiatõhusus, leiti tänu eri elualade esindajate vahelisele suhtlusele tõhusaid ja uuenduslikke lahendusi;

| 31. | rõhutab vajadust hinnata põhjalikult direktiivi rakendamisega kaasnevaid algkulusid, et tagada piisavad stiimulit pakkuvad finantsmeetmed, et toetada ja kiirendada direktiivi rakendamist. Sellega seoses komitee






  a. | kiidab heaks, et majanduse taashoogustamise kavas, mida komisjon 2008. aasta detsembris tutvustas, peetakse investeeringuid energiatõhususse Euroopa majanduse jaoks kasulikuks; |
| --- | --- | --- |

31.

rõhutab vajadust hinnata põhjalikult direktiivi rakendamisega kaasnevaid algkulusid, et tagada piisavad stiimulit pakkuvad finantsmeetmed, et toetada ja kiirendada direktiivi rakendamist. Sellega seoses komitee

a.

kiidab heaks, et majanduse taashoogustamise kavas, mida komisjon 2008. aasta detsembris tutvustas, peetakse investeeringuid energiatõhususse Euroopa majanduse jaoks kasulikuks;

| b. | mõistab siiski väga hukka, et 2009. aasta märtsis Euroopa Ülemkogu heakskiidetud kompromissettepanek „infrastruktuuride projektide rahastamine kohta, mille komisjon esitas Euroopa majanduse taashoogustamise kava raames” ei sisalda ühtegi investeeringut projektidesse, mille eesmärk on energiatõhususe parandamine.
  Ometi nõuavad sellised projektid nagu näiteks taastuvenergia sektori kogemusel põhinedes Euroopa Taastuvenergia Nõukogu (EREC) välja töötatud projekt „Energiataibukate ehitiste kampaania” („Energy Smart Buildings Campaign”) taashoogustamise kava tasandil vaid piiratud investeeringut (300 miljonit eurot). See projekt mõjutaks märkimisväärselt energia ja keskkonna valdkondi ning töökohtade loomist (hinnanguliselt 150 000 uut töökohta), tekitaks väga kiiresti majandustegevuse (oodatavad tulemused 2010. aastaks) ning oleks väga olulise mitmekordistava mõjuga (iga kampaaniasse investeeritud euro looks kuni 33–eurose investeeringu energiatõhusamatesse ehitistesse).
  „Energiataibukate ehitiste kampaania” projekt põhineb energeetiliselt tarkade ehitiste valdkonnas käivitatud kolme reklaamikampaania ühendamisel, mis on suunatud: 1) omanikele; 2) mitmekordistava mõjuga struktuuridele ja 3) spetsialistidele (sh koolitustegevus). |
| --- | --- |

b.

mõistab siiski väga hukka, et 2009. aasta märtsis Euroopa Ülemkogu heakskiidetud kompromissettepanek „infrastruktuuride projektide rahastamine kohta, mille komisjon esitas Euroopa majanduse taashoogustamise kava raames” ei sisalda ühtegi investeeringut projektidesse, mille eesmärk on energiatõhususe parandamine.

Ometi nõuavad sellised projektid nagu näiteks taastuvenergia sektori kogemusel põhinedes Euroopa Taastuvenergia Nõukogu (EREC) välja töötatud projekt „Energiataibukate ehitiste kampaania” („Energy Smart Buildings Campaign”) taashoogustamise kava tasandil vaid piiratud investeeringut (300 miljonit eurot). See projekt mõjutaks märkimisväärselt energia ja keskkonna valdkondi ning töökohtade loomist (hinnanguliselt 150 000 uut töökohta), tekitaks väga kiiresti majandustegevuse (oodatavad tulemused 2010. aastaks) ning oleks väga olulise mitmekordistava mõjuga (iga kampaaniasse investeeritud euro looks kuni 33–eurose investeeringu energiatõhusamatesse ehitistesse).

„Energiataibukate ehitiste kampaania” projekt põhineb energeetiliselt tarkade ehitiste valdkonnas käivitatud kolme reklaamikampaania ühendamisel, mis on suunatud: 1) omanikele; 2) mitmekordistava mõjuga struktuuridele ja 3) spetsialistidele (sh koolitustegevus).

| c. | rõhutab, kui oluline on, et struktuurifondidest saaks ehitiste energiatõhususse tehtavate investeeringute jaoks kiiremini toetust. Sellega seoses komitee






  — | kiidab heaks Euroopa Komisjoni algatuse muuta määrust, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, et soodustada energiatõhususse tehtavaid investeeringuid (5); |
| --- | --- | --- |

c.

rõhutab, kui oluline on, et struktuurifondidest saaks ehitiste energiatõhususse tehtavate investeeringute jaoks kiiremini toetust. Sellega seoses komitee

—

kiidab heaks Euroopa Komisjoni algatuse muuta määrust, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, et soodustada energiatõhususse tehtavaid investeeringuid (5);

| — | kutsub liikmesriike üles vaatama hoolega üle teatud osa oma tegevuskavast, et pöörata rohkem tähelepanu ehitiste energiatõhususele, eelkõige sotsiaalelamutes; |
| --- | --- |

—

kutsub liikmesriike üles vaatama hoolega üle teatud osa oma tegevuskavast, et pöörata rohkem tähelepanu ehitiste energiatõhususele, eelkõige sotsiaalelamutes;

| d. | toetab Euroopa Komisjoni algatust lubada kohaldada eluasemesektoris, sh renoveerimistööde puhul vähendatud käibemaksumäära (6); |
| --- | --- |

d.

toetab Euroopa Komisjoni algatust lubada kohaldada eluasemesektoris, sh renoveerimistööde puhul vähendatud käibemaksumäära (6);

| e. | toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi töötada välja koostöös Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupangaga energiatõhususe parandamiseks finantsvahendeid. Komitee tuletab meelde, et finantsvahendite loomisel on väga oluline, et neid saaks kasutada ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, et toetada omavalitsusi nende keskses rollis ehitiste energiatõhususe direktiivi rakendamisel; |
| --- | --- |

e.

toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi töötada välja koostöös Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstrueerimis- ja Arengupangaga energiatõhususe parandamiseks finantsvahendeid. Komitee tuletab meelde, et finantsvahendite loomisel on väga oluline, et neid saaks kasutada ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, et toetada omavalitsusi nende keskses rollis ehitiste energiatõhususe direktiivi rakendamisel;

| f. | rõhutab vajadust ELi ja liikmesriikide eraldatud rahaliste vahendite koordineerimise järele. |
| --- | --- |

f.

rõhutab vajadust ELi ja liikmesriikide eraldatud rahaliste vahendite koordineerimise järele.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikli 5 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Komisjon sätestab 31. detsembriks 2010 võrdleva metoodika ehitiste või nende osade energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamiseks. Võrdleva meetodika puhul tehakse vahet uute ja olemasolevate ehitiste vahel ning ehitiste eri kategooriate vahel.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid selle täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Komisjon sätestab 31. detsembriks 2010 võrdleva metoodika ehitiste või nende osade energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamiseks. Võrdleva meetodika puhul tehakse vahet uute ja olemasolevate ehitiste vahel ning ehitiste eri kategooriate vahel.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid selle täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| 1. | Komisjon sätestab 31. detsembriks 2010 võrdleva metoodika ehitiste või nende osade energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamiseks. Võrdleva meetoodika puhul tehakse vahet uute ja olemasolevate ehitiste vahel ning ehitiste eri kategooriate vahel.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid selle täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 19
  21 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

1.

Komisjon sätestab 31. detsembriks 2010 võrdleva metoodika ehitiste või nende osade energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamiseks. Võrdleva meetoodika puhul tehakse vahet uute ja olemasolevate ehitiste vahel ning ehitiste eri kategooriate vahel.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid selle täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 19
  21 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Motivatsioon

Tehniline muudatusettepanek, et parandada ilmne viga dokumendile viitamises.

Muudatusettepanek 2

Artikli 5 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Liikmesriigid arvutavad energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme, kasutades lõike 1 kohaselt kehtestatud võrdlevat metoodikat ja asjakohaseid parameetreid, näiteks kliimatingimusi, ning võrdlevad arvutuse tulemusi nende poolt sätestatud energiatõhususe miinimumnõuetega.
  Nad esitavad komisjonile aruande kõikide arvutuseks kasutatud sisendandmete ja eelduste ning kõikide arvutustulemuste kohta. Aruanne võib sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades. Liikmesriigid esitavad kõnealused aruanded komisjonile iga kolme aasta järel. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 30. juuniks 2011. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.

Liikmesriigid arvutavad energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme, kasutades lõike 1 kohaselt kehtestatud võrdlevat metoodikat ja asjakohaseid parameetreid, näiteks kliimatingimusi, ning võrdlevad arvutuse tulemusi nende poolt sätestatud energiatõhususe miinimumnõuetega.

Nad esitavad komisjonile aruande kõikide arvutuseks kasutatud sisendandmete ja eelduste ning kõikide arvutustulemuste kohta. Aruanne võib sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades. Liikmesriigid esitavad kõnealused aruanded komisjonile iga kolme aasta järel. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 30. juuniks 2011.

| 2. | Liikmesriigid arvutavad energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme, kasutades lõike 1 kohaselt kehtestatud võrdlevat metoodikat ja asjakohaseid parameetreid, näiteks kliimatingimusi, ning võrdlevad arvutuse tulemusi nende poolt sätestatud energiatõhususe miinimumnõuetega.
  Nad esitavad komisjonile aruande kõikide arvutuseks kasutatud sisendandmete ja eelduste ning kõikide arvutustulemuste kohta. Aruanne koostatakse tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega, ja see võib sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades. Liikmesriigid esitavad kõnealused aruanded komisjonile iga kolme aasta järel. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 30. juuniks 2011. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid arvutavad energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme, kasutades lõike 1 kohaselt kehtestatud võrdlevat metoodikat ja asjakohaseid parameetreid, näiteks kliimatingimusi, ning võrdlevad arvutuse tulemusi nende poolt sätestatud energiatõhususe miinimumnõuetega.

Nad esitavad komisjonile aruande kõikide arvutuseks kasutatud sisendandmete ja eelduste ning kõikide arvutustulemuste kohta. Aruanne koostatakse tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega, ja see võib sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades. Liikmesriigid esitavad kõnealused aruanded komisjonile iga kolme aasta järel. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 30. juuniks 2011.

Motivatsioon

Selleks, et tagada kõnealuse direktiivi raames liikmesriikidelt palutud aruannete täpsus, tuleb need koostada koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega.

Muudatusettepanek 3

Artikli 9 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Liikmesriigid edastavad lõikes 1 osutatud riiklikud kavad komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 ja esitavad komisjonile iga kolme aasta järel aruande riiklike kavade rakendamisel tehtud edusammude kohta. Riiklikud kavad ja eduaruanded võivad sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.

Liikmesriigid edastavad lõikes 1 osutatud riiklikud kavad komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 ja esitavad komisjonile iga kolme aasta järel aruande riiklike kavade rakendamisel tehtud edusammude kohta. Riiklikud kavad ja eduaruanded võivad sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades.

| 3. | Liikmesriigid edastavad
  koostavad lõikes 1 osutatud riiklikud kavad tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega, edastavad need komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 ja esitavad komisjonile iga kolme aasta järel aruande riiklike kavade rakendamisel tehtud edusammude kohta. Riiklikud kavad ja eduaruanded võivad sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid edastavad
  koostavad lõikes 1 osutatud riiklikud kavad tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega, edastavad need komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 ja esitavad komisjonile iga kolme aasta järel aruande riiklike kavade rakendamisel tehtud edusammude kohta. Riiklikud kavad ja eduaruanded võivad sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades.

Motivatsioon

Selleks, et tagada kõnealuse direktiivi raames liikmesriikidelt palutud aruannete täpsus, tuleb need koostada koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega.

Muudatusettepanek 4

Artikli 10 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Energiamärgisele kantavad soovitused peavad olema asjaomase ehitise puhul tehniliselt teostatavad, samuti tuleb esitada läbipaistev teave nende kulutõhususe kohta. Kulutõhususe hinnangu puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi, nt hinnanguline energiasääst ja hinnangulised energiahinnad, samuti soovituste rakendamiseks vajalike investeeringute intressimäärad. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.

Energiamärgisele kantavad soovitused peavad olema asjaomase ehitise puhul tehniliselt teostatavad, samuti tuleb esitada läbipaistev teave nende kulutõhususe kohta. Kulutõhususe hinnangu puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi, nt hinnanguline energiasääst ja hinnangulised energiahinnad, samuti soovituste rakendamiseks vajalike investeeringute intressimäärad.

| 3. | Energiamärgisele kantavad soovitused peavad olema asjaomase ehitise puhul tehniliselt teostatavad, samuti tuleb esitada läbipaistev teave nende kulutõhususe ja hinnangulise tasuvusperioodi (arvestamata finantsstiimulite või toetuskavadega) kohta. Kulutõhususe hinnangu puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi, nt hinnanguline energiasääst ja hinnangulised energiahinnad, samuti soovituste rakendamiseks vajalike investeeringute intressimäärad. Kulutõhususe hindamiseks kasutatud andmed, väärtused ja arvutusmeetodid pannakse energiamärgisel selgelt kirja. |
| --- | --- |

3.

Energiamärgisele kantavad soovitused peavad olema asjaomase ehitise puhul tehniliselt teostatavad, samuti tuleb esitada läbipaistev teave nende kulutõhususe ja hinnangulise tasuvusperioodi (arvestamata finantsstiimulite või toetuskavadega) kohta. Kulutõhususe hinnangu puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi, nt hinnanguline energiasääst ja hinnangulised energiahinnad, samuti soovituste rakendamiseks vajalike investeeringute intressimäärad. Kulutõhususe hindamiseks kasutatud andmed, väärtused ja arvutusmeetodid pannakse energiamärgisel selgelt kirja.

Motivatsioon

Energiamärgis peab avalikkusele pakkuma selgeid ja lihtsalt mõistetavaid soovitusi ning võimaldama võrrelda teoreetilist, energiamärgise koostamisel tehtud kulutõhususe hinnangut tegeliku olukorraga, võttes samas arvesse üldise olukorra muutumist (energiahinna, intressimäärade, seadmete hinna jm muutused) ja/või uusi tegureid (riiklikud stiimulid, kavandatav kasutusiga jne).

Muudatusettepanek 5

Artikli 12 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Liikmesriigid võtavad meetmed tagamaks, et kui inimesed külastavad tihti üle 250 m2 sellise ehitise kasulikust põrandapinnast, millele on artikli 11 lõike 1 kohaselt väljastatud energiamärgis, paigutatakse energiamärgis silmatorkavasse ja avalikkusele selgelt nähtavale kohale. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.

Liikmesriigid võtavad meetmed tagamaks, et kui inimesed külastavad tihti üle 250 m2 sellise ehitise kasulikust põrandapinnast, millele on artikli 11 lõike 1 kohaselt väljastatud energiamärgis, paigutatakse energiamärgis silmatorkavasse ja avalikkusele selgelt nähtavale kohale.

| 2. | Liikmesriigid võtavad meetmed tagamaks, et kui inimesed külastavad tihti üle 250 m2
  sellise ehitise kasulikust põrandapinnast, millele on artikli 11 lõike 1 kohaselt väljastatud energiamärgis, paigutatakse selle ehitise energiamärgis silmatorkavasse ja avalikkusele selgelt nähtavale kohale. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võtavad meetmed tagamaks, et kui inimesed külastavad tihti üle 250 m2
  sellise ehitise kasulikust põrandapinnast, millele on artikli 11 lõike 1 kohaselt väljastatud energiamärgis, paigutatakse selle ehitise energiamärgis silmatorkavasse ja avalikkusele selgelt nähtavale kohale.

Motivatsioon

Energiamärgise paigutamine ehitistesse, mida inimesed külastavad tihti, võib avaldada suurt mõju avalikkuse teadlikkuse tõstmisel ehitiste energiatõhususega seotud küsimuste olulisusest.

Muudatusettepanek 6

Artikli 15 lõige 2b

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2b. | soovitused ehitise või selle osade süsteemi energiatõhususe kulutõhusaks parandamiseks.
  Lõikes b osutatud soovitused peavad võtma arvesse süsteemi iseärasusi, samuti tuleb esitada läbipaistev teave nende kulutõhususe kohta. Kulutõhususe hinnangu puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi, sh hinnanguline energiasääst, aluseks võetavad energiahinnad ja vajalike investeeringute intressimäärad. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2b.

soovitused ehitise või selle osade süsteemi energiatõhususe kulutõhusaks parandamiseks.

Lõikes b osutatud soovitused peavad võtma arvesse süsteemi iseärasusi, samuti tuleb esitada läbipaistev teave nende kulutõhususe kohta. Kulutõhususe hinnangu puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi, sh hinnanguline energiasääst, aluseks võetavad energiahinnad ja vajalike investeeringute intressimäärad.

| 2b. | soovitused ehitise või selle osade süsteemi energiatõhususe kulutõhusaks parandamiseks.
  Lõikes b osutatud soovitused peavad võtma arvesse süsteemi iseärasusi, samuti tuleb esitada läbipaistev teave nende kulutõhususe ja hinnangulise tasuvusperioodi (arvestamata finantsstiimulite või toetuskavadega) kohta. Kulutõhususe hinnangu puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi, sh hinnanguline energiasääst, aluseks võetavad energiahinnad ja vajalike investeeringute intressimäärad. Kulutõhususe hindamiseks kasutatud andmed, väärtused ja arvutusmeetodid pannakse ülevaatusaktile selgelt kirja. |
| --- | --- |

2b.

soovitused ehitise või selle osade süsteemi energiatõhususe kulutõhusaks parandamiseks.

Lõikes b osutatud soovitused peavad võtma arvesse süsteemi iseärasusi, samuti tuleb esitada läbipaistev teave nende kulutõhususe ja hinnangulise tasuvusperioodi (arvestamata finantsstiimulite või toetuskavadega) kohta. Kulutõhususe hinnangu puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi, sh hinnanguline energiasääst, aluseks võetavad energiahinnad ja vajalike investeeringute intressimäärad. Kulutõhususe hindamiseks kasutatud andmed, väärtused ja arvutusmeetodid pannakse ülevaatusaktile selgelt kirja.

Motivatsioon

Ülevaatusakt peab avalikkusele pakkuma selgeid ja lihtsalt mõistetavaid soovitusi ning võimaldama võrrelda teoreetilist, ülevaatusakti koostamisel tehtud kulutõhususe hinnangut tegeliku olukorraga, võttes samas arvesse üldise olukorra muutumist (energiahinna, intressimäärade, seadmete hinna jm muutused) ja/või uusi tegureid (riiklikud stiimulid, kavandatav kasutusiga jne).

Muudatusettepanek 7

Uus artikkel 17A

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 17A | Koolitus









  1. | Liikmesriigid võtavad kooskõlas kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tarvitusele kõik vajalikud meetmed, et pakkuda ehitussektori töötajatele koolitust uute tehnoloogiate, meetodite ja materjalide kohta, mis võimaldavad parandada uute ja olemasolevate ehitiste energiatõhusust. Sellega seoses peavad liikmesriigid pakkuma asjakohast täiendkoolitust, millel saavad osaleda kõik juba tegutsevad ehitussektori töötajad. Liikmesriigid hoolitsevad ka selle eest, et tulevaste töötajate koolitusprogramm sellest vaatepunktist üle vaadataks ja seda regulaarselt ajakohastataks. Lisaks sellele loovad liikmesriigid kooskõlas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega kõigile avatud koolitusprogrammid, mis suudavad pakkuda koolitust piisavalt paljudele sertifitseeritud ekspertidele, kellel on luba anda välja energiamärgiseid ja kontrollida tehnilisi süsteeme, mida on kirjeldatud käesoleva direktiivi artiklites 13 ja 14. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

17A

1.

Liikmesriigid võtavad kooskõlas kohalike ja piirkondlike omavalitsustega tarvitusele kõik vajalikud meetmed, et pakkuda ehitussektori töötajatele koolitust uute tehnoloogiate, meetodite ja materjalide kohta, mis võimaldavad parandada uute ja olemasolevate ehitiste energiatõhusust. Sellega seoses peavad liikmesriigid pakkuma asjakohast täiendkoolitust, millel saavad osaleda kõik juba tegutsevad ehitussektori töötajad. Liikmesriigid hoolitsevad ka selle eest, et tulevaste töötajate koolitusprogramm sellest vaatepunktist üle vaadataks ja seda regulaarselt ajakohastataks. Lisaks sellele loovad liikmesriigid kooskõlas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega kõigile avatud koolitusprogrammid, mis suudavad pakkuda koolitust piisavalt paljudele sertifitseeritud ekspertidele, kellel on luba anda välja energiamärgiseid ja kontrollida tehnilisi süsteeme, mida on kirjeldatud käesoleva direktiivi artiklites 13 ja 14.

| 2. | Liikmesriigid esitavad aruande koolituse valdkonnas tehtud algatuste ja saavutatud tulemuste kohta, nagu on sätestatud käesoleva artikli punktis 1, ning ka täiendavate meetmete kohta, mis nad vajadusel tarvitusele võtavad. Kõnealuse aruande jaoks koostavad liikmesriigid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega uuringu koolitusvajaduste kohta, et tagada kooskõla käesoleva direktiivi sätetega. Liikmesriigid võrdlevad tehtud või kavandatavaid algatusi ja nende tulemusi uuringu järeldustega. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid esitavad aruande koolituse valdkonnas tehtud algatuste ja saavutatud tulemuste kohta, nagu on sätestatud käesoleva artikli punktis 1, ning ka täiendavate meetmete kohta, mis nad vajadusel tarvitusele võtavad. Kõnealuse aruande jaoks koostavad liikmesriigid koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega uuringu koolitusvajaduste kohta, et tagada kooskõla käesoleva direktiivi sätetega. Liikmesriigid võrdlevad tehtud või kavandatavaid algatusi ja nende tulemusi uuringu järeldustega.

| 3. | Liikmesriigid koostavad käesoleva artikli lõikes 2 mainitud aruanded tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega, edastavad need komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 ja esitavad iga kolme aasta järel uue aruande. Aruanne võib sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades. Komisjon avaldab aruande liikmesriikides töötajate koolituse alal tehtud edusammude kohta. Aruandes võrreldakse koolitusvajadusi käsitlenud riiklikke uuringuid. Vajadusel esitab komisjon ka käesoleva direktiivi raames töötajate koolituse kohta soovitusi ja suuniseid. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid koostavad käesoleva artikli lõikes 2 mainitud aruanded tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmadega, edastavad need komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 ja esitavad iga kolme aasta järel uue aruande. Aruanne võib sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades. Komisjon avaldab aruande liikmesriikides töötajate koolituse alal tehtud edusammude kohta. Aruandes võrreldakse koolitusvajadusi käsitlenud riiklikke uuringuid. Vajadusel esitab komisjon ka käesoleva direktiivi raames töötajate koolituse kohta soovitusi ja suuniseid.

