# Europos Sąjungos C 184E/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2009.184.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 184E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. rugpjūčio 6d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2009.184.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 184E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. rugpjūčio 6d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | Europos Parlamentas2007–2008 m. SESIJA2008 m. vasaris 19–21 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosėdžių protokolai paskelbti OL C 96 E, 2008 4 17. |
| | |
| | REZOLIUCIJA |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. vasario 19 d., antradienis |
| 2009/C 184E/01 | Skaidrumas finansų srityje2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl skaidrumo finansų srityje (2007/2141(INI)) | 1 |
| 2009/C 184E/02 | Bendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2005 ir 2006 m. metinės ataskaitos2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos – kovos su sukčiavimu – 2005 ir 2006 m. metinių ataskaitų (2006/2268(INI)) | 8 |
| 2009/C 184E/03 | ES strategija siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (2007/2185(INI)) | 16 |
| 2009/C 184E/04 | Galimas Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimas savo galiomisEuropos Parlamento pareiškimas dėl tyrimo dėl Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimo savo galiomis ir teisinių apsaugos nuo tokio piktnaudžiavimo priemonių | 23 |
| | 2008 m. vasario 20 d., trečiadienis |
| 2009/C 184E/05 | Lisabonos sutartis2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties (2007/2286(INI)) | 25 |
| 2009/C 184E/06 | Lisabonos strategija2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją | 30 |
| 2009/C 184E/07 | Ekonominės politikos bendrosios gairės 2008–2010 m.2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (dalis: valstybių narių ir Bendrijos bendrosios ekonominės politikos gairės). Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.) (COM(2007)0803 — 2007/2275(INI)) | 38 |
| 2009/C 184E/08 | ES strategija Centrinės Azijos atžvilgiu2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (2007/2102(INI)) | 49 |
| | 2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienis |
| 2009/C 184E/09 | Bendrijos teisės taikymo kontrolė (2005 m.)2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 23-osios metinės ataskaitos apie Bendrijos teisės taikymo kontrolę (2005 m.) (2006/2271(INI)) | 63 |
| 2009/C 184E/10 | Padėtis Gazoje2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Gazos ruože | 68 |
| 2009/C 184E/11 | Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JTŽTT) septintosios sesijos | 71 |
| 2009/C 184E/12 | Europos demografijos ateitis2008 vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos demografijos ateities (2007/2156(INI)) | 75 |
| 2009/C 184E/13 | Mokslinis bendradarbiavimas su Afrika2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagalbinių priemonių, skirtų gerinti tarptautiniam moksliniam bendradarbiavimui su Afrika, svarbos | 88 |
| 2009/C 184E/14 | Ketvirtoji sanglaudos ataskaita2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ketvirtosios ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos (2007/2148(INI)) | 89 |
| 2009/C 184E/15 | Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos įgyvendinimas. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnės veiklos, susijusios su teritorine darbotvarke ir Leipcigo chartija. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa (2007/2190(INI)) | 95 |
| 2009/C 184E/16 | Rytų Timoras2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rytų Timoro | 101 |
| 2009/C 184E/17 | Baltarusija2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijos | 104 |
| 2009/C 184E/18 | Šiaurės Kivu (Kongo Demokratinė Respublika)2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šiaurės Kivu | 106 |
| | |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. vasario 19 d., antradienis |
| 2009/C 184E/19 | Prašymas ginti Claudio Favos imunitetą2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prašymo ginti Claudio Favos imunitetą ir privilegijas (2007/2155(IMM)) | 110 |
| 2009/C 184E/20 | Prašymas ginti Witoldo Tomczako imunitetą2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prašymo ginti Witoldo Tomczako imunitetą ir privilegijas 2007/2130(IMM) | 111 |
| | |
| | Europos Parlamentas |
| | 2008 m. vasario 19 d., antradienis |
| 2009/C 184E/21 | Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp EB ir Izraelio protokolas siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES ***2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės protokolo sudarymo siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (15061/2007 — COM(2007)0464 — C6-0445/2007 — 2007/0165(AVC)) | 113 |
| 2009/C 184E/22 | Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp EB ir Egipto protokolas siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES ***2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos protokolo sudarymo siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (13199/2007 — COM(2007)0487 — C6-0438/2007 — 2007/0180(AVC)) | 114 |
| 2009/C 184E/23 | Fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/40/EB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (aštuonioliktoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (COM(2007)0669 — C6-0394/2007 — 2007/0230(COD)) | 114 |
| 2009/C 184E/24 | Ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių apšvietimo ir šviesos signalų įtaisų sumontavimas (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių apšvietimu ir šviesos signalų įtaisų sumontavimu (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0192 — C6-0108/2007 — 2007/0066(COD)) | 115 |
| 2009/C 184E/25 | Motorinių transporto priemonių ir jų priekabų identifikavimo lentelės ir įrašai (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų identifikavimo lentelių, įrašų, tų lentelių tvirtinimo vietos ir būdų (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0344 — C6-0193/2007 — 2007/0119(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/26 | Motorinių transporto priemonių ir jų priekabų galinio registracinio numerio ženklo žibintai (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų galinio registracinio numerio ženklo žibintų (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0451 — C6-0252/2007 — 2007/0162(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/27 | Žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių keliamų radijo trukdžių slopinimas (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių keliamų radijo trukdžių slopinimo (elektromagnetinio suderinamumo) (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0462 — C6-0256/2007 — 2007/0166(COD)) | 117 |
| 2009/C 184E/28 | Ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių keliamo triukšmo lygis (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotoją veikiančio triukšmo lygio (kodifikuota versija) (COM(2007)0588 — C6-0344/2007 — 2007/0205(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/29 | Europos aplinkos agentūra bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklas (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0667 — C6-0397/2007 — 2007/0235(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/30 | Apdorotam tabakui taikomi akcizai (kodifikuota redakcija) *2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl akcizų, taikomų apdorotam tabakui, struktūros ir tarifų (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0587 — C6-0392/2007 — 2007/0206(CNS)) | 119 |
| 2009/C 184E/31 | EB ir Šveicarijos susitarimas dėl Bendrijos programos MEDIA 2007 *2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo vaizdo ir garso srityje, nustatančio Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Bendrijos programoje MEDIA 2007 sąlygas ir reikalavimus, ir baigiamojo akto pasirašymo (COM(2007)0477 — C6-0328/2007 — 2007/0171(CNS)) | 120 |
| 2009/C 184E/32 | Bendrijos muitinės kodeksas ***II2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas) (11272/6/2007 — C6-0354/2007 — 2005/0246(COD)) | 120 |
| 2009/C 184E/33 | Muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymas ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (COM(2006)0866 — C6-0033/2007 — 2006/0290 (COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2006)0290Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą | 121 |
| | 2008 m. vasario 20 d., trečiadienis |
| 2009/C 184E/34 | Gyventojų ir būstų surašymai ***I2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyventojų ir būstų surašymų (COM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0032Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 20 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl gyventojų ir būstų surašymų | 122 |
| | 2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienis |
| 2009/C 184E/35 | Su prekyba produktais susijęs akreditavimas ir rinkos priežiūra ***I2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus (COM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0029Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 21 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 | 123 |
| 2009/C 184E/36 | Bendrosios prekiavimo produktais gairės ***I2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos (COM(2007)0053 — C6-0067/2007 —2007/0030(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0030Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 21 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantį Sprendimą 93/465/EEB | 124 |
| 2009/C 184E/37 | Tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymas gaminiams, teisėtai parduodamiems kitoje valstybėje narėje ***I2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinančio Sprendimą Nr. 3052/95/EB (COM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0028Europos Parlamento pozicija, priimta, per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 21 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, nustatantį procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinantį Sprendimą Nr. 3052/95/EB | 125 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

Europos Parlamentas2007–2008 m. SESIJA2008 m. vasaris 19–21 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosėdžių protokolai paskelbti OL C 96 E, 2008 4 17.

REZOLIUCIJA

Europos Parlamentas

2008 m. vasario 19 d., antradienis

2009/C 184E/01

Skaidrumas finansų srityje2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl skaidrumo finansų srityje (2007/2141(INI))

1

2009/C 184E/02

Bendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2005 ir 2006 m. metinės ataskaitos2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos – kovos su sukčiavimu – 2005 ir 2006 m. metinių ataskaitų (2006/2268(INI))

8

2009/C 184E/03

ES strategija siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (2007/2185(INI))

16

2009/C 184E/04

Galimas Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimas savo galiomisEuropos Parlamento pareiškimas dėl tyrimo dėl Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimo savo galiomis ir teisinių apsaugos nuo tokio piktnaudžiavimo priemonių

23

2008 m. vasario 20 d., trečiadienis

2009/C 184E/05

Lisabonos sutartis2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties (2007/2286(INI))

25

2009/C 184E/06

Lisabonos strategija2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją

30

2009/C 184E/07

Ekonominės politikos bendrosios gairės 2008–2010 m.2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (dalis: valstybių narių ir Bendrijos bendrosios ekonominės politikos gairės). Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.) (COM(2007)0803 — 2007/2275(INI))

38

2009/C 184E/08

ES strategija Centrinės Azijos atžvilgiu2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (2007/2102(INI))

49

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienis

2009/C 184E/09

Bendrijos teisės taikymo kontrolė (2005 m.)2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 23-osios metinės ataskaitos apie Bendrijos teisės taikymo kontrolę (2005 m.) (2006/2271(INI))

63

2009/C 184E/10

Padėtis Gazoje2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Gazos ruože

68

2009/C 184E/11

Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JTŽTT) septintosios sesijos

71

2009/C 184E/12

Europos demografijos ateitis2008 vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos demografijos ateities (2007/2156(INI))

75

2009/C 184E/13

Mokslinis bendradarbiavimas su Afrika2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagalbinių priemonių, skirtų gerinti tarptautiniam moksliniam bendradarbiavimui su Afrika, svarbos

88

2009/C 184E/14

Ketvirtoji sanglaudos ataskaita2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ketvirtosios ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos (2007/2148(INI))

89

2009/C 184E/15

Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos įgyvendinimas. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnės veiklos, susijusios su teritorine darbotvarke ir Leipcigo chartija. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa (2007/2190(INI))

95

2009/C 184E/16

Rytų Timoras2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rytų Timoro

101

2009/C 184E/17

Baltarusija2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijos

104

2009/C 184E/18

Šiaurės Kivu (Kongo Demokratinė Respublika)2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šiaurės Kivu

106

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2008 m. vasario 19 d., antradienis

2009/C 184E/19

Prašymas ginti Claudio Favos imunitetą2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prašymo ginti Claudio Favos imunitetą ir privilegijas (2007/2155(IMM))

110

2009/C 184E/20

Prašymas ginti Witoldo Tomczako imunitetą2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prašymo ginti Witoldo Tomczako imunitetą ir privilegijas 2007/2130(IMM)

111

Europos Parlamentas

2008 m. vasario 19 d., antradienis

2009/C 184E/21

Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp EB ir Izraelio protokolas siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES ***2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės protokolo sudarymo siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (15061/2007 — COM(2007)0464 — C6-0445/2007 — 2007/0165(AVC))

113

2009/C 184E/22

Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp EB ir Egipto protokolas siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES ***2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos protokolo sudarymo siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (13199/2007 — COM(2007)0487 — C6-0438/2007 — 2007/0180(AVC))

114

2009/C 184E/23

Fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/40/EB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (aštuonioliktoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (COM(2007)0669 — C6-0394/2007 — 2007/0230(COD))

114

2009/C 184E/24

Ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių apšvietimo ir šviesos signalų įtaisų sumontavimas (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių apšvietimu ir šviesos signalų įtaisų sumontavimu (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0192 — C6-0108/2007 — 2007/0066(COD))

115

2009/C 184E/25

Motorinių transporto priemonių ir jų priekabų identifikavimo lentelės ir įrašai (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų identifikavimo lentelių, įrašų, tų lentelių tvirtinimo vietos ir būdų (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0344 — C6-0193/2007 — 2007/0119(COD))

116

2009/C 184E/26

Motorinių transporto priemonių ir jų priekabų galinio registracinio numerio ženklo žibintai (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų galinio registracinio numerio ženklo žibintų (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0451 — C6-0252/2007 — 2007/0162(COD))

116

2009/C 184E/27

Žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių keliamų radijo trukdžių slopinimas (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių keliamų radijo trukdžių slopinimo (elektromagnetinio suderinamumo) (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0462 — C6-0256/2007 — 2007/0166(COD))

117

2009/C 184E/28

Ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių keliamo triukšmo lygis (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotoją veikiančio triukšmo lygio (kodifikuota versija) (COM(2007)0588 — C6-0344/2007 — 2007/0205(COD))

118

2009/C 184E/29

Europos aplinkos agentūra bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklas (kodifikuota redakcija) ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0667 — C6-0397/2007 — 2007/0235(COD))

118

2009/C 184E/30

Apdorotam tabakui taikomi akcizai (kodifikuota redakcija) *2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl akcizų, taikomų apdorotam tabakui, struktūros ir tarifų (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0587 — C6-0392/2007 — 2007/0206(CNS))

119

2009/C 184E/31

EB ir Šveicarijos susitarimas dėl Bendrijos programos MEDIA 2007 *2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo vaizdo ir garso srityje, nustatančio Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Bendrijos programoje MEDIA 2007 sąlygas ir reikalavimus, ir baigiamojo akto pasirašymo (COM(2007)0477 — C6-0328/2007 — 2007/0171(CNS))

120

2009/C 184E/32

Bendrijos muitinės kodeksas ***II2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas) (11272/6/2007 — C6-0354/2007 — 2005/0246(COD))

120

2009/C 184E/33

Muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymas ***I2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (COM(2006)0866 — C6-0033/2007 — 2006/0290 (COD))

121

P6_TC1-COD(2006)0290Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą

121

2008 m. vasario 20 d., trečiadienis

2009/C 184E/34

Gyventojų ir būstų surašymai ***I2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyventojų ir būstų surašymų (COM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0032Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 20 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl gyventojų ir būstų surašymų

122

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienis

2009/C 184E/35

Su prekyba produktais susijęs akreditavimas ir rinkos priežiūra ***I2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus (COM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0029Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 21 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 339/93

123

2009/C 184E/36

Bendrosios prekiavimo produktais gairės ***I2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos (COM(2007)0053 — C6-0067/2007 —2007/0030(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0030Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 21 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantį Sprendimą 93/465/EEB

124

2009/C 184E/37

Tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymas gaminiams, teisėtai parduodamiems kitoje valstybėje narėje ***I2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinančio Sprendimą Nr. 3052/95/EB (COM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0028Europos Parlamento pozicija, priimta, per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 21 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, nustatantį procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinantį Sprendimą Nr. 3052/95/EB

125

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

Europos Parlamentas2007–2008 m. SESIJA2008 m. vasaris 19–21 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAIPosėdžių protokolai paskelbti OL C 96 E, 2008 4 17.

REZOLIUCIJA

Europos Parlamentas

2008 m. vasario 19 d., antradienis

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/1

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisSkaidrumas finansų srityje

P6_TA(2008)0051

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl skaidrumo finansų srityje (2007/2141(INI))

2009/C 184 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl Europos skaidrumo iniciatyvos (COM(2006)0194),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl tolesnių veiksmų dėl žaliosios knygos „Europos skaidrumo iniciatyva“ (COM(2007)0127),

atsižvelgdamas į EB sutarties 255 straipsnį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto ataskaitą (A6-0010/2008),

| A. | kadangi dėl skaidrumo piliečiai gali artimiau dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir kadangi skaidrumu užtikrinama, kad ES institucijų veikla būtų labiau teisėta ir veiksmingesnė bei šios institucijos demokratinėje sistemoje būtų labiau atskaitingos savo piliečiams, |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl skaidrumo piliečiai gali artimiau dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir kadangi skaidrumu užtikrinama, kad ES institucijų veikla būtų labiau teisėta ir veiksmingesnė bei šios institucijos demokratinėje sistemoje būtų labiau atskaitingos savo piliečiams,

| B. | kadangi skaidrumas padeda stiprinti demokratijos principus ir pagarbą pagrindinėms teisėms, kaip nurodyta ES sutarties 6 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, |
| --- | --- |

B.

kadangi skaidrumas padeda stiprinti demokratijos principus ir pagarbą pagrindinėms teisėms, kaip nurodyta ES sutarties 6 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

| C. | kadangi dėl didesnio skaidrumo ES institucijose didėtų visuomenės supratimas apie tai, kaip iš naudojami ES fondai, taip pat gerėtų galimybės įvertinti ES išlaidų efektyvumą, |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl didesnio skaidrumo ES institucijose didėtų visuomenės supratimas apie tai, kaip iš naudojami ES fondai, taip pat gerėtų galimybės įvertinti ES išlaidų efektyvumą,

Informacijos apie lėšų iš ES fondų gavėjus atskleidimas (praktinis įgyvendinimas)

| 1. | primena, kad 2006 m. gruodžio 13 d. iš dalies pakeisto Finansinio reglamento (1) 30 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje skaidrumo principo išlaidų kategorijoje numatoma, kad:
  „Komisija tinkamu būdu pateikia informaciją apie lėšų iš jos valdomo biudžeto gavėjus, kai biudžetas vykdomas centralizuotu būdu ir tiesiogiai jos departamentų, bei informaciją apie lėšų, kurias suteikia subjektai, kuriems biudžeto vykdymo užduotys pavestos taikant kitus valdymo būdus, gavėjus;“ |
| --- | --- |

1.

primena, kad 2006 m. gruodžio 13 d. iš dalies pakeisto Finansinio reglamento (1) 30 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje skaidrumo principo išlaidų kategorijoje numatoma, kad:

„Komisija tinkamu būdu pateikia informaciją apie lėšų iš jos valdomo biudžeto gavėjus, kai biudžetas vykdomas centralizuotu būdu ir tiesiogiai jos departamentų, bei informaciją apie lėšų, kurias suteikia subjektai, kuriems biudžeto vykdymo užduotys pavestos taikant kitus valdymo būdus, gavėjus;“

| 2. | mano, kad skaidrumas labai priklauso nuo to, ar apie gavėjus pateikiama informacija lengvai prieinama, patikima ir tinkama siekiant atlikti tolesnį tyrimą, lyginimą ir vertinimą, dėl to taip pat mano, kad vykdant Finansiniame reglamente minimą sąlygą „tinkamu būdu“, reikėtų tinkamai atsižvelgti į šiuos poreikius; |
| --- | --- |

2.

mano, kad skaidrumas labai priklauso nuo to, ar apie gavėjus pateikiama informacija lengvai prieinama, patikima ir tinkama siekiant atlikti tolesnį tyrimą, lyginimą ir vertinimą, dėl to taip pat mano, kad vykdant Finansiniame reglamente minimą sąlygą „tinkamu būdu“, reikėtų tinkamai atsižvelgti į šiuos poreikius;

Centralizuotu būdu valdomi ES fondai

| 3. | primena, kad informaciją apie 20 proc. ES lėšų, kurias tiesiogiai ir centralizuotu būdu valdo Komisija, įskaitant informaciją apie gavėjus (dotacijos ir viešieji pirkimai), galima patikrinti dviejuose tinklalapiuose:
  Dotacijų gavėjai: http://ec.europa.eu/commission_barroso/frattini/index_en.htm
  Viešųjų pirkimų konkursų laimėtojai: http://ec.europa.eu/commission_barroso/frattini/index_en.htm |
| --- | --- |

3.

primena, kad informaciją apie 20 proc. ES lėšų, kurias tiesiogiai ir centralizuotu būdu valdo Komisija, įskaitant informaciją apie gavėjus (dotacijos ir viešieji pirkimai), galima patikrinti dviejuose tinklalapiuose:

Dotacijų gavėjai: http://ec.europa.eu/commission_barroso/frattini/index_en.htm

Viešųjų pirkimų konkursų laimėtojai: http://ec.europa.eu/commission_barroso/frattini/index_en.htm

| 4. | prašo Komisijos visuose su ES biudžetu susijusiuose dokumentuose ir (arba) projektuose ir programose, už kurias atsakinga Komisija, aiškiai nurodyti dviejų tinklaviečių, kuriose pateikiama informacija apie tiesiogiai ir centralizuotu būdu Komisijos valdomų ES fondų lėšų gavėjus, adresus; |
| --- | --- |

4.

prašo Komisijos visuose su ES biudžetu susijusiuose dokumentuose ir (arba) projektuose ir programose, už kurias atsakinga Komisija, aiškiai nurodyti dviejų tinklaviečių, kuriose pateikiama informacija apie tiesiogiai ir centralizuotu būdu Komisijos valdomų ES fondų lėšų gavėjus, adresus;

Bendrai, decentralizuotai ar jungtiniu būdu valdomi ES fondai

| 5. | pažymi, kad pagal Finansinio reglamento 53 straipsnio b dalį, pagal kurią Komisija bendrai įgyvendina biudžetą, valstybės narės pagal to paties 2 straipsnio d dalį:
  „taikydamos atitinkamas konkretiems sektoriams taikomas taisykles ir laikydamosi 30 straipsnio 3 dalies, užtikrina tinkamą metinį informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą;“ |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad pagal Finansinio reglamento 53 straipsnio b dalį, pagal kurią Komisija bendrai įgyvendina biudžetą, valstybės narės pagal to paties 2 straipsnio d dalį:

„taikydamos atitinkamas konkretiems sektoriams taikomas taisykles ir laikydamosi 30 straipsnio 3 dalies, užtikrina tinkamą metinį informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą;“

| 6. | atitinkamai nurodo, kad pagal 53 straipsnio c ir d dalis trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos, kurioms suteikiamos vykdymo užduotys, „laikydamosi 30 straipsnio 3 dalies užtikrina tinkamą informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą“; |
| --- | --- |

6.

atitinkamai nurodo, kad pagal 53 straipsnio c ir d dalis trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos, kurioms suteikiamos vykdymo užduotys, „laikydamosi 30 straipsnio 3 dalies užtikrina tinkamą informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą“;

| 7. | primena, kad Komisijos deklaracijos dėl skaidrumo projekte, kuris pridėtas prie taikinimo procedūros, susijusios su iš naujo apsvarstytu Finansiniu reglamentu, rezultatų:
  „Komisija įsipareigoja atskiriems sektoriams skirtais įgyvendinančiais reglamentais užtikrinti, kad informacijos apie lėšų iš žemės ūkio fondų (angl. FEADER (2) ir FEAGA (3)) gavėjus atskleidimas būtų panašus į atskiriems sektoriams skirtuose struktūrinių fondų įgyvendinančiuose reglamentuose numatytą informacijos atskleidimą. Ypač užtikrinamas tinkamas ex post iš šių fondų kiekvieno gavėjo gautų sumų skelbimas, sumas suskirstant į pagrindines išlaidų kategorijas.“ |
| --- | --- |

7.

primena, kad Komisijos deklaracijos dėl skaidrumo projekte, kuris pridėtas prie taikinimo procedūros, susijusios su iš naujo apsvarstytu Finansiniu reglamentu, rezultatų:

„Komisija įsipareigoja atskiriems sektoriams skirtais įgyvendinančiais reglamentais užtikrinti, kad informacijos apie lėšų iš žemės ūkio fondų (angl. FEADER (2) ir FEAGA (3)) gavėjus atskleidimas būtų panašus į atskiriems sektoriams skirtuose struktūrinių fondų įgyvendinančiuose reglamentuose numatytą informacijos atskleidimą. Ypač užtikrinamas tinkamas ex post iš šių fondų kiekvieno gavėjo gautų sumų skelbimas, sumas suskirstant į pagrindines išlaidų kategorijas.“

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos tinklavietėje http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htm šiuo metu yra nuorodos į 14 valstybių narių duomenų bazes, kuriose pateikiama informacija apie BŽŪP išmokų pagal bendrą valdymo būdą gavėjus; tačiau apgailestauja, kad informacija yra tokia įvairi, padrika ir nevienodos kokybės, jog ją vargu ar galima rasti; ragina Komisiją pasimokyti, apsilankius labai lengvai prieinamoje tinklavietėje http://www.farmsubsidy.org/, kuri veikia labai gerai ir yra sukurta be viešojo finansavimo; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos tinklavietėje http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htm šiuo metu yra nuorodos į 14 valstybių narių duomenų bazes, kuriose pateikiama informacija apie BŽŪP išmokų pagal bendrą valdymo būdą gavėjus; tačiau apgailestauja, kad informacija yra tokia įvairi, padrika ir nevienodos kokybės, jog ją vargu ar galima rasti; ragina Komisiją pasimokyti, apsilankius labai lengvai prieinamoje tinklavietėje http://www.farmsubsidy.org/, kuri veikia labai gerai ir yra sukurta be viešojo finansavimo;

| 9. | pažymi Komisijos išlygą, kad, kadangi šio tinklalapio nuorodos pagrįstos valstybių narių suteikta informacija, kuri gali būti labai įvairi (tai priklauso nuo apimties ir detalių), Komisija negali užtikrinti duomenų ar informacijos tikslumo ar išbaigtumo ir taip pat neprisiima atsakomybės ar įsipareigojimų dėl šių duomenų ar informacijos naudojimo; |
| --- | --- |

9.

pažymi Komisijos išlygą, kad, kadangi šio tinklalapio nuorodos pagrįstos valstybių narių suteikta informacija, kuri gali būti labai įvairi (tai priklauso nuo apimties ir detalių), Komisija negali užtikrinti duomenų ar informacijos tikslumo ar išbaigtumo ir taip pat neprisiima atsakomybės ar įsipareigojimų dėl šių duomenų ar informacijos naudojimo;

| 10. | primygtinai reikalauja, kad Komisija prisiimtų atsakomybę dėl išsamių ir patikimų duomenų užtikrinimo ir imtųsi būtinų veiksmų valstybių narių valdžios institucijų atžvilgiu, kad užtikrintų, jog tokie duomenys būtų pateikti; |
| --- | --- |

10.

primygtinai reikalauja, kad Komisija prisiimtų atsakomybę dėl išsamių ir patikimų duomenų užtikrinimo ir imtųsi būtinų veiksmų valstybių narių valdžios institucijų atžvilgiu, kad užtikrintų, jog tokie duomenys būtų pateikti;

Bendros pastabos dėl gavėjų atskleidimo

| 11. | mano, kad pagal bendrą principą Komisijos interneto puslapiai, kuriuose atskleidžiama bet kokios rūšies informacija (sutartis, dotacijas, žemės ūkio ar struktūrinių fondų išlaidos) apie ES finansavimo gavėjus, turėtų būti suskirstyta taip, kad būtų įmanoma ne tik gauti informacijos apie atskirus gavėjus, bet ir atlikti paiešką pagal tam tikrus kriterijus, kad būtų galima susidaryti bendrą nuomonę apie įvairias biudžeto eilutes ir kad šiuos duomenis būtų galima vėliau sutikrinti su Komisijos pateikiamais duomenimis apie įgyvendinimą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad pagal bendrą principą Komisijos interneto puslapiai, kuriuose atskleidžiama bet kokios rūšies informacija (sutartis, dotacijas, žemės ūkio ar struktūrinių fondų išlaidos) apie ES finansavimo gavėjus, turėtų būti suskirstyta taip, kad būtų įmanoma ne tik gauti informacijos apie atskirus gavėjus, bet ir atlikti paiešką pagal tam tikrus kriterijus, kad būtų galima susidaryti bendrą nuomonę apie įvairias biudžeto eilutes ir kad šiuos duomenis būtų galima vėliau sutikrinti su Komisijos pateikiamais duomenimis apie įgyvendinimą;

| 12. | ragina Komisiją prisiimti politinę atsakomybę už informacijos apie ES lėšų, skiriamų pagal visus valdymo būdus, gavėjus skelbimą; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją prisiimti politinę atsakomybę už informacijos apie ES lėšų, skiriamų pagal visus valdymo būdus, gavėjus skelbimą;

| 13. | pabrėžia, kad nepakanka tiesiog paskelbti neapdorotą informaciją, o šią informaciją reikėtų racionaliai sisteminti, klasifikuoti ir pateikti siekiant, kad ji turėtų praktinės vertės; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad nepakanka tiesiog paskelbti neapdorotą informaciją, o šią informaciją reikėtų racionaliai sisteminti, klasifikuoti ir pateikti siekiant, kad ji turėtų praktinės vertės;

| 14. | pažymi, kad atskiri gavėjai gali gauti lėšų iš ES fondų pagal kelias ES veiklos programas arba sektorius; todėl mano, kad būtų naudinga galėti išsiaiškinti visas visuose sektoriuose atskiriems gavėjams išmokėtas lėšas; prašo Komisijos ištirti, ar būtų įmanoma sukurti bendrą paieškos sistemą, kurią naudojant būtų galima gauti duomenų apie atskirus gavėjus visose ES veiklos srityse, įskaitant sutartis, dotacijas, subsidijas, mokslinių tyrimų programas, žemės ūkio arba struktūrinius fondus, centralizuotą ir decentralizuotą valdymą ir t. t.; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad atskiri gavėjai gali gauti lėšų iš ES fondų pagal kelias ES veiklos programas arba sektorius; todėl mano, kad būtų naudinga galėti išsiaiškinti visas visuose sektoriuose atskiriems gavėjams išmokėtas lėšas; prašo Komisijos ištirti, ar būtų įmanoma sukurti bendrą paieškos sistemą, kurią naudojant būtų galima gauti duomenų apie atskirus gavėjus visose ES veiklos srityse, įskaitant sutartis, dotacijas, subsidijas, mokslinių tyrimų programas, žemės ūkio arba struktūrinius fondus, centralizuotą ir decentralizuotą valdymą ir t. t.;

| 15. | ragina Komisiją atsižvelgti į šioje rezoliucijoje pateiktas pastabas ir iki kitų Europos rinkimų 2009 m. platesnei visuomenei pristatyti visu pajėgumu veikiančią informacijos apie visus ES subsidijų gavėjus ir neapmokėtus grąžinimus sistemą; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją atsižvelgti į šioje rezoliucijoje pateiktas pastabas ir iki kitų Europos rinkimų 2009 m. platesnei visuomenei pristatyti visu pajėgumu veikiančią informacijos apie visus ES subsidijų gavėjus ir neapmokėtus grąžinimus sistemą;

ES institucijose dirbančių politinius įgaliojimus turinčių asmenų finansinių interesų deklaracija

| 16. | pažymi, kad šiuo metu ES institucijos skirtingai vertina savo narių finansinių interesų deklaravimą: kai kurios turi viešąjį registrą (Europos Parlamentas), o kai kurios nereikalauja deklaracijų; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad šiuo metu ES institucijos skirtingai vertina savo narių finansinių interesų deklaravimą: kai kurios turi viešąjį registrą (Europos Parlamentas), o kai kurios nereikalauja deklaracijų;

| 17. | mano, kad visos institucijos turėtų įvertinti, ar dabartiniai principai ir taisyklės yra pakankami, ir pažymi, kad gali prireikti persvarstyti Europos Parlamento taisykles, siekiant finansinių interesų viešą atskleidimą internete padaryti privalomą; |
| --- | --- |

17.

mano, kad visos institucijos turėtų įvertinti, ar dabartiniai principai ir taisyklės yra pakankami, ir pažymi, kad gali prireikti persvarstyti Europos Parlamento taisykles, siekiant finansinių interesų viešą atskleidimą internete padaryti privalomą;

| 18. | pažymi, kad Komisija pavedė atlikti su Europos skaidrumo iniciatyva susijusį 27 ES valstybių narių, Kanados, Jungtinių Amerikos valstijų ES institucijose, nacionaliniuose parlamentuose, nacionalinėse vyriausybėse, konstituciniuose teismuose (aukščiausiuose teismuose), Audito Rūmuose, centriniuose ir nacionaliniuose bankuose dirbančių politinius įgaliojimus turinčių asmenų profesinės etikos taisyklių ir standartų tyrimą; šio tyrimo metu turėtų būti išnagrinėtos ir palygintos ES institucijų profesinės etikos taisyklės ir standartai Europos Komisijoje, Europos Parlamente, Europos Audito Rūmuose, Europos Bendrijų Teisingumo Teisme, Europos centriniame banke ir Europos investicijų banke; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad Komisija pavedė atlikti su Europos skaidrumo iniciatyva susijusį 27 ES valstybių narių, Kanados, Jungtinių Amerikos valstijų ES institucijose, nacionaliniuose parlamentuose, nacionalinėse vyriausybėse, konstituciniuose teismuose (aukščiausiuose teismuose), Audito Rūmuose, centriniuose ir nacionaliniuose bankuose dirbančių politinius įgaliojimus turinčių asmenų profesinės etikos taisyklių ir standartų tyrimą; šio tyrimo metu turėtų būti išnagrinėtos ir palygintos ES institucijų profesinės etikos taisyklės ir standartai Europos Komisijoje, Europos Parlamente, Europos Audito Rūmuose, Europos Bendrijų Teisingumo Teisme, Europos centriniame banke ir Europos investicijų banke;

| 19. | žino Komisijos norą sukurti visų ES institucijų „bendrą etikos erdvę“; |
| --- | --- |

19.