Motivatsioon

Kõnealuse direktiivi edukaks rakendamiseks on vaja teha koolituse valdkonnas suuri jõupingutusi, mis tuleb direktiivis määratleda ja kohustuslikuks muuta, sh tuleb määratleda eesmärgid ja aruandluskohustused.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 19

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et teavitada ehitiste või nende osade omanikke ja üürnikke erinevatest meetoditest ja tavadest, mis aitavad suurendada energiatõhusust.
  Eelkõige annavad liikmesriigid ehitiste omanikele või üürnikele teavet energiamärgiste ja ülevaatusaktide ning nende ülesannete ja eesmärkide kohta, kulutõhusate viiside kohta ehitiste energiatõhususe suurendamiseks ning keskmise pikkusega ja pikaajaliste finantstagajärgede kohta, juhul kui ei võeta meetmeid ehitise energiatõhususe suurendamiseks. | Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et teavitada ehitiste või nende osade omanikke ja üürnikke erinevatest meetoditest ja tavadest, mis aitavad suurendada energiatõhusust.
  Eelkõige annavad liikmesriigid ehitiste omanikele või üürnikele teavet energiamärgiste ja ülevaatusaktide ning nende ülesannete ja eesmärkide kohta, kulutõhusate viiside kohta ehitiste energiatõhususe suurendamiseks ning keskmise pikkusega ja pikaajaliste finantstagajärgede kohta, juhul kui ei võeta meetmeid ehitise energiatõhususe suurendamiseks.

  Liikmesriigid peavad varakult kaasama kohalikud omavalitsused ja nendega konsulteerima, et töötada välja teavitus- ja teadlikkuse tõstmise programmid. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et teavitada ehitiste või nende osade omanikke ja üürnikke erinevatest meetoditest ja tavadest, mis aitavad suurendada energiatõhusust.

Eelkõige annavad liikmesriigid ehitiste omanikele või üürnikele teavet energiamärgiste ja ülevaatusaktide ning nende ülesannete ja eesmärkide kohta, kulutõhusate viiside kohta ehitiste energiatõhususe suurendamiseks ning keskmise pikkusega ja pikaajaliste finantstagajärgede kohta, juhul kui ei võeta meetmeid ehitise energiatõhususe suurendamiseks.

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et teavitada ehitiste või nende osade omanikke ja üürnikke erinevatest meetoditest ja tavadest, mis aitavad suurendada energiatõhusust.

Eelkõige annavad liikmesriigid ehitiste omanikele või üürnikele teavet energiamärgiste ja ülevaatusaktide ning nende ülesannete ja eesmärkide kohta, kulutõhusate viiside kohta ehitiste energiatõhususe suurendamiseks ning keskmise pikkusega ja pikaajaliste finantstagajärgede kohta, juhul kui ei võeta meetmeid ehitise energiatõhususe suurendamiseks.

Liikmesriigid peavad varakult kaasama kohalikud omavalitsused ja nendega konsulteerima, et töötada välja teavitus- ja teadlikkuse tõstmise programmid.

Motivatsioon

Uuesti sõnastatud direktiivi sätted mõjutavad kohalikke omavalitsusi mitmel moel, sest neil on oma ülesanded planeerimise valdkonnas ning nad on suure hulga väga erineva kinnisvara (sh sotsiaalelamud) omanikud ja haldajad. Kohalike omavalitsuste kodanikuläheduse tõttu on neil ka oluline roll üürnike ja omanike teavitamisel ja stimuleerimisel, et julgustada neid suurendama hoone energiatõhusust ja muutma oma energiatarbimise mustrit. Kohalikel omavalitustel on ka palju kogemusi ja eksperditeadmisi.

Brüssel, 21. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 241/2008 fin.

1

(2)  CdR 160/2008 fin.

2

(3)  CdR 161/2008 fin.

3

(4)  CdR 160/2008 fin.

4

(5)  KOM(2008) 838/3 lõplik.

5

(6)  KOM(2008) 428 lõplik.

6

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/51

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „otsuse ettepanek programmi MEDIA Mundus loomise kohta”

(2009/C 200/10)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | kiidab heaks Euroopa Komisjoni algatuse luua programm MEDIA Mundus; |
| --- | --- |

—

kiidab heaks Euroopa Komisjoni algatuse luua programm MEDIA Mundus;

| — | leiab, et programmi koostamine ja elluviimine ulatusliku rahvusvahelise koostöö edendamiseks audiovisuaalvaldkonnas, millega soovitakse tugevdada nii kultuurilisi kui ka kaubanduslikke suhteid Euroopa ja kolmandate riikide kinotööstuste vahel, on sobiv lahendus vastamaks praegustele väljakutsetele seoses ülemaailmse audiovisuaaltööstuse muudatustega; |
| --- | --- |

—

leiab, et programmi koostamine ja elluviimine ulatusliku rahvusvahelise koostöö edendamiseks audiovisuaalvaldkonnas, millega soovitakse tugevdada nii kultuurilisi kui ka kaubanduslikke suhteid Euroopa ja kolmandate riikide kinotööstuste vahel, on sobiv lahendus vastamaks praegustele väljakutsetele seoses ülemaailmse audiovisuaaltööstuse muudatustega;

| — | märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla kohalike ja piirkondlike audiovisuaalteoste toetamisel esmatähtis roll, kuna nad pakuvad audiovisuaaltoodangule tõhusat tuge ja aitavad aktiivselt edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

—

märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla kohalike ja piirkondlike audiovisuaalteoste toetamisel esmatähtis roll, kuna nad pakuvad audiovisuaaltoodangule tõhusat tuge ja aitavad aktiivselt edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi;

| — | rõhutab, et audiovisuaalsektor ei ole mitte ainult väga oluline tööstusharu majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive seisukohast, vaid ka keskne sektor, mis kaitseb ja edendab kohalikku ja piirkondlikku kultuurilist identiteeti ja mitmekesisust. Selle omapära tõttu on antud sektor olulise tähtsusega Euroopa sotsiaalsete väärtuste arendamisel ja demokraatlike ühiskondade toimimisel, kuna audiovisuaalteostel võib olla oluline roll Euroopa identiteedi kujundamisel. |
| --- | --- |

—

rõhutab, et audiovisuaalsektor ei ole mitte ainult väga oluline tööstusharu majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive seisukohast, vaid ka keskne sektor, mis kaitseb ja edendab kohalikku ja piirkondlikku kultuurilist identiteeti ja mitmekesisust. Selle omapära tõttu on antud sektor olulise tähtsusega Euroopa sotsiaalsete väärtuste arendamisel ja demokraatlike ühiskondade toimimisel, kuna audiovisuaalteostel võib olla oluline roll Euroopa identiteedi kujundamisel.

| Raportöör | : | Ioannis Sgouros (EL/PES), Ateena prefekt |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Ioannis Sgouros (EL/PES), Ateena prefekt

Viitedokument

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus”

KOM(2008) 892 lõplik

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | kiidab heaks Euroopa Komisjoni algatuse luua programm MEDIA Mundus; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Euroopa Komisjoni algatuse luua programm MEDIA Mundus;

| 2. | toetab seega komisjoni „ettepanekut tugiprogrammi kohta, et edendada koostööd Euroopa ja kolmandate riikide audiovisuaalvaldkonna spetsialistide vahel kõigi osaliste huvides”; |
| --- | --- |

2.

toetab seega komisjoni „ettepanekut tugiprogrammi kohta, et edendada koostööd Euroopa ja kolmandate riikide audiovisuaalvaldkonna spetsialistide vahel kõigi osaliste huvides”;

| 3. | leiab, et programmi koostamine ja elluviimine ulatusliku rahvusvahelise koostöö edendamiseks audiovisuaalvaldkonnas, millega soovitakse tugevdada nii kultuurilisi kui ka kaubanduslikke suhteid Euroopa ja kolmandate riikide kinotööstuste vahel, on sobiv lahendus vastamaks praegustele väljakutsetele seoses tehnoloogia arengust ja struktuurilistest puudustest tulenevate ülemaailmse audiovisuaaltööstuse muudatustega, mis mõjutavad Euroopa audiovisuaalteoste levitamist kolmandate riikide turgudel ning takistavad Euroopa audiovisuaaltööstusel saada kasu globaalsetest perspektiividest, vähendades selle konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

3.

leiab, et programmi koostamine ja elluviimine ulatusliku rahvusvahelise koostöö edendamiseks audiovisuaalvaldkonnas, millega soovitakse tugevdada nii kultuurilisi kui ka kaubanduslikke suhteid Euroopa ja kolmandate riikide kinotööstuste vahel, on sobiv lahendus vastamaks praegustele väljakutsetele seoses tehnoloogia arengust ja struktuurilistest puudustest tulenevate ülemaailmse audiovisuaaltööstuse muudatustega, mis mõjutavad Euroopa audiovisuaalteoste levitamist kolmandate riikide turgudel ning takistavad Euroopa audiovisuaaltööstusel saada kasu globaalsetest perspektiividest, vähendades selle konkurentsivõimet;

| 4. | rõhutab, et audiovisuaalsektoris on vaja rahvusvahelist koostööd, samuti tuleb kaitsta ja edendada kultuurilist mitmekesisust ja eri kultuuride väljendusvõimalusi, nagu on sätestatud UNESCO konventsioonis, mille Euroopa Liit ja selle 13 liikmesriiki ratifitseerisid 18. detsembril 2006. aastal; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et audiovisuaalsektoris on vaja rahvusvahelist koostööd, samuti tuleb kaitsta ja edendada kultuurilist mitmekesisust ja eri kultuuride väljendusvõimalusi, nagu on sätestatud UNESCO konventsioonis, mille Euroopa Liit ja selle 13 liikmesriiki ratifitseerisid 18. detsembril 2006. aastal;

| 5. | nõustub, et Euroopa Komisjoni otsus on eriti oluline, võttes arvesse, et olemasolevad ELi abiprogrammid audiovisuaalvaldkonnas (MEDIA 2007, Euromed Audiovisual II või EL-AKV programm kinode jaoks) ei suuda valdkonna üha rahvusvahelisemaks muutudes kõigi sellest tulenevate probleemidega toime tulla. Selle põhjuseks on kas nende algne orienteeritus vaid Euroopa Liidu sisesele koostööle või nende lähtumine üksnes arengupoliitilistest ja mitte tööstuspoliitilistest vajadustest; |
| --- | --- |

5.

nõustub, et Euroopa Komisjoni otsus on eriti oluline, võttes arvesse, et olemasolevad ELi abiprogrammid audiovisuaalvaldkonnas (MEDIA 2007, Euromed Audiovisual II või EL-AKV programm kinode jaoks) ei suuda valdkonna üha rahvusvahelisemaks muutudes kõigi sellest tulenevate probleemidega toime tulla. Selle põhjuseks on kas nende algne orienteeritus vaid Euroopa Liidu sisesele koostööle või nende lähtumine üksnes arengupoliitilistest ja mitte tööstuspoliitilistest vajadustest;

| 6. | leiab samuti, et programmi MEDIA Mundus loomise vajalikkust tõestab ka ülimalt positiivne vastuvõtt audiovisuaalvaldkonna spetsialistide poolt, mida kinnitas selgelt 10. aprillist kuni 25. juunini 2008 internetis peetud avalik konsultatsioon; |
| --- | --- |

6.

leiab samuti, et programmi MEDIA Mundus loomise vajalikkust tõestab ka ülimalt positiivne vastuvõtt audiovisuaalvaldkonna spetsialistide poolt, mida kinnitas selgelt 10. aprillist kuni 25. juunini 2008 internetis peetud avalik konsultatsioon;

| 7. | peab samuti oluliseks asjaolu, et avatud konsultatsiooni tulemuste alusel on tegevuse prioriteetideks valitud koolitus, kaastootmise edendamine ning audiovisuaalteoste ja kinokultuuri levitamine; |
| --- | --- |

7.

peab samuti oluliseks asjaolu, et avatud konsultatsiooni tulemuste alusel on tegevuse prioriteetideks valitud koolitus, kaastootmise edendamine ning audiovisuaalteoste ja kinokultuuri levitamine;

| 8. | nõustub mõju hindamisel tehtud järeldusega, et „uue rahastamisvahendi sisseseadmine on kõige tõhusam ja tulemuslikum viis üldiste ja konkreetsete eesmärkide saavutamiseks ning audiovisuaalvaldkonna turgude rahvusvahelisemaks muutumisega kaasnevatele probleemidele reageerimiseks”; |
| --- | --- |

8.

nõustub mõju hindamisel tehtud järeldusega, et „uue rahastamisvahendi sisseseadmine on kõige tõhusam ja tulemuslikum viis üldiste ja konkreetsete eesmärkide saavutamiseks ning audiovisuaalvaldkonna turgude rahvusvahelisemaks muutumisega kaasnevatele probleemidele reageerimiseks”;

Programmi MEDIA Mundus peamised eesmärgid

| 9. | on seisukohal, et MEDIA Mundus aitab tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet rahvusvahelistel turgudel, suurendades samas Euroopa kultuurilist ja poliitilist kaalukust maailmas; on nõus, et MEDIA Mundus lihtsustab oluliselt audiovisuaalteoste levitamist kogu maailmas, suurendades seeläbi tarbijatele pakutavat valikut ning edendades märkimisväärselt kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et MEDIA Mundus aitab tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori konkurentsivõimet rahvusvahelistel turgudel, suurendades samas Euroopa kultuurilist ja poliitilist kaalukust maailmas; on nõus, et MEDIA Mundus lihtsustab oluliselt audiovisuaalteoste levitamist kogu maailmas, suurendades seeläbi tarbijatele pakutavat valikut ning edendades märkimisväärselt kultuurilist mitmekesisust;

| 10. | leiab, et turuteabe ja oskusteabe vahetamine tõstab samuti audiovisuaalsektori konkurentsivõimet nii Euroopas kui ka kolmandates riikides, suurendades samal ajal avalikkuse nõudlust kultuurilise mitmekesisuse järele; |
| --- | --- |

10.

leiab, et turuteabe ja oskusteabe vahetamine tõstab samuti audiovisuaalsektori konkurentsivõimet nii Euroopas kui ka kolmandates riikides, suurendades samal ajal avalikkuse nõudlust kultuurilise mitmekesisuse järele;

| 11. | märgib kaastootmise lihtsustamise eesmärgi erilist tähtsust – seda pidasid prioriteediks ka avalikus konsultatsioonis osalenud valdkonna spetsialistid; |
| --- | --- |

11.

märgib kaastootmise lihtsustamise eesmärgi erilist tähtsust – seda pidasid prioriteediks ka avalikus konsultatsioonis osalenud valdkonna spetsialistid;

| 12. | rõhutab samuti vajadust kohelda vastutulelikult neid liikmesriike, kes toodavad vähe audiovisuaalteoseid; on seega seisukohal, et erilist tähelepanu tuleb pöörata riikidele, kelle audiovisuaaltoodangu hulk on madal ning kes seisavad vastamisi mitmesuguste takistustega, mis tulenevad nende geograafilisest või keelelisest eripärast; |
| --- | --- |

12.

rõhutab samuti vajadust kohelda vastutulelikult neid liikmesriike, kes toodavad vähe audiovisuaalteoseid; on seega seisukohal, et erilist tähelepanu tuleb pöörata riikidele, kelle audiovisuaaltoodangu hulk on madal ning kes seisavad vastamisi mitmesuguste takistustega, mis tulenevad nende geograafilisest või keelelisest eripärast;

| 13. | tõstab esile programmi MEDIA Mundus ülesannet kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise vahendina Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; rõhutab seepärast erinevust programmi MEDIA Mundus ja ELi teiste audiovisuaalsektori tugiprogrammide vahel – algatuse MEDIA Mundus eesmärgid on suunatud rahvusvahelisele koostööle, et edendada audiovisuaaltööstuse konkurentsivõimet kogu maailmas; |
| --- | --- |

13.

tõstab esile programmi MEDIA Mundus ülesannet kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise vahendina Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; rõhutab seepärast erinevust programmi MEDIA Mundus ja ELi teiste audiovisuaalsektori tugiprogrammide vahel – algatuse MEDIA Mundus eesmärgid on suunatud rahvusvahelisele koostööle, et edendada audiovisuaaltööstuse konkurentsivõimet kogu maailmas;

| 14. | hindab positiivselt programmi toimimisviisi, mis tugineb vastastikuse kasu põhimõttele, hõlmates koostöös kolmandate riikide spetsialistidega esitatud ühiseid projektitaotlusi; |
| --- | --- |

14.

hindab positiivselt programmi toimimisviisi, mis tugineb vastastikuse kasu põhimõttele, hõlmates koostöös kolmandate riikide spetsialistidega esitatud ühiseid projektitaotlusi;

| 15. | peab rahuldavaks tingimust, mille kohaselt rahastatakse üksnes koostöös ellu viidavaid projekte. See aitab tagada nende levitamise rahvusvahelistes võrkudes; |
| --- | --- |

15.

peab rahuldavaks tingimust, mille kohaselt rahastatakse üksnes koostöös ellu viidavaid projekte. See aitab tagada nende levitamise rahvusvahelistes võrkudes;

| 16. | väljendab siiski kahtlusi seoses sättega, et „igas projektis peab osalema vähemalt kolm partnerit”; |
| --- | --- |

16.

väljendab siiski kahtlusi seoses sättega, et „igas projektis peab osalema vähemalt kolm partnerit”;

| 17. | märgib samuti, et projektide rahastamise puhul tuleks miinimumini vähendada bürokraatiat ja halduskoormust nii taotluste esitamise, koostöövõrgustike loomise, elluviimise kui ka aruandluse osas; |
| --- | --- |

17.

märgib samuti, et projektide rahastamise puhul tuleks miinimumini vähendada bürokraatiat ja halduskoormust nii taotluste esitamise, koostöövõrgustike loomise, elluviimise kui ka aruandluse osas;

| 18. | rõhutab, et vaja on tagada rahastatavate projektide valikumenetluse täielik läbipaistvus ning vajadusel määratleda täpsemad hindamiskriteeriumid; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et vaja on tagada rahastatavate projektide valikumenetluse täielik läbipaistvus ning vajadusel määratleda täpsemad hindamiskriteeriumid;

Üldised märkused programmi MEDIA Mundus eesmärkide kohta

| 19. | märgib, et toetades kõigi audiovisuaalsektori sidusrühmade võrgustike loomise ja koostöö algatusi, on MEDIA Mundus tänuväärne vahend võitlemaks Euroopa kinotööstuse killustatuse probleemiga; ja leiab seega, et MEDIA Mundus pakub ka suurepärast võimalust VKEde toetamiseks; |
| --- | --- |

19.

märgib, et toetades kõigi audiovisuaalsektori sidusrühmade võrgustike loomise ja koostöö algatusi, on MEDIA Mundus tänuväärne vahend võitlemaks Euroopa kinotööstuse killustatuse probleemiga; ja leiab seega, et MEDIA Mundus pakub ka suurepärast võimalust VKEde toetamiseks;

| 20. | soovitab sellest tulenevalt asetada rõhk nii valdkondlike töökohtade loomisele ja spetsialistide koolitamisele programmeerimise, edastustehnikate, rahvusvahelise levitamise või müügi valdkonnas kui ka audiovisuaalteoste propageerimisele; |
| --- | --- |

20.

soovitab sellest tulenevalt asetada rõhk nii valdkondlike töökohtade loomisele ja spetsialistide koolitamisele programmeerimise, edastustehnikate, rahvusvahelise levitamise või müügi valdkonnas kui ka audiovisuaalteoste propageerimisele;

| 21. | on seisukohal, et teabevahetuse ja oskusteabe jagamise julgustamine spetsialistide seas aitab oluliselt kaasa koostöövõrgustike loomisele, välisturgudele juurdepääsule ning pikaajaliste partnerlussuhete tekkele, ent see tugevdab ka Euroopa teletööstuse konkurentsivõimet ning Euroopa kultuurilist ja poliitilist rolli maailmas; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et teabevahetuse ja oskusteabe jagamise julgustamine spetsialistide seas aitab oluliselt kaasa koostöövõrgustike loomisele, välisturgudele juurdepääsule ning pikaajaliste partnerlussuhete tekkele, ent see tugevdab ka Euroopa teletööstuse konkurentsivõimet ning Euroopa kultuurilist ja poliitilist rolli maailmas;

| 22. | leiab, et MEDIA Mundus annab otsustava panuse audiovisuaalteoste rahvusvahelise levitamise parandamisele, ent aitab tõsta ka publiku nõudlust kultuurilise mitmekesisuse järele audiovisuaaltoodangu sisu osas; |
| --- | --- |

22.

leiab, et MEDIA Mundus annab otsustava panuse audiovisuaalteoste rahvusvahelise levitamise parandamisele, ent aitab tõsta ka publiku nõudlust kultuurilise mitmekesisuse järele audiovisuaaltoodangu sisu osas;

| 23. | märgib sellega seoses audiovisuaalteoste linastuste arvu suurendamise ning nende eksklusiivsete esilinastuste positiivset mõju; |
| --- | --- |

23.

märgib sellega seoses audiovisuaalteoste linastuste arvu suurendamise ning nende eksklusiivsete esilinastuste positiivset mõju;

| 24. | leiab seega, et MEDIA Mundus võib nii Euroopas kui ka kolmandates riikides olla vahendiks, mis ärgitab kinosaalide omanikke vastastikku parandama audiovisuaalteoste programmi ja esitluse tingimusi, seda nii linastumise perioodi, teostele tehtava reklaami kui ka eksklusiivsete esilinastuste arvu osas; |
| --- | --- |

24.

leiab seega, et MEDIA Mundus võib nii Euroopas kui ka kolmandates riikides olla vahendiks, mis ärgitab kinosaalide omanikke vastastikku parandama audiovisuaalteoste programmi ja esitluse tingimusi, seda nii linastumise perioodi, teostele tehtava reklaami kui ka eksklusiivsete esilinastuste arvu osas;

| 25. | on arvamusel, et on võimalik parandada ja laiendada tingimusi nii Euroopa audiovisuaalsete teoste edastamiseks kolmandates riikides kui ka vastupidiselt – kolmandate riikide teoste esitamiseks Euroopa kanalitel; |
| --- | --- |

25.

on arvamusel, et on võimalik parandada ja laiendada tingimusi nii Euroopa audiovisuaalsete teoste edastamiseks kolmandates riikides kui ka vastupidiselt – kolmandate riikide teoste esitamiseks Euroopa kanalitel;

| 26. | kiidab samuti heaks selle, et Euroopa Liit on seadnud prioriteediks noored, kuna just nemad esindavad Euroopa audiovisuaalsektori tulevikku. Tänu noorte andekate režissööride teoste propageerimisele aitab MEDIA Mundus tagada uute talentide avastamist, noorte põlvkonna liikuvust ning teadmiste omandamist Euroopa ja rahvusvaheliste turgude kohta, toetades ühtlasi teadmistepõhise majanduse ja kultuuridevahelise dialoogi elluviimist; |
| --- | --- |

26.

kiidab samuti heaks selle, et Euroopa Liit on seadnud prioriteediks noored, kuna just nemad esindavad Euroopa audiovisuaalsektori tulevikku. Tänu noorte andekate režissööride teoste propageerimisele aitab MEDIA Mundus tagada uute talentide avastamist, noorte põlvkonna liikuvust ning teadmiste omandamist Euroopa ja rahvusvaheliste turgude kohta, toetades ühtlasi teadmistepõhise majanduse ja kultuuridevahelise dialoogi elluviimist;

| 27. | märgib, et noorte audiovisuaalteoste loojate roll toob taas selgelt esile, et MEDIA Mundus võiks ühtaegu toimida nii koolitusprogrammina kui ka vahendina, et meelitada kinosaalidesse veelgi rohkem noori; |
| --- | --- |

27.

märgib, et noorte audiovisuaalteoste loojate roll toob taas selgelt esile, et MEDIA Mundus võiks ühtaegu toimida nii koolitusprogrammina kui ka vahendina, et meelitada kinosaalidesse veelgi rohkem noori;

| 28. | leiab lisaks, et audiovisuaalsektori panus Euroopa loomingulisse ja teadmistepõhisesse majandusse on märkimisväärne ning sellel on keskne roll kultuurilise mitmekesisuse ja paljususe edendamisel; |
| --- | --- |

28.

leiab lisaks, et audiovisuaalsektori panus Euroopa loomingulisse ja teadmistepõhisesse majandusse on märkimisväärne ning sellel on keskne roll kultuurilise mitmekesisuse ja paljususe edendamisel;

| 29. | rõhutab, et ehkki kultuurivaldkond aitab vaieldamatult kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele, ei tasu seda siiski käsitleda vaid ühemõõtmeliselt majandusliku jõuna, kuna see annab sama suure panuse dünaamilise ja jätkusuutliku keskkonna loomisesse, mis on õitsengu ja inimeste heaolu eeltingimus (1). |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et ehkki kultuurivaldkond aitab vaieldamatult kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele, ei tasu seda siiski käsitleda vaid ühemõõtmeliselt majandusliku jõuna, kuna see annab sama suure panuse dünaamilise ja jätkusuutliku keskkonna loomisesse, mis on õitsengu ja inimeste heaolu eeltingimus (1).

Piirkondlike ja kohalike omavalitsuste roll

| 30. | märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla kohalike ja piirkondlike audiovisuaalteoste toetamisel esmatähtis roll, kuna nad pakuvad audiovisuaaltoodangule tõhusat tuge ja aitavad aktiivselt edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

30.

märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla kohalike ja piirkondlike audiovisuaalteoste toetamisel esmatähtis roll, kuna nad pakuvad audiovisuaaltoodangule tõhusat tuge ja aitavad aktiivselt edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi;

| 31. | usub, et kohalikku ja piirkondlikku audiovisuaaltoodangut toetades võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused koostöös riikliku toodanguga tasakaalustada kolmandate riikide filmide masstoodangut; |
| --- | --- |

31.

usub, et kohalikku ja piirkondlikku audiovisuaaltoodangut toetades võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused koostöös riikliku toodanguga tasakaalustada kolmandate riikide filmide masstoodangut;

| 32. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla otsustav roll hariduse ja koolituse valdkonnas ning kultuuriorganisatsioonidele ja sidusrühmadele rahalise toetuse pakkumisel; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla otsustav roll hariduse ja koolituse valdkonnas ning kultuuriorganisatsioonidele ja sidusrühmadele rahalise toetuse pakkumisel;

| 33. | märgib lisaks, et nii saavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused aidata tugevdada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, toetades killustatud audiovisuaalsektori konkurentsivõimet ja tagades samas nende ettevõtete elujõulisuse; |
| --- | --- |

33.

märgib lisaks, et nii saavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused aidata tugevdada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, toetades killustatud audiovisuaalsektori konkurentsivõimet ja tagades samas nende ettevõtete elujõulisuse;

| 34. | arvab ka, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla oluline roll noorte kunstnike koolitamisel ning laiema noore publiku meelitamisel kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi propageerivate audiovisuaalteoste esitustele; |
| --- | --- |

34.

arvab ka, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla oluline roll noorte kunstnike koolitamisel ning laiema noore publiku meelitamisel kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi propageerivate audiovisuaalteoste esitustele;

| 35. | leiab seetõttu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad anda otsustava panuse audiovisuaalteoste tootmisse kohalikul ja piirkondlikul tasandil nagu ka tugeva Euroopa identiteedi kujundamisse, seda eelkõige noorte seas; |
| --- | --- |

35.

leiab seetõttu, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad anda otsustava panuse audiovisuaalteoste tootmisse kohalikul ja piirkondlikul tasandil nagu ka tugeva Euroopa identiteedi kujundamisse, seda eelkõige noorte seas;

| 36. | usub, et tänu festivalide, temaatiliste ürituste ja koolitusseminaride korraldamisele võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teha olulisi algatusi ja neil võib olla otsustav roll audiovisuaalsektori muutmisel olulisimaks teguriks kultuuriloomes, Euroopa mitmekultuurilise identiteedi kujundamisel ja filmikoolituse toetamisel, eelkõige noorte seas; |
| --- | --- |

36.

usub, et tänu festivalide, temaatiliste ürituste ja koolitusseminaride korraldamisele võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teha olulisi algatusi ja neil võib olla otsustav roll audiovisuaalsektori muutmisel olulisimaks teguriks kultuuriloomes, Euroopa mitmekultuurilise identiteedi kujundamisel ja filmikoolituse toetamisel, eelkõige noorte seas;

| 37. | soovitab seetõttu, et programmile MEDIA Mundus peaks andma laiema mõõtme ja lisama artiklisse 7 konkreetse viite sellele, milline roll peaks tänu konkreetsele programmidele ja meetmetele olema kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel Euroopa turu konkurentsivõime parandamiseks tehtavate püüete puhul. Samamoodi oleks asjakohane ja väga kasulik toetada ja ajakohastada piirkondlikul tasandil tegutsevaid MEDIA kontaktpunkte, mis on Euroopa kodanike jaoks peamisteks teabeallikateks audiovisuaalsektori arengute kohta; |
| --- | --- |

37.

soovitab seetõttu, et programmile MEDIA Mundus peaks andma laiema mõõtme ja lisama artiklisse 7 konkreetse viite sellele, milline roll peaks tänu konkreetsele programmidele ja meetmetele olema kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel Euroopa turu konkurentsivõime parandamiseks tehtavate püüete puhul. Samamoodi oleks asjakohane ja väga kasulik toetada ja ajakohastada piirkondlikul tasandil tegutsevaid MEDIA kontaktpunkte, mis on Euroopa kodanike jaoks peamisteks teabeallikateks audiovisuaalsektori arengute kohta;

| 38. | märgib samas, et eelnevalt tehtud märkustest lähtuvalt tuleks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi rohkem kaasata püüdlustesse, mille eesmärk on koostöö tegemine filmitööstuse eri võrgustike vahel ning tuleks toetada piirkondadevahelisi ühisettevõtteid, eelkõige neid, mis on tegevad audiovisuaalteoste tootmise ja levitamise ning vastavasisulise koolituse andmise valdkonnas; |
| --- | --- |

38.

märgib samas, et eelnevalt tehtud märkustest lähtuvalt tuleks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi rohkem kaasata püüdlustesse, mille eesmärk on koostöö tegemine filmitööstuse eri võrgustike vahel ning tuleks toetada piirkondadevahelisi ühisettevõtteid, eelkõige neid, mis on tegevad audiovisuaalteoste tootmise ja levitamise ning vastavasisulise koolituse andmise valdkonnas;

| 39. | rõhutab, et eelnevatest märkustest võib järeldada, et audiovisuaalsektor ei ole mitte ainult väga oluline tööstusharu majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive seisukohast, vaid ka keskne sektor, mis kaitseb ja edendab kohalikku ja piirkondlikku kultuurilist identiteeti ja mitmekesisust. Selle omapära tõttu on antud sektor olulise tähtsusega Euroopa sotsiaalsete väärtuste arendamisel ja demokraatlike ühiskondade toimimisel, kuna audiovisuaalteostel võib olla oluline roll Euroopa identiteedi kujundamisel; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et eelnevatest märkustest võib järeldada, et audiovisuaalsektor ei ole mitte ainult väga oluline tööstusharu majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive seisukohast, vaid ka keskne sektor, mis kaitseb ja edendab kohalikku ja piirkondlikku kultuurilist identiteeti ja mitmekesisust. Selle omapära tõttu on antud sektor olulise tähtsusega Euroopa sotsiaalsete väärtuste arendamisel ja demokraatlike ühiskondade toimimisel, kuna audiovisuaalteostel võib olla oluline roll Euroopa identiteedi kujundamisel;

Kokkuvõtvad märkused ja ettepanekud

| 40. | usub, et kõnealune programm on eriti oluline, kuna selles ühendatakse kultuuri edendamine ja konkurentsi toetamine (antud juhul Euroopa audiovisuaaltööstuse kaubanduslik ja majanduslik väärtus), andes samas Euroopa audiovisuaaltööstusele rahvusvahelise mõõtme palju tõhusamal ja sihtotstarbelisemal viisil kui MEDIA International, mida võib pidada programmi MEDIA Mundus eelkäijaks; |
| --- | --- |

40.

usub, et kõnealune programm on eriti oluline, kuna selles ühendatakse kultuuri edendamine ja konkurentsi toetamine (antud juhul Euroopa audiovisuaaltööstuse kaubanduslik ja majanduslik väärtus), andes samas Euroopa audiovisuaaltööstusele rahvusvahelise mõõtme palju tõhusamal ja sihtotstarbelisemal viisil kui MEDIA International, mida võib pidada programmi MEDIA Mundus eelkäijaks;

| 41. | märgib, et kuna programm loodi lühikeseks perioodiks (aastateks 2011–2013) ja piiratud eelarvega (15 miljonit eurot, millest 13,5 miljonit eraldatakse meetmetele), siis ei võimalda ei aeg ega vahendid teha palju algatusi ega võtta arvukalt meetmeid; |
| --- | --- |

41.

märgib, et kuna programm loodi lühikeseks perioodiks (aastateks 2011–2013) ja piiratud eelarvega (15 miljonit eurot, millest 13,5 miljonit eraldatakse meetmetele), siis ei võimalda ei aeg ega vahendid teha palju algatusi ega võtta arvukalt meetmeid;

| 42. | usub seetõttu ja samal ajal loodab, et programmi tulemused on märkimisväärsed ja et neid hinnatakse positiivselt, nii et programmiga ei saaks mitte ainult jätkata, vaid et sellele eraldataks ka edaspidi rohkem vahendeid; |
| --- | --- |

42.

usub seetõttu ja samal ajal loodab, et programmi tulemused on märkimisväärsed ja et neid hinnatakse positiivselt, nii et programmiga ei saaks mitte ainult jätkata, vaid et sellele eraldataks ka edaspidi rohkem vahendeid;

| 43. | rõhutab, et on oluline rõhutada programmi teabevahetusstrateegiat ja leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla programmi levitamisel oluline roll. Sellega seoses on eriti oluline koostöö MEDIA kontaktpunktide, audiovisuaalsektori valdkondlike asjatundjate assotsiatsioonide ja organisatsioonide ning Euroopa Filmiarhiivide Assotsiatsiooni (Association of European Film Archives), Rahvusvahelise Filmiarhiivide Föderatsiooni (International Film Archive Federation) ja riiklike filmiarhiividega; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et on oluline rõhutada programmi teabevahetusstrateegiat ja leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla programmi levitamisel oluline roll. Sellega seoses on eriti oluline koostöö MEDIA kontaktpunktide, audiovisuaalsektori valdkondlike asjatundjate assotsiatsioonide ja organisatsioonide ning Euroopa Filmiarhiivide Assotsiatsiooni (Association of European Film Archives), Rahvusvahelise Filmiarhiivide Föderatsiooni (International Film Archive Federation) ja riiklike filmiarhiividega;

| 44. | leiab, et erilist rõhku tuleks asetada (kui mitte kohe, siis igal juhul edaspidi) programmi MEDIA Mundus harivale mõõtmele, mis peaks minema kaugemale valdkondlike asjatundjate koolitamisest ning olema suunatud ka noortele õppuritele. Seda eesmärki saab saavutada tehes koostööd teiste MEDIA programmide ja MEDIA kontaktpunktidega, mis on välja töötanud sarnaseid meetmeid teiste programmide jaoks ning ülikoolide instituutide, filmiõpingute osakondade ja filmiarhiividega, mis on ühenduses üliõpilaste, uurijate ja valdkondlike asjatundjatega. Koolituskursused ja temaatilised seminarid võivad olla oluliseks teabeallikaks, kuid pakkuda ka Euroopa Liidu ja kolmandate riikide valdkondlikele asjatundjatele suurepärase võimaluse kokku saada ja üksteist tundma õppida. |
| --- | --- |

44.

leiab, et erilist rõhku tuleks asetada (kui mitte kohe, siis igal juhul edaspidi) programmi MEDIA Mundus harivale mõõtmele, mis peaks minema kaugemale valdkondlike asjatundjate koolitamisest ning olema suunatud ka noortele õppuritele. Seda eesmärki saab saavutada tehes koostööd teiste MEDIA programmide ja MEDIA kontaktpunktidega, mis on välja töötanud sarnaseid meetmeid teiste programmide jaoks ning ülikoolide instituutide, filmiõpingute osakondade ja filmiarhiividega, mis on ühenduses üliõpilaste, uurijate ja valdkondlike asjatundjatega. Koolituskursused ja temaatilised seminarid võivad olla oluliseks teabeallikaks, kuid pakkuda ka Euroopa Liidu ja kolmandate riikide valdkondlikele asjatundjatele suurepärase võimaluse kokku saada ja üksteist tundma õppida.

II.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek I

Artikli 3 lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | „Euroopa teosed” on artikli 2 lõigetes 1, 2 või 3 nimetatud riikidest pärinevad audiovisuaalteosed. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(3)

„Euroopa teosed” on artikli 2 lõigetes 1, 2 või 3 nimetatud riikidest pärinevad audiovisuaalteosed.

| (3) | „Euroopa teosed” on artikli 2 lõigetes 1, 2 või 3 nimetatud riikidest pärinevad audiovisuaalteosed, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse kohalikule ja piirkondlikule audiovisuaaltoodangule. |
| --- | --- |

(3)

„Euroopa teosed” on artikli 2 lõigetes 1, 2 või 3 nimetatud riikidest pärinevad audiovisuaalteosed, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse kohalikule ja piirkondlikule audiovisuaaltoodangule.

Motivatsioon

Regioonide Komitee peaks rõhutama, et kohalikel ja piirkondlikel meediateenuste pakkujatel ning piirkondliku kajastusega avaliku teenuse osutajatel on selge sotsiaalne ja kultuuriline vastutus ning kohustus pakkuda kodanikele teenust. Euroopa audiovisuaaltööstuse edendamise seisukohast saavad nad suurema omatoodanguga anda otsese panuse sektori arengusse ja konkurentsivõimesse.

Muudatusettepanek II

Artikli 5 lõike 2 punkt b

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| parandada konkurentsivõimet ja piiriülest audiovisuaalteoste levitamist kogu maailmas; | parandada konkurentsivõimet ja piiriülest audiovisuaalteoste levitamist kogu maailmas tänu Euroopa ja maailma audiovisuaalturgudel tegutsevate ettevõtete koostööd edendavatele meetmetele; |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

parandada konkurentsivõimet ja piiriülest audiovisuaalteoste levitamist kogu maailmas;

parandada konkurentsivõimet ja piiriülest audiovisuaalteoste levitamist kogu maailmas tänu Euroopa ja maailma audiovisuaalturgudel tegutsevate ettevõtete koostööd edendavatele meetmetele;

Motivatsioon

Asjaomastest uuringud ja praegune majanduslik olukord näitavad, et peamine takistus Euroopa filmide levimisel rahvusvahelisele turule on filmilevisüsteemi nõrkus.

Muudatusettepanek III

Artikli 5 lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | d) | pöörata erilist tähelepanu keelelise mitmekesisuse edendamisele, eelkõige vähem levinud keelte puhul; |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

d)

Motivatsioon

Praeguste väljakutsetega ei pea tegelema mitte ainult Euroopa Liit ja liikmesriigid, vaid ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, keda need puudutavad siis, kui on vaja hallata kultuuri- ja keelepärandit, edendada kohalikus loovas tööstuses uusi ettevõtluse mudeleid ja edendada loovteoseid, mida kaasrahastavad kohalikud kultuuri- või meediainstituudid või –organisatsioonid.

Muudatusettepanek IV

Artikli 6 lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| süvendada Euroopa ja artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikide asjatundjate oskusteavet, et parandada nende arusaama eelkõige omamaiste audiovisuaaltoodangu turgude toimetingimuste, õigusraamistiku, rahastamissüsteemi ja koostöövõimaluste kohta ning seega hõlbustada võrgustike ja pikaajaliste ärisuhete tekkimist eriti stipendiumide abil; | süvendada Euroopa ja artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikide asjatundjate oskusteavet, et parandada nende arusaama eelkõige omamaiste audiovisuaaltoodangu turgude toimetingimuste, õigusraamistiku, rahastamissüsteemi ja koostöövõimaluste kohta ning seega hõlbustada võrgustike ja pikaajaliste ärisuhete tekkimist eriti stipendiumide abil. Stipendiumite puhul tuleks arvestada vajadusega parandada Euroopa killustunud audiovisuaalsektori konkurentsivõimet maailma tasandil, tugevdades samal ajal ELi siseselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tootmisstruktuure, kuna need ettevõtted on tegelikult Euroopa turu selgroog; |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

süvendada Euroopa ja artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikide asjatundjate oskusteavet, et parandada nende arusaama eelkõige omamaiste audiovisuaaltoodangu turgude toimetingimuste, õigusraamistiku, rahastamissüsteemi ja koostöövõimaluste kohta ning seega hõlbustada võrgustike ja pikaajaliste ärisuhete tekkimist eriti stipendiumide abil;

süvendada Euroopa ja artikli 2 lõikes 4 nimetatud riikide asjatundjate oskusteavet, et parandada nende arusaama eelkõige omamaiste audiovisuaaltoodangu turgude toimetingimuste, õigusraamistiku, rahastamissüsteemi ja koostöövõimaluste kohta ning seega hõlbustada võrgustike ja pikaajaliste ärisuhete tekkimist eriti stipendiumide abil. Stipendiumite puhul tuleks arvestada vajadusega parandada Euroopa killustunud audiovisuaalsektori konkurentsivõimet maailma tasandil, tugevdades samal ajal ELi siseselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tootmisstruktuure, kuna need ettevõtted on tegelikult Euroopa turu selgroog;

Motivatsioon

Programm MEDIA Mundus pakub suurt potentsiaali majanduskasvuks ja pakub võimaluse luua audiovisuaaltööstuses kõrgelt kvalifitseeritud töökohti. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted tuleks sellesse täiel määral kaasata.

Muudatusettepanek V

Artikli 7 lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| hõlbustada Euroopa audiovisuaalteoste levitamise jaoks välispartnerite leidmist. Programmiga toetatakse ühistoodangu turgude kujunemist ja ürituste korraldamist partnerite leidmiseks (pitching). Ürituste eesmärk on potentsiaalsed partnerid kokku tuua (stsenaristid, režissöörid, tootjad ja levitajad); | hõlbustada Euroopa audiovisuaalteoste levitamise jaoks välispartnerite leidmist. Programmiga toetatakse ühistoodangu turgude kujunemist ja ürituste korraldamist partnerite leidmiseks (pitching). Ürituste eesmärk on potentsiaalsed partnerid kokku tuua (stsenaristid, režissöörid, tootjad, ja levitajad ning kohalikus ja piirkondlikus audiovisuaaltööstuses osalejad); |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

hõlbustada Euroopa audiovisuaalteoste levitamise jaoks välispartnerite leidmist. Programmiga toetatakse ühistoodangu turgude kujunemist ja ürituste korraldamist partnerite leidmiseks (pitching). Ürituste eesmärk on potentsiaalsed partnerid kokku tuua (stsenaristid, režissöörid, tootjad ja levitajad);

hõlbustada Euroopa audiovisuaalteoste levitamise jaoks välispartnerite leidmist. Programmiga toetatakse ühistoodangu turgude kujunemist ja ürituste korraldamist partnerite leidmiseks (pitching). Ürituste eesmärk on potentsiaalsed partnerid kokku tuua (stsenaristid, režissöörid, tootjad, ja levitajad ning kohalikus ja piirkondlikus audiovisuaaltööstuses osalejad);

Motivatsioon

Audiovisuaaltoodete väga spetsiifilisel turul võivad (piisava toetuse korral) piirkonnad kogu Euroopast olla edasiviivaks jõuks originaalsete teoste loomisel ja kultuurilise mitmekesisuse kaitsmisel, ning aidata sel moel säilitada Euroopa turu konkurentsivõimet.