žino Komisijos norą sukurti visų ES institucijų „bendrą etikos erdvę“;

| 20. | primena, kad, remdamasi nepriklausomų ekspertų komiteto 1999 m. rugsėjo 10 d. antrajame pranešime pateiktomis rekomendacijomis ir Komisijos baltąja knyga dėl administravimo 2000 m. kovo 1 d. reformos, Komisija pateikė pasiūlymą sudaryti visuomeninio gyvenimo standartų klausimų patariamąją grupę (4), kurios viena iš užduočių būtų iš anksto politinius įgaliojimus turintiems asmenims pateikti gaires, kad būtų padėta išvengti interesų konfliktų; |
| --- | --- |

20.

primena, kad, remdamasi nepriklausomų ekspertų komiteto 1999 m. rugsėjo 10 d. antrajame pranešime pateiktomis rekomendacijomis ir Komisijos baltąja knyga dėl administravimo 2000 m. kovo 1 d. reformos, Komisija pateikė pasiūlymą sudaryti visuomeninio gyvenimo standartų klausimų patariamąją grupę (4), kurios viena iš užduočių būtų iš anksto politinius įgaliojimus turintiems asmenims pateikti gaires, kad būtų padėta išvengti interesų konfliktų;

| 21. | mano, kad atsižvelgiant į ypatingą Europos Parlamento narių, kuriuos tiesiogiai renka, ES piliečiai, padėtį, būtų netikslinga kurti vieną patariamąjį organą visiems pareigas ES institucijose užimanties asmenims; |
| --- | --- |

21.

mano, kad atsižvelgiant į ypatingą Europos Parlamento narių, kuriuos tiesiogiai renka, ES piliečiai, padėtį, būtų netikslinga kurti vieną patariamąjį organą visiems pareigas ES institucijose užimanties asmenims;

| 22. | tačiau tiki, kad kiekviena institucija turėtų patvirtinti narių profesinės etikos taisykles, atitinkančias institucijos ypatybes ir pagrįstas nusistovėjusia šios institucijos praktika, susijusia su visais svarbiais finansiniais interesais; |
| --- | --- |

22.

tačiau tiki, kad kiekviena institucija turėtų patvirtinti narių profesinės etikos taisykles, atitinkančias institucijos ypatybes ir pagrįstas nusistovėjusia šios institucijos praktika, susijusia su visais svarbiais finansiniais interesais;

| 23. | rekomenduoja, kad kiekvienos institucijos profesinės etikos taisyklėse taip pat būtų paminėta narių bendra politinė, finansinė ir teisinė atsakomybė; |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja, kad kiekvienos institucijos profesinės etikos taisyklėse taip pat būtų paminėta narių bendra politinė, finansinė ir teisinė atsakomybė;

| 24. | primena, kad, reaguodamas į ankstesnes rezoliucijas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, Teisingumo Teismas neseniai patvirtino savo Teisėjų elgesio kodeksą (5); pažymi, kad Europos Audito Rūmai, atsižvelgdami į palyginamąjį vertinimą dėl vaidmens ateityje, taip pat nagrinėja panašius klausimus; |
| --- | --- |

24.

primena, kad, reaguodamas į ankstesnes rezoliucijas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, Teisingumo Teismas neseniai patvirtino savo Teisėjų elgesio kodeksą (5); pažymi, kad Europos Audito Rūmai, atsižvelgdami į palyginamąjį vertinimą dėl vaidmens ateityje, taip pat nagrinėja panašius klausimus;

| 25. | sutinka su Europos ombudsmenu (skundas 3269/2005/TN), kad būtina atskleisti atskirų lobistų, rengiančių posėdžius su Komisijos nariais, pavardes; |
| --- | --- |

25.

sutinka su Europos ombudsmenu (skundas 3269/2005/TN), kad būtina atskleisti atskirų lobistų, rengiančių posėdžius su Komisijos nariais, pavardes;

Grąžinimai ir atsisakymai sugrąžinti lėšas

| 26. | pažymi, kad sąvoka „grąžinimai“ apima keturias skirtingas procedūras:






  — | sumų, valstybių narių neteisingai sumokėtų struktūrinėje veikloje dalyvaujančioms žemės ūkio organizacijoms ar įstaigoms dėl aplaidžių arba kartais sąmoningo pobūdžio klaidų, susigrąžinimas, |
| --- | --- | --- |

26.

pažymi, kad sąvoka „grąžinimai“ apima keturias skirtingas procedūras:

—

sumų, valstybių narių neteisingai sumokėtų struktūrinėje veikloje dalyvaujančioms žemės ūkio organizacijoms ar įstaigoms dėl aplaidžių arba kartais sąmoningo pobūdžio klaidų, susigrąžinimas,

| — | organizacijoms arba valstybėms narėms Komisijos skirtų baudų išieškojimas, |
| --- | --- |

—

organizacijoms arba valstybėms narėms Komisijos skirtų baudų išieškojimas,

| — | nuosavų išteklių surinkimas iš valstybių narių vadovaujantis įprastine mokėtinų sumų surinkimo procedūra, |
| --- | --- |

—

nuosavų išteklių surinkimas iš valstybių narių vadovaujantis įprastine mokėtinų sumų surinkimo procedūra,

| — | sumų išieškojimas iš Bendrijos finansavimo gavėjų tais atvejais, kai buvo nesilaikyta sutarties arba subsidijavimo susitarimo; |
| --- | --- |

—

sumų išieškojimas iš Bendrijos finansavimo gavėjų tais atvejais, kai buvo nesilaikyta sutarties arba subsidijavimo susitarimo;

| 27. | pakartoja, kad apgailestauja, kaip pažymima 2006 m. spalio 24 d. rezoliucijos dėl Bendrijos lėšų susigrąžinimo 36 dalyje (6), kad Europos skaidrumo iniciatyva neapima informacijos apie Bendrijos lėšų susigrąžinimą; ragina Komisiją suteikti biudžeto valdymo institucijai, taip pat ir visuomenei, galimybę sužinoti susigrąžintinų ar susigrąžintų į ES biudžetą lėšų sumas ir pavadinimus subjektų, kurie jas turi sugrąžinti ar sugrąžino, taip pat galutinį šių lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

27.

pakartoja, kad apgailestauja, kaip pažymima 2006 m. spalio 24 d. rezoliucijos dėl Bendrijos lėšų susigrąžinimo 36 dalyje (6), kad Europos skaidrumo iniciatyva neapima informacijos apie Bendrijos lėšų susigrąžinimą; ragina Komisiją suteikti biudžeto valdymo institucijai, taip pat ir visuomenei, galimybę sužinoti susigrąžintinų ar susigrąžintų į ES biudžetą lėšų sumas ir pavadinimus subjektų, kurie jas turi sugrąžinti ar sugrąžino, taip pat galutinį šių lėšų panaudojimą;

| 28. | pažymi, kad, pagal Europos Audito Rūmų 2006 m. metinę ataskaitą dėl 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo (7) (2.24 dalis), [Komisijos] [...] 2006 m. metinėse veiklos ataskaitose pateikta informacija apie išieškojimus ir finansinių klaidų taisymą nėra pakankamai paaiškinta; todėl prašo Komisijos pateikti patikimos ir išsamios informacijos apie klaidų taisymą ir įrodymų, ką ji taisė; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad, pagal Europos Audito Rūmų 2006 m. metinę ataskaitą dėl 2006 finansinių metų biudžeto įvykdymo (7) (2.24 dalis), [Komisijos] [...] 2006 m. metinėse veiklos ataskaitose pateikta informacija apie išieškojimus ir finansinių klaidų taisymą nėra pakankamai paaiškinta; todėl prašo Komisijos pateikti patikimos ir išsamios informacijos apie klaidų taisymą ir įrodymų, ką ji taisė;

| 29. | pažymi, kad Komisija turi reguliariai teikti Europos Parlamentui ir pagal galimybes skelbti savo tinklalapyje dar nesusigrąžintų sumų suvestinę, kuri būtų suskirstyta pagal kiekvieną generalinį direktoratą ir pagal tai, nuo kada šios sumos negrąžinamos; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad Komisija turi reguliariai teikti Europos Parlamentui ir pagal galimybes skelbti savo tinklalapyje dar nesusigrąžintų sumų suvestinę, kuri būtų suskirstyta pagal kiekvieną generalinį direktoratą ir pagal tai, nuo kada šios sumos negrąžinamos;

| 30. | palankiai vertina tai, kad 2006 m. turimų nesusigrąžintų sumų, kurias susigrąžinti buvo atsisakyta, suvestinė buvo paskelbta kaip Komisijos komunikato „Komisijos 2006 m. pasiekimų valdymo srityje apibendrinimas“ (COM(2007)0274) priedas; pažymi, kad bendra atsisakymų sugrąžinti lėšas suma (didesnė kaip 100 000 eurų) buvo 23 038 784 eurai iš EB biudžeto ir 6 549 996 eurai iš Europos plėtros fondo biudžeto; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina tai, kad 2006 m. turimų nesusigrąžintų sumų, kurias susigrąžinti buvo atsisakyta, suvestinė buvo paskelbta kaip Komisijos komunikato „Komisijos 2006 m. pasiekimų valdymo srityje apibendrinimas“ (COM(2007)0274) priedas; pažymi, kad bendra atsisakymų sugrąžinti lėšas suma (didesnė kaip 100 000 eurų) buvo 23 038 784 eurai iš EB biudžeto ir 6 549 996 eurai iš Europos plėtros fondo biudžeto;

| 31. | pažymi, kad Komisijos tarnybos per metus parengia 10 000 prašymų grąžinti lėšas ir kad Biudžeto generalinis direktoratas kas ketvirtį apskaičiuoja neišmokėtų sumų likučius, kurie išsiunčiami atitinkamiems generaliniams direktoratams, kad būtų galima susigrąžinti skolą; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad Komisijos tarnybos per metus parengia 10 000 prašymų grąžinti lėšas ir kad Biudžeto generalinis direktoratas kas ketvirtį apskaičiuoja neišmokėtų sumų likučius, kurie išsiunčiami atitinkamiems generaliniams direktoratams, kad būtų galima susigrąžinti skolą;

| 32. | vertina tai, kad 2006 m. preliminarios finansinės ataskaitos (1 tomas, 67–71 psl.) ekonominių rezultatų ataskaitos pastabose buvo paskelbtas lėšų susigrąžinimo skyrius; pažymi, kad 2006 m. bendra susigrąžinimo lėšų suma buvo 634 000 000 eurų; tikisi, kad ateityje Komisija toliau sieks padidinti skaidrumą; |
| --- | --- |

32.

vertina tai, kad 2006 m. preliminarios finansinės ataskaitos (1 tomas, 67–71 psl.) ekonominių rezultatų ataskaitos pastabose buvo paskelbtas lėšų susigrąžinimo skyrius; pažymi, kad 2006 m. bendra susigrąžinimo lėšų suma buvo 634 000 000 eurų; tikisi, kad ateityje Komisija toliau sieks padidinti skaidrumą;

Komisijai patariančių ekspertų grupių sudėtis

| 33. | pažymi, kad Komisija parengė ekspertų grupių (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/), kurios apibrėžiamos kaip oficialūs ir neoficialūs patariamieji organai, registrą; šios grupės sudarytos arba Komisijos sprendimu, arba neoficialiai Komisijos tarnybų, kad padėtų Komisijai ir jos tarnyboms rengti teisėkūros pasiūlymus ir politikos iniciatyvas; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad Komisija parengė ekspertų grupių (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/), kurios apibrėžiamos kaip oficialūs ir neoficialūs patariamieji organai, registrą; šios grupės sudarytos arba Komisijos sprendimu, arba neoficialiai Komisijos tarnybų, kad padėtų Komisijai ir jos tarnyboms rengti teisėkūros pasiūlymus ir politikos iniciatyvas;

| 34. | palankiai vertina įsipareigojimus, kuriuos Komisijos pirmininko pavaduotojas S. Kallas davė Biudžeto kontrolės komiteto prašymu ir kuriais remiantis nuo 2008 m.:






  — | visų oficialių ir neoficialių grupių narių pavardės bus skelbiamos Komisijos ekspertų grupių registre, |
| --- | --- | --- |

34.

palankiai vertina įsipareigojimus, kuriuos Komisijos pirmininko pavaduotojas S. Kallas davė Biudžeto kontrolės komiteto prašymu ir kuriais remiantis nuo 2008 m.:

—

visų oficialių ir neoficialių grupių narių pavardės bus skelbiamos Komisijos ekspertų grupių registre,

| — | visų ekspertų, pakaitinių narių ir stebėtojų, kurių dalyvavimas turi įtakos biudžetui, pavardės, profesija, lytis, šalis ir prireikus jų atstovaujamas organas bus atskleidžiama, nebent bus pateikti teisėti įtikinami argumentai to nedaryti (jie bus viešai skelbiami ekspertų grupių registre), |
| --- | --- |

—

visų ekspertų, pakaitinių narių ir stebėtojų, kurių dalyvavimas turi įtakos biudžetui, pavardės, profesija, lytis, šalis ir prireikus jų atstovaujamas organas bus atskleidžiama, nebent bus pateikti teisėti įtikinami argumentai to nedaryti (jie bus viešai skelbiami ekspertų grupių registre),

| — | šiuo pagrindu neatskleisti asmens duomenys gali būti perduodami Europos Parlamentui atsižvelgiant į kiekvieną atskirą atvejį ir nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 45/2001 (8) pagal atitinkamas pamatinio susitarimo I priedo nuostatas, |
| --- | --- |

—

šiuo pagrindu neatskleisti asmens duomenys gali būti perduodami Europos Parlamentui atsižvelgiant į kiekvieną atskirą atvejį ir nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 45/2001 (8) pagal atitinkamas pamatinio susitarimo I priedo nuostatas,

| — | bus pradėtas naudoti pažangesnis paieškos mechanizmas, kuriuo naudojantis visuose metaduomenyse bus galima ieškoti pagal raktinius žodžius ir, pvz., pagal vyrų ir moterų ekspertų skaičių, šalį ar sudėtį; |
| --- | --- |

—

bus pradėtas naudoti pažangesnis paieškos mechanizmas, kuriuo naudojantis visuose metaduomenyse bus galima ieškoti pagal raktinius žodžius ir, pvz., pagal vyrų ir moterų ekspertų skaičių, šalį ar sudėtį;

| 35. | pažymi, kad ekspertų grupės registras neapima:






  — | nepriklausomų ekspertų, kurių užduotis – padėti Komisijai įgyvendinti su moksliniais tyrimais ir plėtra susijusias pagrindų programas, |
| --- | --- | --- |

35.

pažymi, kad ekspertų grupės registras neapima:

—

nepriklausomų ekspertų, kurių užduotis – padėti Komisijai įgyvendinti su moksliniais tyrimais ir plėtra susijusias pagrindų programas,

| — | sektorių ir skirtingų pramonės šakų socialinio dialogo komitetų (jų 2005 m. veikė apie 70), |
| --- | --- |

—

sektorių ir skirtingų pramonės šakų socialinio dialogo komitetų (jų 2005 m. veikė apie 70),

| — | komitologijos komitetų, kurie padeda Komisijai politikos srityse, kuriose Komisijai suteikti įgaliojimai įgyvendinti teisės aktus (tokių komitetų 2004 m. buvo 250), |
| --- | --- |

—

komitologijos komitetų, kurie padeda Komisijai politikos srityse, kuriose Komisijai suteikti įgaliojimai įgyvendinti teisės aktus (tokių komitetų 2004 m. buvo 250),

| — | bendrų organų, kurie buvo sudaryti pagal tarptautinius susitarimus (jų 2004 m. veikė 170); |
| --- | --- |

—

bendrų organų, kurie buvo sudaryti pagal tarptautinius susitarimus (jų 2004 m. veikė 170);

| 36. | nepritaria tam, kad šios grupės apskritai neįtraukiamos į registrą, ir tikisi, kad Komisija imsis veiksmų siekdama užtikrinti, jog į registrą būtų įtraukta informacija apie visas ekspertų grupes, įskaitant komitologijos komitetų narius, atskirus ekspertus, bendrus organus ir socialinio dialogo komitetus, taip užtikrinant, kad narystei šiose ekspertų grupėse būtų taikomas tas pats skaidrumo kriterijus, išskyrus jeigu kiekvienu konkrečiu atveju nenurodoma teisėtų įtikinamų priežasčių informacijos neatskleisti; |
| --- | --- |

36.

nepritaria tam, kad šios grupės apskritai neįtraukiamos į registrą, ir tikisi, kad Komisija imsis veiksmų siekdama užtikrinti, jog į registrą būtų įtraukta informacija apie visas ekspertų grupes, įskaitant komitologijos komitetų narius, atskirus ekspertus, bendrus organus ir socialinio dialogo komitetus, taip užtikrinant, kad narystei šiose ekspertų grupėse būtų taikomas tas pats skaidrumo kriterijus, išskyrus jeigu kiekvienu konkrečiu atveju nenurodoma teisėtų įtikinamų priežasčių informacijos neatskleisti;

| 37. | ragina Komisiją kruopščiai persvarstyti savo ekspertų grupių sudėtį iki 2008 m. pabaigos ir imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad ekspertų grupės būtų sudarytos proporcingai iš suinteresuotųjų grupių atstovų; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją kruopščiai persvarstyti savo ekspertų grupių sudėtį iki 2008 m. pabaigos ir imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad ekspertų grupės būtų sudarytos proporcingai iš suinteresuotųjų grupių atstovų;

| 38. | primygtinai reikalauja, kad Komisija iki 2008 m. pabaigos parengtų atvirą, visa apimantį naujų ekspertų grupių rinkimo būdą ir informuotų Parlamentą apie naujuosius atrankos kriterijus ne vėliau kaip iki 2009 m. vasario mėn.; |
| --- | --- |

38.

primygtinai reikalauja, kad Komisija iki 2008 m. pabaigos parengtų atvirą, visa apimantį naujų ekspertų grupių rinkimo būdą ir informuotų Parlamentą apie naujuosius atrankos kriterijus ne vėliau kaip iki 2009 m. vasario mėn.;

Institucijų vidaus valdymas ir jų metinės veiklos ataskaitos

| 39. | pripažįsta, kad svarbus gero įmonių ar ES institucijų valdymo elementas yra tai, jog suinteresuotieji subjektai ir visuomenė gali gauti informacijos apie finansinį valdymą tokia forma, kad vidutinis skaitytojas galėtų ją lengvai suprasti; |
| --- | --- |

39.

pripažįsta, kad svarbus gero įmonių ar ES institucijų valdymo elementas yra tai, jog suinteresuotieji subjektai ir visuomenė gali gauti informacijos apie finansinį valdymą tokia forma, kad vidutinis skaitytojas galėtų ją lengvai suprasti;

| 40. | pripažįsta, kad po to, kai 2003 m. įsigaliojo iš naujo apsvarstytas finansinis reglamentas, padėtis pasikeitė, nes atsirado pareiga rengti metines veiklos ataskaitas, iš kurių daugiau sužinoma apie institucijų vidaus darbą; |
| --- | --- |

40.

pripažįsta, kad po to, kai 2003 m. įsigaliojo iš naujo apsvarstytas finansinis reglamentas, padėtis pasikeitė, nes atsirado pareiga rengti metines veiklos ataskaitas, iš kurių daugiau sužinoma apie institucijų vidaus darbą;

| 41. | džiaugiasi, kad Komisija savo tinklavietėje http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm paskelbė generalinių direktorių ir kitų tarnybų 2004, 2005 ir 2006 m. veiklos ataskaitas bei Komisijos suvestinę ataskaitą „Politikos pasiekimai 2006 m.“ (COM(2007)0067); |
| --- | --- |

41.

džiaugiasi, kad Komisija savo tinklavietėje http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm paskelbė generalinių direktorių ir kitų tarnybų 2004, 2005 ir 2006 m. veiklos ataskaitas bei Komisijos suvestinę ataskaitą „Politikos pasiekimai 2006 m.“ (COM(2007)0067);

| 42. | pažymi, kad, anot Komisijos, suvestinė ataskaita ir metinės veiklos ataskaitos yra Komisijos atskaitomybės struktūros viršūnė ir ramsčiai (COM(2006)0277), ir, kadangi generaliniai direktoriai bei Komisija kaip kolegiali institucija šiose ataskaitose prisiima politinę atsakomybę už valdymą, primygtinai ragina Komisiją imtis rimtų priemonių, siekiant pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip panaudojama 80 proc. ES lėšų (bendras valdymas), nes priešingu atveju jos pačios atskaitomybė bus laikoma nepakankama; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad, anot Komisijos, suvestinė ataskaita ir metinės veiklos ataskaitos yra Komisijos atskaitomybės struktūros viršūnė ir ramsčiai (COM(2006)0277), ir, kadangi generaliniai direktoriai bei Komisija kaip kolegiali institucija šiose ataskaitose prisiima politinę atsakomybę už valdymą, primygtinai ragina Komisiją imtis rimtų priemonių, siekiant pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip panaudojama 80 proc. ES lėšų (bendras valdymas), nes priešingu atveju jos pačios atskaitomybė bus laikoma nepakankama;

| 43. | todėl ragina Komisiją pritarti, jog valstybės narės teiktų nacionalinius patikinimo pareiškimus, nes tai leistų Komisijai prisiimti visišką politinę atsakomybę už visą ES finansų valdymą; taip pat ragina Komisiją daugiau remtis nacionalinių audito biurų darbu ir išorės auditais; |
| --- | --- |

43.

todėl ragina Komisiją pritarti, jog valstybės narės teiktų nacionalinius patikinimo pareiškimus, nes tai leistų Komisijai prisiimti visišką politinę atsakomybę už visą ES finansų valdymą; taip pat ragina Komisiją daugiau remtis nacionalinių audito biurų darbu ir išorės auditais;

| 44. | palankiai vertina tai, kad visos institucijos – Europos Teisingumo Teismas, Europos Audito Rūmai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas ir Europos ombudsmenas – teikia metines veiklos ataskaitas biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina tai, kad visos institucijos – Europos Teisingumo Teismas, Europos Audito Rūmai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas ir Europos ombudsmenas – teikia metines veiklos ataskaitas biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai;

| 45. | mano, kad kitų institucijų, įskaitant Tarybą ir Europos Parlamentą, siekiant didesnio skaidrumo turėtų skelbti metines veiklos ataskaitas viešose interneto svetainėse; |
| --- | --- |

45.

mano, kad kitų institucijų, įskaitant Tarybą ir Europos Parlamentą, siekiant didesnio skaidrumo turėtų skelbti metines veiklos ataskaitas viešose interneto svetainėse;

Klastotojų įtraukimas į juodąjį sąrašą

| 46. | primena, kad vienas iš klausimų, kurį Komisija ištyrinėjo rengdama su skaidrumu susijusį dokumentą (SEC(2005)1300 galutinis), buvo tai, ar įmanoma užkirsti kelią sukčiavimui skaidriau pateikiant tyrimų rezultatus ir ar Komisija turėtų parengti ir paskelbti patvirtintų sukčiavimo atvejų juodąjį sąrašą siekiant atskleisti nusikaltusiųjų pavardes ir juos sugėdinti; |
| --- | --- |

46.

primena, kad vienas iš klausimų, kurį Komisija ištyrinėjo rengdama su skaidrumu susijusį dokumentą (SEC(2005)1300 galutinis), buvo tai, ar įmanoma užkirsti kelią sukčiavimui skaidriau pateikiant tyrimų rezultatus ir ar Komisija turėtų parengti ir paskelbti patvirtintų sukčiavimo atvejų juodąjį sąrašą siekiant atskleisti nusikaltusiųjų pavardes ir juos sugėdinti;

| 47. | pažymi, kad, nors klastotojų įtraukimas į juoduosius sąrašus plačiai nagrinėjamas Komisijos tarnybų darbo dokumente (SEC(2005)1300 galutinis), apie tai nebuvo kalbama nei Žaliojoje knygoje dėl Europos skaidrumo iniciatyvos, nei vėlesniuose komunikatuose; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad, nors klastotojų įtraukimas į juoduosius sąrašus plačiai nagrinėjamas Komisijos tarnybų darbo dokumente (SEC(2005)1300 galutinis), apie tai nebuvo kalbama nei Žaliojoje knygoje dėl Europos skaidrumo iniciatyvos, nei vėlesniuose komunikatuose;

| 48. | prašo Komisijos pasvarstyti, kaip būtų galima parengti viešą patvirtintų sukčiavimo atvejų ir sukčiavusių subjektų juodąjį sąrašą, siekiant šiuos subjektus įvardyti ir sugėdinti, taip pat informuoti visuomenę apie Bendrijos pastangų kovojant su sukčiavimu rezultatus; |
| --- | --- |

48.

prašo Komisijos pasvarstyti, kaip būtų galima parengti viešą patvirtintų sukčiavimo atvejų ir sukčiavusių subjektų juodąjį sąrašą, siekiant šiuos subjektus įvardyti ir sugėdinti, taip pat informuoti visuomenę apie Bendrijos pastangų kovojant su sukčiavimu rezultatus;

| 49. | pažymi, kad 1997 m. siekdama apginti ES finansinius interesus Komisija Europos Parlamento prašymu pradėjo taikyti penkių pakopų išankstinio perspėjimo sistemą, kad būtų galima pagelbėti Komisijos tarnyboms atpažinti subjektus, dėl kurių kyla finansinė ar kitokia grėsmė; pažymi, kad ši sistema apima centralizuotą valdymą (sutartis ir dotacijas, kurias tiesiogiai valdo Komisijos tarnybos) ir decentralizuotą valdymą (už jį atsakingos trečiosios šalys); tačiau išankstinio perspėjimo sistemos neapima ES fondų, valdomų bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis (vadinamojo bendro valdymo, kuriam dažniausiai priskiriama bendra žemės ūkio politika ir struktūriniai fondai), ir tarptautinėms organizacijoms pavestų fondų (jungtinio valdymo); |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad 1997 m. siekdama apginti ES finansinius interesus Komisija Europos Parlamento prašymu pradėjo taikyti penkių pakopų išankstinio perspėjimo sistemą, kad būtų galima pagelbėti Komisijos tarnyboms atpažinti subjektus, dėl kurių kyla finansinė ar kitokia grėsmė; pažymi, kad ši sistema apima centralizuotą valdymą (sutartis ir dotacijas, kurias tiesiogiai valdo Komisijos tarnybos) ir decentralizuotą valdymą (už jį atsakingos trečiosios šalys); tačiau išankstinio perspėjimo sistemos neapima ES fondų, valdomų bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis (vadinamojo bendro valdymo, kuriam dažniausiai priskiriama bendra žemės ūkio politika ir struktūriniai fondai), ir tarptautinėms organizacijoms pavestų fondų (jungtinio valdymo);

| 50. | pažymi, kad pagal Europos Audito Rūmų 2006 m. metinės ataskaitos pagrindines išvadas svarbiausia priežastis, lėmusi pažeidimus struktūrinės politikos srityje, buvo reikalavimų laikymosi klaidos (pvz., nebuvo konkurso procedūros arba ji buvo nepriimtina), ir, kadangi ES finansinių interesų apsauga yra svarbiausias tikslas, prašo Komisijos ir Europos Audito Rūmų biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai teikti ataskaitas, kuriose būtų nurodytos dažniausiai konkursų metu pasitaikančių pažeidimų ar sukčiavimo rūšys ir jų priežastys; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad pagal Europos Audito Rūmų 2006 m. metinės ataskaitos pagrindines išvadas svarbiausia priežastis, lėmusi pažeidimus struktūrinės politikos srityje, buvo reikalavimų laikymosi klaidos (pvz., nebuvo konkurso procedūros arba ji buvo nepriimtina), ir, kadangi ES finansinių interesų apsauga yra svarbiausias tikslas, prašo Komisijos ir Europos Audito Rūmų biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai teikti ataskaitas, kuriose būtų nurodytos dažniausiai konkursų metu pasitaikančių pažeidimų ar sukčiavimo rūšys ir jų priežastys;

| 51. | pažymi, kad siekiant apsaugoti duomenis ir apginti atitinkamų subjektų teisėtus interesus ir dėl to, kad Finansiniame reglamente nėra nuostatų dėl paskelbimo, išankstinio perspėjimo sistemos įrašai yra griežtai konfidencialūs; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad siekiant apsaugoti duomenis ir apginti atitinkamų subjektų teisėtus interesus ir dėl to, kad Finansiniame reglamente nėra nuostatų dėl paskelbimo, išankstinio perspėjimo sistemos įrašai yra griežtai konfidencialūs;

| 52. | primena, kad pagal Finansinio reglamento 95 straipsnį turėtų būti sukurta centrinė duomenų bazė, kurioje būtų skelbiama informacija apie kandidatus ir konkurso dalyvius, kuriems, atsižvelgiant į Bendrijos taisykles, susijusias su asmens duomenų apsauga, neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje; ši duomenų bazė būtų bendrai valdoma visų institucijų ir agentūrų ir turėtų pradėti veikti nuo 2009 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

52.

primena, kad pagal Finansinio reglamento 95 straipsnį turėtų būti sukurta centrinė duomenų bazė, kurioje būtų skelbiama informacija apie kandidatus ir konkurso dalyvius, kuriems, atsižvelgiant į Bendrijos taisykles, susijusias su asmens duomenų apsauga, neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje; ši duomenų bazė būtų bendrai valdoma visų institucijų ir agentūrų ir turėtų pradėti veikti nuo 2009 m. sausio 1 d.;

| 53. | dar kartą primena, kad skubiai reikalingas Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) etikos kodeksas, siekiant garantuoti nekaltumo prezumpciją tuo atveju, jeigu gavėjams buvo taikoma ilga ir žalinga tyrimo procedūra ir jie buvo teismų pripažinti nekaltais, bet negavo kompensacijų už žalą jų reputacijai ar patirtus nuostolius; |
| --- | --- |

53.

dar kartą primena, kad skubiai reikalingas Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) etikos kodeksas, siekiant garantuoti nekaltumo prezumpciją tuo atveju, jeigu gavėjams buvo taikoma ilga ir žalinga tyrimo procedūra ir jie buvo teismų pripažinti nekaltais, bet negavo kompensacijų už žalą jų reputacijai ar patirtus nuostolius;

| 54. | pažymi, kad valstybių narių prašoma kompetentingam leidimus duodančiam pareigūnui perduoti informaciją apie kandidatus ir konkurso dalyvius, kuriems neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje; taip pat pažymi, kad prie duomenų bazės nebus galima prieiti viešai, teisę turės tik ES institucijos, vykdomosios agentūros ir reguliavimo agentūros (Finansinio reglamento 95 straipsnio 1 dalis); |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad valstybių narių prašoma kompetentingam leidimus duodančiam pareigūnui perduoti informaciją apie kandidatus ir konkurso dalyvius, kuriems neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje; taip pat pažymi, kad prie duomenų bazės nebus galima prieiti viešai, teisę turės tik ES institucijos, vykdomosios agentūros ir reguliavimo agentūros (Finansinio reglamento 95 straipsnio 1 dalis);

*

* *

| 55. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir kitoms institucijoms. |
| --- | --- |

55.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir kitoms institucijoms.