Muudatusettepanek VI

Artikli 8 lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| aidata korraldada üritusi ja filminduspädevusega seotud ettevõtmisi, mis on suunatud eelkõige noortele ning mõeldud audiovisuaalteoste mitmekesistamise toetamiseks ja nõudluse suurendamiseks kultuuriliselt mitmepalgelise audiovisuaalsisu vastu rahvusvahelisel tasandil. | aidata korraldada üritusi ja filminduspädevusega seotud ettevõtmisi, mis on suunatud eelkõige noortele ning mõeldud audiovisuaalteoste mitmekesistamise toetamiseks ja nõudluse suurendamiseks kultuuriliselt mitmepalgelise audiovisuaalsisu vastu rahvusvahelisel tasandil. Kohalike ja piirkondlike audiovisuaalfestivalide edendamiseks tuleks eraldada rahalist toetust, kuna neil on eriline roll kultuuridevahelise dialoogi ja kultuurilise mitmekesisuse edendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

aidata korraldada üritusi ja filminduspädevusega seotud ettevõtmisi, mis on suunatud eelkõige noortele ning mõeldud audiovisuaalteoste mitmekesistamise toetamiseks ja nõudluse suurendamiseks kultuuriliselt mitmepalgelise audiovisuaalsisu vastu rahvusvahelisel tasandil.

aidata korraldada üritusi ja filminduspädevusega seotud ettevõtmisi, mis on suunatud eelkõige noortele ning mõeldud audiovisuaalteoste mitmekesistamise toetamiseks ja nõudluse suurendamiseks kultuuriliselt mitmepalgelise audiovisuaalsisu vastu rahvusvahelisel tasandil. Kohalike ja piirkondlike audiovisuaalfestivalide edendamiseks tuleks eraldada rahalist toetust, kuna neil on eriline roll kultuuridevahelise dialoogi ja kultuurilise mitmekesisuse edendamisel.

Muudatusettepanek VII

Artikli 12 lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjoni abistab komitee, mis on moodustatud liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja. | Komisjoni abistab komitee, mis on moodustatud liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Komisjoni abistab komitee, mis on moodustatud liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja.

Komisjoni abistab komitee, mis on moodustatud liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja.

Brüssel, 21. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Regioonide Komitee arvamus „Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava globaliseeruvas maailmas” (Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teatis Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas”, KOM(2007) 242 lõplik, CdR 172/2007 fin), lk 1, vt http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:053:0025:01:ET:HTML

1

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/58 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/58

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused (ISA)”

(2009/C 200/11)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | tervitab Euroopa Komisjoni algatust jätkata eelnenud programme Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste jätkuprogrammi (ISA) kaudu; |
| --- | --- |

—

tervitab Euroopa Komisjoni algatust jätkata eelnenud programme Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste jätkuprogrammi (ISA) kaudu;

| — | arvamusel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid osalema laiaulatuslikus koostöös, et parandada haldusasutuste vahelist koostalitlusvõimet ja avalike teenuste osutamise tõhusust; |
| --- | --- |

—

arvamusel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid osalema laiaulatuslikus koostöös, et parandada haldusasutuste vahelist koostalitlusvõimet ja avalike teenuste osutamise tõhusust;

| — | rõhutab, et kõnealune programm ei tohi isoleerida Euroopa haldusasutusi ülejäänud maailmast, ning soovitab arendada koostalitlusvõime standardid välja ulatusliku rahvusvahelise koostöö alusel; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et kõnealune programm ei tohi isoleerida Euroopa haldusasutusi ülejäänud maailmast, ning soovitab arendada koostalitlusvõime standardid välja ulatusliku rahvusvahelise koostöö alusel;

| — | märgib, et parimate tavade vastastikune tutvustamine piirkondade ja kohalike omavalitsuste seas ei oleks mitte ainult kasulik, vaid tegelikult peaks see olema ISA programmi üks oluline osa. |
| --- | --- |

—

märgib, et parimate tavade vastastikune tutvustamine piirkondade ja kohalike omavalitsuste seas ei oleks mitte ainult kasulik, vaid tegelikult peaks see olema ISA programmi üks oluline osa.

| Raportöör | : | Veronica Ionita (RO/EPP), Gorgota linnapea |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Veronica Ionita (RO/EPP), Gorgota linnapea

Viitedokumendid

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA) kohta”

KOM(2008) 583 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni algatust jätkata eelnenud haldusasutustevahelise andmevahetuse programmi (IDA) ning riikide haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitlusvõimelise osutamise programmi (IDABC) Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste jätkuprogrammi kaudu (ISA). Kaks eelnenud programmi on andnud selge lisaväärtuse haldusasutustevahelisse andmevahetusse ning uus programm annab kindlalt panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse, lihtsustades ideede ja kogemuste vahetamist sellistes valdkondades nagu tööhõive, kalandus, põllumajandus, tervishoid, tarbijakaitse ning justiits- ja siseküsimused; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni algatust jätkata eelnenud haldusasutustevahelise andmevahetuse programmi (IDA) ning riikide haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitlusvõimelise osutamise programmi (IDABC) Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste jätkuprogrammi kaudu (ISA). Kaks eelnenud programmi on andnud selge lisaväärtuse haldusasutustevahelisse andmevahetusse ning uus programm annab kindlalt panuse kohalikku ja piirkondlikku arengusse, lihtsustades ideede ja kogemuste vahetamist sellistes valdkondades nagu tööhõive, kalandus, põllumajandus, tervishoid, tarbijakaitse ning justiits- ja siseküsimused;

| 2. | rõhutab kooskõlas Euroopa infoühiskonna strateegiaga i2010 kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust, kuna nemad on majanduskasvu mootor kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

2.

rõhutab kooskõlas Euroopa infoühiskonna strateegiaga i2010 kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisust, kuna nemad on majanduskasvu mootor kohalikul tasandil;

| 3. | leiab, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei tohiks ettepaneku kontekstis vaadelda vaid üleeuroopaliste e-teenuste kasutajatena, vaid ka oluliste teenuseosutajatena; |
| --- | --- |

3.

leiab, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei tohiks ettepaneku kontekstis vaadelda vaid üleeuroopaliste e-teenuste kasutajatena, vaid ka oluliste teenuseosutajatena;

| 4. | on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks rohkem keskenduma võrgustike loomisele Euroopa haldusasutuste vahel kõigil tasanditel. Liikmesriigid peaksid seda protsessi riigi tasandil tunnustama, arvestades erinevate kultuuriliste ja poliitiliste lähenemisviiside, keelebarjääride ja eelarveküsimuste tõttu minevikus tekkinud raskusi; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks rohkem keskenduma võrgustike loomisele Euroopa haldusasutuste vahel kõigil tasanditel. Liikmesriigid peaksid seda protsessi riigi tasandil tunnustama, arvestades erinevate kultuuriliste ja poliitiliste lähenemisviiside, keelebarjääride ja eelarveküsimuste tõttu minevikus tekkinud raskusi;

| 5. | on seepärast arvamusel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid osalema laiaulatuslikus koostöös, et parandada haldusasutuste vahelist koostalitlusvõimet ja avalike teenuste osutamise tõhusust; |
| --- | --- |

5.

on seepärast arvamusel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid osalema laiaulatuslikus koostöös, et parandada haldusasutuste vahelist koostalitlusvõimet ja avalike teenuste osutamise tõhusust;

| 6. | rõhutab, et kõnealune programm ei tohi isoleerida Euroopa haldusasutusi ülejäänud maailmast, ning soovitab arendada koostalitlusvõime standardid välja ulatusliku rahvusvahelise koostöö alusel; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kõnealune programm ei tohi isoleerida Euroopa haldusasutusi ülejäänud maailmast, ning soovitab arendada koostalitlusvõime standardid välja ulatusliku rahvusvahelise koostöö alusel;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et mitmed ühenduse programmid (IST, eTEN, eContent) on olnud seotud eelnenud programmiga IDABC. Koostöö praeguste programmidega (seitsmes raamprogramm, CIP, struktuurifondid) võib tuua väärtuslikke vahendeid; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et mitmed ühenduse programmid (IST, eTEN, eContent) on olnud seotud eelnenud programmiga IDABC. Koostöö praeguste programmidega (seitsmes raamprogramm, CIP, struktuurifondid) võib tuua väärtuslikke vahendeid;

| 8. | märgib, et parimate tavade vastastikune tutvustamine piirkondade ja kohalike omavalitsuste seas ei oleks mitte ainult kasulik, vaid tegelikult peaks see olema ISA programmi üks oluline osa; |
| --- | --- |

8.

märgib, et parimate tavade vastastikune tutvustamine piirkondade ja kohalike omavalitsuste seas ei oleks mitte ainult kasulik, vaid tegelikult peaks see olema ISA programmi üks oluline osa;

| 9. | kutsub Euroopa Komisjoni üles paremini hindama ISA programmi eesmärkide ja meetmete olulisust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopa Komisjoni üles paremini hindama ISA programmi eesmärkide ja meetmete olulisust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks;

| 10. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles eraldama ISA programmi rakendamise eest vastutavatele keskvalitustele, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vahendeid, sh vahendeid riigiametnike koolitusteks. Sel viisil vastab programmil paremini Euroopa kodanike vajadustele. |
| --- | --- |

10.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles eraldama ISA programmi rakendamise eest vastutavatele keskvalitustele, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vahendeid, sh vahendeid riigiametnike koolitusteks. Sel viisil vastab programmil paremini Euroopa kodanike vajadustele.

II   SOOVITUSED MUUDATUSETTEPANEKUTEKS

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ISA programm peaks põhinema IDA ja IDABC programmide rakendamise käigus saadud kogemustel, mis on näidanud, et kooskõlastatud lähenemisviis võib koostöös liikmesriikidega loodud ja kasutud üldiste ja ühiste lahenduste abil anda kiiremaid ja kvaliteetsemaid tulemusi, mis vastavad äritegevuse nõuetele. Kõnealused meetmed on juba suuresti aidanud ja aitavad ka edaspidi tagada koostalitlusvõimet, et toetada Euroopa haldusasutuste vahelist elektroonilist teabevahetust. | ISA programm peaks põhinema IDA ja IDABC programmide rakendamise käigus saadud kogemustel. Samuti tuleks arvesse võtta IDABC programmi rakendamise vahekokkuvõtte tulemusi programmi olulisuse, tõhususe, mõju, kasulikkuse ja sidususe osas; erilist tähelepanu tuleks pöörata programmi kasutajate sõnastatud vajadustele. mis on näidanud
  On ilmnenud, et kooskõlastatud lähenemisviis võib koostöös liikmesriikidega loodud ja kasutud üldiste ja ühiste lahenduste abil anda kiiremaid ja kvaliteetsemaid tulemusi, mis vastavad äritegevuse nõuetele. Kõnealused meetmed on juba suuresti aidanud ja aitavad ka edaspidi tagada koostalitlusvõimet, et toetada Euroopa haldusasutuste vahelist elektroonilist teabevahetust. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

ISA programm peaks põhinema IDA ja IDABC programmide rakendamise käigus saadud kogemustel, mis on näidanud, et kooskõlastatud lähenemisviis võib koostöös liikmesriikidega loodud ja kasutud üldiste ja ühiste lahenduste abil anda kiiremaid ja kvaliteetsemaid tulemusi, mis vastavad äritegevuse nõuetele. Kõnealused meetmed on juba suuresti aidanud ja aitavad ka edaspidi tagada koostalitlusvõimet, et toetada Euroopa haldusasutuste vahelist elektroonilist teabevahetust.

ISA programm peaks põhinema IDA ja IDABC programmide rakendamise käigus saadud kogemustel. Samuti tuleks arvesse võtta IDABC programmi rakendamise vahekokkuvõtte tulemusi programmi olulisuse, tõhususe, mõju, kasulikkuse ja sidususe osas; erilist tähelepanu tuleks pöörata programmi kasutajate sõnastatud vajadustele. mis on näidanud
  On ilmnenud, et kooskõlastatud lähenemisviis võib koostöös liikmesriikidega loodud ja kasutud üldiste ja ühiste lahenduste abil anda kiiremaid ja kvaliteetsemaid tulemusi, mis vastavad äritegevuse nõuetele. Kõnealused meetmed on juba suuresti aidanud ja aitavad ka edaspidi tagada koostalitlusvõimet, et toetada Euroopa haldusasutuste vahelist elektroonilist teabevahetust.

Motivatsioon

Kuna ISA programm on eelnenud programmi IDA ning veel 2009. aasta lõpuni kestva programmi IDABC järeltulija, siis oleks kasulik ja soovitatav võtta arvesse mõlema programmi tulemusi, et luua alus ISA programmi tulevasele rakendamisele. Seepärast peaksid Euroopa Komisjoni hindamis- ja rakendamisaruanded olema hindamiseks kättesaadavad.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 27a

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kasulik oleks täiendavalt uurida võimalikku vastavust struktuurifondidega ning ISA programmiga loodud või täiustatud ühiste raamistike ja üldvahendite kasutamise kaasrahastamist nendest fondidest. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kasulik oleks täiendavalt uurida võimalikku vastavust struktuurifondidega ning ISA programmiga loodud või täiustatud ühiste raamistike ja üldvahendite kasutamise kaasrahastamist nendest fondidest.

Motivatsioon

Ühiste raamistike ja üldvahendite väljatöötamist ja täiustamist rahastatakse ISA programmiga, samas kui nende raamistike ja vahendite kasutamist rahastavad kasutajad. Seepärast tuleks täiendavalt uurida võimalust kaasrahastada neid struktuurifondidest.

Muudatusettepanek 3

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | ISA programmi eesmärk on toetada Euroopa haldusasutuste koostööd, hõlbustades kõnealuste asutuste vahelist tõhusat ja tulemuslikku piiriülest ja valdkondadevahelist elektroonilist suhtlemist, mis võimaldab osutada elektrooniliselt ühenduse poliitika ja meetmete rakendamist toetavaid avalikke teenuseid. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.

ISA programmi eesmärk on toetada Euroopa haldusasutuste koostööd, hõlbustades kõnealuste asutuste vahelist tõhusat ja tulemuslikku piiriülest ja valdkondadevahelist elektroonilist suhtlemist, mis võimaldab osutada elektrooniliselt ühenduse poliitika ja meetmete rakendamist toetavaid avalikke teenuseid.

| 2. | ISA programmi eesmärk on toetada Euroopa haldusasutuste, sh kohalike ja piirkondlike haldusasutuste koostööd, hõlbustades kõnealuste asutuste vahelist tõhusat ja tulemuslikku piiriülest ja valdkondadevahelist elektroonilist suhtlemist, mis võimaldab osutada elektrooniliselt ühenduse poliitika ja meetmete rakendamist toetavaid avalikke teenuseid. |
| --- | --- |

2.

ISA programmi eesmärk on toetada Euroopa haldusasutuste, sh kohalike ja piirkondlike haldusasutuste koostööd, hõlbustades kõnealuste asutuste vahelist tõhusat ja tulemuslikku piiriülest ja valdkondadevahelist elektroonilist suhtlemist, mis võimaldab osutada elektrooniliselt ühenduse poliitika ja meetmete rakendamist toetavaid avalikke teenuseid.

Motivatsioon

Vastavalt Lissaboni strateegiale on ELi poliitika keskne eesmärk sellise kaasava, piirkondlikult ja sotsiaalselt tasakaalustatud infoühiskonna edendamine, kus kasutatakse IKTd konkurentsivõime ja avalike teenuste parandamiseks. Seda on võimalik kõige paremini saavutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaudu. Seepärast peab komitee oluliseks rõhutada kohalike ja piirkondlike haldusasutuste kaasamist.

Muudatusettepanek 4

Artikkel 2

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | h) | „Euroopa haldusasutus” hõlmab kõiki riigiasutusi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, mis vastavalt ELi liikmesriigi õigustikule on õiguslikult tunnustatud; |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

h)

Motivatsioon

Komitee peab sobivaks lisada artiklis 2 toodud mõistetele uus mõiste „Euroopa haldusasutus”, arvestades kõnealuses otsuses ettenähtud haldusasutuste rolli.

Muudatusettepanek 5

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | d) | mitmemõõtmeline lähenemine, mis hõlmab ka tehnilisi aspekte, võimaldades haldusasutustel kõnealust täiustamist teostada; |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

d)

Motivatsioon

Arvestades haldusasutuste osutatavate mitmekesiste teenustega, oleks lisaks pakutud tegevustele kasulik ka tehniliste küsimuste ühtlustamine.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 8

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Dubleerimise vältimiseks ja lahenduse väljatöötamise kiirendamiseks võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse või liikmesriikide muude asjaomaste algatuste tulemusi. Koostoime suurendamiseks ja vastastikuse täiendavuse ning jõupingutuste ühendamise tagamiseks kooskõlastatakse meetmed vajaduse korral ühenduse muude asjaomaste algatustega. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

4.

Dubleerimise vältimiseks ja lahenduse väljatöötamise kiirendamiseks võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse või liikmesriikide muude asjaomaste algatuste tulemusi. Koostoime suurendamiseks ja vastastikuse täiendavuse ning jõupingutuste ühendamise tagamiseks kooskõlastatakse meetmed vajaduse korral ühenduse muude asjaomaste algatustega.

| 4. | Dubleerimise vältimiseks ja lahenduse väljatöötamise kiirendamiseks võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse või liikmesriikide muude asjaomaste algatuste tulemusi. Koostoime suurendamiseks ja vastastikuse täiendavuse ning jõupingutuste ühendamise tagamiseks kooskõlastatakse meetmed vajaduse korral ühenduse muude asjaomaste algatustega. Parimate tavade vastastikust tutvustamist haldusasutuste seas tuleks ergutada kõigi võimalike vahenditega. |
| --- | --- |

4.

Dubleerimise vältimiseks ja lahenduse väljatöötamise kiirendamiseks võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse või liikmesriikide muude asjaomaste algatuste tulemusi. Koostoime suurendamiseks ja vastastikuse täiendavuse ning jõupingutuste ühendamise tagamiseks kooskõlastatakse meetmed vajaduse korral ühenduse muude asjaomaste algatustega. Parimate tavade vastastikust tutvustamist haldusasutuste seas tuleks ergutada kõigi võimalike vahenditega.

Motivatsioon

Et saavutada parimaid tulemusi ning et oleks võimalik osutada tõhusaid avaliku sektori teenuseid, võiksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oma kõige edukamaid kogemusi jagades üksteiselt õppida, täiustades samal ajal kooskõlastusmehhanisme ja piiriülest koostalitlusvõimet.

Muudatusettepanek 7

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Komisjoni abistab piiriülese koostalitlusvõime komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mida juhib komisjon. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1.

Komisjoni abistab piiriülese koostalitlusvõime komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mida juhib komisjon.

| 1. | Komisjoni abistab piiriülese koostalitlusvõime komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad, sh üks piirkondliku omavalitsuse esindaja ja üks kohaliku omavalitsuse esindaja, ja mida juhib komisjon. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni abistab piiriülese koostalitlusvõime komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad, sh üks piirkondliku omavalitsuse esindaja ja üks kohaliku omavalitsuse esindaja, ja mida juhib komisjon.

Motivatsioon

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajate osalemine nimetatud komitees aitaks kaasa artiklis 1 mainitud eesmärkide elluviimisele, sest avaliku sektori teenuseid osutavad Euroopas peamiselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning need teenused on olulised ettevõtete ja üksikisikute igapäevaelu ja vaba liikumise seisukohast.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Soodustatakse koostööd muude kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide või organitega, eriti Euroopa–Vahemere partnerluse raames, ja naaberriikidega, eelkõige Lääne-Balkani riikidega. Sellega seotud kulud kaetakse ISA programmi vahenditest. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2.

Soodustatakse koostööd muude kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide või organitega, eriti Euroopa–Vahemere partnerluse raames, ja naaberriikidega, eelkõige Lääne-Balkani riikidega. Sellega seotud kulud kaetakse ISA programmi vahenditest.

| 2. | Soodustatakse koostööd muude kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide või organitega, eriti Euroopa–Vahemere partnerluse raames, ja naaberriikidega, eelkõige Lääne-Balkani ning Musta mere ja Läänemere piirkonna riikidega. Sellega seotud kulud kaetakse ISA programmi vahenditest. |
| --- | --- |

2.

Soodustatakse koostööd muude kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide või organitega, eriti Euroopa–Vahemere partnerluse raames, ja naaberriikidega, eelkõige Lääne-Balkani ning Musta mere ja Läänemere piirkonna riikidega. Sellega seotud kulud kaetakse ISA programmi vahenditest.

Motivatsioon

Koostööle partneritega väljaspool Euroopa Liitu ei peaks kehtima ranged piirangud, kuigi oma osalemisega seotud kulud peaksid nad katma enda ressurssidest.

Brüssel, 21. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/63 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/63

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „patsiendi ohutus”

(2009/C 200/12)

REGIOONIDE KOMITEE SOOVITAB

| — | määratleda paremini kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll pakutud meetmetes, mis oleks kooskõlas nende rolliga tervishoiuteenuste pakkumist reguleerivas riiklikus seadusandluses; |
| --- | --- |

—

määratleda paremini kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll pakutud meetmetes, mis oleks kooskõlas nende rolliga tervishoiuteenuste pakkumist reguleerivas riiklikus seadusandluses;

| — | määratleda paremini kodanike ja nende ühenduste osalus riskijuhtimise kavandamisel ja riskijuhtimise osas otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

—

määratleda paremini kodanike ja nende ühenduste osalus riskijuhtimise kavandamisel ja riskijuhtimise osas otsuste tegemisel;

| — | lisada tervishoiuasutuste kinnitamis-, akrediteerimis- ja sertifitseerimissüsteemidesse viide riskijuhtimise ja patsiendi ohutuse menetluse, näitajate ja standardite kohta; |
| --- | --- |

—

lisada tervishoiuasutuste kinnitamis-, akrediteerimis- ja sertifitseerimissüsteemidesse viide riskijuhtimise ja patsiendi ohutuse menetluse, näitajate ja standardite kohta;

| — | määratleda konkreetsed, õiguslikku ja regulatiivset kaitset tagavad kanalid, mis aitavad meditsiinitöötajatel vigadest, kõrvalekalletest ja ohtlikest olukordadest teatada; |
| --- | --- |

—

määratleda konkreetsed, õiguslikku ja regulatiivset kaitset tagavad kanalid, mis aitavad meditsiinitöötajatel vigadest, kõrvalekalletest ja ohtlikest olukordadest teatada;

| — | lisada riskijuhtimine ja patsiendi ohutus arstide ja teiste meditsiinitöötajate (kõrg)haridusprogrammi ja täiendõppesse; |
| --- | --- |

—

lisada riskijuhtimine ja patsiendi ohutus arstide ja teiste meditsiinitöötajate (kõrg)haridusprogrammi ja täiendõppesse;

| — | esitada täiendavaid soovitusi veelgi suuremateks jõupingutusteks, kui neid on juba üksikutes teaduskomiteedes tehtud, et määratleda konkreetselt ravimite kasutamise ohutust käsitlevad regulatiivsed ja menetluslikud vahendid. |
| --- | --- |

—

esitada täiendavaid soovitusi veelgi suuremateks jõupingutusteks, kui neid on juba üksikutes teaduskomiteedes tehtud, et määratleda konkreetselt ravimite kasutamise ohutust käsitlevad regulatiivsed ja menetluslikud vahendid.

| Raportöör | : | Piero Marrazzo (IT/PES), Lazio maavanem |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Piero Marrazzo (IT/PES), Lazio maavanem

Viitedokumendid

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule patsiendi ohutuse, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje kohta

KOM(2008) 836 lõplik

Ettepanek: nõukogu soovitus, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet

KOM(2008) 837 lõplik/2

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised soovitused

| 1. | rõhutab, et ta on korduvalt kõnealuse teema osas väljendanud muret ja huvi, paludes komisjonil teha konkreetsed ettepanekud, ning leidnud, et „struktureeritud ja kooskõlastatud, Euroopa tasandil toimuv koostöö [võib] anda liikmesriikidele selge lisandväärtuse, kui pidada silmas kogemuste vahetamist, teadmiste jagamist ja protseduuride lihtsustamist, mis on seotud arengutega tervishoiutehnoloogias” (vt arvamus CdR 153/2004 fin); |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ta on korduvalt kõnealuse teema osas väljendanud muret ja huvi, paludes komisjonil teha konkreetsed ettepanekud, ning leidnud, et „struktureeritud ja kooskõlastatud, Euroopa tasandil toimuv koostöö [võib] anda liikmesriikidele selge lisandväärtuse, kui pidada silmas kogemuste vahetamist, teadmiste jagamist ja protseduuride lihtsustamist, mis on seotud arengutega tervishoiutehnoloogias” (vt arvamus CdR 153/2004 fin);

| 2. | märgib, et teised organisatsioonid nagu Maailma Terviseorganisatsioon, Euroopa Julgeoleku ja Koostööorganisatsioon ning Euroopa Nõukogu on juba tegelenud ohutuse teemaga tervishoius; |
| --- | --- |

2.

märgib, et teised organisatsioonid nagu Maailma Terviseorganisatsioon, Euroopa Julgeoleku ja Koostööorganisatsioon ning Euroopa Nõukogu on juba tegelenud ohutuse teemaga tervishoius;

| 3. | märgib, et komisjoni ettepanek sobitub sellesse konteksti ja asetab suure rõhu liikmesriikide tegelikule kaasamisele teemaga tegelemisse, mistõttu rõhutatakse subsidiaarsust kui olulist vahendit, mille abil probleemi täielikult mõista ja teha valikuid lahenduse leidmiseks; |
| --- | --- |

3.

märgib, et komisjoni ettepanek sobitub sellesse konteksti ja asetab suure rõhu liikmesriikide tegelikule kaasamisele teemaga tegelemisse, mistõttu rõhutatakse subsidiaarsust kui olulist vahendit, mille abil probleemi täielikult mõista ja teha valikuid lahenduse leidmiseks;

| 4. | leiab, et komisjon on vastanud Regioonide Komitee nõudmistele, kui ta otsustas komisjoni teatise ja nõukogu soovituse abil edendada tihedamat koostööd liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

4.

leiab, et komisjon on vastanud Regioonide Komitee nõudmistele, kui ta otsustas komisjoni teatise ja nõukogu soovituse abil edendada tihedamat koostööd liikmesriikide vahel;

| 5. | märgib, et komisjoni teatis ja nõukogu soovituse ettepanek patsientide ohutuse kohta püüavad õigustatult tagada kõikide ELi riikide poliitilise panuse, et liikmesriigid rakendaksid komisjoni toel pakutud soovitusi nii üksi kui ka kõik koos ja võtaksid konkreetseid meetmeid patsientide ohutuse parandamiseks; |
| --- | --- |

5.

märgib, et komisjoni teatis ja nõukogu soovituse ettepanek patsientide ohutuse kohta püüavad õigustatult tagada kõikide ELi riikide poliitilise panuse, et liikmesriigid rakendaksid komisjoni toel pakutud soovitusi nii üksi kui ka kõik koos ja võtaksid konkreetseid meetmeid patsientide ohutuse parandamiseks;

| 6. | leiab, et ettepaneku põhilised elemendid on seotud:






  — | poliitilise mõjuvõimu ja profiiliga, mida ühenduse ettepanek patsientide ohutuse küsimusele annab; |
| --- | --- | --- |

6.

leiab, et ettepaneku põhilised elemendid on seotud:

—

poliitilise mõjuvõimu ja profiiliga, mida ühenduse ettepanek patsientide ohutuse küsimusele annab;

| — | võimalusega parandada liikmesriikide teadmisi kõnealusest probleemist, täiendades ja jagades samal viisil kogutud andmete baase; |
| --- | --- |

—

võimalusega parandada liikmesriikide teadmisi kõnealusest probleemist, täiendades ja jagades samal viisil kogutud andmete baase;

| — | iga liikmesriigi võimalusega tutvustada häid tavasid, eesmärgiga tõhustada patsiendi ohutust; |
| --- | --- |

—

iga liikmesriigi võimalusega tutvustada häid tavasid, eesmärgiga tõhustada patsiendi ohutust;

| 7. | märgib, et algatusega ei piirata liikmesriikide pädevust tervishoiu valdkonnas, kuna nõukogu soovitus on õigusakt, millega jäetakse liikmesriikidele piisav vabadus tervishoiusüsteeme riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ise korraldada, nagu nad teevad seda ka praegu; |
| --- | --- |

7.

märgib, et algatusega ei piirata liikmesriikide pädevust tervishoiu valdkonnas, kuna nõukogu soovitus on õigusakt, millega jäetakse liikmesriikidele piisav vabadus tervishoiusüsteeme riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ise korraldada, nagu nad teevad seda ka praegu;

Üldised märkused teatise ja soovituse kohta

| 8. | märgib, et mitmetest aruannetest selgub, et diagnoosimise ja ravi ohutus ning ravi tagajärjel tekkinud tervisekahjustuse oht on Euroopa elanikkonna jaoks üks suuremaid probleeme ja seda mitte ainult nende endi ja lähedaste inimeste tervise ohutuse seisukohast, vaid ka üldisemalt, kogu elanikkonna ohutuse seisukohast; |
| --- | --- |

8.

märgib, et mitmetest aruannetest selgub, et diagnoosimise ja ravi ohutus ning ravi tagajärjel tekkinud tervisekahjustuse oht on Euroopa elanikkonna jaoks üks suuremaid probleeme ja seda mitte ainult nende endi ja lähedaste inimeste tervise ohutuse seisukohast, vaid ka üldisemalt, kogu elanikkonna ohutuse seisukohast;

| 9. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad paljudes riikides otseselt tervishoiuteenuste pakkumise eest ja seetõttu on nad eriti huvitatud tervishoiu ohutuse ja kvaliteedi parandamisest; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vastutavad paljudes riikides otseselt tervishoiuteenuste pakkumise eest ja seetõttu on nad eriti huvitatud tervishoiu ohutuse ja kvaliteedi parandamisest;

| 10. | leiab, et tervishoius esinevate ravi tagajärjel tekkinud tervisekahjustuste üks negatiivsetest tagajärgedest on asjaolu, et see avaldab otsest mõju inimeste ettekujutusele pakutud teenuste kvaliteedist ja ohutusest, mis on paljudes riikides üks olulisemaid kriteeriume, kui inimesed hindavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töö tulemuslikkust; |
| --- | --- |

10.

leiab, et tervishoius esinevate ravi tagajärjel tekkinud tervisekahjustuste üks negatiivsetest tagajärgedest on asjaolu, et see avaldab otsest mõju inimeste ettekujutusele pakutud teenuste kvaliteedist ja ohutusest, mis on paljudes riikides üks olulisemaid kriteeriume, kui inimesed hindavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töö tulemuslikkust;

| 11. | usub, et probleemi laienemine koos kohtuvaidluste rohkenemisega ei ole mitte ainult eetiline, sotsiaalne ja tervishoiualane, vaid ka majanduslik probleem, kuna suurenevad kindlustuse kulud ja inimestele tuleb tihedamini ravi tagajärjel tekkinud tervisekahjustusi hüvitada; |
| --- | --- |

11.

usub, et probleemi laienemine koos kohtuvaidluste rohkenemisega ei ole mitte ainult eetiline, sotsiaalne ja tervishoiualane, vaid ka majanduslik probleem, kuna suurenevad kindlustuse kulud ja inimestele tuleb tihedamini ravi tagajärjel tekkinud tervisekahjustusi hüvitada;

| 12. | usub seega, et kuigi on tehtud juba mitmeid valdkondlikke algatusi (ravimite ja meditsiiniseadmete ohutuse, ravimiresistentsuse jm kohta) paljudes patsiendi ohutuse ja tervishoiuriskide ennetamise valdkondades, tundub kasulik olevat selline algatus, mis pakuti välja teatises ja nõukogu soovituses, kuna sellega kujundatakse integreeritud lähenemine, millega saab minimeerida paljusid tegureid, mis võivad põhjustada ravi tagajärjel tekkinud tervisekahjustusi; |
| --- | --- |

12.

usub seega, et kuigi on tehtud juba mitmeid valdkondlikke algatusi (ravimite ja meditsiiniseadmete ohutuse, ravimiresistentsuse jm kohta) paljudes patsiendi ohutuse ja tervishoiuriskide ennetamise valdkondades, tundub kasulik olevat selline algatus, mis pakuti välja teatises ja nõukogu soovituses, kuna sellega kujundatakse integreeritud lähenemine, millega saab minimeerida paljusid tegureid, mis võivad põhjustada ravi tagajärjel tekkinud tervisekahjustusi;

| 13. | usub, et teatises ja soovituses tehtud ettepanekud ja esitatud põhimõtted vastavad taotlustele, mida Regioonide Komitee on varem tervishoiu valdkonnas teinud, s.t toetada heade tavade tutvustamist patsiendi ohutuse alal, pidades samas kinni subsidiaarsuse põhimõttest ja aidates vähendada erinevusi tervishoiuteenuse kättesaadavuses ja kvaliteedis; |
| --- | --- |

13.

usub, et teatises ja soovituses tehtud ettepanekud ja esitatud põhimõtted vastavad taotlustele, mida Regioonide Komitee on varem tervishoiu valdkonnas teinud, s.t toetada heade tavade tutvustamist patsiendi ohutuse alal, pidades samas kinni subsidiaarsuse põhimõttest ja aidates vähendada erinevusi tervishoiuteenuse kättesaadavuses ja kvaliteedis;

| 14. | leiab, et allpool tehtud muudatusettepanekud ja lisandused soovitusse võivad olla kasulikud soovituse rakendamisel, kuna nendega rõhutatakse või parandatakse teatud aspekte, mis on Regioonide Komitee jaoks eriti olulised, ning eelkõige soovitab komitee järgmist:






  — | määratleda paremini kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll pakutud meetmetes, mis oleks kooskõlas nende rolliga tervishoiuteenuste pakkumist reguleerivas riiklikus seadusandluses; |
| --- | --- | --- |

14.

leiab, et allpool tehtud muudatusettepanekud ja lisandused soovitusse võivad olla kasulikud soovituse rakendamisel, kuna nendega rõhutatakse või parandatakse teatud aspekte, mis on Regioonide Komitee jaoks eriti olulised, ning eelkõige soovitab komitee järgmist:

—

määratleda paremini kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll pakutud meetmetes, mis oleks kooskõlas nende rolliga tervishoiuteenuste pakkumist reguleerivas riiklikus seadusandluses;

| — | määratleda paremini kodanike ja nende ühenduste osalus riskijuhtimise kavandamisel ja riskijuhtimise osas otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

—

määratleda paremini kodanike ja nende ühenduste osalus riskijuhtimise kavandamisel ja riskijuhtimise osas otsuste tegemisel;

| — | lisada tervishoiuasutuste kinnitamis-, akrediteerimis- ja sertifitseerimissüsteemidesse viide riskijuhtimise ja patsiendi ohutuse menetluse, näitajate ja standardite kohta; |
| --- | --- |

—

lisada tervishoiuasutuste kinnitamis-, akrediteerimis- ja sertifitseerimissüsteemidesse viide riskijuhtimise ja patsiendi ohutuse menetluse, näitajate ja standardite kohta;

| — | määratleda konkreetsed, õiguslikku ja regulatiivset kaitset tagavad kanalid, mis aitavad meditsiinitöötajatel vigadest, kõrvalekalletest ja ohtlikest olukordadest teatada; |
| --- | --- |

—

määratleda konkreetsed, õiguslikku ja regulatiivset kaitset tagavad kanalid, mis aitavad meditsiinitöötajatel vigadest, kõrvalekalletest ja ohtlikest olukordadest teatada;

| — | lisada riskijuhtimine ja patsiendi ohutus arstide ja teiste meditsiinitöötajate (kõrg)haridusprogrammi ja täiendõppesse; |
| --- | --- |

—

lisada riskijuhtimine ja patsiendi ohutus arstide ja teiste meditsiinitöötajate (kõrg)haridusprogrammi ja täiendõppesse;

| — | esitada täiendavaid soovitusi veelgi suuremateks jõupingutusteks, kui neid on juba üksikutes teaduskomiteedes tehtud, et määratleda konkreetselt ravimite kasutamise ohutust käsitlevad regulatiivsed ja menetluslikud vahendid; |
| --- | --- |

—

esitada täiendavaid soovitusi veelgi suuremateks jõupingutusteks, kui neid on juba üksikutes teaduskomiteedes tehtud, et määratleda konkreetselt ravimite kasutamise ohutust käsitlevad regulatiivsed ja menetluslikud vahendid;

| — | kaasata II lisa tugimeetmete kohta, sh edaspidised konkreetsed meetmed, mida on vaja siinkohal tehtud soovituste ja muudatusettepanekute arvesse võtmiseks tarvitusele võtta. |
| --- | --- |

—

kaasata II lisa tugimeetmete kohta, sh edaspidised konkreetsed meetmed, mida on vaja siinkohal tehtud soovituste ja muudatusettepanekute arvesse võtmiseks tarvitusele võtta.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Kuna puuduvad piisavad andmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta, ei ole järelevalvevõrgustikel võimalik asutusi tulemuslikult võrrelda, jälgida tervishoiuteenustega seotud patogeenide epidemioloogiat ega hinnata ja juhtida tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetus- ja tõrjepoliitikat. Seepärast tuleks nii tervishoiuasutuste kui ka piirkondlikul ja riiklikul tasandil luua järelevalvesüsteemid või neid tugevdada. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(15)

Kuna puuduvad piisavad andmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta, ei ole järelevalvevõrgustikel võimalik asutusi tulemuslikult võrrelda, jälgida tervishoiuteenustega seotud patogeenide epidemioloogiat ega hinnata ja juhtida tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetus- ja tõrjepoliitikat. Seepärast tuleks nii tervishoiuasutuste kui ka piirkondlikul ja riiklikul tasandil luua järelevalvesüsteemid või neid tugevdada.

| (15) | Kuna puuduvad piisavad andmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta, ei ole järelevalvevõrgustikel võimalik asutusi tulemuslikult võrrelda, jälgida tervishoiuteenustega seotud patogeenide epidemioloogiat ega hinnata ja juhtida tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetus- ja tõrjepoliitikat. Seepärast tuleks nii tervishoiuasutuste kui ka piirkondlikul ja riiklikul tasandil luua järelevalvesüsteemid
  aruandlussüsteemid või neid tugevdada. |
| --- | --- |

(15)

Kuna puuduvad piisavad andmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta, ei ole järelevalvevõrgustikel võimalik asutusi tulemuslikult võrrelda, jälgida tervishoiuteenustega seotud patogeenide epidemioloogiat ega hinnata ja juhtida tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetus- ja tõrjepoliitikat. Seepärast tuleks nii tervishoiuasutuste kui ka piirkondlikul ja riiklikul tasandil luua järelevalvesüsteemid
  aruandlussüsteemid või neid tugevdada.

Motivatsioon

Järelevalvevõrgustike mainimine ei lisa midagi juurde, vaid tekitab pigem segadust.

Muudatusettepanek 2

I osa, II peatükk, artikkel 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1) | Liikmesriigid peaksid toetama riikliku poliitika ja programmide kehtestamist järgmiste abinõudega.






  a) | Oma territooriumil patsiendi ohutuse eest vastutava pädeva asutuse või pädevate asutuste määramine. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

1)

a)

Oma territooriumil patsiendi ohutuse eest vastutava pädeva asutuse või pädevate asutuste määramine.

| b) | Patsiendi ohutuse võtmine prioriteetse teemana nii riikliku kui ka piirkondliku ja kohaliku tasandi tervishoiupoliitikasse ja -programmidesse. |
| --- | --- |

b)

Patsiendi ohutuse võtmine prioriteetse teemana nii riikliku kui ka piirkondliku ja kohaliku tasandi tervishoiupoliitikasse ja -programmidesse.

| c) | Ohutumate süsteemide, menetluste ja vahendite väljatöötamise toetamine, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia kasutamine. |
| --- | --- |

c)

Ohutumate süsteemide, menetluste ja vahendite väljatöötamise toetamine, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia kasutamine.

| 1) | Liikmesriigid peaksid toetama riikliku poliitika ja programmide kehtestamist järgmiste abinõudega.






  a) | Oma territooriumil (sh kohalikul ja piirkondlikul tasandil) patsiendi ohutuse eest vastutava pädeva asutuse või pädevate asutuste määramine. |
| --- | --- | --- |

1)

a)

Oma territooriumil (sh kohalikul ja piirkondlikul tasandil) patsiendi ohutuse eest vastutava pädeva asutuse või pädevate asutuste määramine.

| b) | Patsiendi ohutuse võtmine prioriteetse teemana nii riikliku kui ka piirkondliku ja kohaliku tasandi tervishoiupoliitikasse ja -programmidesse. |
| --- | --- |

b)

Patsiendi ohutuse võtmine prioriteetse teemana nii riikliku kui ka piirkondliku ja kohaliku tasandi tervishoiupoliitikasse ja -programmidesse.

| c) | Ohutumate süsteemide, menetluste ja vahendite väljatöötamise toetamine, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia kasutamine, mida tehakse muu hulgas konkreetsete infotehnoloogia ja andmeside protokollide standardite määratlemisega; |
| --- | --- |

c)

Ohutumate süsteemide, menetluste ja vahendite väljatöötamise toetamine, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia kasutamine, mida tehakse muu hulgas konkreetsete infotehnoloogia ja andmeside protokollide standardite määratlemisega;

| d) | Patsiendi ohutuse ja sellega seotud menetluse, näitajate ja standardite lisamine riiklikul tasandil kehtestatud tervishoiuasutuste kinnitamise, akrediteerimise ja sertifitseerimise kriteeriumitesse. |
| --- | --- |

d)

Patsiendi ohutuse ja sellega seotud menetluse, näitajate ja standardite lisamine riiklikul tasandil kehtestatud tervishoiuasutuste kinnitamise, akrediteerimise ja sertifitseerimise kriteeriumitesse.

Motivatsioon

| a) | Määratleda paremini kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll pakutud meetmetes, mis oleks kooskõlas nende rolliga tervishoiuteenuste pakkumist reguleerivas riiklikus seadusandluses; |
| --- | --- |

a)

Määratleda paremini kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll pakutud meetmetes, mis oleks kooskõlas nende rolliga tervishoiuteenuste pakkumist reguleerivas riiklikus seadusandluses;

| c) | ühtlustada andmete kogumise ja edastamise tehnilist korraldust; |
| --- | --- |

c)

ühtlustada andmete kogumise ja edastamise tehnilist korraldust;

| d) | lisada kinnitamis-, akrediteerimis- või sertifitseerimismenetlusse mitte ainult struktuuriliste standardite ja tehnilise varustusega seotud tegurid, vaid ka tegurid, mis on seotud selle osaga menetlusest, mis nõuab parimate tavade kasutamist, kuna see oleks konkreetne garantii patsiendi ohutuse tagamiseks. |
| --- | --- |

d)

lisada kinnitamis-, akrediteerimis- või sertifitseerimismenetlusse mitte ainult struktuuriliste standardite ja tehnilise varustusega seotud tegurid, vaid ka tegurid, mis on seotud selle osaga menetlusest, mis nõuab parimate tavade kasutamist, kuna see oleks konkreetne garantii patsiendi ohutuse tagamiseks.

Muudatusettepanek 3

I osa, II peatükk, artikkel 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2) | Liikmesriigid peaksid suurendama kodanike ja patsientide mõjuvõimu ning teavitama neid järgmisel viisil.






  a) | Kaasata patsientide organisatsioonid ja esindajad patsiendi ohutusega seotud poliitika ja programmide väljatöötamisse kõikidel tasanditel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2)

a)

Kaasata patsientide organisatsioonid ja esindajad patsiendi ohutusega seotud poliitika ja programmide väljatöötamisse kõikidel tasanditel.

| b) | Jagada patsientidele teavet riski ja ohutustasemete kohta ning vigade vähendamiseks või ärahoidmiseks kasutatavate meetmete kohta ning tagada teadlik nõusolek raviga, et hõlbustada patsiendil valikute ja otsuste tegemist. |
| --- | --- |

b)

Jagada patsientidele teavet riski ja ohutustasemete kohta ning vigade vähendamiseks või ärahoidmiseks kasutatavate meetmete kohta ning tagada teadlik nõusolek raviga, et hõlbustada patsiendil valikute ja otsuste tegemist.

| 2) | Liikmesriigid peaksid suurendama kodanike ja patsientide mõjuvõimu ning teavitama neid järgmisel viisil.






  a) | Kaasata patsientide organisatsioonid ja esindajad patsiendi ohutusega seotud poliitika ja programmide väljatöötamisse kõikidel tasanditel, muu hulgas kaasates just kodanikud ja nende ühendused loodavatesse konsultatiivorganitesse, sh nendesse, millele viidati punktis 1a. |
| --- | --- | --- |

2)

a)

Kaasata patsientide organisatsioonid ja esindajad patsiendi ohutusega seotud poliitika ja programmide väljatöötamisse kõikidel tasanditel, muu hulgas kaasates just kodanikud ja nende ühendused loodavatesse konsultatiivorganitesse, sh nendesse, millele viidati punktis 1a.

| b) | Jagada patsientidele teavet riski ja ohutustasemete kohta ning vigade vähendamiseks või ärahoidmiseks kasutatavate meetmete kohta ning tagada teadlik nõusolek raviga, et hõlbustada patsiendil valikute ja otsuste tegemist, määratledes riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil patsiendile edastatava teabe sisu ja vormingu miinimumnõuded, et tagada siinkohal ette nähtud õigused ja kaitse. |
| --- | --- |

b)

Jagada patsientidele teavet riski ja ohutustasemete kohta ning vigade vähendamiseks või ärahoidmiseks kasutatavate meetmete kohta ning tagada teadlik nõusolek raviga, et hõlbustada patsiendil valikute ja otsuste tegemist, määratledes riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil patsiendile edastatava teabe sisu ja vormingu miinimumnõuded, et tagada siinkohal ette nähtud õigused ja kaitse.