---

(1)  2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).

(2)  Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondas.

(3)  Europos žemės ūkio garantijų fondas.

(4)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos, Teisingumo Teismo, Audito Rūmų, Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto susitarimo dėl visuomeninio gyvenimo standartų klausimų patariamosios grupės (SEC(2000)2077).

(5)  OL C 223, 2007 9 22, p. 1.

(6)  OL C 313 E, 2006 12 20, p. 125.

(7)  OL C 273, 2007 11 15, p. 1.

(8)  Taikoma 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/8

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisBendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2005 ir 2006 m. metinės ataskaitos

P6_TA(2008)0052

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos – kovos su sukčiavimu – 2005 ir 2006 m. metinių ataskaitų (2006/2268(INI))

2009/C 184 E/02

Europos Parlamentas

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl ankstesnių Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų,

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 12 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai pavadinimu „Bendrijų finansinių interesų apsauga – Kova su sukčiavimu – 2005 m. metinė ataskaita“ (COM(2006)0378), įskaitant jos priedus (SEC(2006)0911 ir SEC(2006)0912),

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 6 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai pavadinimu „Bendrijų finansinių interesų apsauga – Kova su sukčiavimu – 2006 m. metinė ataskaita“ (COM(2007)0390), įskaitant jos priedus (SEC(2007)0930 ir SEC(2007)0938),

atsižvelgdamas į OLAF 2005 m. metinę veiklos ataskaitą (1),

atsižvelgdamas į OLAF 2006 m. metinę veiklos ataskaitą (2),

atsižvelgdamas į OLAF Priežiūros komiteto 2005 m. gruodžio mėn. – 2007 m. gegužės mėn. veiklos ataskaitą (3),

atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą (4),

atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2006 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą (5),

atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnio 3 dalį ir 280 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6),

atsižvelgdamas į 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (7),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A6-0009/2008),

| A. | atsižvelgdamas į EB sutarties 280 straipsnio 1 ir 2 dalių esmę, |
| --- | --- |

A.

atsižvelgdamas į EB sutarties 280 straipsnio 1 ir 2 dalių esmę,

| B. | kadangi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) (Finansinio reglamento) 53b straipsnio 2 dalyje teigiama:
  ‘2.   Nepažeisdamos papildomų nuostatų, numatytų atitinkamose konkretiems sektoriams taikomose taisyklėse, ir siekdamos užtikrinti, kad pasidalijamojo valdymo atveju lėšos būtų naudojamos pagal taikomas taisykles ir principus, valstybės narės imasi visų teisinių, reguliavimo ir administracinių ar kitų Bendrijų finansinių interesų apsaugai būtinų priemonių. Šiuo tikslu valstybės narės visų pirma:






  a) | įsitikina, jog iš biudžeto finansuojami veiksmai iš tikrųjų vykdomi, ir užtikrinta, kad jie įgyvendinami tinkamai; |
| --- | --- | --- |

B.

kadangi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (8) (Finansinio reglamento) 53b straipsnio 2 dalyje teigiama:

‘2.   Nepažeisdamos papildomų nuostatų, numatytų atitinkamose konkretiems sektoriams taikomose taisyklėse, ir siekdamos užtikrinti, kad pasidalijamojo valdymo atveju lėšos būtų naudojamos pagal taikomas taisykles ir principus, valstybės narės imasi visų teisinių, reguliavimo ir administracinių ar kitų Bendrijų finansinių interesų apsaugai būtinų priemonių. Šiuo tikslu valstybės narės visų pirma:

a)

įsitikina, jog iš biudžeto finansuojami veiksmai iš tikrųjų vykdomi, ir užtikrinta, kad jie įgyvendinami tinkamai;

| b) | užkerta kelią pažeidimams ir sukčiavimui bei su tuo kovoja; |
| --- | --- |

b)

užkerta kelią pažeidimams ir sukčiavimui bei su tuo kovoja;

| c) | susigrąžina netinkamai išmokėtas arba neteisingai panaudotas lėšas arba dėl pažeidimų ar klaidų prarastas lėšas; |
| --- | --- |

c)

susigrąžina netinkamai išmokėtas arba neteisingai panaudotas lėšas arba dėl pažeidimų ar klaidų prarastas lėšas;

| d) | taikydamos atitinkamas konkretiems sektoriams taikomas taisykles ir laikydamosi 30 straipsnio 3 dalies, užtikrina tinkamą metinį informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą. |
| --- | --- |

d)

taikydamos atitinkamas konkretiems sektoriams taikomas taisykles ir laikydamosi 30 straipsnio 3 dalies, užtikrina tinkamą metinį informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą.

Šiuo tikslu valstybės narės atlieka patikrinimus ir įdiegia veiksmingą ir efektyvią vidaus kontrolės sistemą, [...]’

Praneštų pažeidimų mastas

| 1. | džiaugiasi, kad metinės ataskaitos dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos, ypač 2006 m. finansinių metų ataskaita, tapo labiau analitinės; vis dėlto pastebi, kad statistika yra pagrįsta labai nevienodomis nacionalinėmis struktūromis, kurioms būdingos skirtingos administracinės, teisminės, priežiūros ir tikrinimo sistemos; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad metinės ataskaitos dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos, ypač 2006 m. finansinių metų ataskaita, tapo labiau analitinės; vis dėlto pastebi, kad statistika yra pagrįsta labai nevienodomis nacionalinėmis struktūromis, kurioms būdingos skirtingos administracinės, teisminės, priežiūros ir tikrinimo sistemos;

| 2. | reikalauja, kad metinės ataskaitos dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos, taip pat šių ataskaitų pagrindu Europos Parlamento parengti pranešimai būtų įtraukiami į Tarybos darbotvarkę ir kad po to Taryba pateiktų savo pastabas Parlamentui ir Komisijai; |
| --- | --- |

2.

reikalauja, kad metinės ataskaitos dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos, taip pat šių ataskaitų pagrindu Europos Parlamento parengti pranešimai būtų įtraukiami į Tarybos darbotvarkę ir kad po to Taryba pateiktų savo pastabas Parlamentui ir Komisijai;

| 3. | konstatuoja, kad valstybių narių nuosavų išteklių, išlaidų žemės ūkiui ir struktūrinės veiklos srityje praneštų pažeidimų 2006 m. bendra suma pasiekė apie 1 milijardą 143 milijonus EUR (2005 finansiniais metais – 1 milijardas 24 milijonai EUR; 2004 finansiniai metais – 982,3 milijono EUR; 2003 finansiniais metais – 922 milijonai EUR; 2002 finansiniais metais – 1 milijardas 150 milijonų EUR); Komisijai 2006 m. valstybių narių pateiktos sumos gali būti išskaidytos šitaip:






  — | nuosavi ištekliai: 353 milijonai EUR (2005 finansiniais metais – 328,4 milijono EUR; 2004 finansiniais metais – 212,4 milijono EUR; 2003 finansiniais metais – 269,9 milijono EUR; 2002 finansiniais metais – 367 milijonai EUR), |
| --- | --- | --- |

3.

konstatuoja, kad valstybių narių nuosavų išteklių, išlaidų žemės ūkiui ir struktūrinės veiklos srityje praneštų pažeidimų 2006 m. bendra suma pasiekė apie 1 milijardą 143 milijonus EUR (2005 finansiniais metais – 1 milijardas 24 milijonai EUR; 2004 finansiniai metais – 982,3 milijono EUR; 2003 finansiniais metais – 922 milijonai EUR; 2002 finansiniais metais – 1 milijardas 150 milijonų EUR); Komisijai 2006 m. valstybių narių pateiktos sumos gali būti išskaidytos šitaip:

—

nuosavi ištekliai: 353 milijonai EUR (2005 finansiniais metais – 328,4 milijono EUR; 2004 finansiniais metais – 212,4 milijono EUR; 2003 finansiniais metais – 269,9 milijono EUR; 2002 finansiniais metais – 367 milijonai EUR),

| — | garantijos pagal Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondą: 87 milijonai EUR (2005 finansiniais metais – 102 milijonai EUR; 2004 finansiniais metais – 82,1 milijono EUR; 2003 finansiniais metais – 169,7 milijono EUR; 2002 finansiniais metais – 198,1 milijono EUR), |
| --- | --- |

—

garantijos pagal Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondą: 87 milijonai EUR (2005 finansiniais metais – 102 milijonai EUR; 2004 finansiniais metais – 82,1 milijono EUR; 2003 finansiniais metais – 169,7 milijono EUR; 2002 finansiniais metais – 198,1 milijono EUR),

| — | struktūriniai veiksmai: 703 milijonai EUR (2005 finansiniais metais – 601 milijonas EUR; 2004 finansiniais metais – 694,5 milijono EUR; 2003 finansiniais metais – 482,2 milijono EUR; 2002 finansiniais metais – 614,1 milijono EUR), |
| --- | --- |

—

struktūriniai veiksmai: 703 milijonai EUR (2005 finansiniais metais – 601 milijonas EUR; 2004 finansiniais metais – 694,5 milijono EUR; 2003 finansiniais metais – 482,2 milijono EUR; 2002 finansiniais metais – 614,1 milijono EUR),

taip pat konstatuoja, kad pasirengimo narystei fondų srities 2006 m. nustatytų pažeidimų bendra suma pasiekė 12,32 milijono EUR (2005 finansiniais metais – 17,6 milijono EUR);

| 4. | pabrėžia, kad kasmetinius pažeidimų finansinio poveikio skirtumus gali lemti daugelis veiksnių; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad kasmetinius pažeidimų finansinio poveikio skirtumus gali lemti daugelis veiksnių;

| 5. | pabrėžia, kad didžiulis Komisijai praneštų pažeidimų skaičius nebūtinai reiškia aukštą sukčiavimo lygį; tai taip pat gali rodyti veiksmingą kontrolės institucijų darbą bei glaudų valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą; džiaugiasi, kad Komisija savo 2006 m. metinėje ataskaitoje pabrėžė tokio bendradarbiavimo svarbą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad didžiulis Komisijai praneštų pažeidimų skaičius nebūtinai reiškia aukštą sukčiavimo lygį; tai taip pat gali rodyti veiksmingą kontrolės institucijų darbą bei glaudų valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą; džiaugiasi, kad Komisija savo 2006 m. metinėje ataskaitoje pabrėžė tokio bendradarbiavimo svarbą;

Bendroji analizė

| 6. | konstatuoja, kad nuosavų išteklių srityje pažeidimų suma padidėjo (+7 proc.): nuo 328 milijonų EUR (2005 m.) iki 353 milijonų EUR (2006 m.); labiausiai su pažeidimais susiję sektoriai buvo televizorių (2005 m. – 69 milijonai EUR, 2006 m. – 62,3 milijono EUR) ir cigarečių (2005 m. – 30,9 milijono EUR, 2006 m. – 27,6 milijono EUR); tokių pažeidimų atvejų gerokai padaugėjo Italijoje (+ 122 proc.) ir Olandijoje (+ 81 proc.); 113,4 milijono EUR (32 proc.) 2006 m. buvo grąžinta; |
| --- | --- |

6.

konstatuoja, kad nuosavų išteklių srityje pažeidimų suma padidėjo (+7 proc.): nuo 328 milijonų EUR (2005 m.) iki 353 milijonų EUR (2006 m.); labiausiai su pažeidimais susiję sektoriai buvo televizorių (2005 m. – 69 milijonai EUR, 2006 m. – 62,3 milijono EUR) ir cigarečių (2005 m. – 30,9 milijono EUR, 2006 m. – 27,6 milijono EUR); tokių pažeidimų atvejų gerokai padaugėjo Italijoje (+ 122 proc.) ir Olandijoje (+ 81 proc.); 113,4 milijono EUR (32 proc.) 2006 m. buvo grąžinta;

| 7. | pastebi, kad išlaidų žemės ūkiui srityje pažeidimų suma sumažėjo nuo 105 milijonų EUR 2005 m. iki 87 milijonų EUR 2006 m.; Ispanija, Prancūzija ir Italija atsakingos už 57,2 proc. pažeidimų, sudarančių 64,9 milijono EUR, o labiausiai paliesti sektoriai yra kaimo plėtros, jautienos ir veršienos, taip pat vaisių ir daržovių sektoriai; |
| --- | --- |

7.

pastebi, kad išlaidų žemės ūkiui srityje pažeidimų suma sumažėjo nuo 105 milijonų EUR 2005 m. iki 87 milijonų EUR 2006 m.; Ispanija, Prancūzija ir Italija atsakingos už 57,2 proc. pažeidimų, sudarančių 64,9 milijono EUR, o labiausiai paliesti sektoriai yra kaimo plėtros, jautienos ir veršienos, taip pat vaisių ir daržovių sektoriai;

| 8. | pritaria 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) finansavimo (9), kuriuo siekiama sukurti paprastesnę ir veiksmingesnę neteisėtų išmokų grąžinimo valstybėms narėms teisinę sistemą, įgyvendinimui; ragina Komisiją įvertinti to teisės akto taikymą ir šiuo klausimu pateikti Parlamentui ataskaitą; |
| --- | --- |

8.

pritaria 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) finansavimo (9), kuriuo siekiama sukurti paprastesnę ir veiksmingesnę neteisėtų išmokų grąžinimo valstybėms narėms teisinę sistemą, įgyvendinimui; ragina Komisiją įvertinti to teisės akto taikymą ir šiuo klausimu pateikti Parlamentui ataskaitą;

| 9. | džiaugiasi, kad gerai veikia integruota administravimo ir kontrolės sistema, kuri leido nustatyti didelę dalį konstatuotų pažeidimų ir kurios pagalba vykdoma 68 proc. operacijų; |
| --- | --- |

9.

džiaugiasi, kad gerai veikia integruota administravimo ir kontrolės sistema, kuri leido nustatyti didelę dalį konstatuotų pažeidimų ir kurios pagalba vykdoma 68 proc. operacijų;

| 10. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar mažai ir nevienodai skirtingose valstybėse narėse išieškoma neteisėtai išmokėtų lėšų, ir ragina Komisiją labiau stengtis didinti neteisėtų išmokų išieškojimo lygį, kadangi išieškojimo tikimybė ilgainiui mažėja; |
| --- | --- |

10.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar mažai ir nevienodai skirtingose valstybėse narėse išieškoma neteisėtai išmokėtų lėšų, ir ragina Komisiją labiau stengtis didinti neteisėtų išmokų išieškojimo lygį, kadangi išieškojimo tikimybė ilgainiui mažėja;

| 11. | mano, kad tais atvejais, kai tam tikra valstybė narė nuolat išieško mažai lėšų, Komisija turėtų taikyti korekcines priemones; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tais atvejais, kai tam tikra valstybė narė nuolat išieško mažai lėšų, Komisija turėtų taikyti korekcines priemones;

| 12. | užtikrina Komisijai visapusišką paramą dėl griežto teisės aktų dėl išmokų nutraukimo taikymo ir ragina, kad BŽŪP lėšoms būtų taikoma tokia pati procedūra, kaip ir jau priimtoms priemonėms (10), kad lėšos nebūtų pervedamos tuo atveju, kai Komisija nėra visiškai užtikrinta dėl valstybės narės, kuri turėtų gauti šias lėšas, valdymo ir kontrolės sistemų patikimumo; |
| --- | --- |

12.

užtikrina Komisijai visapusišką paramą dėl griežto teisės aktų dėl išmokų nutraukimo taikymo ir ragina, kad BŽŪP lėšoms būtų taikoma tokia pati procedūra, kaip ir jau priimtoms priemonėms (10), kad lėšos nebūtų pervedamos tuo atveju, kai Komisija nėra visiškai užtikrinta dėl valstybės narės, kuri turėtų gauti šias lėšas, valdymo ir kontrolės sistemų patikimumo;

| 13. | ragina Komisiją įvertinti su išmokomis ūkininkams susijusios kontrolės ir priežiūros sistemos veiksmingumą ir skaidrumą, atsižvelgiant į Komisijos teikiamą metinę Bendrijų finansinių interesų apsaugos ataskaitą; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją įvertinti su išmokomis ūkininkams susijusios kontrolės ir priežiūros sistemos veiksmingumą ir skaidrumą, atsižvelgiant į Komisijos teikiamą metinę Bendrijų finansinių interesų apsaugos ataskaitą;

| 14. | džiaugiasi Lėšų išieškojimo darbo grupės (angl. Task Force Recovery)
   (11) darbu, leidusiu panaikinti nemaža ankstesnių metų pažeidimų (1971–2006 m. – 3 milijardai 61 milijonas EUR); dėl to valstybės narės grąžino 898 milijonus EUR, o 1 milijardas 200 milijonų EUR galėjo būti sumokėti, pasinaudojant sąskaitų patikrinimo ir patvirtinimo procedūra; vis dėlto pabrėžia, kad valstybės narės turėtų būti atidesnės, kad išvengtų pažeidimų ir lėšų grąžinimo atvejų; |
| --- | --- |

14.

džiaugiasi Lėšų išieškojimo darbo grupės (angl. Task Force Recovery)
   (11) darbu, leidusiu panaikinti nemaža ankstesnių metų pažeidimų (1971–2006 m. – 3 milijardai 61 milijonas EUR); dėl to valstybės narės grąžino 898 milijonus EUR, o 1 milijardas 200 milijonų EUR galėjo būti sumokėti, pasinaudojant sąskaitų patikrinimo ir patvirtinimo procedūra; vis dėlto pabrėžia, kad valstybės narės turėtų būti atidesnės, kad išvengtų pažeidimų ir lėšų grąžinimo atvejų;

| 15. | atkreipia dėmesį į Komisijos priimtą antrąją juodojo sąrašo sistemos įgyvendinimo trūkumų ataskaitą (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1469/95 (12)) ir ragina išplėsti ES institucijose vykstančias diskusijas dėl tolesnių veiksmų, iš kurių akivaizdžiausias – reikšmingai sugriežtinti sankcijas prieš valstybes nares, kurios neįvykdo savo įsipareigojimų išieškoti neteisėtai išmokėtas lėšas; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į Komisijos priimtą antrąją juodojo sąrašo sistemos įgyvendinimo trūkumų ataskaitą (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1469/95 (12)) ir ragina išplėsti ES institucijose vykstančias diskusijas dėl tolesnių veiksmų, iš kurių akivaizdžiausias – reikšmingai sugriežtinti sankcijas prieš valstybes nares, kurios neįvykdo savo įsipareigojimų išieškoti neteisėtai išmokėtas lėšas;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad struktūrinių veiksmų srityje pažeidimų suma padidėjo 17 proc.: nuo 601 milijono EUR 2005 m. iki 703 milijonų EUR 2006 m. (struktūriniai fondai – 517 milijonų EUR, Sanglaudos fondas – 186 milijonai EUR); pažeidimų daugiausia (75 proc.) užfiksuota Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) srityje; Vokietijoje, Ispanijoje, Italijoje, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje buvo nustatyta apie 85 proc. visų pažeidimų (438,1 milijono EUR), konstatuotų struktūrinių fondų srityje 2006 m.; dažnai paramos gavėjai apmokėdavo išlaidas, kurių negalima apmokėti iš paramos lėšų; šie veiksmai buvo atskleisti tikrinant dokumentus; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad struktūrinių veiksmų srityje pažeidimų suma padidėjo 17 proc.: nuo 601 milijono EUR 2005 m. iki 703 milijonų EUR 2006 m. (struktūriniai fondai – 517 milijonų EUR, Sanglaudos fondas – 186 milijonai EUR); pažeidimų daugiausia (75 proc.) užfiksuota Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) srityje; Vokietijoje, Ispanijoje, Italijoje, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje buvo nustatyta apie 85 proc. visų pažeidimų (438,1 milijono EUR), konstatuotų struktūrinių fondų srityje 2006 m.; dažnai paramos gavėjai apmokėdavo išlaidas, kurių negalima apmokėti iš paramos lėšų; šie veiksmai buvo atskleisti tikrinant dokumentus;

| 17. | apgailestauja, kad dabartiniu programavimo laikotarpiu iš 95 projektų, kurie finansuojami struktūrinių fondų lėšomis ir kurių auditas buvo atliktas, 60 projektų išlaidų deklaracijose buvo nustatyta esminių klaidų, o tai rodo, jog, lyginant su praėjusiais metais, padidėjo pažeidimų skaičius; mano, kad būtina atlikti daugelio projektų auditą ir pagal gautus rezultatus parengti aiškias rekomendacijas, kaip pagerinti finansų valdymą; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad dabartiniu programavimo laikotarpiu iš 95 projektų, kurie finansuojami struktūrinių fondų lėšomis ir kurių auditas buvo atliktas, 60 projektų išlaidų deklaracijose buvo nustatyta esminių klaidų, o tai rodo, jog, lyginant su praėjusiais metais, padidėjo pažeidimų skaičius; mano, kad būtina atlikti daugelio projektų auditą ir pagal gautus rezultatus parengti aiškias rekomendacijas, kaip pagerinti finansų valdymą;

| 18. | konstatuoja, kad už 2006 m. 266,5 milijono iš 703 milijonų EUR dar negrąžinta, o už ankstesnius metus dar reikia susigrąžinti 762 milijonus EUR; ragina Komisiją du kartus per metus pranešti kompetentingiems Parlamento komitetams apie padarytą pažangą ir specialias priemones, kurių buvo imtasi siekiant greičiau grąžinti dar negrąžintas sumas; |
| --- | --- |

18.

konstatuoja, kad už 2006 m. 266,5 milijono iš 703 milijonų EUR dar negrąžinta, o už ankstesnius metus dar reikia susigrąžinti 762 milijonus EUR; ragina Komisiją du kartus per metus pranešti kompetentingiems Parlamento komitetams apie padarytą pažangą ir specialias priemones, kurių buvo imtasi siekiant greičiau grąžinti dar negrąžintas sumas;

| 19. | pastebi, kad pasirengimo narystei fondų srityje finansinis poveikis sumažėjo: nuo 26,5 milijono EUR 2005 m. iki 12,3 milijono EUR 2006 m.; dažniausiai pasitaikančios klaidos buvo sąskaitų, kurių negalima apmokėti iš paramos lėšų, apmokėjimas bei sutarties sąlygų arba taisyklių nesilaikymas; nuo fondų veiklos pradžios buvo sugrąžinta 11 milijonų EUR; tačiau dar lieka nesusigrąžinta 14 milijonų EUR; |
| --- | --- |

19.

pastebi, kad pasirengimo narystei fondų srityje finansinis poveikis sumažėjo: nuo 26,5 milijono EUR 2005 m. iki 12,3 milijono EUR 2006 m.; dažniausiai pasitaikančios klaidos buvo sąskaitų, kurių negalima apmokėti iš paramos lėšų, apmokėjimas bei sutarties sąlygų arba taisyklių nesilaikymas; nuo fondų veiklos pradžios buvo sugrąžinta 11 milijonų EUR; tačiau dar lieka nesusigrąžinta 14 milijonų EUR;

| 20. | ir toliau mano, kad valstybės narės ir ES institucijos, įskaitant Audito Rūmus (EAR), turėtų pasiekti politinio supratimo „toleruotinos paklaidos normos“ klausimu, jei turėtų būti pasiekta teigiamo patikinimo pareiškimo; |
| --- | --- |

20.

ir toliau mano, kad valstybės narės ir ES institucijos, įskaitant Audito Rūmus (EAR), turėtų pasiekti politinio supratimo „toleruotinos paklaidos normos“ klausimu, jei turėtų būti pasiekta teigiamo patikinimo pareiškimo;

Trūkumai

| 21. | ragina Komisiją į 2008 m. metinę Bendrijų finansinių interesų apsaugos ataskaitą įtraukti valstybių narių institucijų, įgaliotų kovoti su pažeidimais, analizę; tam, kad Parlamentas galėtų susidaryti aiškesnį kovos su sukčiavimu tinklo teisėkūros struktūros vaizdą, toje analizėje, be kitų klausimų, turėtų būti atsakyta ir į šiuos:






  — | kokios valstybės narės nacionalinės institucijos yra susijusios su šia funkcija, |
| --- | --- | --- |

21.

ragina Komisiją į 2008 m. metinę Bendrijų finansinių interesų apsaugos ataskaitą įtraukti valstybių narių institucijų, įgaliotų kovoti su pažeidimais, analizę; tam, kad Parlamentas galėtų susidaryti aiškesnį kovos su sukčiavimu tinklo teisėkūros struktūros vaizdą, toje analizėje, be kitų klausimų, turėtų būti atsakyta ir į šiuos:

—

kokios valstybės narės nacionalinės institucijos yra susijusios su šia funkcija,

| — | kaip jos bendradarbiauja tarpusavyje, |
| --- | --- |

—

kaip jos bendradarbiauja tarpusavyje,

| — | kokias tikrinimo teises turi atitinkamos nacionalinės institucijos, |
| --- | --- |

—

kokias tikrinimo teises turi atitinkamos nacionalinės institucijos,

| — | ar šios nacionalinės institucijos veikia metinio programavimo pagrindu, |
| --- | --- |

—

ar šios nacionalinės institucijos veikia metinio programavimo pagrindu,

| — | ar jos įpareigotos parengti pranešimą apie stebėsenos metu siektinus tikslus, |
| --- | --- |

—

ar jos įpareigotos parengti pranešimą apie stebėsenos metu siektinus tikslus,

| — | ar atitinkamos nacionalinės institucijos privalo pateikti ataskaitą apie Europos fondų lėšų panaudojimą, |
| --- | --- |

—

ar atitinkamos nacionalinės institucijos privalo pateikti ataskaitą apie Europos fondų lėšų panaudojimą,

| — | kaip jos bendradarbiauja su OLAF ir kaip apie jų išvadas pranešama Komisijai, |
| --- | --- |

—

kaip jos bendradarbiauja su OLAF ir kaip apie jų išvadas pranešama Komisijai,

| — | kokiomis Europos duomenų bazėmis jos gali naudotis tiesiogiai, |
| --- | --- |

—

kokiomis Europos duomenų bazėmis jos gali naudotis tiesiogiai,

| — | kokiomis nacionalinėmis duomenų bazėmis gali naudotis Komisija, |
| --- | --- |

—

kokiomis nacionalinėmis duomenų bazėmis gali naudotis Komisija,

| — | kokios numatomos kontrolės išlaidos, |
| --- | --- |

—

kokios numatomos kontrolės išlaidos,

| — | koks yra pranešimo apie pažeidimus mechanizmas, |
| --- | --- |

—

koks yra pranešimo apie pažeidimus mechanizmas,

| — | kaip įgyvendinamas Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96; |
| --- | --- |

—

kaip įgyvendinamas Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96;

| 22. | ragina Komisiją nuosavų išteklių atžvilgiu nurodyti, kokių tolesnių veiksmų ji imsis siekdama kovoti su neteisėtu televizorių, cigarečių importu ir apskritai kontrabanda; šiuo požiūriu su pasitenkinimu pastebi, kad OLAF pavyko įsteigti savo padalinį Kinijoje; ragina Komisiją stiprinti kovą su kontrabanda; ragina Komisiją, atsižvelgiant į 2007 m. Bendrijų finansinių interesų apsaugos ataskaitą, kuri bus paskelbta 2008 m. liepos mėn., pranešti kompetentingiems Parlamento komitetams apie iniciatyvas ir veiksmus, kurių buvo imtasi pagal 2007 m. spalio 11 d. Parlamento rezoliuciją dėl Bendrijos, valstybių narių ir koncerno „Philip Morris“ susitarimo dėl kovos su cigarečių kontrabanda poveikio ir tolesnio tyrimo komiteto rekomendacijų dėl Bendrijos tranzito sistemos svarstymo (13); |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją nuosavų išteklių atžvilgiu nurodyti, kokių tolesnių veiksmų ji imsis siekdama kovoti su neteisėtu televizorių, cigarečių importu ir apskritai kontrabanda; šiuo požiūriu su pasitenkinimu pastebi, kad OLAF pavyko įsteigti savo padalinį Kinijoje; ragina Komisiją stiprinti kovą su kontrabanda; ragina Komisiją, atsižvelgiant į 2007 m. Bendrijų finansinių interesų apsaugos ataskaitą, kuri bus paskelbta 2008 m. liepos mėn., pranešti kompetentingiems Parlamento komitetams apie iniciatyvas ir veiksmus, kurių buvo imtasi pagal 2007 m. spalio 11 d. Parlamento rezoliuciją dėl Bendrijos, valstybių narių ir koncerno „Philip Morris“ susitarimo dėl kovos su cigarečių kontrabanda poveikio ir tolesnio tyrimo komiteto rekomendacijų dėl Bendrijos tranzito sistemos svarstymo (13);

| 23. | mano, kad visiškai nepriimtina tai, jog Vokietija ir Ispanija daugelį metų nepateikia Komisijai informacijos apie pažeidimus, susijusius su išlaidomis žemės ūkiui, elektronine forma; pastebi, kad šios dvi šalys yra atsakingos už 38 proc. (33,2 milijono EUR) pažeidimų, o Vokietija, nepaisant įpareigojimo tai daryti, taip pat nepateikia duomenų apie su pažeidimais susijusius asmenis ir įmones; todėl ragina Komisiją pradėti pažeidimų procedūras prieš šias dvi šalis ir iki procedūrų užbaigimo sustabdyti 10 proc. žemės ūkio išmokų mokėjimą; ragina Biudžeto kontrolės komiteto pirmininką nusiųsti laišką atitinkamoms nuolatinėms atstovybėms, kuriuo būtų reikalaujama paaiškinimo; |
| --- | --- |

23.

mano, kad visiškai nepriimtina tai, jog Vokietija ir Ispanija daugelį metų nepateikia Komisijai informacijos apie pažeidimus, susijusius su išlaidomis žemės ūkiui, elektronine forma; pastebi, kad šios dvi šalys yra atsakingos už 38 proc. (33,2 milijono EUR) pažeidimų, o Vokietija, nepaisant įpareigojimo tai daryti, taip pat nepateikia duomenų apie su pažeidimais susijusius asmenis ir įmones; todėl ragina Komisiją pradėti pažeidimų procedūras prieš šias dvi šalis ir iki procedūrų užbaigimo sustabdyti 10 proc. žemės ūkio išmokų mokėjimą; ragina Biudžeto kontrolės komiteto pirmininką nusiųsti laišką atitinkamoms nuolatinėms atstovybėms, kuriuo būtų reikalaujama paaiškinimo;

| 24. | laikosi nuomonės, kad 39 mėnesių terminas, trunkantis nuo pažeidimo padarymo momento iki pranešimo apie jį Komisijai, yra netoleruotinas, kadangi toks delsimas apsunkina lėšų susigrąžinimą; klausia Komisijos, kokių priemonių ji ėmėsi, kad priverstų valstybes nares laikytis tvarkos; konstatuoja, kad valstybių narių veiksmai rodo atidumo stoką; |
| --- | --- |

24.

laikosi nuomonės, kad 39 mėnesių terminas, trunkantis nuo pažeidimo padarymo momento iki pranešimo apie jį Komisijai, yra netoleruotinas, kadangi toks delsimas apsunkina lėšų susigrąžinimą; klausia Komisijos, kokių priemonių ji ėmėsi, kad priverstų valstybes nares laikytis tvarkos; konstatuoja, kad valstybių narių veiksmai rodo atidumo stoką;

| 25. | klausia, kokių priemonių ėmėsi Komisija, kad sumažintų pažeidimų skaičių kaimo plėtros, jautienos ir veršienos, taip pat vaisių ir daržovių sektoriuose; |
| --- | --- |

25.

klausia, kokių priemonių ėmėsi Komisija, kad sumažintų pažeidimų skaičių kaimo plėtros, jautienos ir veršienos, taip pat vaisių ir daržovių sektoriuose;

| 26. | reikalauja, kad Komisija elgtųsi principingai, jei Graikija nesilaikys IAKS įvedimo veiksmų plano (14); norėtų, kad jam būtų pranešta bendra išmokų ir (arba) pagalbos suma, sumokėta Graikijai iš Bendrijos biudžeto, taip pat kad būtų pranešta apie iki šiol sukurtas IAKS ir apie tai, ar šią sumą galima susigrąžinti, jei sistema visapusiškai neveiks iki 2008 m. rugsėjo mėn.; |
| --- | --- |

26.

reikalauja, kad Komisija elgtųsi principingai, jei Graikija nesilaikys IAKS įvedimo veiksmų plano (14); norėtų, kad jam būtų pranešta bendra išmokų ir (arba) pagalbos suma, sumokėta Graikijai iš Bendrijos biudžeto, taip pat kad būtų pranešta apie iki šiol sukurtas IAKS ir apie tai, ar šią sumą galima susigrąžinti, jei sistema visapusiškai neveiks iki 2008 m. rugsėjo mėn.;

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad struktūrinių veiksmų srityje Italijoje (2006 m. – 228,2 milijono EUR), Ispanijoje (2006 m. – 85,7 milijono EUR), Jungtinėje Karalystėje (2006 m. – 59,8 milijono EUR), Portugalijoje (2006 m. – 37,2 milijono EUR) ir Vokietijoje (2006 m. – 27,2 milijono EUR) užregistruota 84 proc. visų pažeidimų; be to, konstatuoja, kad nei Vokietija, nei Ispanija nesinaudoja kovos su sukčiavimu informacinės sistemos elektroniniu moduliu, o Vokietija neatsiunčia duomenų apie su pažeidimais susijusius asmenis ir įmones; ragina Biudžeto kontrolės komiteto pirmininką nusiųsti laišką atitinkamoms nuolatinėms atstovybėms, kuriuo būtų reikalaujama paaiškinimo; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į tai, kad struktūrinių veiksmų srityje Italijoje (2006 m. – 228,2 milijono EUR), Ispanijoje (2006 m. – 85,7 milijono EUR), Jungtinėje Karalystėje (2006 m. – 59,8 milijono EUR), Portugalijoje (2006 m. – 37,2 milijono EUR) ir Vokietijoje (2006 m. – 27,2 milijono EUR) užregistruota 84 proc. visų pažeidimų; be to, konstatuoja, kad nei Vokietija, nei Ispanija nesinaudoja kovos su sukčiavimu informacinės sistemos elektroniniu moduliu, o Vokietija neatsiunčia duomenų apie su pažeidimais susijusius asmenis ir įmones; ragina Biudžeto kontrolės komiteto pirmininką nusiųsti laišką atitinkamoms nuolatinėms atstovybėms, kuriuo būtų reikalaujama paaiškinimo;

| 28. | mano, kad 2000–2006 m. programavimo laikotarpis parodė, jog pernelyg sudėtingos taisyklės ir neveiksmingos kontrolės ir stebėjimo sistemos prisideda prie pažeidimų atsiradimo; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad gavėjai paramą dažnai gauna pavėluotai; todėl pritaria 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (15) patobulinimams; pageidauja, kad apskritai regioninės ir vietos valdžios institucijos būtų labiau įtrauktos į fondų programavimą ir jų veiklos vykdymą; |
| --- | --- |

28.

mano, kad 2000–2006 m. programavimo laikotarpis parodė, jog pernelyg sudėtingos taisyklės ir neveiksmingos kontrolės ir stebėjimo sistemos prisideda prie pažeidimų atsiradimo; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad gavėjai paramą dažnai gauna pavėluotai; todėl pritaria 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (15) patobulinimams; pageidauja, kad apskritai regioninės ir vietos valdžios institucijos būtų labiau įtrauktos į fondų programavimą ir jų veiklos vykdymą;

| 29. | primena, kad Parlamentas savo 2006 m. birželio 15 d. rezoliucijos dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu – 2005 m. metinės ataskaitos (16) 11 punkte pasisakė, kad: „[ ...] 2005 m. ataskaitiniu laikotarpiu ypatingą dėmesį reikėtų skirti pažeidimams struktūrinių veiksmų srityje“; tačiau turi konstatuoti, kad padėtis, atrodo, tik pablogėjo; |
| --- | --- |

29.

primena, kad Parlamentas savo 2006 m. birželio 15 d. rezoliucijos dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu – 2005 m. metinės ataskaitos (16) 11 punkte pasisakė, kad: „[ ...] 2005 m. ataskaitiniu laikotarpiu ypatingą dėmesį reikėtų skirti pažeidimams struktūrinių veiksmų srityje“; tačiau turi konstatuoti, kad padėtis, atrodo, tik pablogėjo;

| 30. | mano, kad Komisija turėtų skirti ypatingą dėmesį nusikaltėlių tinklams, užsiimantiems Europos fondų grobstymu; |
| --- | --- |

30.

mano, kad Komisija turėtų skirti ypatingą dėmesį nusikaltėlių tinklams, užsiimantiems Europos fondų grobstymu;

| 31. | ragina Komisiją pateikti Parlamento Biudžeto kontrolės komitetui išsamią sistemos ar sistemų, kuriomis naudojasi organizuoti nusikaltėliai (tiek veikiantys kaip mafija, tiek ir ne) siekdami pakenkti Bendrijos finansiniams interesams, analizę; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją pateikti Parlamento Biudžeto kontrolės komitetui išsamią sistemos ar sistemų, kuriomis naudojasi organizuoti nusikaltėliai (tiek veikiantys kaip mafija, tiek ir ne) siekdami pakenkti Bendrijos finansiniams interesams, analizę;

| 32. | reiškia ypatingą susirūpinimą dėl EAR pirmininko išsakytų žodžių, kad „valstybių narių kontrolės ir stebėjimo sistemos apskritai buvo neveiksmingos arba vidutiniškai veiksmingos, o Komisijos atliekama jų veikimo stebėsena buvo tik vidutiniškai veiksminga.“ (17); |
| --- | --- |

32.

reiškia ypatingą susirūpinimą dėl EAR pirmininko išsakytų žodžių, kad „valstybių narių kontrolės ir stebėjimo sistemos apskritai buvo neveiksmingos arba vidutiniškai veiksmingos, o Komisijos atliekama jų veikimo stebėsena buvo tik vidutiniškai veiksminga.“ (17);

| 33. | todėl reikalauja, kad valstybės narės užtikrintų savo kontrolės ir stebėsenos sistemų kokybę, reikiamu politiniu lygmeniu priimdamos nacionalinę valdymo deklaraciją dėl visų bendrai valdomų Bendrijos asignavimų; ragina Komisiją aktyviai ginti šį sumanymą bei pranešti apie padarytą pažangą metinėje ataskaitoje dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos; |
| --- | --- |

33.

todėl reikalauja, kad valstybės narės užtikrintų savo kontrolės ir stebėsenos sistemų kokybę, reikiamu politiniu lygmeniu priimdamos nacionalinę valdymo deklaraciją dėl visų bendrai valdomų Bendrijos asignavimų; ragina Komisiją aktyviai ginti šį sumanymą bei pranešti apie padarytą pažangą metinėje ataskaitoje dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos;

| 34. | ragina Komisiją imtis tinkamų priemonių, gal net įskaitant pažeidimų procedūras, prieš valstybes nares, kurios nepadeda Komisijos tarnyboms atlikti patikrinimų vietose, kaip numatyta pagal Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) 2185/96; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją imtis tinkamų priemonių, gal net įskaitant pažeidimų procedūras, prieš valstybes nares, kurios nepadeda Komisijos tarnyboms atlikti patikrinimų vietose, kaip numatyta pagal Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) 2185/96;

| 35. | šiame kontekste taip pat ragina Komisiją įvertinti galimybę į būsimus EB teisės aktus dėl bendro valdymo įtraukti privalomas ir sustabdymo nuostatas bendro valdymo srityje, siekiant, kad netinkami mokėjimai galėtų būti atgauti grąžinimo procedūra, pavyzdžiui, valstybė narė įsipareigotų Bendrijoms, kad Europos fondus gavėjai naudos tinkamai; |
| --- | --- |

35.

šiame kontekste taip pat ragina Komisiją įvertinti galimybę į būsimus EB teisės aktus dėl bendro valdymo įtraukti privalomas ir sustabdymo nuostatas bendro valdymo srityje, siekiant, kad netinkami mokėjimai galėtų būti atgauti grąžinimo procedūra, pavyzdžiui, valstybė narė įsipareigotų Bendrijoms, kad Europos fondus gavėjai naudos tinkamai;

| 36. | primena, kad struktūrinių veiksmų srityje dar nesugrąžinta 1 milijardas EUR už 2006 ir ankstesnius metus; |
| --- | --- |

36.

primena, kad struktūrinių veiksmų srityje dar nesugrąžinta 1 milijardas EUR už 2006 ir ankstesnius metus;

| 37. | pabrėžia tiesioginę valstybių narių atsakomybę atgauti lėšas už mokėjimus, kuriuos vykdant buvo padaryta pažeidimų; dar kartą ragina Komisiją sustabdyti tarpinius mokėjimus valstybėms narėms, jei yra nustatyta rimtų pažeidimų; pripažįsta būtinybę tinkamai reaguoti, jei yra nepakankamos valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos, bei primena, kad sukčiavimas ir pažeidimai kenkia Europos Sąjungos darbui ir ypač struktūrinės veiklos projektams; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia tiesioginę valstybių narių atsakomybę atgauti lėšas už mokėjimus, kuriuos vykdant buvo padaryta pažeidimų; dar kartą ragina Komisiją sustabdyti tarpinius mokėjimus valstybėms narėms, jei yra nustatyta rimtų pažeidimų; pripažįsta būtinybę tinkamai reaguoti, jei yra nepakankamos valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos, bei primena, kad sukčiavimas ir pažeidimai kenkia Europos Sąjungos darbui ir ypač struktūrinės veiklos projektams;

| 38. | džiaugiasi, kad, įgyvendinant Europos skaidrumo iniciatyvą, informacija apie struktūrinių fondų lėšų gavėjus turės būti paskelbta viešai, ir primygtinai ragina reikalauti, kad valstybės narės skelbtų informaciją apie projektus ir lėšas, gautas iš Bendrijos fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas; |
| --- | --- |

38.

džiaugiasi, kad, įgyvendinant Europos skaidrumo iniciatyvą, informacija apie struktūrinių fondų lėšų gavėjus turės būti paskelbta viešai, ir primygtinai ragina reikalauti, kad valstybės narės skelbtų informaciją apie projektus ir lėšas, gautas iš Bendrijos fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas;

| 39. | ragina valstybes nares kasmet pateikti Komisijai informaciją apie patirtus nebeatlyginamus finansinius nuostolius, kuri įtrauks šias sumas į metinę ataskaitą; |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares kasmet pateikti Komisijai informaciją apie patirtus nebeatlyginamus finansinius nuostolius, kuri įtrauks šias sumas į metinę ataskaitą;

| 40. | taip pat ragina valstybių narių atsakingąsias institucijas vieną kartą per metus informuoti Komisiją, įskaitant OLAF, apie teismų priimtus sprendimus dėl neteisėto struktūrinių fondų lėšų panaudojimo; |
| --- | --- |

40.

taip pat ragina valstybių narių atsakingąsias institucijas vieną kartą per metus informuoti Komisiją, įskaitant OLAF, apie teismų priimtus sprendimus dėl neteisėto struktūrinių fondų lėšų panaudojimo;

| 41. | ragina Komisiją pateikti savo poziciją dėl neigiamo jos darbo įvertinimo, kurį pateikė EAR, ir taip pat paaiškinti, kokių priemonių ji ėmėsi siekdama valstybėse narėse pagerinti padėtį, keliančią grėsmę Bendrijų finansinių interesų apsaugai; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją pateikti savo poziciją dėl neigiamo jos darbo įvertinimo, kurį pateikė EAR, ir taip pat paaiškinti, kokių priemonių ji ėmėsi siekdama valstybėse narėse pagerinti padėtį, keliančią grėsmę Bendrijų finansinių interesų apsaugai;

| 42. | tuo pat metu ragina Komisiją dažniau pranešti valstybėms narėms, kaip buvo panaudota pateikta informacija, taip pat kokių tolesnių veiksmų imtasi sužinojus apie pažeidimus; |
| --- | --- |

42.

tuo pat metu ragina Komisiją dažniau pranešti valstybėms narėms, kaip buvo panaudota pateikta informacija, taip pat kokių tolesnių veiksmų imtasi sužinojus apie pažeidimus;

| 43. | konstatuoja, kad pasirengimo narystei fondų panaudojimo srityje Bulgarija (2006 m. – 1,7 milijono EUR), Lenkija (2006 m. – 2,4 milijono EUR), Rumunija (2006 m. – 5,5 milijono EUR) ir Slovakija (2006 m. – 1,9 milijono EUR) atsakingos už 94 proc. visų pažeidimų; pastebi, kad Komisija šiuo klausimu pabrėžė būtinybę pasiekti, kad gairės ir darbo dokumentai būtų aiškinami ir naudojami vienodai; taigi ragina Komisiją nurodyti Parlamentui, kokių priemonių ji ėmėsi šioje srityje; |
| --- | --- |

43.

konstatuoja, kad pasirengimo narystei fondų panaudojimo srityje Bulgarija (2006 m. – 1,7 milijono EUR), Lenkija (2006 m. – 2,4 milijono EUR), Rumunija (2006 m. – 5,5 milijono EUR) ir Slovakija (2006 m. – 1,9 milijono EUR) atsakingos už 94 proc. visų pažeidimų; pastebi, kad Komisija šiuo klausimu pabrėžė būtinybę pasiekti, kad gairės ir darbo dokumentai būtų aiškinami ir naudojami vienodai; taigi ragina Komisiją nurodyti Parlamentui, kokių priemonių ji ėmėsi šioje srityje;

| 44. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares dar aiškiau ir nuo pat pradžių nustatyti įtariamus pažeidimų atvejus, kurie gali reikšti neteisėtą lėšų pasisavinimą, kadangi valstybės narės vis dar turi sunkumų tiksliai nustatant, kas sudaro pažeidimą ar sukčiavimo atvejį ir apie ką reikia pranešti Komisijai (OLAF), nors jos ir laikosi reikalavimų rengti ketvirtinius pranešimus; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją skatinti valstybes nares dar aiškiau ir nuo pat pradžių nustatyti įtariamus pažeidimų atvejus, kurie gali reikšti neteisėtą lėšų pasisavinimą, kadangi valstybės narės vis dar turi sunkumų tiksliai nustatant, kas sudaro pažeidimą ar sukčiavimo atvejį ir apie ką reikia pranešti Komisijai (OLAF), nors jos ir laikosi reikalavimų rengti ketvirtinius pranešimus;

| 45. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms naudotis OLAF Kovos su sukčiavimu informacine sistema / CIGinfo (informacijos, susijusios su cigarečių konfiskavimu, perdavimo priemonė); mano, kad sukūrus bendrą pradinį administracinį tinklalapį, pagerėtų keitimasis duomenimis (ypač apie pažeidimus) tarp OLAF ir valstybių narių, iš karto po to, kai nacionalinės ir Europos sistemos bus suderinamos; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją padėti valstybėms narėms naudotis OLAF Kovos su sukčiavimu informacine sistema / CIGinfo (informacijos, susijusios su cigarečių konfiskavimu, perdavimo priemonė); mano, kad sukūrus bendrą pradinį administracinį tinklalapį, pagerėtų keitimasis duomenimis (ypač apie pažeidimus) tarp OLAF ir valstybių narių, iš karto po to, kai nacionalinės ir Europos sistemos bus suderinamos;

| 46. | džiaugiasi, kad Biudžeto kontrolės komitetas jau du kartus susitiko su savo kolegomis iš nacionalinių parlamentų; mano, kad nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento biudžeto kontrolės komitetų susitikimai galėtų labai padėti tobulinti valstybių narių kontrolės ir stebėsenos sistemas bei padėti gauti nacionalinius duomenis apie valdymą; |
| --- | --- |

46.

džiaugiasi, kad Biudžeto kontrolės komitetas jau du kartus susitiko su savo kolegomis iš nacionalinių parlamentų; mano, kad nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento biudžeto kontrolės komitetų susitikimai galėtų labai padėti tobulinti valstybių narių kontrolės ir stebėsenos sistemas bei padėti gauti nacionalinius duomenis apie valdymą;

| 47. | tikisi kuo glaudesnio EAR ir nacionalinių bei regioninių audito įstaigų bendradarbiavimo siekiant dažniau naudoti pastarųjų pranešimus ir stebėti ES lėšų panaudojimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

47.

tikisi kuo glaudesnio EAR ir nacionalinių bei regioninių audito įstaigų bendradarbiavimo siekiant dažniau naudoti pastarųjų pranešimus ir stebėti ES lėšų panaudojimą valstybėse narėse;

OLAF veiklos ataskaitos

| 48. | konstatuoja, kad 2006 m. OLAF buvo restruktūrizuota, atsižvelgiant į EAR specialiąją ataskaitą Nr. 1/2005; mano, kad Parlamentas turėtų įvertinti OLAF veiklą persvarstant OLAF reglamentą; |
| --- | --- |

48.

konstatuoja, kad 2006 m. OLAF buvo restruktūrizuota, atsižvelgiant į EAR specialiąją ataskaitą Nr. 1/2005; mano, kad Parlamentas turėtų įvertinti OLAF veiklą persvarstant OLAF reglamentą;

| 49. | ragina Komisiją užtikrinti, kad duomenų bazė, nurodyta Finansinio reglamento 95 straipsnyje, visiškai veiktų nuo 2009 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją užtikrinti, kad duomenų bazė, nurodyta Finansinio reglamento 95 straipsnyje, visiškai veiktų nuo 2009 m. sausio 1 d.;

| 50. | konstatuoja, kad OLAF 2005 m. gavo 802, o 2006 m. – 826 naujus pranešimus; džiaugiasi tuo, kad įvertinimo sistema leido sumažinti nebaigtų tyrimų skaičių iki 254; be to, daugeliu atvejų baigtų tyrimų statistika rodo esant administracinę, drausminę, finansinę, teisminę ir įstatyminę stebėseną; pabrėžia, kad tebevykdomų ir baigtų projektų suma 2005 m. pabaigoje siekė 6 milijardus 600 milijonų EUR, o 2006 m. pabaigoje – 7 milijardus 400 milijonų EUR ir kad labiausiai paliesti sektoriai buvo struktūrinių fondų (2006 m. – 1 milijardas 606,7 milijono EUR), cigarečių (2006 m. – 1 milijardas 320,1 milijonų EUR), muitinės (2006 m. – 989,8 milijono EUR) ir PVM (2006 m. – 727,8 milijono EUR); |
| --- | --- |

50.

konstatuoja, kad OLAF 2005 m. gavo 802, o 2006 m. – 826 naujus pranešimus; džiaugiasi tuo, kad įvertinimo sistema leido sumažinti nebaigtų tyrimų skaičių iki 254; be to, daugeliu atvejų baigtų tyrimų statistika rodo esant administracinę, drausminę, finansinę, teisminę ir įstatyminę stebėseną; pabrėžia, kad tebevykdomų ir baigtų projektų suma 2005 m. pabaigoje siekė 6 milijardus 600 milijonų EUR, o 2006 m. pabaigoje – 7 milijardus 400 milijonų EUR ir kad labiausiai paliesti sektoriai buvo struktūrinių fondų (2006 m. – 1 milijardas 606,7 milijono EUR), cigarečių (2006 m. – 1 milijardas 320,1 milijonų EUR), muitinės (2006 m. – 989,8 milijono EUR) ir PVM (2006 m. – 727,8 milijono EUR);

| 51. | ragina Komisiją parengti tinkamą teisinį pagrindą skelbti Bendriją apgaudinėjusių bendrovių pavadinimus ir asmenų pavardes; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją parengti tinkamą teisinį pagrindą skelbti Bendriją apgaudinėjusių bendrovių pavadinimus ir asmenų pavardes;

| 52. | džiaugiasi tuo, kaip OLAF informavo Parlamentą apie užbaigtų tyrimų stebėseną; vis dėlto pastebi, kad tam tikros prokuratūros atsisakė kelti bylas 20 atvejų (iš 134 atvejų, kur buvo reikalaujama iškelti baudžiamąją bylą) dėl suėjusio senaties termino arba dėl įrodymų nepakankamumo; |
| --- | --- |

52.

džiaugiasi tuo, kaip OLAF informavo Parlamentą apie užbaigtų tyrimų stebėseną; vis dėlto pastebi, kad tam tikros prokuratūros atsisakė kelti bylas 20 atvejų (iš 134 atvejų, kur buvo reikalaujama iškelti baudžiamąją bylą) dėl suėjusio senaties termino arba dėl įrodymų nepakankamumo;

| 53. | vis dėlto apgailestauja, kad OLAF neatnaujino dialogo dėl rašytinės informacijos, kurią kompetentingas Parlamento komitetas nuolat gauna, kaip to buvo reikalaujama pirmiau minėtoje 2006 m. birželio 15 d. Parlamento rezoliucijoje; |
| --- | --- |

53.

vis dėlto apgailestauja, kad OLAF neatnaujino dialogo dėl rašytinės informacijos, kurią kompetentingas Parlamento komitetas nuolat gauna, kaip to buvo reikalaujama pirmiau minėtoje 2006 m. birželio 15 d. Parlamento rezoliucijoje;

| 54. | konstatuoja, kad kaip ir ankstesniais metais, daugiausia atvejų buvo užfiksuota Belgijoje, Vokietijoje ir Italijoje; |
| --- | --- |

54.

konstatuoja, kad kaip ir ankstesniais metais, daugiausia atvejų buvo užfiksuota Belgijoje, Vokietijoje ir Italijoje;

| 55. | atkreipia dėmesį į pirmiau minėtą 2007 m. spalio 11 d. Parlamento rezoliuciją; |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį į pirmiau minėtą 2007 m. spalio 11 d. Parlamento rezoliuciją;

| 56. | konstatuoja, kad atlikus OLAF tyrimą 2006 m. daugiau kaip 450 milijonų EUR suma buvo užfiksuota kaip grąžintina suma; ši suma susidaro iš 2006 m. baigtų atvejų (apie 114 milijonų EUR) ir dar tebevykdomų stebėsenos priemonių (apie 336 milijonai EUR, daugiausia žemės ūkio sektoriaus – 134,6 milijono EUR ir struktūrinių fondų – 146,3 milijono EUR); |
| --- | --- |

56.

konstatuoja, kad atlikus OLAF tyrimą 2006 m. daugiau kaip 450 milijonų EUR suma buvo užfiksuota kaip grąžintina suma; ši suma susidaro iš 2006 m. baigtų atvejų (apie 114 milijonų EUR) ir dar tebevykdomų stebėsenos priemonių (apie 336 milijonai EUR, daugiausia žemės ūkio sektoriaus – 134,6 milijono EUR ir struktūrinių fondų – 146,3 milijono EUR);

| 57. | sveikina OLAF, Europolo, Eurojusto ir tam tikrų tarptautinių organizacijų bendradarbiavimą, nes vienas iš šio bendradarbiavimo tikslų yra kova su organizuotu nusikalstamumu; taip pat pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas turėtų būti skaidrus ir nepažeisti OLAF nepriklausomumo; |
| --- | --- |

57.

sveikina OLAF, Europolo, Eurojusto ir tam tikrų tarptautinių organizacijų bendradarbiavimą, nes vienas iš šio bendradarbiavimo tikslų yra kova su organizuotu nusikalstamumu; taip pat pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas turėtų būti skaidrus ir nepažeisti OLAF nepriklausomumo;

| 58. | supranta, kad Komisija nori sumažinti savo ataskaitų kalbų skaičių taupymo sumetimais; vis dėlto reikalauja, kad Bendrijų finansinių interesų apsaugos metinių ataskaitų 2 priedas bei veiklos ataskaitos būtų išverstos bent jau į anglų, prancūzų ir vokiečių kalbas; |
| --- | --- |

58.

supranta, kad Komisija nori sumažinti savo ataskaitų kalbų skaičių taupymo sumetimais; vis dėlto reikalauja, kad Bendrijų finansinių interesų apsaugos metinių ataskaitų 2 priedas bei veiklos ataskaitos būtų išverstos bent jau į anglų, prancūzų ir vokiečių kalbas;

OLAF reglamento peržiūra

| 59. | primena Komisijai, kad Parlamentas savo pirmiau minėtos 2006 m. birželio 15 d. rezoliucijos 30 punkte nurodė, jog „[ ...] visi OLAF tyrimų įgaliojimai būtų numatyti viename reglamente“; tuo pat metu pabrėžia, kad Tarybos darbo grupė kovos su sukčiavimu klausimais, atrodo, taip pat, pritaria esamo teisinio pagrindo supaprastinimui (18); taigi ragina OLAF nedelsiant pateikti skirtingų teisinių pagrindų, pagal kuriuos OLAF suteikiami tyrimo įgaliojimai, sąveikumo analizę, atsižvelgiant į OLAF 2007 m. metinę veiklos ataskaitą ir siekiant, jei bus galima, įtraukti šios analizės išvadas į būsimą OLAF reglamento persvarstymą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Lisabonos sutartimi (19) taip pat iš dalies pakeičiamas ES sutarties 280 straipsnis, susijęs su kova su sukčiavimu; |
| --- | --- |

59.

primena Komisijai, kad Parlamentas savo pirmiau minėtos 2006 m. birželio 15 d. rezoliucijos 30 punkte nurodė, jog „[ ...] visi OLAF tyrimų įgaliojimai būtų numatyti viename reglamente“; tuo pat metu pabrėžia, kad Tarybos darbo grupė kovos su sukčiavimu klausimais, atrodo, taip pat, pritaria esamo teisinio pagrindo supaprastinimui (18); taigi ragina OLAF nedelsiant pateikti skirtingų teisinių pagrindų, pagal kuriuos OLAF suteikiami tyrimo įgaliojimai, sąveikumo analizę, atsižvelgiant į OLAF 2007 m. metinę veiklos ataskaitą ir siekiant, jei bus galima, įtraukti šios analizės išvadas į būsimą OLAF reglamento persvarstymą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Lisabonos sutartimi (19) taip pat iš dalies pakeičiamas ES sutarties 280 straipsnis, susijęs su kova su sukčiavimu;

| 60. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos žmogaus teisių teismas 2007 m. lapkričio 27 d. peticijos Nr. 20477/05 Tillack prieš Belgiją klausimu nusprendė, kad Belgijos valstybė pažeidė Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnį (žodžio laisvė) atlikdama kratą žurnalisto patalpose; tačiau pabrėžia, kad minėtasis sprendimas neapėmė nei OLAF, nei Komisijos ankstesnių administracinių tyrimų; atsižvelgdamas į tai, mano, kad apskritai reikėtų imtis visų tinkamų priemonių siekiant apsaugoti asmenų, kurių atžvilgiu vykdomas tyrimas, teises; |
| --- | --- |