Motivatsioon

| a) | Nii muutub kodanike ja nende ühenduste kaasamine kohustuslikuks. |
| --- | --- |

a)

Nii muutub kodanike ja nende ühenduste kaasamine kohustuslikuks.

| b) | Sarnaselt juba olemasolevate sätetega teabe kohta ravimite võtmisel, tasub suunata ja ühtlustada patsiendi teavitamist temalt teadliku nõusoleku küsimisel. |
| --- | --- |

b)

Sarnaselt juba olemasolevate sätetega teabe kohta ravimite võtmisel, tasub suunata ja ühtlustada patsiendi teavitamist temalt teadliku nõusoleku küsimisel.

Muudatusettepanek 4

I osa, II peatükk, artikkel 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | Liikmesriigid peaksid edendama tervishoiutöötajate haridust ja koolitust patsiendi ohutuse alal järgmisel viisil.






  a) | Soodustama patsiendi ohutust käsitleva mitmekülgse hariduse ja koolituse pakkumist tervishoiuasutustes kõigi meditsiinitöötajate, muude tervishoiutöötajate ning asjaomase juhtkonna ja halduspersonali seas. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

4)

a)

Soodustama patsiendi ohutust käsitleva mitmekülgse hariduse ja koolituse pakkumist tervishoiuasutustes kõigi meditsiinitöötajate, muude tervishoiutöötajate ning asjaomase juhtkonna ja halduspersonali seas.

| b) | Tegema koostööd organisatsioonidega, kes osalevad erialase tervishoiuhariduse andmises, et tagada kõrghariduse õppekavades ning meditsiinitöötajate jätkuhariduses ja pidevõppes asjakohase tähelepanu pööramine patsiendi ohutusele. |
| --- | --- |

b)

Tegema koostööd organisatsioonidega, kes osalevad erialase tervishoiuhariduse andmises, et tagada kõrghariduse õppekavades ning meditsiinitöötajate jätkuhariduses ja pidevõppes asjakohase tähelepanu pööramine patsiendi ohutusele.

| 4) | Liikmesriigid peaksid edendama tervishoiutöötajate haridust ja koolitust patsiendi ohutuse alal järgmisel viisil.






  a) | Soodustama patsiendi ohutust käsitleva mitmekülgse hariduse ja koolituse pakkumist tervishoiuasutustes kõigi meditsiinitöötajate, muude tervishoiutöötajate ning asjaomase juhtkonna ja halduspersonali seas. |
| --- | --- | --- |

4)

a)

Soodustama patsiendi ohutust käsitleva mitmekülgse hariduse ja koolituse pakkumist tervishoiuasutustes kõigi meditsiinitöötajate, muude tervishoiutöötajate ning asjaomase juhtkonna ja halduspersonali seas.

| b) | Tegema koostööd organisatsioonidega, kes osalevad erialase tervishoiuhariduse andmises, et tagada kõrghariduse õppekavades ning meditsiinitöötajate jätkuhariduses ja pidevõppes asjakohase tähelepanu pööramine patsiendi ohutusele. |
| --- | --- |

b)

Tegema koostööd organisatsioonidega, kes osalevad erialase tervishoiuhariduse andmises, et tagada kõrghariduse õppekavades ning meditsiinitöötajate jätkuhariduses ja pidevõppes asjakohase tähelepanu pööramine patsiendi ohutusele.

| c) | Lisama patsientide ohutust ja tervishoiuga seotud riskide juhtimist käsitleva kursuse arstide ja teiste meditsiinitöötajate (kõrg)haridusprogrammi ja täiendõppesse. |
| --- | --- |

c)

Lisama patsientide ohutust ja tervishoiuga seotud riskide juhtimist käsitleva kursuse arstide ja teiste meditsiinitöötajate (kõrg)haridusprogrammi ja täiendõppesse.

Motivatsioon

| c) | Riskijuhtimise tehnikaga seotud teadmiste ja oskuste edastamise probleemi tuleb käsitleda terviklikult ning just ülikooliprogrammi raames, kuna see on patsiendi ohutusega seotud teadmiste ja oskuste parandamisel määrava tähtsusega. |
| --- | --- |

c)

Riskijuhtimise tehnikaga seotud teadmiste ja oskuste edastamise probleemi tuleb käsitleda terviklikult ning just ülikooliprogrammi raames, kuna see on patsiendi ohutusega seotud teadmiste ja oskuste parandamisel määrava tähtsusega.

Muudatusettepanek 5

I osa, III peatükk, artikkel 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Liikmesriigid peaksid vastu võtma ja ellu viima tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje riikliku strateegia, et saavutada järgmised eesmärgid. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(1)

| c) | Võtta liikmesriikide ja tervishoiuasutuste tasandil kasutusele aktiivse järelevalve süsteemid või tugevdada neid. |
| --- | --- |

c)

Võtta liikmesriikide ja tervishoiuasutuste tasandil kasutusele aktiivse järelevalve süsteemid või tugevdada neid.

| (1) | Liikmesriigid peaksid vastu võtma ja ellu viima tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje riikliku strateegia, et saavutada järgmised eesmärgid. |
| --- | --- |

(1)

| c) | Võtta liikmesriikide ja tervishoiuasutuste tasandil kasutusele aktiivse järelevalve
  registreerimise, kontrolli ja hindamise süsteemid või tugevdada neid. |
| --- | --- |

c)

Võtta liikmesriikide ja tervishoiuasutuste tasandil kasutusele aktiivse järelevalve
  registreerimise, kontrolli ja hindamise süsteemid või tugevdada neid.

Motivatsioon

On vaja, et liikmesriigid registreeriksid ja kontrolliksid tervishoiuteenustega seotud nakkuste osakaalu, et saadud tulemuste põhjal teha samme olukorra parandamiseks. Sõna „järelevalve” ei väljenda seda mõtet samas ulatuses. Et olukorda reaalselt parandada, tuleks lisada ka hindamine.

Muudatusettepanek 6

I osa, III peatükk, artikkel 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2) | Liikmesriigid peaksid kaaluma valdkondade vahelise mehhanismi loomist – võimaluse korral ühe aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist – riikliku strateegia koordineeritud rakendamiseks ning komisjoni, ECDC ja teiste liikmesriikidega teabe vahetamiseks ja kooskõlastamiseks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

2)

Liikmesriigid peaksid kaaluma valdkondade vahelise mehhanismi loomist – võimaluse korral ühe aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist – riikliku strateegia koordineeritud rakendamiseks ning komisjoni, ECDC ja teiste liikmesriikidega teabe vahetamiseks ja kooskõlastamiseks.

| 2) | Liikmesriigid peaksid kaaluma valdkondade vahelise mehhanismi loomist – võimaluse korral ühe aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist – riikliku strateegia koordineeritud rakendamiseks ning komisjoni, ECDC ja teiste liikmesriikidega teabe vahetamiseks ja kooskõlastamiseks,
  sh tuleb otseselt kaasata tervishoiusektoris konkreetseid pädevusi omavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused
  . |
| --- | --- |

2)

Liikmesriigid peaksid kaaluma valdkondade vahelise mehhanismi loomist – võimaluse korral ühe aasta jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist – riikliku strateegia koordineeritud rakendamiseks ning komisjoni, ECDC ja teiste liikmesriikidega teabe vahetamiseks ja kooskõlastamiseks,
  sh tuleb otseselt kaasata tervishoiusektoris konkreetseid pädevusi omavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused
  .

Motivatsioon

| 2) | Määratleda paremini kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll pakutud meetmetes, mis oleks kooskõlas nende rolliga tervishoiuteenuste pakkumist reguleerivas riiklikus seadusandluses. |
| --- | --- |

2)

Määratleda paremini kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll pakutud meetmetes, mis oleks kooskõlas nende rolliga tervishoiuteenuste pakkumist reguleerivas riiklikus seadusandluses.

Muudatusettepanek 7

I osa, IV peatükk, artikkel 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Liikmesriigid peaksid andma komisjonile käesoleva soovituse rakendamise kohta aru kahe aasta möödumisel selle vastuvõtmisest ning hiljem vastavalt komisjoni nõudele, eesmärgiga aidata kaasa käesoleva soovituse järgimisele ühenduse tasandil. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(3)

Liikmesriigid peaksid andma komisjonile käesoleva soovituse rakendamise kohta aru kahe aasta möödumisel selle vastuvõtmisest ning hiljem vastavalt komisjoni nõudele, eesmärgiga aidata kaasa käesoleva soovituse järgimisele ühenduse tasandil.

| (3) | Liikmesriigid peaksid andma komisjonile käesoleva soovituse rakendamise kohta aru kahe aasta möödumisel selle vastuvõtmisest ning hiljem vastavalt komisjoni nõudele, eesmärgiga aidata kaasa käesoleva soovituse järgimisele ühenduse tasandil. Võimaluse korral tuleks kasutada juba olemasolevaid andmeid. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid peaksid andma komisjonile käesoleva soovituse rakendamise kohta aru kahe aasta möödumisel selle vastuvõtmisest ning hiljem vastavalt komisjoni nõudele, eesmärgiga aidata kaasa käesoleva soovituse järgimisele ühenduse tasandil. Võimaluse korral tuleks kasutada juba olemasolevaid andmeid.

Motivatsioon

| 3) | Probleemi olulisust arvesse võttes peaks EL sellega operatiivsemalt tegutsema. |
| --- | --- |

3)

Probleemi olulisust arvesse võttes peaks EL sellega operatiivsemalt tegutsema.

Muudatusettepanek 8

2. lisa, punkt 2, artikli 1 lõige c

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | Looma või tugevdama aktiivse järelevalve süsteeme järgmisel viisil. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

(c)

Looma või tugevdama aktiivse järelevalve süsteeme järgmisel viisil.

| c) | Looma või tugevdama aktiivse järelevalve
  registreerimise, kontrolli ja hindamise süsteeme järgmisel viisil. |
| --- | --- |

c)

Looma või tugevdama aktiivse järelevalve
  registreerimise, kontrolli ja hindamise süsteeme järgmisel viisil.

Motivatsioon

On vaja, et liikmesriigid registreeriksid ja kontrolliksid tervishoiuteenustega seotud nakkuste osakaalu, et saadud tulemuste põhjal teha samme olukorra parandamiseks. Sõna „järelevalve” ei väljenda seda mõtet samas ulatuses. Et olukorda reaalselt parandada, tuleks lisada ka hindamine.

Brüssel, 21. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/70

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „globaliseerumisega kohanemise euroopa fondi loomine”

(2009/C 200/13)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | palub komisjonil ja liikmesriikidel teha koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude sidusrühmadega ning arvestada EGFi rakendamisel igati subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

—

palub komisjonil ja liikmesriikidel teha koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude sidusrühmadega ning arvestada EGFi rakendamisel igati subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega;

| — | saab aru majanduskriiside tsüklilisusest, kuid teeb ettepaneku kohandada ajalisi piiranguid vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule, et suurendada planeerimiskindlust; |
| --- | --- |

—

saab aru majanduskriiside tsüklilisusest, kuid teeb ettepaneku kohandada ajalisi piiranguid vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule, et suurendada planeerimiskindlust;

| — | tõdeb, et EGFis rakendatavad meetmed on abikõlblikud ka Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) abi saamisel 85 % sekkumismäära juures, mistõttu 50 % või ka 75 % kaasfinantseerimise tingimustel ei pruugi olla paljudel riikidel, piirkondadel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel motiivi seda rakendada. Seepärast tehakse ettepanek suurendada EGFi sekkumismäära vähemalt 85 %ni; |
| --- | --- |

—

tõdeb, et EGFis rakendatavad meetmed on abikõlblikud ka Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) abi saamisel 85 % sekkumismäära juures, mistõttu 50 % või ka 75 % kaasfinantseerimise tingimustel ei pruugi olla paljudel riikidel, piirkondadel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel motiivi seda rakendada. Seepärast tehakse ettepanek suurendada EGFi sekkumismäära vähemalt 85 %ni;

| — | võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) artiklis 28 sätestatu, et EGF ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit eurot; tervitab komisjoni teatises Euroopa majanduse elavdamise kava kohta kavandatavat ettepanekut muudetud eeskirjade rakendamise valguses läbi vaadata EGFi olemasolevad eelarvevahendid. |
| --- | --- |

—

võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) artiklis 28 sätestatu, et EGF ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit eurot; tervitab komisjoni teatises Euroopa majanduse elavdamise kava kohta kavandatavat ettepanekut muudetud eeskirjade rakendamise valguses läbi vaadata EGFi olemasolevad eelarvevahendid.

| Raportöör | : | dr Uno Silberg (EE/UEN-AE), Kose vallavolikogu esimees |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

dr Uno Silberg (EE/UEN-AE), Kose vallavolikogu esimees

Viitedokument

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta” KOM(2008) 867 lõplik

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Euroopa Liidu lepingu alusel liikmesriikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindava Euroopa institutsioonina

Üldised märkused

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF”) loomise kohta, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel teha koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude sidusrühmadega ning arvestada EGFi rakendamisel igati subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF”) loomise kohta, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel teha koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude sidusrühmadega ning arvestada EGFi rakendamisel igati subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega;

| 2. | mõistab, et kavandatud meetme eesmärk on muuta EGFi määrust näitamaks üles solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud oma töö globaliseerumisest põhjustatud oluliste muutuste tagajärjel, ning lisada ajutine säte, mis käsitleb ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajate toetamist; saab aru majanduskriiside tsüklilisusest, kuid teeb ettepaneku kohandada ajalisi piiranguid vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule, et suurendada planeerimiskindlust; |
| --- | --- |

2.

mõistab, et kavandatud meetme eesmärk on muuta EGFi määrust näitamaks üles solidaarsust töötajatega, kes on kaotanud oma töö globaliseerumisest põhjustatud oluliste muutuste tagajärjel, ning lisada ajutine säte, mis käsitleb ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajate toetamist; saab aru majanduskriiside tsüklilisusest, kuid teeb ettepaneku kohandada ajalisi piiranguid vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule, et suurendada planeerimiskindlust;

| 3. | tuletab meelde, et Regioonide Komitee arvamuses teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta” (ELT C 51, 6.3.2007, lk 1) on juba väljendatud seisukohti, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad olulist rolli suurtele koondamistele reageerimisel; fondi kulud peaksid ulatuma maksimaalselt 1 miljardi euroni aastas, kui see on ühildatav 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi eraldistega; fond ei tohiks õõnestada liikmesriigi kohustust leida oma lahendus majanduse ümberstruktureerimisele reageerimiseks; fond peaks sekkuma, kui piirkonnas, kus NUTS III tasandil mõõdetav töötus on kõrgem kui riigi keskmine, koondatakse ettevõttes vähemalt 500 töötajat; kui 12 kuu jooksul koondatakse ühes või mitmes NACE 2 tasandil mõõdetavas sektoris vähemalt 500 töötajat, mis moodustab vähemalt 1 % piirkonna tööhõivest, või kui NUTS II tasandil mõõdetav piirkondlik tööhõive on langenud vähemalt 10 % võrra sama perioodi vältel; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Regioonide Komitee arvamuses teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta” (ELT C 51, 6.3.2007, lk 1) on juba väljendatud seisukohti, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad olulist rolli suurtele koondamistele reageerimisel; fondi kulud peaksid ulatuma maksimaalselt 1 miljardi euroni aastas, kui see on ühildatav 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi eraldistega; fond ei tohiks õõnestada liikmesriigi kohustust leida oma lahendus majanduse ümberstruktureerimisele reageerimiseks; fond peaks sekkuma, kui piirkonnas, kus NUTS III tasandil mõõdetav töötus on kõrgem kui riigi keskmine, koondatakse ettevõttes vähemalt 500 töötajat; kui 12 kuu jooksul koondatakse ühes või mitmes NACE 2 tasandil mõõdetavas sektoris vähemalt 500 töötajat, mis moodustab vähemalt 1 % piirkonna tööhõivest, või kui NUTS II tasandil mõõdetav piirkondlik tööhõive on langenud vähemalt 10 % võrra sama perioodi vältel;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et fond käivitus aastatel 2007 ja 2008 minimaalses mahus (7,3 % võimalikust), mistõttu fondi rakendatavus antud taotlemiskriteeriumite alusel on ilmselt problemaatiline; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et fond käivitus aastatel 2007 ja 2008 minimaalses mahus (7,3 % võimalikust), mistõttu fondi rakendatavus antud taotlemiskriteeriumite alusel on ilmselt problemaatiline;

| 5. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse vaadata läbi EGFi eeskirjad, nii et ta saaks olulistes valdkondades kiiremini sekkuda, näiteks kaasrahastades majanduskriisi tõttu koondatud töötajate koolitamist ja praktikavõimalusi; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse vaadata läbi EGFi eeskirjad, nii et ta saaks olulistes valdkondades kiiremini sekkuda, näiteks kaasrahastades majanduskriisi tõttu koondatud töötajate koolitamist ja praktikavõimalusi;

| 6. | usub, et praegusest finants- ja majanduskriisist alguse saanud probleemid on üle kasvamas sotsiaal- ja usalduskriisiks, mille tagajärgede ulatus ning leevendamine on tahtmatult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õlgadele langenud; seepärast on EGF ja selle uued eesmärgid ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine olulisemad kui kunagi varem; |
| --- | --- |

6.

usub, et praegusest finants- ja majanduskriisist alguse saanud probleemid on üle kasvamas sotsiaal- ja usalduskriisiks, mille tagajärgede ulatus ning leevendamine on tahtmatult kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õlgadele langenud; seepärast on EGF ja selle uued eesmärgid ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine olulisemad kui kunagi varem;

| 7. | rõhutab, et EGFi eesmärgi elluviimine peab selgelt kaasa aitama Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele majanduskasvu ja töökohtade loomise küsimuses: saavutada tööhõive kasv ning vähendada töötust ja tööturult kõrvalejäämist, parandada töö kvaliteeti, tootlikkust ja töökohtade atraktiivsust ning suurendada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et EGFi eesmärgi elluviimine peab selgelt kaasa aitama Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele majanduskasvu ja töökohtade loomise küsimuses: saavutada tööhõive kasv ning vähendada töötust ja tööturult kõrvalejäämist, parandada töö kvaliteeti, tootlikkust ja töökohtade atraktiivsust ning suurendada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| 8. | on seisukohal, et ka VKEd kujutavad tööhõive seisukohast endast majanduskasvu ning töökohtade loomise ja säilitamise kasutamata potentsiaali; lisaks usub komitee, et EGF saab pakkuda täiendavaid võimalusi ja suurendab usaldust Euroopa ettevõtlussektori vastu; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et ka VKEd kujutavad tööhõive seisukohast endast majanduskasvu ning töökohtade loomise ja säilitamise kasutamata potentsiaali; lisaks usub komitee, et EGF saab pakkuda täiendavaid võimalusi ja suurendab usaldust Euroopa ettevõtlussektori vastu;

| 9. | tunneb muret, et ülemaailmses finants- ja majanduskriisis ei ole perifeersemad ja majanduslikult nõrgemad piirkonnad ja riigid suutelised täitma EGFi tingimusi, eriti 50 % kaasfinantseerimise nõuet, mistõttu on oht, et Euroopa keskuse-perifeeria erisused suurenevad EGFi rakendamise tulemusena; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret, et ülemaailmses finants- ja majanduskriisis ei ole perifeersemad ja majanduslikult nõrgemad piirkonnad ja riigid suutelised täitma EGFi tingimusi, eriti 50 % kaasfinantseerimise nõuet, mistõttu on oht, et Euroopa keskuse-perifeeria erisused suurenevad EGFi rakendamise tulemusena;

| 10. | tõdeb, et EGFis rakendatavad meetmed on abikõlblikud ka Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) abi saamisel 85 % sekkumismäära juures, millest olulisel määral rahastatakse aktiivseid ESFi tööturumeetmeid (ka koondamistele reageerimise projekte), mistõttu 50 % või ka 75 % kaasfinantseerimise tingimustel ei pruugi olla paljudel riikidel, piirkondadel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel motiivi seda rakendada. Seepärast tehakse ettepanek suurendada EGFi sekkumismäära vähemalt 85 %ni; |
| --- | --- |

10.

tõdeb, et EGFis rakendatavad meetmed on abikõlblikud ka Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) abi saamisel 85 % sekkumismäära juures, millest olulisel määral rahastatakse aktiivseid ESFi tööturumeetmeid (ka koondamistele reageerimise projekte), mistõttu 50 % või ka 75 % kaasfinantseerimise tingimustel ei pruugi olla paljudel riikidel, piirkondadel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel motiivi seda rakendada. Seepärast tehakse ettepanek suurendada EGFi sekkumismäära vähemalt 85 %ni;

| 11. | nõustub, et ülemaailmne finantskriis on juba põhjustanud ja põhjustab ka lähitulevikus mitmeid koondamisi järjest enamates valdkondades, sest olukorda mõjutavad piiratum juurdepääs laenudele ja kodanike vähenenud ostujõud; kiidab heaks komisjon soovi võtta kasutusele meetmed, mille tulemusena EGF suudaks kõnealustele probleemidele paremini reageerida; |
| --- | --- |

11.

nõustub, et ülemaailmne finantskriis on juba põhjustanud ja põhjustab ka lähitulevikus mitmeid koondamisi järjest enamates valdkondades, sest olukorda mõjutavad piiratum juurdepääs laenudele ja kodanike vähenenud ostujõud; kiidab heaks komisjon soovi võtta kasutusele meetmed, mille tulemusena EGF suudaks kõnealustele probleemidele paremini reageerida;

| 12. | võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) artiklis 28 sätestatu, et EGF ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit eurot; tervitab komisjoni teatises Euroopa majanduse elavdamise kava kohta kavandatavat ettepanekut muudetud eeskirjade rakendamise valguses läbi vaadata EGFi olemasolevad eelarvevahendid; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) artiklis 28 sätestatu, et EGF ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 500 miljonit eurot; tervitab komisjoni teatises Euroopa majanduse elavdamise kava kohta kavandatavat ettepanekut muudetud eeskirjade rakendamise valguses läbi vaadata EGFi olemasolevad eelarvevahendid;

| 13. | rõhutab globaliseerumise üldist positiivset mõju ühenduse majanduskasvule ning toonitab, et globaliseerumise negatiivseid mõjusid leevendava fondi käsutuses peaksid olema piisavad vahendid; |
| --- | --- |

13.

rõhutab globaliseerumise üldist positiivset mõju ühenduse majanduskasvule ning toonitab, et globaliseerumise negatiivseid mõjusid leevendava fondi käsutuses peaksid olema piisavad vahendid;

| 14. | on mures, et reas riikides on ELi programmide, sh Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kaasrahastamine asetatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õlule, seda pealegi eelarvekärbete tingimustes; |
| --- | --- |