60.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos žmogaus teisių teismas 2007 m. lapkričio 27 d. peticijos Nr. 20477/05 Tillack prieš Belgiją klausimu nusprendė, kad Belgijos valstybė pažeidė Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnį (žodžio laisvė) atlikdama kratą žurnalisto patalpose; tačiau pabrėžia, kad minėtasis sprendimas neapėmė nei OLAF, nei Komisijos ankstesnių administracinių tyrimų; atsižvelgdamas į tai, mano, kad apskritai reikėtų imtis visų tinkamų priemonių siekiant apsaugoti asmenų, kurių atžvilgiu vykdomas tyrimas, teises;

Kova su sukčiavimu PVM srityje

| 61. | yra labai susirūpinęs finansiniais nuostoliais, kuriuos sukelia „karuselės“ tipo sandoriai; konstatuoja, kad, pavyzdžiui, Vokietijos ekonominių tyrimų instituto vertinimu, 2003–2005 metais šalis prarado 17–18 milijardų EUR pajamų iš PVM kasmet; kad paprastai valstybės narės vertina, jog jos praranda maždaug 10 proc. pajamų iš PVM kasmet; kad vieną trečdalį šių nuostolių lemia tarpvalstybiniai „karuselės“ tipo sandoriai; |
| --- | --- |

61.

yra labai susirūpinęs finansiniais nuostoliais, kuriuos sukelia „karuselės“ tipo sandoriai; konstatuoja, kad, pavyzdžiui, Vokietijos ekonominių tyrimų instituto vertinimu, 2003–2005 metais šalis prarado 17–18 milijardų EUR pajamų iš PVM kasmet; kad paprastai valstybės narės vertina, jog jos praranda maždaug 10 proc. pajamų iš PVM kasmet; kad vieną trečdalį šių nuostolių lemia tarpvalstybiniai „karuselės“ tipo sandoriai;

| 62. | be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Lordų Rūmų vertinimu, 2005–2006 m. Jungtinė Karalystė prarado tarp 3 milijardų 500 milijonų ir 4 milijardų 750 milijonų svarų sterlingų pajamų iš PVM, arba ne mažiau kaip 9,6 milijono svarų sterlingų per dieną; cituoja ataskaitą, kurioje teigiama: „šiuo metu taikomas PVM susigrąžinimo Bendrijos viduje mechanizmas yra netinkamas“ (20); |
| --- | --- |

62.

be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Lordų Rūmų vertinimu, 2005–2006 m. Jungtinė Karalystė prarado tarp 3 milijardų 500 milijonų ir 4 milijardų 750 milijonų svarų sterlingų pajamų iš PVM, arba ne mažiau kaip 9,6 milijono svarų sterlingų per dieną; cituoja ataskaitą, kurioje teigiama: „šiuo metu taikomas PVM susigrąžinimo Bendrijos viduje mechanizmas yra netinkamas“ (20);

| 63. | primena, kad tik realioms pajamoms gali būti taikomas PVM susigrąžinimas; |
| --- | --- |

63.

primena, kad tik realioms pajamoms gali būti taikomas PVM susigrąžinimas;

| 64. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad daugelis valstybių narių ir toliau laikosi neryžtingos pozicijos kompetentingų nacionalinių tarnybų bei Komisijos, įskaitant OLAF, ir nacionalinių tarnybų bendradarbiavimo klausimu; |
| --- | --- |

64.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad daugelis valstybių narių ir toliau laikosi neryžtingos pozicijos kompetentingų nacionalinių tarnybų bei Komisijos, įskaitant OLAF, ir nacionalinių tarnybų bendradarbiavimo klausimu;

| 65. | džiaugiasi, kad Komisija priėmė komunikatą Tarybai (COM(2007)0758) dėl kai kurių pagrindinių aspektų nustatant ES kovos su sukčiavimu PVM srityje strategiją; atitinkamai ragina savo kompetentingą komitetą imtis veiksmingų priemonių, kad būtų stebimas šio komunikato nuostatų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

65.

džiaugiasi, kad Komisija priėmė komunikatą Tarybai (COM(2007)0758) dėl kai kurių pagrindinių aspektų nustatant ES kovos su sukčiavimu PVM srityje strategiją; atitinkamai ragina savo kompetentingą komitetą imtis veiksmingų priemonių, kad būtų stebimas šio komunikato nuostatų įgyvendinimas;

| 66. | apgailestauja, kad Taryba iki šiol nepateikė savo pozicijos dėl Europos Parlamento per pirmąjį svarstymą 2005 m. birželio 23 d. (21) svarstyto pasiūlymo dėl reglamento dėl tarpusavio administracinės pagalbos siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitokios neteisėtos veiklos (22); ragina Parlamento Pirmininką susisiekti su Tarybai pirmininkaujančia šalimi ir paspartinti klausimo sprendimą; |
| --- | --- |

66.

apgailestauja, kad Taryba iki šiol nepateikė savo pozicijos dėl Europos Parlamento per pirmąjį svarstymą 2005 m. birželio 23 d. (21) svarstyto pasiūlymo dėl reglamento dėl tarpusavio administracinės pagalbos siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitokios neteisėtos veiklos (22); ragina Parlamento Pirmininką susisiekti su Tarybai pirmininkaujančia šalimi ir paspartinti klausimo sprendimą;

| 67. | mano, kad geresnei kovai su tarpvalstybiniu „karuselės“ tipo sukčiavimu būtinas geresnis atsakingų tarnybų bendradarbiavimas ir jų bendradarbiavimas su Komisija (OLAF); mano, kad šiame kontekste keitimosi informacija apie PVM sistema ir bendradarbiavimas duomenų analizės srityje, padedant Komisijai (OLAF), turėtų būti sustiprinta; |
| --- | --- |

67.

mano, kad geresnei kovai su tarpvalstybiniu „karuselės“ tipo sukčiavimu būtinas geresnis atsakingų tarnybų bendradarbiavimas ir jų bendradarbiavimas su Komisija (OLAF); mano, kad šiame kontekste keitimosi informacija apie PVM sistema ir bendradarbiavimas duomenų analizės srityje, padedant Komisijai (OLAF), turėtų būti sustiprinta;

*

* *

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos Audito Rūmams, OLAF Priežiūros komitetui ir OLAF. |
| --- | --- |

68.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos Audito Rūmams, OLAF Priežiūros komitetui ir OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/aar2005/doc/olaf_aar.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf.

(3)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(4)  OL C 263, 2006 10 31, p. 1.

(5)  OL C 273, 2007 11 15, p. 1.

(6)  OL L 390, 2006 12 30, p. 1.

(7)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

(8)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9).

(9)  OL L 209, 2005 8 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1437/2007, OL L 322, 2007 12 7, p. 1.

(10)  Komisijos narė Danuta Hübner, atsakydama raštu į Biudžeto kontrolės komiteto klausimą, pareiškė: „2006 m. Ispanija nevykdė mokėjimų iš ERPF lėšų, kol laukė korekcinių priemonių audito rezultatų. Kiti pavyzdžiai: 2005 m. buvo sustabdyti ESF mokėjimai visoms programoms Didžiojoje Britanijoje, pagal 3 tikslą vykdomoms programoms ir kai kurioms Prancūzijos regioninėms programoms, taip pat Italijos Kalabrijos ir Sicilijos regionų programoms, o 2006 m. – EQUAL programai Ispanijoje ir Italijoje.“.

(11)  Lėšų išieškojimo darbo grupė (LIDG) buvo įkurta apie tai pranešus Komisijos komunikate „Bendrijos gautinų sumų, atsiradusių dėl tiesioginio ar dalinio Bendrijos išlaidų valdymo, susigražinimo gerinimas“ (COM(2002)0671/galutinis). LIDG yra bendra OLAF/AGRI iniciatyva, kuriai pirmininkauja OLAF.

(12)  1995 m. birželio 22 d. Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 1469/95 dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, atsižvelgiant į tam tikrus EŽŪOGF Garantijų skyriaus finansuojamų operacijų gavėjus (OL L 145, 1995 6 29, p. 1.).

(13)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0432.

(14)  Europos Audito Rūmų metinė ataskaita dėl 2006 finansinių metų: „5.11. Penktus metus iš eilės generalinio direktoriaus deklaracijoje pareiškiama išlyga, susijusi su nepakankamu IAKS įgyvendinimu Graikijoje. Audito Rūmai patvirtino, kad 2006 m. vis dar nesisekė įgyvendinti pagrindinių kontrolės priemonių, kaip antai paraiškų tvarkymo, patikrų procedūrų, gyvulių duomenų bazės vientisumo ir žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos.“.

(15)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 1989/2006 (OL L 411, 2006 12 30, p. 6.).

(16)  OL C 300 E, 2006 12 9, p. 508.

(17)  Kalba, pasakyta 2007 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komitete.

(18)  2007 m. balandžio 2 d. laiškas OLAF direktoriui.

(19)  OL C 306, 2007 12 17, p. 127.

(20)  Lordų Rūmų Europos Sąjungos komiteto ataskaitos „Sustabdykime karuselę: sukčiavimas ES prekybos srityje“ 52 punktas, HL 101 dokumentas, 2007 m. gegužės 25 d.

(21)  COM(2004)0509, vėliau iš dalies pakeistas COM(2006)0473.

(22)  OL C 133 E, 2006 6 8, p. 105.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/16

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisES strategija siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas

P6_TA(2008)0053

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (2007/2185(INI))

2009/C 184 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Globalioji Europa: glaudesnė partnerystė siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinkas“ (COM(2007)0183),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: Europos prekybos apsaugos priemonės besikeičiančioje pasaulio ekonomikoje. Žalioji knyga viešosioms konsultacijoms“ (COM(2006)0763),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Indijos ekonominių ir prekybinių ryšių (1),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl metinės Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui dėl trečiųjų šalių Bendrijos atžvilgiu taikomų antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemonių (2004 m.) (2),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po PPO ministrų konferencijos Honkonge (3),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 12 d. rezoliuciją dėl ekonominių ir prekybinių ES ir Mercosur santykių, siekiant sudaryti tarpregioninį asociacijos susitarimą (4),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų transatlantinių ekonominių santykių (5),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos prekybos santykių perspektyvų (6),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, paskelbtą kartu su Komisijos komunikatu „Ekonomikos reformos ir konkurencingumas: pagrindiniai 2006 m. Europos konkurencingumo ataskaitos aspektai“ (SEC(2006)1467),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimas. Politikos nuostatos ES gamybai stiprinti siekiant labiau integruoto požiūrio į pramonės politiką“ (COM(2005)0474),

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23–24 d. Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl indėlio į 2006 m. pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą, kiek tai susiję su Lisabonos strategija (7),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES ir Kinija: artimesnės partnerės, didesnė atsakomybė“ (COM(2006)0631) ir darbo dokumentą, pateikiamą su dokumentu „Artimesni partnerių ryšiai, didesnė atsakomybė. Politikos dokumentas. ES ir Kinijos prekyba ir investicijos: konkurencija ir partnerystė“ (COM(2006)0632),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Įgyvendinant bendrijos Lisabonos programą. Augimą ir užimtumą skatinanti šiuolaikiška MVĮ politika“ (COM(2005)0551),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A6-0002/2008),

| A. | kadangi Europos Sąjunga yra viena iš pagrindinių veikėjų tarptautinėje prekyboje, ir ji turėtų toliau pirmauti pasaulinėje ekonomikos sistemoje, kad galėtų padaryti ją sąžiningesnę ir kad šioje sistemoje būtų labiau atsižvelgiama į su ekologija susijusias ir socialines teises, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga yra viena iš pagrindinių veikėjų tarptautinėje prekyboje, ir ji turėtų toliau pirmauti pasaulinėje ekonomikos sistemoje, kad galėtų padaryti ją sąžiningesnę ir kad šioje sistemoje būtų labiau atsižvelgiama į su ekologija susijusias ir socialines teises,

| B. | kadangi Europos Sąjunga yra didžiausia pasaulio eksportuotoja ir didžiausia paslaugų teikėja, todėl yra labai suinteresuota užtikrinti, kad būtų atvertos naujos prekių, paslaugų ir investicijų rinkos, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga yra didžiausia pasaulio eksportuotoja ir didžiausia paslaugų teikėja, todėl yra labai suinteresuota užtikrinti, kad būtų atvertos naujos prekių, paslaugų ir investicijų rinkos,

| C. | kadangi Europos Sąjunga turi įgyvendinti ambicingesnes ir labiau į ateitį orientuotas strategijas, kad galėtų išspręsti globalizacijos problemas ir sugebėtų įveikti didesnę pagrindinių kylančios ekonomikos šalių konkurenciją, kartu išsaugant Europos ekonominį, regioninį ir socialinį modelį bei gerbiant žmogaus teises ir socialinius bei aplinkosaugos standartus, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga turi įgyvendinti ambicingesnes ir labiau į ateitį orientuotas strategijas, kad galėtų išspręsti globalizacijos problemas ir sugebėtų įveikti didesnę pagrindinių kylančios ekonomikos šalių konkurenciją, kartu išsaugant Europos ekonominį, regioninį ir socialinį modelį bei gerbiant žmogaus teises ir socialinius bei aplinkosaugos standartus,

| D. | kadangi ekonominis atvirumas šalies viduje ir užsienyje gyvybiškai svarbus darbo vietoms kurti, ekonomikos augimui užtikrinti ir tarptautiniam konkurencingumui išsaugoti; kadangi dėl to Europos Sąjunga, remdamasi patekimo į rinkas strategija, turėtų toliau stengtis atverti ES rinkas ir skatinti savo prekybos partnerius šalinti kliūtis ir labiau atverti savo rinkas, |
| --- | --- |

D.

kadangi ekonominis atvirumas šalies viduje ir užsienyje gyvybiškai svarbus darbo vietoms kurti, ekonomikos augimui užtikrinti ir tarptautiniam konkurencingumui išsaugoti; kadangi dėl to Europos Sąjunga, remdamasi patekimo į rinkas strategija, turėtų toliau stengtis atverti ES rinkas ir skatinti savo prekybos partnerius šalinti kliūtis ir labiau atverti savo rinkas,

| E. | kadangi tinkama prieiga prie trečiųjų šalių rinkų leis ES vidaus gamintojams pirmauti didelės pridėtinės vertės prekių ir paslaugų srityje ir savo produktus padaryti naujoviškesnius, skatinti kūrybingumą, saugoti intelektinės nuosavybės teises ir pasiekti didelio masto ekonomijos, |
| --- | --- |

E.

kadangi tinkama prieiga prie trečiųjų šalių rinkų leis ES vidaus gamintojams pirmauti didelės pridėtinės vertės prekių ir paslaugų srityje ir savo produktus padaryti naujoviškesnius, skatinti kūrybingumą, saugoti intelektinės nuosavybės teises ir pasiekti didelio masto ekonomijos,

| F. | kadangi dėl tarptautinės prekybos plėtros prieiga prie trečiųjų šalių rinkų tampa tokia pat svarbi kaip ir ES rinkų apsauga nuo nesąžiningos prekybos, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl tarptautinės prekybos plėtros prieiga prie trečiųjų šalių rinkų tampa tokia pat svarbi kaip ir ES rinkų apsauga nuo nesąžiningos prekybos,

| G. | kadangi prekybos liberalizavimas ir vis didėjantis jos mastas skatina tarptautinę konkurenciją, tačiau ir didina riziką, kad eksportui bus taikomos prekybos kliūtys, kurios turės žalingą poveikį tarptautiniam ES įmonių konkurencingumui, |
| --- | --- |

G.

kadangi prekybos liberalizavimas ir vis didėjantis jos mastas skatina tarptautinę konkurenciją, tačiau ir didina riziką, kad eksportui bus taikomos prekybos kliūtys, kurios turės žalingą poveikį tarptautiniam ES įmonių konkurencingumui,

| H. | kadangi negalima leisti, kad Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklėmis nepagrįstas protekcionizmas darytų poveikį ES konkurencingumui Bendrijos viduje arba už jos ribų, |
| --- | --- |

H.

kadangi negalima leisti, kad Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklėmis nepagrįstas protekcionizmas darytų poveikį ES konkurencingumui Bendrijos viduje arba už jos ribų,

| I. | kadangi prekybos kliūčių panaikinimas, be jokios abejonės, padidins Europos prekių ir paslaugų eksportą ir užtikrins nuolatinį ES ekonomikos augimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi prekybos kliūčių panaikinimas, be jokios abejonės, padidins Europos prekių ir paslaugų eksportą ir užtikrins nuolatinį ES ekonomikos augimą,

| J. | kadangi, atsižvelgiant į tai, kad visame pasaulyje Europos Sąjungos prekybos partneriai neveiksmingai saugo intelektinę ir pramoninę nuosavybę, įskaitant geografines ir kilmės vietos nuorodas, |
| --- | --- |

J.

kadangi, atsižvelgiant į tai, kad visame pasaulyje Europos Sąjungos prekybos partneriai neveiksmingai saugo intelektinę ir pramoninę nuosavybę, įskaitant geografines ir kilmės vietos nuorodas,

| K. | kadangi ypač svarbu atskirti a priori nepagrįstas prekybos kliūtis, atsirandančias dėl to, kad nenuosekliai įgyvendinamos nustatytos dvišalės ir daugiašalės prekybos taisyklės, ir prekybos kliūtis, atsirandančias dėl teisėtos teisinės ir administracinės valstybės institucijų veiklos, pradedamos ne prekybos srityje, tačiau turinčios neplanuotų padarinių prekybai, |
| --- | --- |

K.

kadangi ypač svarbu atskirti a priori nepagrįstas prekybos kliūtis, atsirandančias dėl to, kad nenuosekliai įgyvendinamos nustatytos dvišalės ir daugiašalės prekybos taisyklės, ir prekybos kliūtis, atsirandančias dėl teisėtos teisinės ir administracinės valstybės institucijų veiklos, pradedamos ne prekybos srityje, tačiau turinčios neplanuotų padarinių prekybai,

| L. | kadangi pagal esamas PPO taisykles nepateisinamos ir veiklą apsunkinančios muitinės procedūros, taikomos importui, eksportui ir tranzitui, sanitariniai ir fitosanitariniai apribojimai, nesąžiningas prekybos apsaugos priemonių naudojimas, prasta intelektinės nuosavybės teisių apsauga akivaizdžiai yra a priori nepateisinamos prekybos kliūtys, kurias reikia šalinti norint ES įmonėms pagerinti patekimo į rinką sąlygas, |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal esamas PPO taisykles nepateisinamos ir veiklą apsunkinančios muitinės procedūros, taikomos importui, eksportui ir tranzitui, sanitariniai ir fitosanitariniai apribojimai, nesąžiningas prekybos apsaugos priemonių naudojimas, prasta intelektinės nuosavybės teisių apsauga akivaizdžiai yra a priori nepateisinamos prekybos kliūtys, kurias reikia šalinti norint ES įmonėms pagerinti patekimo į rinką sąlygas,

| M. | kadangi, nors ir labai sudėtinga tiksliai įvertinti ES prekybai užsienio rinkose trukdančių apribojimų mastą, visiškai aišku, kad prekybos kliūtys daro didžiulę įtaką bendram ES eksportui, |
| --- | --- |

M.

kadangi, nors ir labai sudėtinga tiksliai įvertinti ES prekybai užsienio rinkose trukdančių apribojimų mastą, visiškai aišku, kad prekybos kliūtys daro didžiulę įtaką bendram ES eksportui,

| N. | kadangi ES įmonės apskritai labiau įsitvirtinusios išsivysčiusiose pramonės šalyse, kuriose paklausa vienoda, ir daug mažiau – greitai augančiuose regionuose ir augančiose rinkose, pvz., Kinijoje ir Indijoje, |
| --- | --- |

N.

kadangi ES įmonės apskritai labiau įsitvirtinusios išsivysčiusiose pramonės šalyse, kuriose paklausa vienoda, ir daug mažiau – greitai augančiuose regionuose ir augančiose rinkose, pvz., Kinijoje ir Indijoje,

| O. | kadangi Europos Sąjunga apskritai laikoma labai atvira ir skaidria rinka, rimtai kovojančia su konkurenciją slopinančiais veiksmais ir užtikrinančia sąžiningas sąlygas visiems importuojamiems produktams, nepaisant jų kilmės, |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos Sąjunga apskritai laikoma labai atvira ir skaidria rinka, rimtai kovojančia su konkurenciją slopinančiais veiksmais ir užtikrinančia sąžiningas sąlygas visiems importuojamiems produktams, nepaisant jų kilmės,

| P. | kadangi dideli tarifai vis dar yra rimta prekybos kliūtis, ypač pagrindinių kylančios ekonomikos šalių atžvilgiu, |
| --- | --- |

P.

kadangi dideli tarifai vis dar yra rimta prekybos kliūtis, ypač pagrindinių kylančios ekonomikos šalių atžvilgiu,

| Q. | kadangi PPO yra vienintelė veiksminga patekimo į rinkas ir sąžiningos ir teisingos pasaulinės prekybos užtikrinimo priemonė; kadangi Europos valdymo modelio įdiegimas turėtų prisidėti prie tolimesnio tinkamų ir teisingų taisyklių kūrimo ir užtikrinti stabilesnę ir visapusiškesnę pasaulio prekybos reguliavimo sistemą, |
| --- | --- |

Q.

kadangi PPO yra vienintelė veiksminga patekimo į rinkas ir sąžiningos ir teisingos pasaulinės prekybos užtikrinimo priemonė; kadangi Europos valdymo modelio įdiegimas turėtų prisidėti prie tolimesnio tinkamų ir teisingų taisyklių kūrimo ir užtikrinti stabilesnę ir visapusiškesnę pasaulio prekybos reguliavimo sistemą,

| R. | kadangi Komisija apskritai suinteresuota užtikrinti, kad jos partnerių priimami prekybos teisės aktai ir vykdoma politika kuo labiau atitiktų PPO ir kitas tarptautines taisykles, |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisija apskritai suinteresuota užtikrinti, kad jos partnerių priimami prekybos teisės aktai ir vykdoma politika kuo labiau atitiktų PPO ir kitas tarptautines taisykles,

| S. | kadangi prekybos kliūtys ir kitoje sienos pusėje atsiradusios kliūtys ne tik kenkia prekybai prekėmis, bet ir daro didelį poveikį prekybai paslaugomis ir viešiesiems pirkimams, |
| --- | --- |

S.

kadangi prekybos kliūtys ir kitoje sienos pusėje atsiradusios kliūtys ne tik kenkia prekybai prekėmis, bet ir daro didelį poveikį prekybai paslaugomis ir viešiesiems pirkimams,

| T. | kadangi spręsdama problemas ir veiksmingiau gindama teisėtus pramonės sektoriaus interesus ir lūkesčius ES taptų pastebimesnė ir patikimesnė, |
| --- | --- |

T.

kadangi spręsdama problemas ir veiksmingiau gindama teisėtus pramonės sektoriaus interesus ir lūkesčius ES taptų pastebimesnė ir patikimesnė,

| U. | kadangi norint įgyvendinti persvarstytos Lisabonos darbotvarkės tikslus reikia, kad Europos Sąjungos pramonės sektorius plėstų ir išlaikytų turimas stabilias konkurencingas pozicijas pasaulio rinkose, |
| --- | --- |

U.

kadangi norint įgyvendinti persvarstytos Lisabonos darbotvarkės tikslus reikia, kad Europos Sąjungos pramonės sektorius plėstų ir išlaikytų turimas stabilias konkurencingas pozicijas pasaulio rinkose,

| V. | kadangi šis konkurencingumas, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumas, vis daugiau priklauso nuo mokslinių tyrimų, technologijų plėtros, naujovių ir intelektinės nuosavybės, |
| --- | --- |

V.

kadangi šis konkurencingumas, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumas, vis daugiau priklauso nuo mokslinių tyrimų, technologijų plėtros, naujovių ir intelektinės nuosavybės,

| W. | kadangi, norint užtikrinti šį konkurencingumą, reikia, kad būtų įvykdytos tokios dvi sąlygos: užtikrintas patikimas ir saugus energijos tiekimas ir nevaržomos ES įmonių galimybės naudotis pažangiausiomis informacijos ir ryšių technologijomis, |
| --- | --- |

W.

kadangi, norint užtikrinti šį konkurencingumą, reikia, kad būtų įvykdytos tokios dvi sąlygos: užtikrintas patikimas ir saugus energijos tiekimas ir nevaržomos ES įmonių galimybės naudotis pažangiausiomis informacijos ir ryšių technologijomis,

Bendra apžvalga

| 1. | pabrėžia, kad sėkmingai įgyvendinus persvarstytą ir ambicingesnę patekimo į rinkas strategiją, kuri sukurta siekiant atverti naujas pasaulines rinkas ES produktams ir paslaugoms, bus ne tik išplėstas ES vaidmuo visame pasaulyje, bet ir išsaugotos esamos Europos darbo vietos ir sukurtos naujos, padidintas Europos Sąjungos konkurencingumas ir taip svariai prisidėta prie Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad sėkmingai įgyvendinus persvarstytą ir ambicingesnę patekimo į rinkas strategiją, kuri sukurta siekiant atverti naujas pasaulines rinkas ES produktams ir paslaugoms, bus ne tik išplėstas ES vaidmuo visame pasaulyje, bet ir išsaugotos esamos Europos darbo vietos ir sukurtos naujos, padidintas Europos Sąjungos konkurencingumas ir taip svariai prisidėta prie Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo;

| 2. | primena, kad remiantis Europos Sąjungos strategija, parengta siekiant užtikrinti patekimą į rinkas, visų pirma siekiama spręsti su išsivysčiusiomis ir kylančios ekonomikos šalimis susijusius klausimus; |
| --- | --- |

2.

primena, kad remiantis Europos Sąjungos strategija, parengta siekiant užtikrinti patekimą į rinkas, visų pirma siekiama spręsti su išsivysčiusiomis ir kylančios ekonomikos šalimis susijusius klausimus;

| 3. | pabrėžia, kad Europos Sąjungos eksportui į besivystančios ir kylančios ekonomikos šalis dažnai trukdo tai, kad yra nepakankama tarpusavio sąveika patekimo į rinkas sąlygų srityje, nepakankamai laikomasi tarptautinių prekybos taisyklių ir daugėja nesąžiningos prekybos atvejų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Europos Sąjungos eksportui į besivystančios ir kylančios ekonomikos šalis dažnai trukdo tai, kad yra nepakankama tarpusavio sąveika patekimo į rinkas sąlygų srityje, nepakankamai laikomasi tarptautinių prekybos taisyklių ir daugėja nesąžiningos prekybos atvejų;

| 4. | ragina Komisiją užtikrinti, kad teisėti Europos Sąjungos prekybos interesai būtų apsaugoti nuo piktnaudžiavimu pagrįstos ar nesąžiningos trečiųjų šalių prekybos; mano, kad trečiosioms šalims nepagrįstai apribojus ES įmonių patekimą į savo rinkas Europos Sąjunga turėtų imtis skubių ir ryžtingų veiksmų; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją užtikrinti, kad teisėti Europos Sąjungos prekybos interesai būtų apsaugoti nuo piktnaudžiavimu pagrįstos ar nesąžiningos trečiųjų šalių prekybos; mano, kad trečiosioms šalims nepagrįstai apribojus ES įmonių patekimą į savo rinkas Europos Sąjunga turėtų imtis skubių ir ryžtingų veiksmų;

| 5. | pažymi, kad tarptautinės prekybos reguliavimo problemos tampa vis svarbesnėmis; ragina siekti didesnio Europos Sąjungos ir jos pagrindinių prekybos partnerių taisyklių ir veiklos nuoseklumo; pabrėžia, kad taisyklių ir nuostatų derinimas turėtų ne silpninti Europos sveikatos, saugos, aplinkosaugos ir socialinės srities teisės aktus, o paskatinti pagrindinius Europos Sąjungos prekybos partnerius perimti geresnes taisykles; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad tarptautinės prekybos reguliavimo problemos tampa vis svarbesnėmis; ragina siekti didesnio Europos Sąjungos ir jos pagrindinių prekybos partnerių taisyklių ir veiklos nuoseklumo; pabrėžia, kad taisyklių ir nuostatų derinimas turėtų ne silpninti Europos sveikatos, saugos, aplinkosaugos ir socialinės srities teisės aktus, o paskatinti pagrindinius Europos Sąjungos prekybos partnerius perimti geresnes taisykles;

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti ilgalaikius metodus, kurie padėtų šalinti struktūrinius iškraipymus, nes jie, atsižvelgiant į pobūdį, ir toliau liks arba jų atsiras net ir po to, kai Komisija imsis veiksmų; ragina Komisiją neignoruoti atvejų, kai manoma, kad kliūtys nebus panaikintos greitai, nes jas panaikinti bet kokiu atveju būtina siekiant atkurti vienodas veiklos sąlygas pagrindinėse užsienio rinkose; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti ilgalaikius metodus, kurie padėtų šalinti struktūrinius iškraipymus, nes jie, atsižvelgiant į pobūdį, ir toliau liks arba jų atsiras net ir po to, kai Komisija imsis veiksmų; ragina Komisiją neignoruoti atvejų, kai manoma, kad kliūtys nebus panaikintos greitai, nes jas panaikinti bet kokiu atveju būtina siekiant atkurti vienodas veiklos sąlygas pagrindinėse užsienio rinkose;

| 7. | ragina Komisiją apsvarstyti rimtus ir nuolatinius PPO susitarimų ir taisyklių bei kitų tarptautinės prekybos teisės aktų pažeidimus, nes siekiant juos pašalinti reikia skubiai imtis priemonių, ir užtikrinti, kad tokių taisyklių laikymuisi neturėtų įtakos jokie kiti politiniai ar ekonominiai aspektai, išskyrus tuos, kurie tiesiogiai susiję su tam tikru atveju; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją apsvarstyti rimtus ir nuolatinius PPO susitarimų ir taisyklių bei kitų tarptautinės prekybos teisės aktų pažeidimus, nes siekiant juos pašalinti reikia skubiai imtis priemonių, ir užtikrinti, kad tokių taisyklių laikymuisi neturėtų įtakos jokie kiti politiniai ar ekonominiai aspektai, išskyrus tuos, kurie tiesiogiai susiję su tam tikru atveju;

| 8. | ragina trečiąsias šalis panaikinti užsienio subjektų nuosavybės teisių apribojimus Europos įmonėms ir diskriminuojančias taisykles; |
| --- | --- |