14.

on mures, et reas riikides on ELi programmide, sh Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kaasrahastamine asetatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õlule, seda pealegi eelarvekärbete tingimustes;

Ettepaneku üksikasjalik selgitus

| 15. | möönab vajadust vähendada koondamiste künnist 1 000 töötajalt 500 töötajale, täpsustades sätestatud sekkumiskriteeriumide alusel esitatud juhtumeid, võttes kasutusele väljakujunenud kohtupraktikast tuleneva koondamiseks nimetatava toimingu määratluse, kuid peab vajalikuks täpsemalt lahti kirjutada koondamiseks nimetatava toimingu määratluse ning selged teostamise tingimused liikmesriikides (2); |
| --- | --- |

15.

möönab vajadust vähendada koondamiste künnist 1 000 töötajalt 500 töötajale, täpsustades sätestatud sekkumiskriteeriumide alusel esitatud juhtumeid, võttes kasutusele väljakujunenud kohtupraktikast tuleneva koondamiseks nimetatava toimingu määratluse, kuid peab vajalikuks täpsemalt lahti kirjutada koondamiseks nimetatava toimingu määratluse ning selged teostamise tingimused liikmesriikides (2);

| 16. | toetab muudatusettepanekut, mille eesmärk on tagada nende töötajate võrdne ja mittediskrimineeriv kohtlemine, kes on koondatud enne või pärast neljakuulist vaatlusperioodi, kuid kelle koondamine on selgelt seotud sama koondamisjuhtumiga; |
| --- | --- |

16.

toetab muudatusettepanekut, mille eesmärk on tagada nende töötajate võrdne ja mittediskrimineeriv kohtlemine, kes on koondatud enne või pärast neljakuulist vaatlusperioodi, kuid kelle koondamine on selgelt seotud sama koondamisjuhtumiga;

| 17. | toetab muudatusettepanekut, milles selgitatakse tehniliseks abiks mõeldud summa arvutamise alust ja meetmeid, mida võib artikli 13 alusel rahastada. |
| --- | --- |

17.

toetab muudatusettepanekut, milles selgitatakse tehniliseks abiks mõeldud summa arvutamise alust ja meetmeid, mida võib artikli 13 alusel rahastada.

| 18. | nõustub muudatusettepanekuga, millega pikendatakse EGFi toetuse rakendusperioodi 12 kuult 24 kuule; leiab, et see aitab koondatutel läbida kaasaegses majanduses eeldatavalt pikaajalisemaid ümberõppeprogramme ning omandada uue kvalifikatsiooni; |
| --- | --- |

18.

nõustub muudatusettepanekuga, millega pikendatakse EGFi toetuse rakendusperioodi 12 kuult 24 kuule; leiab, et see aitab koondatutel läbida kaasaegses majanduses eeldatavalt pikaajalisemaid ümberõppeprogramme ning omandada uue kvalifikatsiooni;

| 19. | nõustub, et artikli 17 lõike 1 punktis a sätestatud vahehindamise alusel võivad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku alusel läbi vaadata käesoleva määruse ning artikli 1 lõikes 1a sätestatud ajutise erandi. |
| --- | --- |

19.

nõustub, et artikli 17 lõike 1 punktis a sätestatud vahehindamise alusel võivad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku alusel läbi vaadata käesoleva määruse ning artikli 1 lõikes 1a sätestatud ajutise erandi.

II   KONKREETSED PARANDUSETTEPANEKUD

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Tagamaks, et sekkumiskriteeriume kohaldatakse läbipaistvalt, tuleks kasutusele võtta koondamiseks nimetatava toimingu määratlus. Et anda liikmesriikidele rohkem vabadust olemasolevate eeskirjade kohaldamisel ja paremini täita solidaarsuse eesmärki, tuleks alandada koondamise künnist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Tagamaks, et sekkumiskriteeriume kohaldatakse läbipaistvalt, tuleks kasutusele võtta koondamiseks nimetatava toimingu määratlus. Et anda liikmesriikidele rohkem vabadust olemasolevate eeskirjade kohaldamisel ja paremini täita solidaarsuse eesmärki, tuleks alandada koondamise künnist.

| (5) | Tagamaks, et sekkumiskriteeriume kohaldatakse läbipaistvalt, tuleks kasutusele võtta koondamiseks nimetatava toimingu täpsem määratlus ja selged teostamise tingimused liikmesriikides. Et anda liikmesriikidele rohkem vabadust olemasolevate eeskirjade kohaldamisel ja paremini täita solidaarsuse eesmärki, tuleks alandada koondamise künnist. |
| --- | --- |

(5)

Tagamaks, et sekkumiskriteeriume kohaldatakse läbipaistvalt, tuleks kasutusele võtta koondamiseks nimetatava toimingu täpsem määratlus ja selged teostamise tingimused liikmesriikides. Et anda liikmesriikidele rohkem vabadust olemasolevate eeskirjade kohaldamisel ja paremini täita solidaarsuse eesmärki, tuleks alandada koondamise künnist.

Motivatsioon

Eesmärk peaks olema ühtlustada liikmesriigiti koondamise määratlust ja kasutust.

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 1
  Määrust (EÜ) nr 1927/2006 muudetakse järgmiselt.






  1. | Artiklisse 1 lisatakse uus lõige 1a:
  „1a.   Erandina lõikest 1 abistatakse fondist ka neid töötajaid, kes on kaotanud oma töö ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, tingimusel et toetustaotlused vastavad artikli 2 punktides a, b või c sätestatud tingimustele.
  Kõnealust erandit kohaldatakse kõikide taotluste suhtes, mis on esitatud enne 31. detsembrit 2010.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1927/2006 muudetakse järgmiselt.

1.

Artiklisse 1 lisatakse uus lõige 1a:

„1a.   Erandina lõikest 1 abistatakse fondist ka neid töötajaid, kes on kaotanud oma töö ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, tingimusel et toetustaotlused vastavad artikli 2 punktides a, b või c sätestatud tingimustele.

Kõnealust erandit kohaldatakse kõikide taotluste suhtes, mis on esitatud enne 31. detsembrit 2010.”

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1927/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklisse 1 lisatakse uus lõige 1a:
  „1a.   Erandina lõikest 1 abistatakse fondist ka neid töötajaid, kes on kaotanud oma töö ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, tingimusel et toetustaotlused vastavad artikli 2 punktides a, b või c sätestatud tingimustele.
  Kõnealust erandit kohaldatakse kõikide taotluste suhtes, mis on esitatud enne 31. detsembrit 2010
  2013. aastat.” |
| --- | --- |

1.

Artiklisse 1 lisatakse uus lõige 1a:

„1a.   Erandina lõikest 1 abistatakse fondist ka neid töötajaid, kes on kaotanud oma töö ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, tingimusel et toetustaotlused vastavad artikli 2 punktides a, b või c sätestatud tingimustele.

Kõnealust erandit kohaldatakse kõikide taotluste suhtes, mis on esitatud enne 31. detsembrit 2010
  2013. aastat.”

Motivatsioon

Kohandamine vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule on vajalik selleks, et EGFi oleks võimalik piisavalt planeerida.

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Sekkumiskriteeriumid
  Fondist antakse rahalist toetust juhtudel, kui maailma kaubanduses toimuvatel olulistel struktuurimuutustel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, eelkõige oluline impordi kasv Euroopa Liitu või kiire ELi turuosa vähenemine konkreetses sektoris või töökohtade ümberpaigutamine kolmandatesse riikidesse, ning millel on järgmised tagajärjed:” | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Sekkumiskriteeriumid
  Fondist antakse rahalist toetust juhtudel, kui maailma kaubanduses toimuvatel olulistel struktuurimuutustel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, eelkõige oluline impordi kasv Euroopa Liitu või kiire ELi turuosa vähenemine konkreetses sektoris või töökohtade ümberpaigutamine kolmandatesse
  väiksemate tegevuskuludega riikidesse, ning millel on järgmised tagajärjed:” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Sekkumiskriteeriumid

Fondist antakse rahalist toetust juhtudel, kui maailma kaubanduses toimuvatel olulistel struktuurimuutustel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, eelkõige oluline impordi kasv Euroopa Liitu või kiire ELi turuosa vähenemine konkreetses sektoris või töökohtade ümberpaigutamine kolmandatesse riikidesse, ning millel on järgmised tagajärjed:”

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Sekkumiskriteeriumid

Fondist antakse rahalist toetust juhtudel, kui maailma kaubanduses toimuvatel olulistel struktuurimuutustel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju, eelkõige oluline impordi kasv Euroopa Liitu või kiire ELi turuosa vähenemine konkreetses sektoris või töökohtade ümberpaigutamine kolmandatesse
  väiksemate tegevuskuludega riikidesse, ning millel on järgmised tagajärjed:”

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Sekkumiskriteeriumid






  b) | üheksa kuu jooksul koondatakse eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes NACE 2 jaos NUTS II tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas vähemalt 500 töötajat; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Sekkumiskriteeriumid

b)

üheksa kuu jooksul koondatakse eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes NACE 2 jaos NUTS II tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas vähemalt 500 töötajat; või

| c) | väikestel tööturgudel või eriolukorras võib asjaomase liikmesriigi poolt nõuetekohaselt põhjendatud fondi toetuse taotluse lugeda vastuvõetavaks isegi juhul, kui punktides a või b sätestatud tingimusi ei ole täielikult täidetud, tingimusel et koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele tõsised tagajärjed. Liikmesriik märgib, et tema taotlus ei vasta täielikult punktis a või b sätestatud sekkumiskriteeriumidele. Eriolukordade puhul antud toetuste kogusumma ei tohi ühelgi aastal ületada 15 % fondist.” |
| --- | --- |

c)

väikestel tööturgudel või eriolukorras võib asjaomase liikmesriigi poolt nõuetekohaselt põhjendatud fondi toetuse taotluse lugeda vastuvõetavaks isegi juhul, kui punktides a või b sätestatud tingimusi ei ole täielikult täidetud, tingimusel et koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele tõsised tagajärjed. Liikmesriik märgib, et tema taotlus ei vasta täielikult punktis a või b sätestatud sekkumiskriteeriumidele. Eriolukordade puhul antud toetuste kogusumma ei tohi ühelgi aastal ületada 15 % fondist.”

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Sekkumiskriteeriumid

| b) | üheksa kuu jooksul koondatakse eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes NACE 2 jaos NUTS II tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas vähemalt 500 töötajat; või |
| --- | --- |

b)

üheksa kuu jooksul koondatakse eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes NACE 2 jaos NUTS II tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas vähemalt 500 töötajat; või

| c) | väikestel tööturgudel või eriolukorras võib asjaomase liikmesriigi poolt nõuetekohaselt põhjendatud fondi toetuse taotluse lugeda vastuvõetavaks isegi juhul, kui punktides a või b sätestatud tingimusi ei ole täielikult täidetud, tingimusel et koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele tõsised tagajärjed. Liikmesriik märgib, et tema taotlus ei vasta täielikult punktis a või b sätestatud sekkumiskriteeriumidele. Eriolukordade puhul antud toetuste kogusumma ei tohi ühelgi aastal ületada 15 % fondist.” |
| --- | --- |

c)

väikestel tööturgudel või eriolukorras võib asjaomase liikmesriigi poolt nõuetekohaselt põhjendatud fondi toetuse taotluse lugeda vastuvõetavaks isegi juhul, kui punktides a või b sätestatud tingimusi ei ole täielikult täidetud, tingimusel et koondamistel on tööhõivele ja kohalikule majandusele tõsised tagajärjed. Liikmesriik märgib, et tema taotlus ei vasta täielikult punktis a või b sätestatud sekkumiskriteeriumidele. Eriolukordade puhul antud toetuste kogusumma ei tohi ühelgi aastal ületada 15 % fondist.”

Motivatsioon

| c) | Kuna ESFi vahendid on planeeritud pikaajaliselt ja jäigemalt, siis lubaks EGFi paindlikum sekkumismudel probleeme juhtumipõhiselt paindlikumalt lahendada. |
| --- | --- |

c)

Kuna ESFi vahendid on planeeritud pikaajaliselt ja jäigemalt, siis lubaks EGFi paindlikum sekkumismudel probleeme juhtumipõhiselt paindlikumalt lahendada.

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
  Lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | koondamiste ja maailma kaubanduses oluliste struktuurimuutuste või finants- ja majanduskriisi vahelise seose põhjendatud analüüs ja koondatavate arvu esitamine ning koondamiste ettenägematu laadi selgitus. Koondamised, mis leiavad aset enne või pärast artikli 2 punktis a või c sätestatud ajavahemikku juhul, kui viimati nimetatu alusel esitatud taotluse suhtes ei kohaldata artikli 2 punktis a sätestatud kriteeriume, võidakse hüvitada kaasrahastatud meetmete abil, tingimusel et kõnealused koondamised on aset leidnud pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist ja võimalik on kindlaks teha selge funktsionaalne seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis koondamised põhjustas.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

Lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

koondamiste ja maailma kaubanduses oluliste struktuurimuutuste või finants- ja majanduskriisi vahelise seose põhjendatud analüüs ja koondatavate arvu esitamine ning koondamiste ettenägematu laadi selgitus. Koondamised, mis leiavad aset enne või pärast artikli 2 punktis a või c sätestatud ajavahemikku juhul, kui viimati nimetatu alusel esitatud taotluse suhtes ei kohaldata artikli 2 punktis a sätestatud kriteeriume, võidakse hüvitada kaasrahastatud meetmete abil, tingimusel et kõnealused koondamised on aset leidnud pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist ja võimalik on kindlaks teha selge funktsionaalne seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis koondamised põhjustas.”

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

Lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:

Lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:

„1.   Liikmesriik, olles konsulteerinud asjaomaste kohalike ja/või piirkondlike omavalitsuste ning tööturu osapooltega, esitab komisjonile taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 10 nädala jooksul alates artiklis 2 fondi kasutamiseks sätestatud tingimuste täitmise kuupäevast. Liikmesriik võib (liikmesriigid võivad) taotlust hiljem täiendada.”

Liikmesriik, olles konsulteerinud asjaomaste kohalike ja/või piirkondlike omavalitsuste ning tööturu osapooltega, esitab komisjonile taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 10 nädala jooksul alates artiklis 2 fondi kasutamiseks sätestatud tingimuste täitmise kuupäevast. Liikmesriik võib (liikmesriigid võivad) taotlust hiljem täiendada

Lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

| „a) | koondamiste ja maailma kaubanduses oluliste struktuurimuutuste või finants- ja majanduskriisi vahelise seose põhjendatud analüüs ja koondatavate arvu esitamine ning koondamiste ettenägematu laadi selgitus. Koondamised, mis leiavad aset enne või pärast artikli 2 punktis a või c sätestatud ajavahemikku juhul, kui viimati nimetatu alusel esitatud taotluse suhtes ei kohaldata artikli 2 punktis a sätestatud kriteeriume, võidakse hüvitada kaasrahastatud meetmete abil, tingimusel et kõnealused koondamised on aset leidnud pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist ja võimalik on kindlaks teha selge funktsionaalne seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis koondamised põhjustas.” |
| --- | --- |

„a)

a

koondamiste ja maailma kaubanduses oluliste struktuurimuutuste või finants- ja majanduskriisi vahelise seose põhjendatud analüüs ja koondatavate arvu esitamine ning koondamiste ettenägematu laadi selgitus. Koondamised, mis leiavad aset enne või pärast artikli 2 punktis a või c sätestatud ajavahemikku juhul, kui viimati nimetatu alusel esitatud taotluse suhtes ei kohaldata artikli 2 punktis a sätestatud kriteeriume, võidakse hüvitada kaasrahastatud meetmete abil, tingimusel et kõnealused koondamised on aset leidnud pärast kavandatavate koondamiste üldist väljakuulutamist ja võimalik on kindlaks teha selge funktsionaalne seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis koondamised põhjustas.”

koondamiste ja maailma kaubanduses oluliste struktuurimuutuste või finants- ja majanduskriisi vahelise seose põhjendatud analüüs ja koondatavate arvu esitamine ning koondamiste ettenägematu laadi selgitus

Motivatsioon

| 1) | Ümberpaiknemiste ja sulgemiste tagajärjel kannatavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kogukonnad. Nad tuleks kaasata toetavate strateegiate kujundamisse. Seepärast tuleks nad kaasata taotlemismenetlusse, seda eelkõige tagamaks kohalikul, piirkondlikul, riigi ja Euroopa tasandil võetavate meetmete vastastikuse täiendavuse. |
| --- | --- |

1)

Ümberpaiknemiste ja sulgemiste tagajärjel kannatavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kogukonnad. Nad tuleks kaasata toetavate strateegiate kujundamisse. Seepärast tuleks nad kaasata taotlemismenetlusse, seda eelkõige tagamaks kohalikul, piirkondlikul, riigi ja Euroopa tasandil võetavate meetmete vastastikuse täiendavuse.

| 2) | Lõike 2 punkti a esimese lause mõte on sellisel kujul arusaamatu. |
| --- | --- |

2)

Lõike 2 punkti a esimese lause mõte on sellisel kujul arusaamatu.

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

  „1.   Artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel hindab komisjon ja teeb võimalikult kiiresti ettepaneku rahalise toetuse suuruse kohta, mis võidakse eraldada kättesaadavate vahendite piires, võttes eelkõige arvesse toetatavate töötajate arvu, kavandatud meetmeid ja selle eeldatavat maksumust. Summa ei tohi ületada 75 % artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud hinnangulisest kogukulust.” | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

  „1.   Artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel hindab komisjon ja teeb võimalikult kiiresti ettepaneku rahalise toetuse suuruse kohta, mis võidakse eraldada kättesaadavate vahendite piires, võttes eelkõige arvesse toetatavate töötajate arvu, kavandatud meetmeid ja selle eeldatavat maksumust. Summa ei tohi ületada 75
  85 % artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud hinnangulisest kogukulust.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

„1.   Artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel hindab komisjon ja teeb võimalikult kiiresti ettepaneku rahalise toetuse suuruse kohta, mis võidakse eraldada kättesaadavate vahendite piires, võttes eelkõige arvesse toetatavate töötajate arvu, kavandatud meetmeid ja selle eeldatavat maksumust. Summa ei tohi ületada 75 % artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud hinnangulisest kogukulust.”

Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

„1.   Artikli 5 lõike 5 kohaselt tehtud hindamise alusel hindab komisjon ja teeb võimalikult kiiresti ettepaneku rahalise toetuse suuruse kohta, mis võidakse eraldada kättesaadavate vahendite piires, võttes eelkõige arvesse toetatavate töötajate arvu, kavandatud meetmeid ja selle eeldatavat maksumust. Summa ei tohi ületada 75
  85 % artikli 5 lõike 2 punktis d osutatud hinnangulisest kogukulust.”

Motivatsioon

Analüüsides koondamisi nii kehtivate kui ka muudatuseelnõus sätestatud sekkumiskriteeriumide valguses, võib öelda, et koondatavate arvu vähendamine ei mõjuta oluliselt ääremaaliste piirkondade võimalusi fondist abi taotleda.

Kuigi seoses majandusolukorra halvenemisega kollektiivse koondamise juhtumite arv ja kollektiivselt koondatute arv ilmselt suureneb, jääb ilmselt ka 500 koondatut nende tööturgude väiksust arvestades piisavalt kõrgeks piiriks, mistõttu perifeersetel aladel eelistatakse rakendada vaid ESFi meetmeid, mis võivad kriisi laienedes aga eeldatust kiiremini ammenduda.

Samas ei ole vaesematel ääremaalistel piirkondadel ka võrreldavaid võimalusi kaasfinantseerimiseks, mistõttu võib juhtuda, et majanduskriisist nõrgenenud valitsused jätavad väiksema lobby-jõuga piirkonnad või kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vajaliku tähelepanuta.

lobby

Brüssel, 22. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  Regioonide Komitee on seisukohal, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi puhul tuleks arvesse võtta üldist palkade alanemist kriisist kõige enam mõjutatud majandusharude tööhõivevaldkondades.

2

---

| 25.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/76 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/76

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „tarbija õigused”

(2009/C 200/14)

REGIOONIDE KOMITEE

| — | toetab poliitilist eesmärki, milleks on siseturu ühtlustamine ja siseturu toimimise parandamine tarbijate ja ettevõtete, eelkõige VKEde, vaheliste äritehingute sõlmimise osas; |
| --- | --- |

—

toetab poliitilist eesmärki, milleks on siseturu ühtlustamine ja siseturu toimimise parandamine tarbijate ja ettevõtete, eelkõige VKEde, vaheliste äritehingute sõlmimise osas;

| — | peab samas oluliseks ELi sisese tarbijakaitse edasise tugevdamise ja edasiarendamise eesmärki, mis on ühtse turu toimimiseks vajalik tingimus; |
| --- | --- |

—

peab samas oluliseks ELi sisese tarbijakaitse edasise tugevdamise ja edasiarendamise eesmärki, mis on ühtse turu toimimiseks vajalik tingimus;

| — | on seisukohal, et esitatud direktiivi ettepanek praegusel kujul ei ole veel sobiv, et tugevdada tarbija usaldust piiriülese kaubanduse vastu; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et esitatud direktiivi ettepanek praegusel kujul ei ole veel sobiv, et tugevdada tarbija usaldust piiriülese kaubanduse vastu;

| — | ei nõustu ulatusliku täieliku ühtlustamise põhimõttega, kuna see peidab endas riski, et liikmesriigid peavad ühtlustamise nimel loobuma spetsiifilistest tarbijakaitse sätetest; |
| --- | --- |

—

ei nõustu ulatusliku täieliku ühtlustamise põhimõttega, kuna see peidab endas riski, et liikmesriigid peavad ühtlustamise nimel loobuma spetsiifilistest tarbijakaitse sätetest;

| — | ootab, et ka tulevikus oleks võimalik see, et liikmesriigid võiksid kehtestada ühenduseülesest üldisest standardist rangema standardi; |
| --- | --- |

—

ootab, et ka tulevikus oleks võimalik see, et liikmesriigid võiksid kehtestada ühenduseülesest üldisest standardist rangema standardi;

| — | pooldab diferentseeritud lähenemist, mille kohaselt võib aktsepteerida täielikku ühtlustamist pigem tehniliste eeskirjade puhul, muus osas tuleks aga jätta liikmesriikidele asjaomaste sätete kehtestamiseks piisavalt mänguruumi; |
| --- | --- |

—

pooldab diferentseeritud lähenemist, mille kohaselt võib aktsepteerida täielikku ühtlustamist pigem tehniliste eeskirjade puhul, muus osas tuleks aga jätta liikmesriikidele asjaomaste sätete kehtestamiseks piisavalt mänguruumi;

| — | rõhutab, et kõikide lepingutüüpide puhul rakendatav põhiline teave tuleks sõnastada konkreetsemalt; |
| --- | --- |

—

rõhutab, et kõikide lepingutüüpide puhul rakendatav põhiline teave tuleks sõnastada konkreetsemalt;

| — | näeb endiselt vajadust selgitusteks ja kohandusteks kauglepingute osas. |
| --- | --- |

—

näeb endiselt vajadust selgitusteks ja kohandusteks kauglepingute osas.

| Raportöör | : | Wolfgang G. GIBOWSKI (DE/EPP), riigisekretär, Alam-Saksi liidumaa föderaalasjade volinik |
| --- | --- | --- |

Raportöör

:

Wolfgang G. GIBOWSKI (DE/EPP), riigisekretär, Alam-Saksi liidumaa föderaalasjade volinik

Viitedokument

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbija õiguste kohta”

KOM(2008) 614 lõplik – 2008/0196 (COD)

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldist

| 1. | toetab poliitilist eesmärki, milleks on siseturu ühtlustamine ja siseturu toimimise parandamine tarbijate ja ettevõtete, eelkõige VKEde, vaheliste äritehingute sõlmimise osas; |
| --- | --- |

1.

toetab poliitilist eesmärki, milleks on siseturu ühtlustamine ja siseturu toimimise parandamine tarbijate ja ettevõtete, eelkõige VKEde, vaheliste äritehingute sõlmimise osas;

| 2. | peab samas oluliseks ELi sisese tarbijakaitse edasise tugevdamise ja edasiarendamise eesmärki, mis on ühtse turu toimimiseks vajalik tingimus; |
| --- | --- |

2.

peab samas oluliseks ELi sisese tarbijakaitse edasise tugevdamise ja edasiarendamise eesmärki, mis on ühtse turu toimimiseks vajalik tingimus;

| 3. | tervitab antud kontekstis ettepanekut koondada olemasolevad tarbijakaitsedirektiivid kõnealuses direktiivi ettepanekus üheks kogumiks, mida on võimalik rakendada kõikide direktiivi ettepanekus määratletud tarbija ja kaupleja vaheliste lepingute suhtes; |
| --- | --- |

3.

tervitab antud kontekstis ettepanekut koondada olemasolevad tarbijakaitsedirektiivid kõnealuses direktiivi ettepanekus üheks kogumiks, mida on võimalik rakendada kõikide direktiivi ettepanekus määratletud tarbija ja kaupleja vaheliste lepingute suhtes;

| 4. | avaldab samas kahetsust, et kaasatud ei ole kõiki tarbijadirektiive, vaid komisjoni eelnõu piirdub nelja direktiivi läbivaatamisega. Nii ei kasuta komisjon ära kõiki võimalusi, et kehtestada ühine lähtealus kõikidele siseturul kehtivatele tarbija õigustele; |
| --- | --- |

4.

avaldab samas kahetsust, et kaasatud ei ole kõiki tarbijadirektiive, vaid komisjoni eelnõu piirdub nelja direktiivi läbivaatamisega. Nii ei kasuta komisjon ära kõiki võimalusi, et kehtestada ühine lähtealus kõikidele siseturul kehtivatele tarbija õigustele;

| 5. | väljendab kahetsust lisaks veel selle üle, et olemasolevatest õigusaktidest vasturääkivuste ja ebatäpsuste kõrvaldamine ja tarbijaid puudutavate õigusaktide läbipaistvuse parandamine õnnestub vaid osaliselt; |
| --- | --- |

5.

väljendab kahetsust lisaks veel selle üle, et olemasolevatest õigusaktidest vasturääkivuste ja ebatäpsuste kõrvaldamine ja tarbijaid puudutavate õigusaktide läbipaistvuse parandamine õnnestub vaid osaliselt;

| 6. | tunneb muret erinevuste (suurenemise) üle ELi siseste ja kolmandate riikide erinevate tarbijakaitse-eeskirjade vahel; teeb komisjonile ettepaneku pöörata rohkem tähelepanu nimetatud teemale; |
| --- | --- |

6.

tunneb muret erinevuste (suurenemise) üle ELi siseste ja kolmandate riikide erinevate tarbijakaitse-eeskirjade vahel; teeb komisjonile ettepaneku pöörata rohkem tähelepanu nimetatud teemale;

Pädevus, subsidiaarsus ja proportsionaalsus

| 7. | rõhutab, et siiani oli direktiividega kindlaks määratud Euroopa miinimumstandard ning liikmesriigid võisid kehtestada tarbijakaitseseadusi, mis olid rangemad kui ELi poolt ettenähtud tarbijakaitse tase. Mitmed liikmesriigid on seda võimalust ulatuslikult kasutanud. Komitee loodab, et nii suureneb tarbijakaitse üleüldiselt kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et siiani oli direktiividega kindlaks määratud Euroopa miinimumstandard ning liikmesriigid võisid kehtestada tarbijakaitseseadusi, mis olid rangemad kui ELi poolt ettenähtud tarbijakaitse tase. Mitmed liikmesriigid on seda võimalust ulatuslikult kasutanud. Komitee loodab, et nii suureneb tarbijakaitse üleüldiselt kõigis liikmesriikides;

| 8. | ei nõustu ulatusliku täieliku ühtlustamise põhimõttega, kuna see peidab endas riski, et liikmesriigid peavad ühtlustamise nimel loobuma spetsiifilistest tarbijakaitse sätetest, kuigi need sätted on end neis riikides õigustanud; |
| --- | --- |

8.

ei nõustu ulatusliku täieliku ühtlustamise põhimõttega, kuna see peidab endas riski, et liikmesriigid peavad ühtlustamise nimel loobuma spetsiifilistest tarbijakaitse sätetest, kuigi need sätted on end neis riikides õigustanud;

| 9. | on seisukohal, et end õigustanud ja EÜ asutamislepingu keskse tarbijakaitseartikli 153 lõikele 5 vastav minimaalse ühtlustamist põhimõte tuleks olulises osas säilitada. Põhimõtteliselt on liikmesriikidele jäetud võimalus viia tarbijakaitsealased õigusaktid paindlikult vastavusse oma riigi seadustega, karmima kaitse kehtestamise teel; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et end õigustanud ja EÜ asutamislepingu keskse tarbijakaitseartikli 153 lõikele 5 vastav minimaalse ühtlustamist põhimõte tuleks olulises osas säilitada. Põhimõtteliselt on liikmesriikidele jäetud võimalus viia tarbijakaitsealased õigusaktid paindlikult vastavusse oma riigi seadustega, karmima kaitse kehtestamise teel;

| 10. | viitab sellele, et ulatuslik täielik ühtlustamine kujutab endast uuendust Euroopa tarbijakaitses, mille sisseviimine ei näi olevat ilmtingimata vajalik. Karmi täielikku ühtlustamist võiks kaaluda vaid spetsiifilistel tehnilistel üksikjuhtumitel, kus seni kehtivad erinevad riiklikud eeskirjad kujutavad tõesti endast koormat piiriüleselt tegutsevatele ettevõtetele või olulist takistust Euroopa Liidu nelja vabaduse rakendamisele; |
| --- | --- |

10.

viitab sellele, et ulatuslik täielik ühtlustamine kujutab endast uuendust Euroopa tarbijakaitses, mille sisseviimine ei näi olevat ilmtingimata vajalik. Karmi täielikku ühtlustamist võiks kaaluda vaid spetsiifilistel tehnilistel üksikjuhtumitel, kus seni kehtivad erinevad riiklikud eeskirjad kujutavad tõesti endast koormat piiriüleselt tegutsevatele ettevõtetele või olulist takistust Euroopa Liidu nelja vabaduse rakendamisele;

| 11. | kahtleb selles, kas ulatuslik täielik ühtlustamine vastab subsidiaarsuse põhimõtetele. Komisjon ei põhjenda seda, miks ta võtab endale kogu reguleerimispädevuse kõnealusel teemal. Täielikku ühtlustamist tuleks seega rakendada üksnes siseturu vähestes põhivaldkondades; |
| --- | --- |

11.

kahtleb selles, kas ulatuslik täielik ühtlustamine vastab subsidiaarsuse põhimõtetele. Komisjon ei põhjenda seda, miks ta võtab endale kogu reguleerimispädevuse kõnealusel teemal. Täielikku ühtlustamist tuleks seega rakendada üksnes siseturu vähestes põhivaldkondades;

| 12. | kahtleb ka selles, kas täielik ühtlustamine toob endaga kaasa tarbijate usalduse tõusu ning avaldab edendavat mõju konkurentsile. Seni on tarbijate probleemid seotud eelkõige eeskirjade rakendamise ebakindluse ja keerukusega piiriülese kaubanduse korral (keelebarjäärid, advokaadi- ja kohtukulud jne). Selles osas ei paku direktiiv lahendusi; |
| --- | --- |

12.

kahtleb ka selles, kas täielik ühtlustamine toob endaga kaasa tarbijate usalduse tõusu ning avaldab edendavat mõju konkurentsile. Seni on tarbijate probleemid seotud eelkõige eeskirjade rakendamise ebakindluse ja keerukusega piiriülese kaubanduse korral (keelebarjäärid, advokaadi- ja kohtukulud jne). Selles osas ei paku direktiiv lahendusi;

| 13. | rõhutab, et komisjoni eesmärk reguleerida direktiivi ettepanekuga nii piiriülest kaubandust kui ka liikmesriikide siseselt toimuvaid tehinguid, tõstatab küsimusi. Igatahes ei ole ühtegi tõendit selle kohta, et liikmesriikides kehtivad erinevad eeskirjad takistaksid kuidagi piiriülest kaubandust; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et komisjoni eesmärk reguleerida direktiivi ettepanekuga nii piiriülest kaubandust kui ka liikmesriikide siseselt toimuvaid tehinguid, tõstatab küsimusi. Igatahes ei ole ühtegi tõendit selle kohta, et liikmesriikides kehtivad erinevad eeskirjad takistaksid kuidagi piiriülest kaubandust;

| 14. | viitab lisaks sellele, et ühtlustavad eeskirjad vajavad alati mõistetavat empiirilist põhjendust ja realistlikku mõjuhinnangut; |
| --- | --- |

14.

viitab lisaks sellele, et ühtlustavad eeskirjad vajavad alati mõistetavat empiirilist põhjendust ja realistlikku mõjuhinnangut;

| 15. | on eelkõige arvamusel, et direktiivi ettepaneku aluseks olev Eurobaromeetri uuring ei ole piisav põhjendus direktiivi ettepaneku esitamiseks. Igal juhul peab komisjon tegutsemisvajadust konkreetsete sätete osas empiiriliselt põhjendama ja loogiliselt selgitama. Mõjuhinnang sisaldab praegu üksnes eri tegevusvariantide mõju abstraktset hinnangut; |
| --- | --- |

15.

on eelkõige arvamusel, et direktiivi ettepaneku aluseks olev Eurobaromeetri uuring ei ole piisav põhjendus direktiivi ettepaneku esitamiseks. Igal juhul peab komisjon tegutsemisvajadust konkreetsete sätete osas empiiriliselt põhjendama ja loogiliselt selgitama. Mõjuhinnang sisaldab praegu üksnes eri tegevusvariantide mõju abstraktset hinnangut;

Konkreetsed märkused

Mõisted

| 16. | on seisukohal, et direktiivi ettepanekus ei ole piisavalt parandatud seniste tarbijadirektiivide ebatäpsusi mõistete osas, mis on suuresti läbipaistmatuse põhjustajaks. Esitatud määratlused vajavad veel täiendavat selgitust, see kehtib näiteks juba selliste mõistete kohta nagu „tarbija” ja „kaupleja”; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et direktiivi ettepanekus ei ole piisavalt parandatud seniste tarbijadirektiivide ebatäpsusi mõistete osas, mis on suuresti läbipaistmatuse põhjustajaks. Esitatud määratlused vajavad veel täiendavat selgitust, see kehtib näiteks juba selliste mõistete kohta nagu „tarbija” ja „kaupleja”;

Tarbija teavitamine

| 17. | on seisukohal, et üldise teavitamiskohustuse sätted jäävad ebatäpseks ning võivad teatud juhtumitel tuua endaga kaasa märkimisväärse õiguskindlusetuse; vähemalt teavituskohustuse piiramine („kui selline teave ei ole kontekstist niigi selge”) jääb ebatäpseks ega hõlma piisavaid eristuskriteeriumeid; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et üldise teavitamiskohustuse sätted jäävad ebatäpseks ning võivad teatud juhtumitel tuua endaga kaasa märkimisväärse õiguskindlusetuse; vähemalt teavituskohustuse piiramine („kui selline teave ei ole kontekstist niigi selge”) jääb ebatäpseks ega hõlma piisavaid eristuskriteeriumeid;

| 18. | rõhutab, et kõikide lepingutüüpide puhul rakendatav põhiline teave tuleks sõnastada konkreetsemalt; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kõikide lepingutüüpide puhul rakendatav põhiline teave tuleks sõnastada konkreetsemalt;

Tarbijate teavitamine ning taganemisõigus kauglepingute ja väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute puhul

| 19. | tõstab esile, et eelkõige väiksemad ettevõtted kaebavad, et nad ei suuda juba praegu täita teavitamise kohustusi ilma juriidilise nõustamiseta. Standardvorm aitaks nii ettevõtjaid kui tarbijaid. Ettevõtted, mis kasutavad direktiivis sisalduvat vormi, saaksid olla kindlad, et nende poolt esitatud teave vastab direktiivis esitatud nõudmistele. Tarbijatele esitataks teavet ühes ja samas vormis üle kogu Euroopa. Praegusel kujul ettepaneku lisas esitatud näidis täidab selle eesmärgi vaid piiratud ulatuses; |
| --- | --- |

19.

tõstab esile, et eelkõige väiksemad ettevõtted kaebavad, et nad ei suuda juba praegu täita teavitamise kohustusi ilma juriidilise nõustamiseta. Standardvorm aitaks nii ettevõtjaid kui tarbijaid. Ettevõtted, mis kasutavad direktiivis sisalduvat vormi, saaksid olla kindlad, et nende poolt esitatud teave vastab direktiivis esitatud nõudmistele. Tarbijatele esitataks teavet ühes ja samas vormis üle kogu Euroopa. Praegusel kujul ettepaneku lisas esitatud näidis täidab selle eesmärgi vaid piiratud ulatuses;

| 20. | näeb endiselt vajadust selgitusteks ja kohandusteks kauglepingute osas. Nii läheb eelnõu kauglepingute puhul ühelt poolt kaugemale praegu kehtivatest riiklikest sätetest ja teiselt poolt ei hõlma ta vanas kauglepingudirektiivis sisalduvat erandit, et taganemisõigust ei kohaldata kaupade puhul „mida kauba laadi tõttu ei saa tagasi saata”; |
| --- | --- |

20.

näeb endiselt vajadust selgitusteks ja kohandusteks kauglepingute osas. Nii läheb eelnõu kauglepingute puhul ühelt poolt kaugemale praegu kehtivatest riiklikest sätetest ja teiselt poolt ei hõlma ta vanas kauglepingudirektiivis sisalduvat erandit, et taganemisõigust ei kohaldata kaupade puhul „mida kauba laadi tõttu ei saa tagasi saata”;

| 21. | hindab kriitiliselt asjaolu, et täielik ühtlustamine peaks hõlmama ka koduuksemüüki. Ülekaalukalt kõige suurem osa kodukülastustest või lepingu sõlmimistest avalikes kohtades leiab aset liikmesriigi siseselt; |
| --- | --- |

21.

hindab kriitiliselt asjaolu, et täielik ühtlustamine peaks hõlmama ka koduuksemüüki. Ülekaalukalt kõige suurem osa kodukülastustest või lepingu sõlmimistest avalikes kohtades leiab aset liikmesriigi siseselt;

| 22. | tõstatab küsimuse, miks ei kohaldata taganemisõigust ajakirjatellimustele ja hasartmängudele. Sama kehtib eraviisilise internetioksjonite puhul, mida mõningates liikmesriikides (vähemalt Saksamaal) vaadeldakse kui tavalisi müügilepinguid. Ka siinkohal tuleks ette näha riiklikul tasandil erandi kehtestamise võimalus; |
| --- | --- |

22.

tõstatab küsimuse, miks ei kohaldata taganemisõigust ajakirjatellimustele ja hasartmängudele. Sama kehtib eraviisilise internetioksjonite puhul, mida mõningates liikmesriikides (vähemalt Saksamaal) vaadeldakse kui tavalisi müügilepinguid. Ka siinkohal tuleks ette näha riiklikul tasandil erandi kehtestamise võimalus;

Muud müügilepinguga seonduvad tarbija õigused

| 23. | tervitab ettepanekuid tarbekaupade müügi osas, kuna need on „müüjasõbralikud” (õigus puuduste kõrvaldamisele, täitmise tähtaeg); |
| --- | --- |

23.

tervitab ettepanekuid tarbekaupade müügi osas, kuna need on „müüjasõbralikud” (õigus puuduste kõrvaldamisele, täitmise tähtaeg);

| 24. | suhtub samas aga kriitiliselt puudustega seoses tehtud ettepanekutesse, eelkõige mis puutub puudustest teavitamise tähtaega; |
| --- | --- |

24.

suhtub samas aga kriitiliselt puudustega seoses tehtud ettepanekutesse, eelkõige mis puutub puudustest teavitamise tähtaega;

Lepingutingimusi käsitlevad tarbija õigused

| 25. | suhtub kriitiliselt lepingu tüüptingimuste valdkonnas tehtud ettepanekutesse, kuna osad esitatud ettepanekutest sisaldavad tarbija õiguste piiramist. Uuendused ei tohi võrreldes hetkeolukorraga tarbija õigusi täiendavalt piirata; |
| --- | --- |

25.

suhtub kriitiliselt lepingu tüüptingimuste valdkonnas tehtud ettepanekutesse, kuna osad esitatud ettepanekutest sisaldavad tarbija õiguste piiramist. Uuendused ei tohi võrreldes hetkeolukorraga tarbija õigusi täiendavalt piirata;

Järeldused

| 26. | on seisukohal, et esitatud direktiivi ettepanek praegusel kujul ei ole veel sobiv, et tugevdada tarbija usaldust piiriülese kaubanduse vastu. Vastupidi, kui õigusakti ettepanek tähendab riiklike õigusaktide kohandamist ELi nõuetest madalamale tasemele, võib see kaasa tuua tarbijanõudluse edasise vähenemise, kuna leebemad tarbijakaitsestandardid võivad viia tarbijate tagasihoidlikkuse ja ebakindluseni; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et esitatud direktiivi ettepanek praegusel kujul ei ole veel sobiv, et tugevdada tarbija usaldust piiriülese kaubanduse vastu. Vastupidi, kui õigusakti ettepanek tähendab riiklike õigusaktide kohandamist ELi nõuetest madalamale tasemele, võib see kaasa tuua tarbijanõudluse edasise vähenemise, kuna leebemad tarbijakaitsestandardid võivad viia tarbijate tagasihoidlikkuse ja ebakindluseni;

| 27. | on selgesõnaliselt ulatusliku täieliku ühtlustamise vastu ja ootab, et ka tulevikus oleks võimalik see, et liikmesriigid võiksid kehtestada ühenduseülesest üldisest standardist rangema standardi; |
| --- | --- |

27.

on selgesõnaliselt ulatusliku täieliku ühtlustamise vastu ja ootab, et ka tulevikus oleks võimalik see, et liikmesriigid võiksid kehtestada ühenduseülesest üldisest standardist rangema standardi;

| 28. | pooldab diferentseeritud lähenemist, mille kohaselt võib aktsepteerida täielikku ühtlustamist pigem tehniliste eeskirjade puhul, muus osas tuleks aga jätta liikmesriikidele asjaomaste sätete kehtestamiseks piisavalt mänguruumi. See annab neile ka võimaluse reageerida probleemidele kiiremini kui seda suudab teha Euroopa seadusandja; |
| --- | --- |

28.

pooldab diferentseeritud lähenemist, mille kohaselt võib aktsepteerida täielikku ühtlustamist pigem tehniliste eeskirjade puhul, muus osas tuleks aga jätta liikmesriikidele asjaomaste sätete kehtestamiseks piisavalt mänguruumi. See annab neile ka võimaluse reageerida probleemidele kiiremini kui seda suudab teha Euroopa seadusandja;

| 29. | on seisukohal, et integreeritud lähenemise abil tuleks leida määratlused ja eeskirjad, mis sobiksid ka selleks, et parandada direktiivi ettepaneku kohaldamisalast välja jäävates valdkondades tarbijaid puudutavaid õigusakte; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et integreeritud lähenemise abil tuleks leida määratlused ja eeskirjad, mis sobiksid ka selleks, et parandada direktiivi ettepaneku kohaldamisalast välja jäävates valdkondades tarbijaid puudutavaid õigusakte;

| 30. | lähtub läbirääkimiste praeguse seisu juures sellest, et vaja on täiendavaid selgitusi ja konsultatsioone. Tulevastel läbirääkimistel tuleb pöörata tähelepanu sellele, et valitseks tasakaal kõrge tarbijakaitsetaseme ja ettevõtete konkurentsivõime vahel. Vältida tuleb nii ebaproportsionaalselt suuri kohustusi (eelkõige keskklassi) ettevõtetele kui ka mõnede liikmesriikide juba väga kõrge tarbijakaitsetaseme alandamist. Läbirääkimisi tuleks kasutada ka selleks, et koostada tarbijatele esitatav teave lihtsamalt ja mõistetavamalt; |
| --- | --- |

30.

lähtub läbirääkimiste praeguse seisu juures sellest, et vaja on täiendavaid selgitusi ja konsultatsioone. Tulevastel läbirääkimistel tuleb pöörata tähelepanu sellele, et valitseks tasakaal kõrge tarbijakaitsetaseme ja ettevõtete konkurentsivõime vahel. Vältida tuleb nii ebaproportsionaalselt suuri kohustusi (eelkõige keskklassi) ettevõtetele kui ka mõnede liikmesriikide juba väga kõrge tarbijakaitsetaseme alandamist. Läbirääkimisi tuleks kasutada ka selleks, et koostada tarbijatele esitatav teave lihtsamalt ja mõistetavamalt;

| 31. | ootab suure huviga edasisi arupidamisi ja toetab neid positiivselt. |
| --- | --- |

31.

ootab suure huviga edasisi arupidamisi ja toetab neid positiivselt.

Brüssel, 22. aprill 2009

Regioonide Komitee president

Luc VAN DEN BRANDE

---