8.

ragina trečiąsias šalis panaikinti užsienio subjektų nuosavybės teisių apribojimus Europos įmonėms ir diskriminuojančias taisykles;

| 9. | pritaria Komisijos siūlomam patekimo į rinką prioritetų nustatymo metodui, tačiau ragina apsvarstyti ir kitus kriterijus, kuriais remiantis bus užtikrinama, kad ši nauja iniciatyva padės kuo didesniam skaičiui Europos Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurių išlikimas neišvengiamai priklauso nuo to, ar bus aiškiai apibrėžtos ir veiksmingai įgyvendinamos nuosavybės teisės ir konkrečiai apribotos monopolinių subjektų pajamos; |
| --- | --- |

9.

pritaria Komisijos siūlomam patekimo į rinką prioritetų nustatymo metodui, tačiau ragina apsvarstyti ir kitus kriterijus, kuriais remiantis bus užtikrinama, kad ši nauja iniciatyva padės kuo didesniam skaičiui Europos Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojų, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurių išlikimas neišvengiamai priklauso nuo to, ar bus aiškiai apibrėžtos ir veiksmingai įgyvendinamos nuosavybės teisės ir konkrečiai apribotos monopolinių subjektų pajamos;

| 10. | pabrėžia, kad sėkmingai kovojant su prekybos kliūtimis Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje bus skatinamos investicijos, gamyba ir prekyba, o patekimo į rinką sąlygos taps, inter alia, skaidresnės, lengviau prognozuojamos ir konkurencingesnės, taip pat bus kuriami arba stiprinami Europos Sąjungos ir tarptautinių rinkų ryšiai; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad sėkmingai kovojant su prekybos kliūtimis Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje bus skatinamos investicijos, gamyba ir prekyba, o patekimo į rinką sąlygos taps, inter alia, skaidresnės, lengviau prognozuojamos ir konkurencingesnės, taip pat bus kuriami arba stiprinami Europos Sąjungos ir tarptautinių rinkų ryšiai;

| 11. | mano, kad laisvosios prekybos susitarimai su Europos Sąjungos tikslinėmis šalimis neturės prasmės, jeigu jais remiantis nebus užtikrinama pakankamų teisių patekti į rinką ir tikros pažangos mažinant ir galiausiai panaikinant netarifines kliūtis, kurios, dera priminti, dažnai dar labiau iškreipia prekybą nei tarifinės kliūtys; |
| --- | --- |

11.

mano, kad laisvosios prekybos susitarimai su Europos Sąjungos tikslinėmis šalimis neturės prasmės, jeigu jais remiantis nebus užtikrinama pakankamų teisių patekti į rinką ir tikros pažangos mažinant ir galiausiai panaikinant netarifines kliūtis, kurios, dera priminti, dažnai dar labiau iškreipia prekybą nei tarifinės kliūtys;

Komisijos komunikatas

| 12. | pritaria Komisijos iniciatyvai sukurti glaudesnę partnerystę, siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinkas, ypač siekiant konkrečių rezultatų Europos įmonėms – gerinant patekimą į kylančios ekonomikos šalių rinkas, kuriose Europos įmonės susiduria su naujomis sudėtingomis prekybos ir investicijų kliūtimis; pritaria Komisijos iniciatyvai koordinuoti ES prekybos politikos ir patekimo į rinkas strategijos tikslus ir priemones taip, kad būtų veiksmingai naudojamasi ES galimybėmis, susijusiomis su tarptautine prekyba ir konkurencingumu pasaulyje; |
| --- | --- |

12.

pritaria Komisijos iniciatyvai sukurti glaudesnę partnerystę, siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinkas, ypač siekiant konkrečių rezultatų Europos įmonėms – gerinant patekimą į kylančios ekonomikos šalių rinkas, kuriose Europos įmonės susiduria su naujomis sudėtingomis prekybos ir investicijų kliūtimis; pritaria Komisijos iniciatyvai koordinuoti ES prekybos politikos ir patekimo į rinkas strategijos tikslus ir priemones taip, kad būtų veiksmingai naudojamasi ES galimybėmis, susijusiomis su tarptautine prekyba ir konkurencingumu pasaulyje;

| 13. | ypač džiaugiasi, kad Komisija siūlo sukurti glaudesnę Komisijos, valstybių narių ir ES verslo partnerystę, siekiant tiesiogiai ir verslo tikrovę atitinkančiu būdu bei per verslo tikrovę atitinkantį laiko tarpą paremti ekonominės veiklos vykdytojus, kurie turi konkrečių sunkumų patenkant į trečiųjų šalių rinkas; |
| --- | --- |

13.

ypač džiaugiasi, kad Komisija siūlo sukurti glaudesnę Komisijos, valstybių narių ir ES verslo partnerystę, siekiant tiesiogiai ir verslo tikrovę atitinkančiu būdu bei per verslo tikrovę atitinkantį laiko tarpą paremti ekonominės veiklos vykdytojus, kurie turi konkrečių sunkumų patenkant į trečiųjų šalių rinkas;

| 14. | mano, kad įgyvendinant naują patekimo į rinką strategiją Komisija gali imtis svaraus vaidmens užtikrindama tinkamą nacionalinių ir Bendrijos veiksmų suderinimo lygį, panaudodama išteklius, kurie kitu atveju liktų išsklaidyti, ir užtikrindama veiksmingesnę Europos eksportuotojų teisių ir interesų apsaugą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad įgyvendinant naują patekimo į rinką strategiją Komisija gali imtis svaraus vaidmens užtikrindama tinkamą nacionalinių ir Bendrijos veiksmų suderinimo lygį, panaudodama išteklius, kurie kitu atveju liktų išsklaidyti, ir užtikrindama veiksmingesnę Europos eksportuotojų teisių ir interesų apsaugą;

| 15. | mano, kad Europos Sąjunga, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, atsižvelgdama į subsidiarumo principą ir esamų kompetencijos sričių pusiausvyrą, turi atlikti nepakeičiamą vaidmenį užtikrinant vienodas tarptautinės prekybos konkurencijos sąlygas; |
| --- | --- |

15.

mano, kad Europos Sąjunga, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, atsižvelgdama į subsidiarumo principą ir esamų kompetencijos sričių pusiausvyrą, turi atlikti nepakeičiamą vaidmenį užtikrinant vienodas tarptautinės prekybos konkurencijos sąlygas;

| 16. | pabrėžia, kad svarbu kokybiniu ir kiekybiniu požiūriais reguliariai įvertinti patekimo į rinkas strategijos rezultatus ir jos veiksmingumą; ragina Europos Komisiją parengti deramą patekimo į rinkas veiksmų planą ir pateikti Europos Parlamentui metinę patekimo į rinkas ataskaitą panašiu būdu, kaip tai jau padaryta prekybos apsaugos priemonių srityje; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad svarbu kokybiniu ir kiekybiniu požiūriais reguliariai įvertinti patekimo į rinkas strategijos rezultatus ir jos veiksmingumą; ragina Europos Komisiją parengti deramą patekimo į rinkas veiksmų planą ir pateikti Europos Parlamentui metinę patekimo į rinkas ataskaitą panašiu būdu, kaip tai jau padaryta prekybos apsaugos priemonių srityje;

| 17. | ragina Europos įmones, teisėtai konkuruojančias tarpusavyje Europos Sąjungos viduje ir už jos ribų, į naująją patekimo į rinkas strategiją žvelgti bendradarbiaujančiu žvilgsniu, nepamirštant, kad užsienio rinkų atvėrimas ir laisvos bei sąžiningos prekybos užtikrinimas yra jų bendras interesas, todėl reikia imtis bendrų koordinuotų veiksmų; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos įmones, teisėtai konkuruojančias tarpusavyje Europos Sąjungos viduje ir už jos ribų, į naująją patekimo į rinkas strategiją žvelgti bendradarbiaujančiu žvilgsniu, nepamirštant, kad užsienio rinkų atvėrimas ir laisvos bei sąžiningos prekybos užtikrinimas yra jų bendras interesas, todėl reikia imtis bendrų koordinuotų veiksmų;

| 18. | apgailestauja, kad minėtame komunikate „Globalioji Europa: glaudesnė partnerystė siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinkas“ neatsižvelgta į keletą pagrįstų ir patirtimi grindžiamų verslo bendruomenės, profesinių sąjungų, vartotojų organizacijų ir pilietinės visuomenės rekomendacijų; ragina Komisiją įgyvendinant tą komunikatą į tas rekomendacijas atsižvelgti; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad minėtame komunikate „Globalioji Europa: glaudesnė partnerystė siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinkas“ neatsižvelgta į keletą pagrįstų ir patirtimi grindžiamų verslo bendruomenės, profesinių sąjungų, vartotojų organizacijų ir pilietinės visuomenės rekomendacijų; ragina Komisiją įgyvendinant tą komunikatą į tas rekomendacijas atsižvelgti;

Patekimo į rinkas iniciatyvos Europos Sąjungoje

| 19. | pabrėžia tolesnio Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo dalijantis informacija ir pažangiosios patirties pavyzdžiais poreikį; ragina valstybes nares kurti nacionalinių ir, jei reikia, regioninių pagalbos tarnybų, kurios centralizuotai tvarkytų informaciją ir skundus, tinklus, ypač atsižvelgiant į MVĮ interesus ir poreikius; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia tolesnio Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo dalijantis informacija ir pažangiosios patirties pavyzdžiais poreikį; ragina valstybes nares kurti nacionalinių ir, jei reikia, regioninių pagalbos tarnybų, kurios centralizuotai tvarkytų informaciją ir skundus, tinklus, ypač atsižvelgiant į MVĮ interesus ir poreikius;

| 20. | mano, kad tokie tinklai būtų daug veiksmingesni, jei prie jų kūrimo proceso prisidėtų nacionalinės ir vietinės pramonės asociacijos, prekybos rūmai, MVĮ asociacijos ir prekybos skatinimo organizacijos; |
| --- | --- |

20.

mano, kad tokie tinklai būtų daug veiksmingesni, jei prie jų kūrimo proceso prisidėtų nacionalinės ir vietinės pramonės asociacijos, prekybos rūmai, MVĮ asociacijos ir prekybos skatinimo organizacijos;

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares išplėsti Patekimo į rinkas patariamojo komiteto vaidmenį ir užtikrinti nuolatinį ryšį su 133 straipsnio komitetu (pavadinimas pagal atitinkamą EB sutarties straipsnį), pagal Prekybos kliūčių reglamentą įkurtu komitetu ir kitais svarbiais komitetais; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir valstybes nares išplėsti Patekimo į rinkas patariamojo komiteto vaidmenį ir užtikrinti nuolatinį ryšį su 133 straipsnio komitetu (pavadinimas pagal atitinkamą EB sutarties straipsnį), pagal Prekybos kliūčių reglamentą įkurtu komitetu ir kitais svarbiais komitetais;

| 22. | ragina Komisiją sukurti nuolatinio dialogo sistemą, kuri leistų valstybėms narėms ir, jei reikia, regionams ir kitoms Europos lygmens suinteresuotoms šalims keistis informacija ir nustatyti strategijas ir prioritetus; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją sukurti nuolatinio dialogo sistemą, kuri leistų valstybėms narėms ir, jei reikia, regionams ir kitoms Europos lygmens suinteresuotoms šalims keistis informacija ir nustatyti strategijas ir prioritetus;

| 23. | ragina Komisiją įgyvendinant savo patekimo į rinkas strategiją apsvarstyti šiuos aspektus:






  — | su patekimo į rinkas problemomis dirbančio skyriaus personalo Briuselyje padidinimą; |
| --- | --- | --- |

23.

ragina Komisiją įgyvendinant savo patekimo į rinkas strategiją apsvarstyti šiuos aspektus:

—

su patekimo į rinkas problemomis dirbančio skyriaus personalo Briuselyje padidinimą;

| — | veiksmingai tvarkomo nusiskundimų registro sukūrimą Prekybos generaliniame direktorate; |
| --- | --- |

—

veiksmingai tvarkomo nusiskundimų registro sukūrimą Prekybos generaliniame direktorate;

| — | struktūriškai apibrėžtų gairių visų kategorijų netarifinių kliūčių klausimais sukūrimą; |
| --- | --- |

—

struktūriškai apibrėžtų gairių visų kategorijų netarifinių kliūčių klausimais sukūrimą;

| — | pagalbos tarnybos, skirtos valstybėms narėms ir įmonėms, sukūrimą Prekybos generaliniame direktorate (sukuriant MVĮ skirtą padalinį); |
| --- | --- |

—

pagalbos tarnybos, skirtos valstybėms narėms ir įmonėms, sukūrimą Prekybos generaliniame direktorate (sukuriant MVĮ skirtą padalinį);

| — | su Komisijos teikiamomis patekimo į rinkas paslaugomis susijusios komunikacijos politikos sustiprinimą ir persvarstymą, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ; |
| --- | --- |

—

su Komisijos teikiamomis patekimo į rinkas paslaugomis susijusios komunikacijos politikos sustiprinimą ir persvarstymą, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ;

| — | potencialių vartotojų skaičiaus padidinimą, teikiant pagrindinę informaciją (pvz., leidžiant brošiūras ir lankstinukus) visomis Europos Sąjungos oficialiosiomis kalbomis; |
| --- | --- |

—

potencialių vartotojų skaičiaus padidinimą, teikiant pagrindinę informaciją (pvz., leidžiant brošiūras ir lankstinukus) visomis Europos Sąjungos oficialiosiomis kalbomis;

| — | patekimo į rinkas duomenų bazės patobulinimą, kad ji geriau atitiktų verslo interesus ir ja būtų galima lengviau naudotis; |
| --- | --- |

—

patekimo į rinkas duomenų bazės patobulinimą, kad ji geriau atitiktų verslo interesus ir ja būtų galima lengviau naudotis;

| — | patekimo į rinkas klausimus sprendžiančių Komisijos tarnybų tarpusavio bendradarbiavimo, ryšių ir komunikacijos pagerinimą; |
| --- | --- |

—

patekimo į rinkas klausimus sprendžiančių Komisijos tarnybų tarpusavio bendradarbiavimo, ryšių ir komunikacijos pagerinimą;

| — | verslo bendruomenės atstovų dalyvavimo Patekimo į rinkas patariamajame komitete užtikrinimą; |
| --- | --- |

—

verslo bendruomenės atstovų dalyvavimo Patekimo į rinkas patariamajame komitete užtikrinimą;

| — | prioritetams (įskaitant klausimus, kokioms rinkoms, sektoriams ir kliūtims skirti daugiausia dėmesio) skirtų struktūriškai apibrėžtų gairių sukūrimą; |
| --- | --- |

—

prioritetams (įskaitant klausimus, kokioms rinkoms, sektoriams ir kliūtims skirti daugiausia dėmesio) skirtų struktūriškai apibrėžtų gairių sukūrimą;

| — | savo padėties tarptautinėse norminimo organizacijose, pvz., Tarptautinėje standartizacijos organizacijoje (ISO), stiprinimą; |
| --- | --- |

—

savo padėties tarptautinėse norminimo organizacijose, pvz., Tarptautinėje standartizacijos organizacijoje (ISO), stiprinimą;

Patekimo į rinkas iniciatyvos trečiosiose šalyse

| 24. | ragina labiau struktūrizuoti Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą trečiosiose šalyse, nes tai leistų veiksmingiau panaudoti diplomatinius ir vyriausybinius išteklius sprendžiant patekimo į rinkas klausimus; |
| --- | --- |

24.

ragina labiau struktūrizuoti Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą trečiosiose šalyse, nes tai leistų veiksmingiau panaudoti diplomatinius ir vyriausybinius išteklius sprendžiant patekimo į rinkas klausimus;

| 25. | pabrėžia, kad būtina trečiosiose šalyse esančioms Komisijos delegacijoms ir sukurtoms naujoms patekimo į rinkas grupėms suteikti aiškius ir plataus masto įgaliojimus; primena, kad patekimo į rinkas strategija bus sėkminga tik tuomet, jeigu valstybės narės pagal savo galimybes, interesus ir tikslus bus pasirengusios skirti nuosavų žmogiškųjų ir finansinių išteklių; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad būtina trečiosiose šalyse esančioms Komisijos delegacijoms ir sukurtoms naujoms patekimo į rinkas grupėms suteikti aiškius ir plataus masto įgaliojimus; primena, kad patekimo į rinkas strategija bus sėkminga tik tuomet, jeigu valstybės narės pagal savo galimybes, interesus ir tikslus bus pasirengusios skirti nuosavų žmogiškųjų ir finansinių išteklių;

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti bendradarbiavimą su Europoje esančiais prekybos rūmais, prekybos asociacijomis ir valstybių narių prekybą skatinančiomis agentūromis, kurios įsteigtos trečiosiose šalyse, ir užtikrinti tinkamus delegacijų, valstybių narių ambasadų, kitų vyriausybinių užsienio prekybos įstaigų ir suinteresuotųjų Europos įmonių asociacijų informacijos mainus; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti bendradarbiavimą su Europoje esančiais prekybos rūmais, prekybos asociacijomis ir valstybių narių prekybą skatinančiomis agentūromis, kurios įsteigtos trečiosiose šalyse, ir užtikrinti tinkamus delegacijų, valstybių narių ambasadų, kitų vyriausybinių užsienio prekybos įstaigų ir suinteresuotųjų Europos įmonių asociacijų informacijos mainus;

| 27. | ragina Komisiją naujai įvertinti žmogiškųjų išteklių panaudojimo Komisijos delegacijose prioritetus ir, jei reikia, padidinti esamus išteklius siekiant, kad būtų priimta daugiau darbuotojų, kurie galėtų sėkmingai pradėti patekimo į rinkas grupių veiklą ir užtikrinti jos tęstinumą, ypač svarbiausiose delegacijose, pvz., inter alia, Pekine, Naujajame Delyje, Maskvoje ir Brazilijoje; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją naujai įvertinti žmogiškųjų išteklių panaudojimo Komisijos delegacijose prioritetus ir, jei reikia, padidinti esamus išteklius siekiant, kad būtų priimta daugiau darbuotojų, kurie galėtų sėkmingai pradėti patekimo į rinkas grupių veiklą ir užtikrinti jos tęstinumą, ypač svarbiausiose delegacijose, pvz., inter alia, Pekine, Naujajame Delyje, Maskvoje ir Brazilijoje;

Sektorių klausimai

| 28. | remia patekimo į rinkas strategijoje numatytų iniciatyvų kūrimą, visų pirma skirtą padėti panaikinti kliūtis paslaugų, viešųjų pirkimų, investavimo, intelektinės nuosavybės teisių, muitinės procedūrų, valstybės pagalbos ir kitų subsidijų srityse ir nustatyti konkurencijos taisykles bei deramą jų įgyvendinimą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

28.

remia patekimo į rinkas strategijoje numatytų iniciatyvų kūrimą, visų pirma skirtą padėti panaikinti kliūtis paslaugų, viešųjų pirkimų, investavimo, intelektinės nuosavybės teisių, muitinės procedūrų, valstybės pagalbos ir kitų subsidijų srityse ir nustatyti konkurencijos taisykles bei deramą jų įgyvendinimą trečiosiose šalyse;

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad patekimo į naujas rinkas iniciatyvos nuolat teiktų naudos MVĮ; ragina Komisiją apibrėžti ad hoc veiksmus, kuriais padėtų MVĮ produktams įsitvirtinti trečiųjų šalių rinkose ir apginti teisėtus MVĮ interesus šališkų trečiųjų šalių veiksmų atveju; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad patekimo į naujas rinkas iniciatyvos nuolat teiktų naudos MVĮ; ragina Komisiją apibrėžti ad hoc veiksmus, kuriais padėtų MVĮ produktams įsitvirtinti trečiųjų šalių rinkose ir apginti teisėtus MVĮ interesus šališkų trečiųjų šalių veiksmų atveju;

| 30. | ragina Komisiją savo užsienio prekybos politikoje ypatingą dėmesį skirti visų Interneto ir informacinės visuomenės paslaugų, kurias teikia Europos įmonės trečiosiose šalyse, teikimo apribojimo atvejų nagrinėjimui ir visus nereikalingus tokių paslaugų teikimo apribojimus laikyti prekybos kliūtimis; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją savo užsienio prekybos politikoje ypatingą dėmesį skirti visų Interneto ir informacinės visuomenės paslaugų, kurias teikia Europos įmonės trečiosiose šalyse, teikimo apribojimo atvejų nagrinėjimui ir visus nereikalingus tokių paslaugų teikimo apribojimus laikyti prekybos kliūtimis;

Daugiašalis požiūris

| 31. | pabrėžia, kad būtina stiprinti sąveiką su pagrindiniais Europos Sąjungos prekybos partneriais (pvz., Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Kanada ir Japonija), siekiant apibrėžti bendrą patekimo į rinkas strategiją ir pasiruošti ypač reikalingam daugiašaliam patekimo į rinkas susitarimui; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad būtina stiprinti sąveiką su pagrindiniais Europos Sąjungos prekybos partneriais (pvz., Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Kanada ir Japonija), siekiant apibrėžti bendrą patekimo į rinkas strategiją ir pasiruošti ypač reikalingam daugiašaliam patekimo į rinkas susitarimui;

| 32. | primena, kad reikia toliau skatinti glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą ir derinimą teisės aktų srityje, siekiant išvengti nereikalingo dubliavimosi, ir sumažinti vartotojų, pramonės sektoriaus ir vyriausybių išlaidas; ragina Komisiją skatinti pažangų Europos Sąjungos ir jos prekybos partnerių standartų ir taisyklių derinimą daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis; |
| --- | --- |

32.

primena, kad reikia toliau skatinti glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą ir derinimą teisės aktų srityje, siekiant išvengti nereikalingo dubliavimosi, ir sumažinti vartotojų, pramonės sektoriaus ir vyriausybių išlaidas; ragina Komisiją skatinti pažangų Europos Sąjungos ir jos prekybos partnerių standartų ir taisyklių derinimą daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis;

| 33. | ragina Komisiją skatinti taikyti numatytas PPO priemones, kurios padėtų greičiau apsvarstyti ir išspręsti naujų ir atsirandančių netarifinių kliūčių klausimus; šiuo aspektu Komisija turėtų skatinti kitus prekybos partnerius daugiau taikyti susitarimuose dėl techninių prekybos kliūčių numatytas pranešimo procedūras; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją skatinti taikyti numatytas PPO priemones, kurios padėtų greičiau apsvarstyti ir išspręsti naujų ir atsirandančių netarifinių kliūčių klausimus; šiuo aspektu Komisija turėtų skatinti kitus prekybos partnerius daugiau taikyti susitarimuose dėl techninių prekybos kliūčių numatytas pranešimo procedūras;

| 34. | primygtinai prašo ir toliau daug dėmesio skirti teisės aktų įgyvendinimui ir stengtis užtikrinti, kad trečiosios šalys laikytųsi PPO pagrindu prisiimtų įsipareigojimų, o šią nuostatą įgyvendinti naudojantis PPO ginčų sprendimo sistema; |
| --- | --- |

34.

primygtinai prašo ir toliau daug dėmesio skirti teisės aktų įgyvendinimui ir stengtis užtikrinti, kad trečiosios šalys laikytųsi PPO pagrindu prisiimtų įsipareigojimų, o šią nuostatą įgyvendinti naudojantis PPO ginčų sprendimo sistema;

Žvilgsnis į ateitį

| 35. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų dėti kuo daugiau pastangų, siekdama iš savo prekybos partnerių gauti jų išsivystymo lygį atitinkančių lengvatų, išskyrus atvejus, kai tai nepagrįsta dėl su vystymusi susijusių aspektų; |
| --- | --- |

35.

mano, kad Europos Sąjunga turėtų dėti kuo daugiau pastangų, siekdama iš savo prekybos partnerių gauti jų išsivystymo lygį atitinkančių lengvatų, išskyrus atvejus, kai tai nepagrįsta dėl su vystymusi susijusių aspektų;

| 36. | ragina Komisiją į naujuosius laisvosios prekybos susitarimus ir kitus įtakos prekybai turinčius susitarimus įtraukti aiškias su vykdymu ir ginčų sprendimu susijusias nuostatas, kurios visų pirma būtų skirtos spręsti klausimus dėl kitoje sienos pusėje iškilusių kliūčių; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją į naujuosius laisvosios prekybos susitarimus ir kitus įtakos prekybai turinčius susitarimus įtraukti aiškias su vykdymu ir ginčų sprendimu susijusias nuostatas, kurios visų pirma būtų skirtos spręsti klausimus dėl kitoje sienos pusėje iškilusių kliūčių;

| 37. | ragina Europos Sąjungos prekybos partnerius palaipsniui sumažinti ar panaikinti kliūtis, ribojančias patekimą į prekių ir paslaugų rinką, ir, užuot jas kūrus, kuo geriau pasinaudoti abipusėmis prekybos galimybėmis, įskaitant pakankamą rinkos atvėrimo priemonių, nustatytų vykdant dvišales, regionines ir daugiašales derybas, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

37.

ragina Europos Sąjungos prekybos partnerius palaipsniui sumažinti ar panaikinti kliūtis, ribojančias patekimą į prekių ir paslaugų rinką, ir, užuot jas kūrus, kuo geriau pasinaudoti abipusėmis prekybos galimybėmis, įskaitant pakankamą rinkos atvėrimo priemonių, nustatytų vykdant dvišales, regionines ir daugiašales derybas, įgyvendinimą;

| 38. | ragina Komisiją kasmet pranešti Parlamentui apie patekimo į rinkas strategijos įgyvendinimo pažangą ir jos rezultatus, ypatingą dėmesį skiriant nustatytiems prioritetams; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją kasmet pranešti Parlamentui apie patekimo į rinkas strategijos įgyvendinimo pažangą ir jos rezultatus, ypatingą dėmesį skiriant nustatytiems prioritetams;

*

* *

| 39. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

39.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 400.

(2)  OL C 313 E, 2006 12 20, p. 276.

(3)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 155.

(4)  OL C 308 E, 2006 12 16, p. 182.

(5)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 235.

(6)  OL C 233 E, 2006 9 28, p. 103.

(7)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 321.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/23

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisGalimas Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimas savo galiomis

P6_TA(2008)0054

Europos Parlamento pareiškimas dėl tyrimo dėl Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimo savo galiomis ir teisinių apsaugos nuo tokio piktnaudžiavimo priemonių

2009/C 184 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnį,

| A. | kadangi visoje ES mažmeninės prekybos srityje vis labiau dominuoja nedidelis skaičius prekybos centrų tinklų, |
| --- | --- |

A.

kadangi visoje ES mažmeninės prekybos srityje vis labiau dominuoja nedidelis skaičius prekybos centrų tinklų,

| B. | kadangi šie mažmeninės prekybos tinklai tampa „durininkais“, kontroliuojančiais vienintelę realią ūkininkų ir kitų tiekėjų galimybę pateikti savo prekes vartotojams Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

B.

kadangi šie mažmeninės prekybos tinklai tampa „durininkais“, kontroliuojančiais vienintelę realią ūkininkų ir kitų tiekėjų galimybę pateikti savo prekes vartotojams Europos Sąjungoje,

| C. | kadangi remiantis visos ES mastu gautais duomenimis daroma išvada, kad dideli prekybos centrai piktnaudžiauja savo perkamosiomis galiomis priverstinai sumažindami tiekėjams (tiek esantiems ES tiek ir už jos ribų) mokamas sumas iki nepakeliamo dydžio bei taiko jiems nesąžiningas sąlygas, |
| --- | --- |

C.

kadangi remiantis visos ES mastu gautais duomenimis daroma išvada, kad dideli prekybos centrai piktnaudžiauja savo perkamosiomis galiomis priverstinai sumažindami tiekėjams (tiek esantiems ES tiek ir už jos ribų) mokamas sumas iki nepakeliamo dydžio bei taiko jiems nesąžiningas sąlygas,

| D. | kadangi toks tiekėjams taikomas spaudimas turi neigiamo poveikio užimtumo kokybei ir aplinkos apsaugai, |
| --- | --- |

D.

kadangi toks tiekėjams taikomas spaudimas turi neigiamo poveikio užimtumo kokybei ir aplinkos apsaugai,

| E. | kadangi vartotojai nukenčia nuo produktų įvairovės, kultūrinio paveldo ir mažmeninės prekybos realizavimo rinkų netekties, |
| --- | --- |

E.

kadangi vartotojai nukenčia nuo produktų įvairovės, kultūrinio paveldo ir mažmeninės prekybos realizavimo rinkų netekties,

| F. | kadangi kai kurios valstybės narės pradėjo taikyti teisės aktus, kuriais bandoma riboti tokį piktnaudžiavimą, stambūs prekybos centrai vis aktyviau veikia peržengiant vienos valstybės ribas ir dėl to vis labiau būtinu tampa ES teisės aktų suderinimas, |
| --- | --- |

F.

kadangi kai kurios valstybės narės pradėjo taikyti teisės aktus, kuriais bandoma riboti tokį piktnaudžiavimą, stambūs prekybos centrai vis aktyviau veikia peržengiant vienos valstybės ribas ir dėl to vis labiau būtinu tampa ES teisės aktų suderinimas,

| 1. | ragina Konkurencijos generalinį direktoratą ištirti poveikį, kurį ES prekybos centrų sektoriaus koncentracija turi smulkiam verslui, tiekėjams, darbuotojams ir vartotojams, o ypač įvertinti bet kokį piktnaudžiavimą perkamąją galia, kuris gali kilti dėl tokios koncentracijos; |
| --- | --- |

1.

ragina Konkurencijos generalinį direktoratą ištirti poveikį, kurį ES prekybos centrų sektoriaus koncentracija turi smulkiam verslui, tiekėjams, darbuotojams ir vartotojams, o ypač įvertinti bet kokį piktnaudžiavimą perkamąją galia, kuris gali kilti dėl tokios koncentracijos;

| 2. | prašo Komisijos pasiūlyti atitinkamas priemones, įskaitant reglamentavimą, kuriomis vartotojai darbuotojai ir gamintojai būtų apsaugomi nuo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi arba kito vykdant šį tyrimą nustatyto neigiamo poveikio; |
| --- | --- |

2.

prašo Komisijos pasiūlyti atitinkamas priemones, įskaitant reglamentavimą, kuriomis vartotojai darbuotojai ir gamintojai būtų apsaugomi nuo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi arba kito vykdant šį tyrimą nustatyto neigiamo poveikio;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardžių sąrašu Komisijai, Tarybai ir valstybių narių parlamentams.
  Pasirašiusieji asmenys
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yáñez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardžių sąrašu Komisijai, Tarybai ir valstybių narių parlamentams.

Pasirašiusieji asmenys

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Ángel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yáñez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka.

---

2008 m. vasario 20 d., trečiadienis

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/25

---

2008 m. vasario 20 d., trečiadienisLisabonos sutartis

P6_TA(2008)0055

2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties (2007/2286(INI))

2009/C 184 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdamas į Suvestiniu Europos aktu, Mastrichto, Amsterdamo ir Nicos sutartimis iš dalies pakeistą Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2007 m. gruodžio 12 d. Pagrindinių teisių chartiją (1),

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 15 d. Lakeno deklaraciją dėl Europos Sąjungos ateities,

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 29 d. Romoje pasirašytą Sutartį dėl Konstitucijos Europai,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos konstitucinio proceso gairių (2) ir 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl tarpvyriausybinės konferencijos sušaukimo (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Regioninės plėtros komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0013/2008),

Kadangi:

| A. | per pastaruosius 50 metų Europos Sąjungos vystymasis turėjo didžiulę reikšmę: anksčiau karų niokotame žemyne sukurta taikos ir stabilumo erdvė, įtvirtinta demokratija, laisvė ir piliečių teisės, padidėjo klestėjimas, solidarumas ir gerovė – sukurta didžiausia pasaulyje bendroji rinka, kuriai būdingos bendros socialinių normų, aplinkos ir vartotojų apsaugos ir sąžiningos konkurencijos taisyklės, ekonominė ir pinigų sąjunga, be to, valstybės narės turi galimybes bendradarbiauti sprendžiant daugiau nei vienai valstybei įtakos turinčius klausimus, o Europos balsas sprendžiant pasaulinės reikšmės klausimus tapo tvirtesnis, |
| --- | --- |

A.

per pastaruosius 50 metų Europos Sąjungos vystymasis turėjo didžiulę reikšmę: anksčiau karų niokotame žemyne sukurta taikos ir stabilumo erdvė, įtvirtinta demokratija, laisvė ir piliečių teisės, padidėjo klestėjimas, solidarumas ir gerovė – sukurta didžiausia pasaulyje bendroji rinka, kuriai būdingos bendros socialinių normų, aplinkos ir vartotojų apsaugos ir sąžiningos konkurencijos taisyklės, ekonominė ir pinigų sąjunga, be to, valstybės narės turi galimybes bendradarbiauti sprendžiant daugiau nei vienai valstybei įtakos turinčius klausimus, o Europos balsas sprendžiant pasaulinės reikšmės klausimus tapo tvirtesnis,

| B. | pripažįstama, jog norint įtvirtinti šiuos pasiektus rezultatus ir pagerinti dvidešimt septynias, o ateityje galbūt ir daugiau valstybių narių turinčios Sąjungos veiksmingą funkcionavimą, kad ji galėtų spręsti naujas bendras problemas ir vadovautis didesnės demokratinės atskaitomybės principais, reikia pertvarkyti ir stiprinti Sąjungos struktūras, |
| --- | --- |

B.

pripažįstama, jog norint įtvirtinti šiuos pasiektus rezultatus ir pagerinti dvidešimt septynias, o ateityje galbūt ir daugiau valstybių narių turinčios Sąjungos veiksmingą funkcionavimą, kad ji galėtų spręsti naujas bendras problemas ir vadovautis didesnės demokratinės atskaitomybės principais, reikia pertvarkyti ir stiprinti Sąjungos struktūras,

| C. | dėl šio poreikio buvo pradėtos reformos, kuriomis nuo naują Europos integracijos etapą – ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimą ir perėjimą nuo iš esmės ekonominės bendrijos prie politinės sąjungos – reiškusios Mastrichto sutarties pasirašymo buvo bandoma sutvarkyti institucinę Sąjungos struktūrą ir kurių metu pasirašyta Lakeno deklaracija, kuria buvo sudarytos galimybės vykdyti kitokį reformų procesą – grindžiamą ne vien tarpvyriausybinėmis konferencijomis, bet Konvento metodu, |
| --- | --- |

C.

dėl šio poreikio buvo pradėtos reformos, kuriomis nuo naują Europos integracijos etapą – ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimą ir perėjimą nuo iš esmės ekonominės bendrijos prie politinės sąjungos – reiškusios Mastrichto sutarties pasirašymo buvo bandoma sutvarkyti institucinę Sąjungos struktūrą ir kurių metu pasirašyta Lakeno deklaracija, kuria buvo sudarytos galimybės vykdyti kitokį reformų procesą – grindžiamą ne vien tarpvyriausybinėmis konferencijomis, bet Konvento metodu,

| D. | Sutartį dėl Konstitucijos Europai parengė Konventas, kurio veikloje dalyvavo po du atstovus iš kiekvieno nacionalinio parlamento, šešiolika EP narių, du Europos Komisijos atstovai bei po vieną kiekvienos nacionalinės vyriausybės atstovą, ir jis parengė projektą vykstant viešoms diskusijoms ir pasiekus bendrą sutarimą, nuo kurio iš esmės nenukrypo 2004 m. tarpvyriausybinė konferencija, o vėlesnė Lisabonos sutartis, iš kurios pašalinti kai kurie Konstitucijos elementai, buvo parengta naudojant tradiciškesnius tarpvyriausybinius darbo metodus, nors ir visapusiškai dalyvaujat trims Europos Parlamento atstovams, |
| --- | --- |

D.

Sutartį dėl Konstitucijos Europai parengė Konventas, kurio veikloje dalyvavo po du atstovus iš kiekvieno nacionalinio parlamento, šešiolika EP narių, du Europos Komisijos atstovai bei po vieną kiekvienos nacionalinės vyriausybės atstovą, ir jis parengė projektą vykstant viešoms diskusijoms ir pasiekus bendrą sutarimą, nuo kurio iš esmės nenukrypo 2004 m. tarpvyriausybinė konferencija, o vėlesnė Lisabonos sutartis, iš kurios pašalinti kai kurie Konstitucijos elementai, buvo parengta naudojant tradiciškesnius tarpvyriausybinius darbo metodus, nors ir visapusiškai dalyvaujat trims Europos Parlamento atstovams,

| E. | ankstesnis mėginimas reformuoti Sąjungą Sutartis pakeičiant Konstitucija Europos Parlamente buvo patvirtintas didžiąja Europos piliečių išrinktų atstovų balsų dauguma (4), juos ratifikavo du trečdaliai valstybių narių, o atmetė dvi (Prancūzija ir Nyderlandai), ir po apmąstymų laikotarpio, kai tapo aišku, jog negalima pasiekti, kad Konstituciją patvirtintų visos valstybės narės, šios strategijos buvo atsisakyta ir užuot ją taikius buvo iš dalies pakeistos esamos Sutartys, |
| --- | --- |

E.

ankstesnis mėginimas reformuoti Sąjungą Sutartis pakeičiant Konstitucija Europos Parlamente buvo patvirtintas didžiąja Europos piliečių išrinktų atstovų balsų dauguma (4), juos ratifikavo du trečdaliai valstybių narių, o atmetė dvi (Prancūzija ir Nyderlandai), ir po apmąstymų laikotarpio, kai tapo aišku, jog negalima pasiekti, kad Konstituciją patvirtintų visos valstybės narės, šios strategijos buvo atsisakyta ir užuot ją taikius buvo iš dalies pakeistos esamos Sutartys,

| F. | pasikeitus metodui ir procesui, nors nauja forma ir buvo išsaugota daug numatytų praktinių Sąjungos institucinės struktūros pataisymų, sumažintas užmojis ir buvo atsisakyta keleto Konstitucijos bruožų, atidėtas kai kurių naujų sistemų įsigaliojimas, o į Sutartį buvo įtrauktos įvairioms valstybėms narėms išimtinai taikomos priemonės, |
| --- | --- |

F.

pasikeitus metodui ir procesui, nors nauja forma ir buvo išsaugota daug numatytų praktinių Sąjungos institucinės struktūros pataisymų, sumažintas užmojis ir buvo atsisakyta keleto Konstitucijos bruožų, atidėtas kai kurių naujų sistemų įsigaliojimas, o į Sutartį buvo įtrauktos įvairioms valstybėms narėms išimtinai taikomos priemonės,

| G. | vis dėlto tai, kad Sutarčiai pritarė visų Sąjungos valstybių narių vyriausybės, rodo, jog visos išrinktos valstybių narių vyriausybės mano, kad šis kompromisas yra pagrindas, kuriuo remdamosi jos nori bendradarbiauti ateityje, ir kad kiekviena jų turės dėti kuo didesnes politines pastangas siekdama užtikrinti, kad Sutartis būtų ratifikuota iki 2009 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

G.

vis dėlto tai, kad Sutarčiai pritarė visų Sąjungos valstybių narių vyriausybės, rodo, jog visos išrinktos valstybių narių vyriausybės mano, kad šis kompromisas yra pagrindas, kuriuo remdamosi jos nori bendradarbiauti ateityje, ir kad kiekviena jų turės dėti kuo didesnes politines pastangas siekdama užtikrinti, kad Sutartis būtų ratifikuota iki 2009 m. sausio 1 d.,

| H. | būtina, kad visos valstybės narės ratifikuotų Lisabonos sutartį iki 2008 m. pabaigos, siekiant, kad piliečiai 2009 m. rinkimų metu galėtų balsuoti aiškiai suvokdami naująją Sąjungos institucinę struktūrą, |
| --- | --- |

H.

būtina, kad visos valstybės narės ratifikuotų Lisabonos sutartį iki 2008 m. pabaigos, siekiant, kad piliečiai 2009 m. rinkimų metu galėtų balsuoti aiškiai suvokdami naująją Sąjungos institucinę struktūrą,

Teigiamas žingsnis Sąjungos ateičiai

| 1. | daro išvadą, kad apskritai Lisabonos sutartis gerokai tobulesnė už galiojančias Sutartis ir ją ratifikavus padidės demokratinė atskaitomybė Sąjungoje, taip pat pagerės ES sprendimų priėmimo procesas (sustiprinus Europos Palamento ir nacionalinių parlamentų vaidmenis), sustiprės Europos piliečių teisės Sąjungos atžvilgiu bei padidės Sąjungos institucijų veiklos efektyvumas; |
| --- | --- |

1.

daro išvadą, kad apskritai Lisabonos sutartis gerokai tobulesnė už galiojančias Sutartis ir ją ratifikavus padidės demokratinė atskaitomybė Sąjungoje, taip pat pagerės ES sprendimų priėmimo procesas (sustiprinus Europos Palamento ir nacionalinių parlamentų vaidmenis), sustiprės Europos piliečių teisės Sąjungos atžvilgiu bei padidės Sąjungos institucijų veiklos efektyvumas;

Daugiau demokratinės atskaitomybės

| 2. | palankiai vertina tai, kad bus stiprinama demokratinė atskaitomybė ir sprendimų priėmimo galios, sudarant piliečiams galimybę geriau kontroliuoti Sąjungos veiksmus, ypač dėl šių patobulinimų:






  a) | visų Europos Sąjungos teisės aktų priėmimui bus taikoma tokio masto parlamentinė priežiūra, kurio nėra jokioje kitoje viršnacionalinėje ar tarptautinėje struktūroje:






  — | visi Europos teisės aktai (su nedaugeliu išimčių) bus teikiami tvirtinti Tarybai (sudarytai iš savo parlamentams atskaitingų valstybių narių ministrų) ir Europos Parlamentui (sudarytam iš tiesiogiai renkamų EP narių), turintiems lygias teises; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

palankiai vertina tai, kad bus stiprinama demokratinė atskaitomybė ir sprendimų priėmimo galios, sudarant piliečiams galimybę geriau kontroliuoti Sąjungos veiksmus, ypač dėl šių patobulinimų:

a)

visų Europos Sąjungos teisės aktų priėmimui bus taikoma tokio masto parlamentinė priežiūra, kurio nėra jokioje kitoje viršnacionalinėje ar tarptautinėje struktūroje:

—

visi Europos teisės aktai (su nedaugeliu išimčių) bus teikiami tvirtinti Tarybai (sudarytai iš savo parlamentams atskaitingų valstybių narių ministrų) ir Europos Parlamentui (sudarytam iš tiesiogiai renkamų EP narių), turintiems lygias teises;

| — | bus sustiprinta išankstinė nacionalinių parlamentų vykdoma Sąjungos teisės aktų kontrolė, nes nacionaliniai parlamentai laiku gaus visus Europos teisėkūros pasiūlymus ir galės prieš Tarybai priimant poziciją aptarti juos su savo ministrais, jie taip pat įgis teisę pareikalauti pasiūlymą iš naujo peržiūrėti, jeigu manys, kad nesilaikoma subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

—

bus sustiprinta išankstinė nacionalinių parlamentų vykdoma Sąjungos teisės aktų kontrolė, nes nacionaliniai parlamentai laiku gaus visus Europos teisėkūros pasiūlymus ir galės prieš Tarybai priimant poziciją aptarti juos su savo ministrais, jie taip pat įgis teisę pareikalauti pasiūlymą iš naujo peržiūrėti, jeigu manys, kad nesilaikoma subsidiarumo principo;

| b) | Komisijos pirmininką, atsižvelgdama į Europos Parlamento rinkimų rezultatus, siūlys Europos Vadovų Taryba, o rinks Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

b)

Komisijos pirmininką, atsižvelgdama į Europos Parlamento rinkimų rezultatus, siūlys Europos Vadovų Taryba, o rinks Europos Parlamentas;

| c) | Europos Vadovų Taryba ir Komisijos pirmininkas skirs Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuriam, kaip ir visiems kitiems Komisijos nariams, bus taikoma ta pati tvirtinimo Europos Parlamente procedūra; Vyriausiasis įgaliotinis, kaip Komisijos pirmininko pavaduotojas, bus skiriamas ir vykdys savo pareigas pagal tas pačias taisykles kaip ir kiekvienas kitas Komisijos narys; |
| --- | --- |

c)

Europos Vadovų Taryba ir Komisijos pirmininkas skirs Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuriam, kaip ir visiems kitiems Komisijos nariams, bus taikoma ta pati tvirtinimo Europos Parlamente procedūra; Vyriausiasis įgaliotinis, kaip Komisijos pirmininko pavaduotojas, bus skiriamas ir vykdys savo pareigas pagal tas pačias taisykles kaip ir kiekvienas kitas Komisijos narys;

| d) | nustatoma nauja, paprastesnė ir demokratiškesnė vieno svarstymo biudžeto sudarymo procedūra: panaikinamas privalomųjų ir neprivalomųjų išlaidų atskyrimas ir taip užtikrinama Tarybos ir Europos Parlamento lygybė tvirtinant bendrą metinį biudžetą, o Parlamentui taip pat suteikiama teisė pritarti arba nepritarti teisiškai įpareigojančiai Daugiametei finansinei programai; |
| --- | --- |

d)

nustatoma nauja, paprastesnė ir demokratiškesnė vieno svarstymo biudžeto sudarymo procedūra: panaikinamas privalomųjų ir neprivalomųjų išlaidų atskyrimas ir taip užtikrinama Tarybos ir Europos Parlamento lygybė tvirtinant bendrą metinį biudžetą, o Parlamentui taip pat suteikiama teisė pritarti arba nepritarti teisiškai įpareigojančiai Daugiametei finansinei programai;

| e) | Komisijai suteiktų teisėkūros įgaliojimų demokratinė kontrolė bus sustiprinta pagal naują priežiūros tvarką, kuria remiantis tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba galės panaikinti Komisijos sprendimus arba atšaukti šiuos įgaliojimus; |
| --- | --- |

e)

Komisijai suteiktų teisėkūros įgaliojimų demokratinė kontrolė bus sustiprinta pagal naują priežiūros tvarką, kuria remiantis tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba galės panaikinti Komisijos sprendimus arba atšaukti šiuos įgaliojimus;

| f) | Europos Parlamento pritarimas bus būtinas tvirtinant įvairius Sąjungos pasirašytus tarptautinius susitarimus, įskaitant susijusius su sritimis, kurioms Sąjungoms viduje taikoma įprasta teisėkūros procedūra; |
| --- | --- |

f)

Europos Parlamento pritarimas bus būtinas tvirtinant įvairius Sąjungos pasirašytus tarptautinius susitarimus, įskaitant susijusius su sritimis, kurioms Sąjungoms viduje taikoma įprasta teisėkūros procedūra;

| g) | Tarybos posėdžiai, kuriose svarstomi teisės aktų projektai arba dėl jų balsuojama, bus vieši, taigi piliečiai galės stebėti savo vyriausybių veiklą Taryboje; |
| --- | --- |

g)

Tarybos posėdžiai, kuriose svarstomi teisės aktų projektai arba dėl jų balsuojama, bus vieši, taigi piliečiai galės stebėti savo vyriausybių veiklą Taryboje;

| h) | agentūroms, ypač Europolui ir Eurojust, bus taikoma didesnė parlamentinė kontrolė; |
| --- | --- |

h)

agentūroms, ypač Europolui ir Eurojust, bus taikoma didesnė parlamentinė kontrolė;

| i) | Regionų komitetas galės kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, jo narių kadencija bus pailginta iki penkerių metų, taip pat bus aiškiau apibrėžti jo santykiai su Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

i)

Regionų komitetas galės kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, jo narių kadencija bus pailginta iki penkerių metų, taip pat bus aiškiau apibrėžti jo santykiai su Europos Parlamentu;

| j) | Sutarčių persvarstymo procedūra ateityje bus atviresnė ir demokratiškesnė, nes Europos Parlamentas taip pat įgis įgaliojimus pateikti atitinkamus pasiūlymus, siūlomus pakeitimus turi apsvarstyti Konventas, kuriame bus nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamentų atstovai, jei Parlamentas nenuspręs, kad tai nebūtina, taip pat nustatomos naujos paprastesnės persvarstymo procedūros, kurias taikant vieningu sprendimu ir pritariant nacionaliniams parlamentams keičiamos tam tikros Sutarties nuostatos; |
| --- | --- |

j)

Sutarčių persvarstymo procedūra ateityje bus atviresnė ir demokratiškesnė, nes Europos Parlamentas taip pat įgis įgaliojimus pateikti atitinkamus pasiūlymus, siūlomus pakeitimus turi apsvarstyti Konventas, kuriame bus nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamentų atstovai, jei Parlamentas nenuspręs, kad tai nebūtina, taip pat nustatomos naujos paprastesnės persvarstymo procedūros, kurias taikant vieningu sprendimu ir pritariant nacionaliniams parlamentams keičiamos tam tikros Sutarties nuostatos;

Patvirtinamos vertybės, stiprinamos piliečių teisės, didinamas aiškumas

| 3. | palankiai vertina tai, kad bus sustiprintos piliečių teisės – tai bus atlikta nustačius šiuos patobulinimus:






  a) | ES pagrindinių teisių chartija, kurioje nurodomos visos dabartinės pilietinės, politinės, ekonominės ir socialinės teisės, taps teisiškai įpareigojančia; ja Sąjungos piliečiams bus suteiktas teisinis aiškumas užtikrinant, kad visos ES teisės nuostatos ir visi ES institucijų vykdomi arba ES teisės aktais grindžiami veiksmai turės atitikti tuos standartus, kartu nepažeidžiant subsidiarumo principo; |
| --- | --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad bus sustiprintos piliečių teisės – tai bus atlikta nustačius šiuos patobulinimus:

a)

ES pagrindinių teisių chartija, kurioje nurodomos visos dabartinės pilietinės, politinės, ekonominės ir socialinės teisės, taps teisiškai įpareigojančia; ja Sąjungos piliečiams bus suteiktas teisinis aiškumas užtikrinant, kad visos ES teisės nuostatos ir visi ES institucijų vykdomi arba ES teisės aktais grindžiami veiksmai turės atitikti tuos standartus, kartu nepažeidžiant subsidiarumo principo;

| b) | Sąjunga kreipsis dėl prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos ir Sąjungai bus taikoma tokia pati įsipareigojimų gerbti piliečių teises vykdymo išorinė priežiūra, kokia taikoma ir jos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

b)

Sąjunga kreipsis dėl prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos ir Sąjungai bus taikoma tokia pati įsipareigojimų gerbti piliečių teises vykdymo išorinė priežiūra, kokia taikoma ir jos valstybėms narėms;

| c) | atsižvelgiant į jų svarbą ruošiant Sutartį, naujosiomis nuostatomis bus palengvintas piliečių ir pilietinei visuomenei atstovaujančių asociacijų dalyvavimas Sąjungos sprendimų priėmime; bus skatinamas dialogas su socialiniais partneriais, religinėmis bendruomenėmis ir nekonfesinėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

c)

atsižvelgiant į jų svarbą ruošiant Sutartį, naujosiomis nuostatomis bus palengvintas piliečių ir pilietinei visuomenei atstovaujančių asociacijų dalyvavimas Sąjungos sprendimų priėmime; bus skatinamas dialogas su socialiniais partneriais, religinėmis bendruomenėmis ir nekonfesinėmis organizacijomis;

| d) | pradėjus taikyti ES piliečių iniciatyvos teisę piliečiai galės teikti pasiūlymus, kai nuspręs, kad tam tikru klausimu Sutarčių įgyvendinimui užtikrinti reikia Sąjungos teisės akto; |
| --- | --- |

d)

pradėjus taikyti ES piliečių iniciatyvos teisę piliečiai galės teikti pasiūlymus, kai nuspręs, kad tam tikru klausimu Sutarčių įgyvendinimui užtikrinti reikia Sąjungos teisės akto;

| e) | bus sustiprintas piliečių teisminė apsauga, kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai bus priskirti klausimai, susiję su laisve, saugumu ir teisingumu, taip pat Europos Vadovų Tarybos, Europos centrinio banko ir Sąjungos agentūrų sprendimai, be to, bus numatytos nuostatos, kurias taikant bus padidintos fizinių ir juridinių asmenų galimybės kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

e)

bus sustiprintas piliečių teisminė apsauga, kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai bus priskirti klausimai, susiję su laisve, saugumu ir teisingumu, taip pat Europos Vadovų Tarybos, Europos centrinio banko ir Sąjungos agentūrų sprendimai, be to, bus numatytos nuostatos, kurias taikant bus padidintos fizinių ir juridinių asmenų galimybės kreiptis į teismą;

| 4. | palankiai vertina tai, kad Sutartimi aiškiau ir akivaizdžiau nustatomos visoms valstybėms narėms bendros vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga, taip pat Sąjungos tikslai, jos veiksmams ir santykiams su valstybėmis narėmis taikomi principai:






  a) | aiškiau atskiriama Sąjungos ir valstybių narių kompetencija – remiamasi principu, kad visos Sutartimis Sąjungai nepriskirtos kompetencijos sritys lieka valstybėms narėms; |
| --- | --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad Sutartimi aiškiau ir akivaizdžiau nustatomos visoms valstybėms narėms bendros vertybės, kuriomis grindžiama Sąjunga, taip pat Sąjungos tikslai, jos veiksmams ir santykiams su valstybėmis narėmis taikomi principai:

a)

aiškiau atskiriama Sąjungos ir valstybių narių kompetencija – remiamasi principu, kad visos Sutartimis Sąjungai nepriskirtos kompetencijos sritys lieka valstybėms narėms;

| b) | daugiau dėmesio skiriama politikos priemonėms, akivaizdžiai naudingoms piliečiams: priimtos naujos plačios taikymo srities nuostatos dėl didelio užimtumo skatinimo, deramos socialinės apsaugos užtikrinimo, kovos su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimo, mokymo ir sveikatos apsaugos, visų rūšių diskriminacijos panaikinimo, vyrų ir moterų lygybės skatinimo; naujosiomis nuostatomis labiau skatinamas tvarus vystymasis ir aplinkos apsauga, įskaitant ir kovą su klimato kaita, taip pat atsižvelgiama į bendrojo intereso paslaugas; ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda įtvirtinama kaip vienas Sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

b)

daugiau dėmesio skiriama politikos priemonėms, akivaizdžiai naudingoms piliečiams: priimtos naujos plačios taikymo srities nuostatos dėl didelio užimtumo skatinimo, deramos socialinės apsaugos užtikrinimo, kovos su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimo, mokymo ir sveikatos apsaugos, visų rūšių diskriminacijos panaikinimo, vyrų ir moterų lygybės skatinimo; naujosiomis nuostatomis labiau skatinamas tvarus vystymasis ir aplinkos apsauga, įskaitant ir kovą su klimato kaita, taip pat atsižvelgiama į bendrojo intereso paslaugas; ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda įtvirtinama kaip vienas Sąjungos tikslų;

| c) | „Europos bendrija“ ir „Europos Sąjunga“ nebebus painiojamos, nes Europos Sąjunga taps vienu teisiniu bendrą struktūrą turinčiu subjektu; |
| --- | --- |

c)

„Europos bendrija“ ir „Europos Sąjunga“ nebebus painiojamos, nes Europos Sąjunga taps vienu teisiniu bendrą struktūrą turinčiu subjektu;

| d) | dėl valstybių narių solidarumo sąlygos piliečiai gali tikėtis, kad teroristų išpuolių, gamtinių arba žmogaus sukeltų katastrofų atveju jie gaus paramą iš visos Sąjungos; |
| --- | --- |

d)

dėl valstybių narių solidarumo sąlygos piliečiai gali tikėtis, kad teroristų išpuolių, gamtinių arba žmogaus sukeltų katastrofų atveju jie gaus paramą iš visos Sąjungos;

| e) | Sutartyje patvirtinami Sąjungos institucinės sandaros ypatumai – valstybės narės jai perduoda tam tikras savo kompetencijos sritis, kurias jos laiko geriau įgyvendinamomis bendromis priemonėmis, ir kartu numatoma pakankamai garantijų, kad nebūtų nuogąstaujama, jog Sąjunga taps centralizuota visagale supervalstybe:






  — | įsipareigojimas gerbti valstybių narių nacionalinį savitumą, neatsiejamą nuo pagrindinių politinių bei konstitucinių jų struktūrų, įskaitant regioninę ir vietos savivaldą, taip pat jų esmines valstybės funkcijas, įskaitant valstybės teritorijos vientisumo užtikrinimą, teisės ir tvarkos palaikymą ir nacionalinio saugumo užtikrinimą; |
| --- | --- | --- |

e)

Sutartyje patvirtinami Sąjungos institucinės sandaros ypatumai – valstybės narės jai perduoda tam tikras savo kompetencijos sritis, kurias jos laiko geriau įgyvendinamomis bendromis priemonėmis, ir kartu numatoma pakankamai garantijų, kad nebūtų nuogąstaujama, jog Sąjunga taps centralizuota visagale supervalstybe:

—

įsipareigojimas gerbti valstybių narių nacionalinį savitumą, neatsiejamą nuo pagrindinių politinių bei konstitucinių jų struktūrų, įskaitant regioninę ir vietos savivaldą, taip pat jų esmines valstybės funkcijas, įskaitant valstybės teritorijos vientisumo užtikrinimą, teisės ir tvarkos palaikymą ir nacionalinio saugumo užtikrinimą;

| — | suteiktų įgaliojimų (Sąjungos kompetencijos sritys yra tik tos, kurias suteikė valstybės narės), subsidiarumo ir proporcingumo principai; |
| --- | --- |

—

suteiktų įgaliojimų (Sąjungos kompetencijos sritys yra tik tos, kurias suteikė valstybės narės), subsidiarumo ir proporcingumo principai;

| — | valstybių narių dalyvavimas Sąjungos sprendimų priėmimo sistemoje bei tvirtinant bet kokius jos pakeitimus; |
| --- | --- |

—

valstybių narių dalyvavimas Sąjungos sprendimų priėmimo sistemoje bei tvirtinant bet kokius jos pakeitimus;

| — | bet kurios to pageidaujančios valstybės narės teisės išstoti iš Sąjungos pripažinimas; |
| --- | --- |

—

bet kurios to pageidaujančios valstybės narės teisės išstoti iš Sąjungos pripažinimas;

Didesnis veiksmingumas

| 5. | palankiai vertina tai, kad naujojoje Sutartyje bus padidintos Sąjungos institucijų galimybės veiksmingiau vykdyti savo užduotis, ypač dėl to, kad:






  a) | labai padaugės sričių, kuriose Taryboje posėdžiausiančios vyriausybės sprendimus priims ne vieningai, o kvalifikuota balsų dauguma, todėl veto teisės neblokuojami dvidešimt septynias valstybes nares turinčios Sąjungos veiksmai galės apimti daugiau sričių; |
| --- | --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad naujojoje Sutartyje bus padidintos Sąjungos institucijų galimybės veiksmingiau vykdyti savo užduotis, ypač dėl to, kad:

a)

labai padaugės sričių, kuriose Taryboje posėdžiausiančios vyriausybės sprendimus priims ne vieningai, o kvalifikuota balsų dauguma, todėl veto teisės neblokuojami dvidešimt septynias valstybes nares turinčios Sąjungos veiksmai galės apimti daugiau sričių;

| b) | nauja dvigubos daugumos balsavimo sistema padės lengviau priimti sprendimus Taryboje; |
| --- | --- |

b)

nauja dvigubos daugumos balsavimo sistema padės lengviau priimti sprendimus Taryboje;

| c) | Europos Vadovų Taryba galutinai taps Europos Sąjungos institucija, ir kas šeši mėnesiai besikeičiančią Europos Vadovų Taryboje pirmininkaujančią valstybę pakeis dvejų su puse metų kadencijai Europos Vadovų Tarybos narių renkamas pirmininkas, todėl padidės posėdžių rengimo nuoseklumas ir sustiprės jos veiklos tęstinumas; |
| --- | --- |

c)

Europos Vadovų Taryba galutinai taps Europos Sąjungos institucija, ir kas šeši mėnesiai besikeičiančią Europos Vadovų Taryboje pirmininkaujančią valstybę pakeis dvejų su puse metų kadencijai Europos Vadovų Tarybos narių renkamas pirmininkas, todėl padidės posėdžių rengimo nuoseklumas ir sustiprės jos veiklos tęstinumas;

| d) | Komisijos narių skaičius nuo 2014 m. bus sumažintas iki dviejų trečdalių valstybių narių skaičiaus – taip Komisija galės lengviau dirbti ir bus dar aiškiau, kad Komisijos nariai atstovauja Europos, bet ne jų kilmės šalių interesams, o taikant rotacijos sistemą bus užtikrintas lygiateisis visų valstybių narių dalyvavimas; |
| --- | --- |

d)

Komisijos narių skaičius nuo 2014 m. bus sumažintas iki dviejų trečdalių valstybių narių skaičiaus – taip Komisija galės lengviau dirbti ir bus dar aiškiau, kad Komisijos nariai atstovauja Europos, bet ne jų kilmės šalių interesams, o taikant rotacijos sistemą bus užtikrintas lygiateisis visų valstybių narių dalyvavimas;

| e) | pastebimai padidės Sąjungos, kaip pasaulinio veikėjo, matomumas ir galimybės:






  — | dvi analogiškos painiavą kėlusios pareigos – Europos Sąjungos užsienio politikos vyriausiojo įgaliotinio ir už išorės santykius atsakingo Komisijos nario – bus sujungti į vienas Komisijos pirmininko pavaduotojo / Užsienio reikalų ir saugumo politikos vyriausiojo įgaliotinio pareigas; šias pareigas einantis asmuo bus ir Užsienio reikalų tarybos pirmininkas, galintis atstovauti Sąjungai klausimais, kuriais ji turi bendrą poziciją, taip užtikrinant didesnį Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą; |
| --- | --- | --- |

e)

pastebimai padidės Sąjungos, kaip pasaulinio veikėjo, matomumas ir galimybės:

—

dvi analogiškos painiavą kėlusios pareigos – Europos Sąjungos užsienio politikos vyriausiojo įgaliotinio ir už išorės santykius atsakingo Komisijos nario – bus sujungti į vienas Komisijos pirmininko pavaduotojo / Užsienio reikalų ir saugumo politikos vyriausiojo įgaliotinio pareigas; šias pareigas einantis asmuo bus ir Užsienio reikalų tarybos pirmininkas, galintis atstovauti Sąjungai klausimais, kuriais ji turi bendrą poziciją, taip užtikrinant didesnį Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą;

| — | bus viena išorės veiksmų tarnyba, sudaryta iš Komisijos ir Tarybos tarnautojų, taip pat iš nacionalinių diplomatinių tarnybų, dėl kurios steigimo priima sprendimą Taryba tik po Komisijos pritarimo ir konsultacijų su Europos Parlamentu; šiai išorės veiksmų tarnybai, kuri turi užtikrinti didesnį Sąjungos užsienio reikalų politikos kūrimo ir įgyvendinimo nuoseklumą, ir kuri turėtų būti priskirta prie Komisijos, vadovaus Komisijos pirmininko pavaduotojas / Vyriausiasis įgaliotinis; |
| --- | --- |

—

bus viena išorės veiksmų tarnyba, sudaryta iš Komisijos ir Tarybos tarnautojų, taip pat iš nacionalinių diplomatinių tarnybų, dėl kurios steigimo priima sprendimą Taryba tik po Komisijos pritarimo ir konsultacijų su Europos Parlamentu; šiai išorės veiksmų tarnybai, kuri turi užtikrinti didesnį Sąjungos užsienio reikalų politikos kūrimo ir įgyvendinimo nuoseklumą, ir kuri turėtų būti priskirta prie Komisijos, vadovaus Komisijos pirmininko pavaduotojas / Vyriausiasis įgaliotinis;

| — | Sąjungos gebėjimai sukurti bendras saugumo ir gynybos politikos struktūras bus padidinti, be kita ko, numačius nuostatą, pagal kurią ginkluoto užpuolimo atveju teikiama tarpusavio pagalba ir parama, taip stiprinant piliečių saugumo jausmą ir užtikrinant būtiną lankstumą, siekiant atsižvelgti į valstybių narių skirtingą politiką šioje srityje; |
| --- | --- |

—

Sąjungos gebėjimai sukurti bendras saugumo ir gynybos politikos struktūras bus padidinti, be kita ko, numačius nuostatą, pagal kurią ginkluoto užpuolimo atveju teikiama tarpusavio pagalba ir parama, taip stiprinant piliečių saugumo jausmą ir užtikrinant būtiną lankstumą, siekiant atsižvelgti į valstybių narių skirtingą politiką šioje srityje;

| f) | bus aiškiau atskirtos teisės aktų leidybos ir jų įgyvendinimo priemonės, o naudojant naują deleguotųjų teisės aktų sąvoką taps įmanoma supaprastinti ir pagreitinti Sąjungos teisėkūrą; |
| --- | --- |

f)

bus aiškiau atskirtos teisės aktų leidybos ir jų įgyvendinimo priemonės, o naudojant naują deleguotųjų teisės aktų sąvoką taps įmanoma supaprastinti ir pagreitinti Sąjungos teisėkūrą;

| g) | atsisakoma ramsčių struktūros – įvairiose Sąjungos veiklos srityse bus galima vieningai imtis veiksmų taikant supaprastintas procedūras ir priemones, nors dėl ypatingo užsienio ir saugumo politikos pobūdžio šiose srityse reikėtų taikyti specialias procedūras; |
| --- | --- |

g)

atsisakoma ramsčių struktūros – įvairiose Sąjungos veiklos srityse bus galima vieningai imtis veiksmų taikant supaprastintas procedūras ir priemones, nors dėl ypatingo užsienio ir saugumo politikos pobūdžio šiose srityse reikėtų taikyti specialias procedūras;

| h) | laisvės, saugumo ir teisingumo srities veiksmų tikslai bus platesnio užmojo, jiems bus taikomos veiksmingesnės procedūros, jiems daugiau nebus naudojamos atskiros tarpvyriausybinės priemonės ir procedūros, be to, šiai sričiai bus taikoma teisminė peržiūra, taigi teisingumo, saugumo ir imigracijos klausimais turėtų būti pasiekta apčiuopiama pažanga; |
| --- | --- |

h)

laisvės, saugumo ir teisingumo srities veiksmų tikslai bus platesnio užmojo, jiems bus taikomos veiksmingesnės procedūros, jiems daugiau nebus naudojamos atskiros tarpvyriausybinės priemonės ir procedūros, be to, šiai sričiai bus taikoma teisminė peržiūra, taigi teisingumo, saugumo ir imigracijos klausimais turėtų būti pasiekta apčiuopiama pažanga;

| i) | aiškiau apibrėžti Sąjungos tikslai ir kompetencija klimato kaitos, vaikų teisių, Europos kaimynystės politikos, humanitarinės pagalbos, energetikos (be kita ko, Sutartyje paminint valstybių narių solidarumą šioje srityje), kosmoso, mokslinių tyrimų, turizmo, sporto, sveikatos apsaugos ir civilinės saugos srityse; bendra prekybos politika pripažįstama Sąjungos išimtinės kompetencijos sritimi; |
| --- | --- |

i)

aiškiau apibrėžti Sąjungos tikslai ir kompetencija klimato kaitos, vaikų teisių, Europos kaimynystės politikos, humanitarinės pagalbos, energetikos (be kita ko, Sutartyje paminint valstybių narių solidarumą šioje srityje), kosmoso, mokslinių tyrimų, turizmo, sporto, sveikatos apsaugos ir civilinės saugos srityse; bendra prekybos politika pripažįstama Sąjungos išimtinės kompetencijos sritimi;

| j) | daugeliu kitų klausimų taps įmanoma taikyti veiksmingesnius sprendimų priėmimo metodus, kai tik bus politinės valios tą daryti; |
| --- | --- |

j)

daugeliu kitų klausimų taps įmanoma taikyti veiksmingesnius sprendimų priėmimo metodus, kai tik bus politinės valios tą daryti;

| k) | suteikta daugiau galimybių veikti lanksčiau, kai ne visos valstybės narės tuo pačiu metu nori ar gali vykdyti tam tikrą politiką; |
| --- | --- |

k)

suteikta daugiau galimybių veikti lanksčiau, kai ne visos valstybės narės tuo pačiu metu nori ar gali vykdyti tam tikrą politiką;

Problemos

| 6. | žino, jog daug kas apgailestauja dėl to, kad po referendumų Prancūzijoje ir Nyderlanduose naujam 27 valstybių narių susitarimui pasiekti reikėjo:






  — | atsisakyti konstitucinio metodo ir tam tikrų jo ypatybių, pvz., piliečių ir valstybių narių valia paremtos Sąjungos sampratos, bendro ir struktūrizuoto teksto, aiškesnės terminijos teisės aktams pavadinti, vėliavos ir himno įtvirtinimo Sutartyje bei pareigų pavadinimo „užsienio reikalų ministras“ pakeitimo pareigų pavadinimu „vyriausiasis įgaliotinis“; |
| --- | --- | --- |

6.

žino, jog daug kas apgailestauja dėl to, kad po referendumų Prancūzijoje ir Nyderlanduose naujam 27 valstybių narių susitarimui pasiekti reikėjo:

—

atsisakyti konstitucinio metodo ir tam tikrų jo ypatybių, pvz., piliečių ir valstybių narių valia paremtos Sąjungos sampratos, bendro ir struktūrizuoto teksto, aiškesnės terminijos teisės aktams pavadinti, vėliavos ir himno įtvirtinimo Sutartyje bei pareigų pavadinimo „užsienio reikalų ministras“ pakeitimo pareigų pavadinimu „vyriausiasis įgaliotinis“;

| — | atidėti svarbių naujosios Sutarties elementų įgyvendinimą, pvz., naujosios balsavimo Taryboje sistemos įsigaliojimą (be kita ko, numatant specialias nuostatas dėl balsavimo atidėjimo, žinomas kaip „Janinos kompromisas“), taip pat kai kuriose kompetencijos srityse į įprastą teisėkūros procedūrą įtraukti į „avarinius stabdžius“ panašias ribojimo priemones; |
| --- | --- |

—

atidėti svarbių naujosios Sutarties elementų įgyvendinimą, pvz., naujosios balsavimo Taryboje sistemos įsigaliojimą (be kita ko, numatant specialias nuostatas dėl balsavimo atidėjimo, žinomas kaip „Janinos kompromisas“), taip pat kai kuriose kompetencijos srityse į įprastą teisėkūros procedūrą įtraukti į „avarinius stabdžius“ panašias ribojimo priemones;

| — | į Sutartį įtraukti konkrečioms pavienėms valstybėms narėms taikomas specialias priemones, pvz., dviems valstybėms narėms pratęstas galimybės prisijungti (angl. opt-in) prie bendradarbiavimo policijos ir baudžiamosios teisės srityje sąlygos galiojimas, priimtas protokolas, kuriuo ribojamas Pagrindinių teisių chartijos taikymas dviejų valstybių narių nacionalinėje teisėje, o vienai valstybei narei suteikti papildomą vietą Parlamente, nukrypstant nuo mažėjančio proporcingumo (angl. degressive proportionality) principo; |
| --- | --- |

—

į Sutartį įtraukti konkrečioms pavienėms valstybėms narėms taikomas specialias priemones, pvz., dviems valstybėms narėms pratęstas galimybės prisijungti (angl. opt-in) prie bendradarbiavimo policijos ir baudžiamosios teisės srityje sąlygos galiojimas, priimtas protokolas, kuriuo ribojamas Pagrindinių teisių chartijos taikymas dviejų valstybių narių nacionalinėje teisėje, o vienai valstybei narei suteikti papildomą vietą Parlamente, nukrypstant nuo mažėjančio proporcingumo (angl. degressive proportionality) principo;

| — | pakeisti kelių Sutarties dalių arba prie jos pridedamų protokolų ir deklaracijų formuluotes, dėl šios priežasties nepagrįstai pereinant prie neigiamo tono, sudarančio nepasitikėjimo Sąjunga ir jos institucijomis įspūdį ir klaidingai nuteikiančio visuomenę; |
| --- | --- |

—

pakeisti kelių Sutarties dalių arba prie jos pridedamų protokolų ir deklaracijų formuluotes, dėl šios priežasties nepagrįstai pereinant prie neigiamo tono, sudarančio nepasitikėjimo Sąjunga ir jos institucijomis įspūdį ir klaidingai nuteikiančio visuomenę;

Išvados

| 7. | remia Sutartį ir pabrėžia būtinybę, kad visos Sąjungos valstybės narės sugebėtų ją ratifikuoti laiku, iki jos įsigaliojimo 2009 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

7.

remia Sutartį ir pabrėžia būtinybę, kad visos Sąjungos valstybės narės sugebėtų ją ratifikuoti laiku, iki jos įsigaliojimo 2009 m. sausio 1 d.;

| 8. | mano, kad Lisabonos sutartimi bus sukurtas pastovus būsimos Sąjungos raidos pagrindas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad Lisabonos sutartimi bus sukurtas pastovus būsimos Sąjungos raidos pagrindas;

| 9. | žino, kad iš dalies keičianti sutartis neišvengiamai ne tokia aiški ir sklandžiai skaitoma kaip kodifikuota sutartis; taigi ragina nedelsiant paskelbti Lisabonos sutartimi iš dalies pakeistas konsoliduotas Sutartis, piliečiams pateikiant aiškesnį pagrindinį Sąjungos dokumentą; |
| --- | --- |

9.

žino, kad iš dalies keičianti sutartis neišvengiamai ne tokia aiški ir sklandžiai skaitoma kaip kodifikuota sutartis; taigi ragina nedelsiant paskelbti Lisabonos sutartimi iš dalies pakeistas konsoliduotas Sutartis, piliečiams pateikiant aiškesnį pagrindinį Sąjungos dokumentą;

| 10. | primena savo prašymą, kad ES ir valstybių narių institucijos, remdamosis sąžiningo bendradarbiavimo principu, dėtų visas pastangas, kad Europos piliečiai būtų aiškiai ir objektyviai informuojami apie Sutarties turinį; |
| --- | --- |

10.

primena savo prašymą, kad ES ir valstybių narių institucijos, remdamosis sąžiningo bendradarbiavimo principu, dėtų visas pastangas, kad Europos piliečiai būtų aiškiai ir objektyviai informuojami apie Sutarties turinį;

| 11. | paveda atsakingam komitetui parengti reikiamus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus ir įvertinti, ar reikia papildomų įgyvendinimo priemonių; |
| --- | --- |

11.

paveda atsakingam komitetui parengti reikiamus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus ir įvertinti, ar reikia papildomų įgyvendinimo priemonių;

*

* *

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą valstybių narių nacionaliniams parlamentams, Tarybai, Komisijai bei buvusiems Konvento dėl Europos ateities nariams ir užtikrinti, kad Parlamento tarnybos, įskaitant informacijos biurus, suteiktų pakankamai informacijos apie Parlamento poziciją dėl šios Sutarties. |
| --- | --- |

12.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą valstybių narių nacionaliniams parlamentams, Tarybai, Komisijai bei buvusiems Konvento dėl Europos ateities nariams ir užtikrinti, kad Parlamento tarnybos, įskaitant informacijos biurus, suteiktų pakankamai informacijos apie Parlamento poziciją dėl šios Sutarties.

---

(1)  OL C 303, 2007 12 14, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0234.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0328.

(4)  500 balsų už, 137 prieš, 40 susilaikiusiųjų (2005 m. sausio 12 d. Parlamento rezoliucija dėl Sutarties dėl Konstitucijos Europai [R.Corbett ir I.Méndez de Vigo pranešimas], OL C 247 E, 2005 10 6, p. 88).

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/30

---

2008 m. vasario 20 d., trečiadienisLisabonos strategija

P6_TA(2008)0057

2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją

2009/C 184 E/06

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos strateginį su Lisabonos strategija susijusių teisės aktų paketą, kurį sudaro strateginė atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ataskaita – naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.), nacionalinių reformų programų vertinimas ir integruotosios ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairės (2008–2010 m.), nurodyti Komisijos komunikate pavasario Europos Vadovų Tarybai (COM(2007)0803) ir Komisijos komunikate dėl pasiūlymo dėl Bendrijos Lisabonos programos 2008–2010 m. (COM(2007)0804),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos interesas – sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius“ (COM(2007)0581),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Valstybių narių ir regionų įsipareigojimų, įgyvendinant Lisabonos strategiją, skirtą ekonomikos augimui skatinti ir darbo vietoms kurti, panaudojant Europos Sąjungos sanglaudos politikos priemones 2007–2013 m. (COM(2007)0798),

atsižvelgdamas į valstybių narių pateiktas 27 nacionalines Lisabonos reformų programas 2005-2008 m.,

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2000 m. kovo 23–24 d., 2001 m. kovo 23–24 d., 2005 m. kovo 22–23 d., 2006 m. kovo 23–24 d. ir 2007 m. kovo 8–9 d. išvadas, taip pat į 2005 m. spalio 27 d. neformalaus Europos Vadovų Tarybos susitikimo diskusijų išvadas,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos intereso sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 11–12 d. Briuselyje vykusį ketvirtąjį Jungtinį parlamentinį posėdį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Komisija pažadėjo visapusiškai atsižvelgti į Parlamento nuomones, kurias jis išreiškė savo rezoliucijose dėl Lisabonos strategijos, ir ypač atkreipdamas dėmesį į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl globalizacijos, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija pažadėjo visapusiškai atsižvelgti į Parlamento nuomones, kurias jis išreiškė savo rezoliucijose dėl Lisabonos strategijos, ir ypač atkreipdamas dėmesį į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl globalizacijos,

| B. | kadangi savo ankstesnėse rezoliucijose Parlamentas ryžtingai rėmė Lisabonos strategiją ir ypač džiaugėsi, kad dėmesys vėl buvo sutelktas į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją, |
| --- | --- |

B.

kadangi savo ankstesnėse rezoliucijose Parlamentas ryžtingai rėmė Lisabonos strategiją ir ypač džiaugėsi, kad dėmesys vėl buvo sutelktas į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją,

| C. | kadangi ekonominis augimas, užimtumas, kova su skurdu ir socialinė įtrauktis yra labai susiję, |
| --- | --- |

C.

kadangi ekonominis augimas, užimtumas, kova su skurdu ir socialinė įtrauktis yra labai susiję,

| D. | kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės bendrai atsako už tai, kad būtų sprendžiamos problemos ir būtų reaguojama į galimybes bei piliečių nepasitikėjimą globalizacija; kadangi Europos Sąjunga, kaip pasaulinė veikėja, turi imtis politinės atsakomybės ir globalizacijos amžiuje padėti siekti tvaraus vystymosi pasaulyje ir jį skatinti, kad viso pasaulio žmonės galėtų pasinaudoti globalizacijos teikiamomis galimybėmis, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės bendrai atsako už tai, kad būtų sprendžiamos problemos ir būtų reaguojama į galimybes bei piliečių nepasitikėjimą globalizacija; kadangi Europos Sąjunga, kaip pasaulinė veikėja, turi imtis politinės atsakomybės ir globalizacijos amžiuje padėti siekti tvaraus vystymosi pasaulyje ir jį skatinti, kad viso pasaulio žmonės galėtų pasinaudoti globalizacijos teikiamomis galimybėmis,

| E. | kadangi siekiant pagerinti piliečių gyvenimo kokybę vidaus rinka yra svarbi ir veiksminga priemonė, skirta dinamiškai bei konkurencingai žiniomis pagrįstai ekonomikai kurti ir konkurencingai Europos padėčiai pasaulio rinkoje stiprinti, |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant pagerinti piliečių gyvenimo kokybę vidaus rinka yra svarbi ir veiksminga priemonė, skirta dinamiškai bei konkurencingai žiniomis pagrįstai ekonomikai kurti ir konkurencingai Europos padėčiai pasaulio rinkoje stiprinti,

| F. | kadangi, atsižvelgiant į Parlamento Lisabonos strategijos koordinavimo grupės ir kitų Parlamento komitetų įgaliojimus, šioje rezoliucijoje išsamiai neaptariami vykstantys teisėkūros ir konsultavimosi procesai, |
| --- | --- |

F.

kadangi, atsižvelgiant į Parlamento Lisabonos strategijos koordinavimo grupės ir kitų Parlamento komitetų įgaliojimus, šioje rezoliucijoje išsamiai neaptariami vykstantys teisėkūros ir konsultavimosi procesai,

Bendrosios pastabos

| 1. | dar kartą pabrėžia aktyvaus Lisabonos strategijos įgyvendinimo svarbą, akcentuodamas, kad kuriant dinamišką ir naujovėmis pagrįstą tvarią ekonomiką ekonominė, socialinė ir aplinkos apsaugos pažanga labai priklauso viena nuo kitos; |
| --- | --- |

1.

dar kartą pabrėžia aktyvaus Lisabonos strategijos įgyvendinimo svarbą, akcentuodamas, kad kuriant dinamišką ir naujovėmis pagrįstą tvarią ekonomiką ekonominė, socialinė ir aplinkos apsaugos pažanga labai priklauso viena nuo kitos;

| 2. | tiki, kad ekonominė plėtra ir būsimas Europos klestėjimas priklauso nuo to, kaip pavyks sukurti geresnes tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo sąlygas ir kaip bus reaguojama į galimybes ir sunkumus, atsiradusius dėl globalizacijos problemų, demografinių pokyčių ir pasaulinės grėsmės aplinkai; tiki, kad bendra Europos Sąjungos priemonė yra atnaujinta Lisabonos strategija ir integruotosios gairės; |
| --- | --- |

2.

tiki, kad ekonominė plėtra ir būsimas Europos klestėjimas priklauso nuo to, kaip pavyks sukurti geresnes tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo sąlygas ir kaip bus reaguojama į galimybes ir sunkumus, atsiradusius dėl globalizacijos problemų, demografinių pokyčių ir pasaulinės grėsmės aplinkai; tiki, kad bendra Europos Sąjungos priemonė yra atnaujinta Lisabonos strategija ir integruotosios gairės;

| 3. | tiki, kad norint užtikrinti atnaujintos Lisabonos strategijos darbotvarkės sėkmę taip pat reikia sustiprinti Europos ekonomikos augimą ir imtis priemonių nepakankamai nacionalinei paklausai skatinti; tai turi būti pasiekta atitinkamai didinant pajamas, o tai susiję su produktyvumo ir užimtumo didinimu; |
| --- | --- |

3.

tiki, kad norint užtikrinti atnaujintos Lisabonos strategijos darbotvarkės sėkmę taip pat reikia sustiprinti Europos ekonomikos augimą ir imtis priemonių nepakankamai nacionalinei paklausai skatinti; tai turi būti pasiekta atitinkamai didinant pajamas, o tai susiję su produktyvumo ir užimtumo didinimu;

| 4. | pripažįsta, kad ateityje Europos Sąjunga susidurs su daugeliu problemų: apie 2020 m. pradėsiąs mažėti gyventojų skaičius, padidėjęs ekonominis pasaulinių konkurentų spaudimas, išaugusios energijos kainos, klimato kaita ir socialinė nelygybė; mano, kad Europa turi reaguoti į šias problemas vykdydama tinkamą įvairių politikos krypčių derinį; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad ateityje Europos Sąjunga susidurs su daugeliu problemų: apie 2020 m. pradėsiąs mažėti gyventojų skaičius, padidėjęs ekonominis pasaulinių konkurentų spaudimas, išaugusios energijos kainos, klimato kaita ir socialinė nelygybė; mano, kad Europa turi reaguoti į šias problemas vykdydama tinkamą įvairių politikos krypčių derinį;

| 5. | pažymi, kad Lisabonos strategijos darbotvarkė vystoma teigiamai; tačiau pabrėžia, kad ji vis dar nepakankamai gerai įgyvendinama ir tinkamai nesuvokiama, kad Europos vystymosi procesas siekiant spartesnio ekonomikos augimo, didesnio darbo vietų skaičiaus, tinkamos socialinės ir aplinkos apsaugos vis dar nėra atsparus krizėms; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad Lisabonos strategijos darbotvarkė vystoma teigiamai; tačiau pabrėžia, kad ji vis dar nepakankamai gerai įgyvendinama ir tinkamai nesuvokiama, kad Europos vystymosi procesas siekiant spartesnio ekonomikos augimo, didesnio darbo vietų skaičiaus, tinkamos socialinės ir aplinkos apsaugos vis dar nėra atsparus krizėms;

| 6. | pažymi, kad Europos Sąjunga, būdama didžiausia pasaulyje prekių eksportuotoja ir importuotoja, didžiausia paslaugų eksportuotoja ir antroji pagal dydį tiesioginių užsienio investicijų paskirties ir kilmės vieta, yra viena iš tų, kurie gauna didžiausios naudos iš atviros pasaulio ekonomikos; mano, kad Europos Sąjunga, užimdama tokią padėtį, ypač atsakinga už tai, kad būtų sprendžiami pasauliniai klausimai; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad Europos Sąjunga, būdama didžiausia pasaulyje prekių eksportuotoja ir importuotoja, didžiausia paslaugų eksportuotoja ir antroji pagal dydį tiesioginių užsienio investicijų paskirties ir kilmės vieta, yra viena iš tų, kurie gauna didžiausios naudos iš atviros pasaulio ekonomikos; mano, kad Europos Sąjunga, užimdama tokią padėtį, ypač atsakinga už tai, kad būtų sprendžiami pasauliniai klausimai;

| 7. | džiaugiasi Lisabonos proceso pasauliniu aspektu ir pažymi, kad Lisabonos strategija – tai Europos atsakas į globalizacijos suteikiamas galimybes ir riziką; atsižvelgdamas į tai, ypač pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti transatlantiniu lygmeniu ir gerinti bendradarbiavimą su kitais svarbiais veikėjais, pvz., Kinija, Indija, Brazilija ir kitais ekonominiais pasaulio regionais; |
| --- | --- |

7.

džiaugiasi Lisabonos proceso pasauliniu aspektu ir pažymi, kad Lisabonos strategija – tai Europos atsakas į globalizacijos suteikiamas galimybes ir riziką; atsižvelgdamas į tai, ypač pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti transatlantiniu lygmeniu ir gerinti bendradarbiavimą su kitais svarbiais veikėjais, pvz., Kinija, Indija, Brazilija ir kitais ekonominiais pasaulio regionais;

| 8. | ragina susitarti dėl pasaulio prekybos taisyklių ir veiklos, kurios atitiktų Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir kovos su klimato kaita bei sveikatos apsaugos skatinimo įsipareigojimus; iš esmės ragina imtis kovos su protekcionizmu Europos Sąjungoje ir už jos ribų priemonių; ragina bendradarbiauti ir būti sąžiningiems vedant Dohos raundo derybas; |
| --- | --- |

8.

ragina susitarti dėl pasaulio prekybos taisyklių ir veiklos, kurios atitiktų Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir kovos su klimato kaita bei sveikatos apsaugos skatinimo įsipareigojimus; iš esmės ragina imtis kovos su protekcionizmu Europos Sąjungoje ir už jos ribų priemonių; ragina bendradarbiauti ir būti sąžiningiems vedant Dohos raundo derybas;

| 9. | pabrėžia neabejotiną nuoseklios stabilumo ir augimo politikos vertę bei makroekonominio stabilumo svarbą, nes tai – šaltinis pasitikėjimo, kuris yra esminis siekiant Lisabonos strategijos tikslų; pabrėžia, kad siekiant makroekonominio stabilumo produktyvumas turi didėti, kartu užtikrinant teisingesnį paskirstymą ir stiprinant socialinę sanglaudą; todėl atkreipia dėmesį į raginimą padidinti pajamas siekiant neatsilikti nuo vidutinės trukmės produktyvumo augimo srityje; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia neabejotiną nuoseklios stabilumo ir augimo politikos vertę bei makroekonominio stabilumo svarbą, nes tai – šaltinis pasitikėjimo, kuris yra esminis siekiant Lisabonos strategijos tikslų; pabrėžia, kad siekiant makroekonominio stabilumo produktyvumas turi didėti, kartu užtikrinant teisingesnį paskirstymą ir stiprinant socialinę sanglaudą; todėl atkreipia dėmesį į raginimą padidinti pajamas siekiant neatsilikti nuo vidutinės trukmės produktyvumo augimo srityje;

| 10. | kaip ir Komisija pabrėžia, kad valstybių narių ekonomika tarpusavyje labai susijusi ir kad argumentas, jog reikia bendros reformų strategijos, yra svariausias euro zonoje; |
| --- | --- |

10.

kaip ir Komisija pabrėžia, kad valstybių narių ekonomika tarpusavyje labai susijusi ir kad argumentas, jog reikia bendros reformų strategijos, yra svariausias euro zonoje;

| 11. | pažymi, kad ypač svaru išsaugoti finansinių rinkų stabilumą ir kad neseniai įvykusi paskolų rinkų krizė parodė, jog Europos Sąjungai reikia sukurti priežiūros priemones, kurias taikant padidėtų finansinių rinkų skaidrumas bei stabilumas ir būtų geriau apsaugomi vartotojai; prašo įvertinti esamas tinkamos kontrolės Europoje sistemas bei priemones ir primygtinai prašo aktyviai konsultuotis su Parlamentu siekiant parengti aiškias rekomendacijas, kaip padidinti finansinės sistemos stabilumą ir sustiprinti jos gebėjimą užtikrinti saugų ilgalaikį Europos verslo finansavimą; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad ypač svaru išsaugoti finansinių rinkų stabilumą ir kad neseniai įvykusi paskolų rinkų krizė parodė, jog Europos Sąjungai reikia sukurti priežiūros priemones, kurias taikant padidėtų finansinių rinkų skaidrumas bei stabilumas ir būtų geriau apsaugomi vartotojai; prašo įvertinti esamas tinkamos kontrolės Europoje sistemas bei priemones ir primygtinai prašo aktyviai konsultuotis su Parlamentu siekiant parengti aiškias rekomendacijas, kaip padidinti finansinės sistemos stabilumą ir sustiprinti jos gebėjimą užtikrinti saugų ilgalaikį Europos verslo finansavimą;

| 12. | pažymi subsidiarumo svarbą, siekiant suteikti valstybėms narėms galimybę suderinti bendrai sutartą saugumo ir lankstumo politiką su ypatinga jų nacionalinių darbo rinkų praktika ir tradicijomis; |
| --- | --- |

12.

pažymi subsidiarumo svarbą, siekiant suteikti valstybėms narėms galimybę suderinti bendrai sutartą saugumo ir lankstumo politiką su ypatinga jų nacionalinių darbo rinkų praktika ir tradicijomis;

| 13. | primena, kad sanglaudos politika yra vienas iš pagrindinių Sutarčių principų ir priemonė, skirta Lisabonos strategijos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslams pasiekti, nes beveik 75 % sanglaudos politikos lėšų skiriama naujovėms diegti ir Lisabonos strategijos tikslams pasiekti; mano, kad apskritai turi būti naudojamasi sanglaudos politika, visų pirma struktūriniais ir sanglaudos fondais, siekiant įgyvendinti Lisabonos strategijos darbotvarkę regioniniu lygmeniu ir kad reikia atidžiai stebėti, kokių rezultatų davė šis procesas regioniniu ir vietos lygmenimis; mano, kad vykstantis teigiamas ekonominis augimas turėtų paspartinti tolesnes reformas; pabrėžia, kad būtina patikrinti, kokį poveikį padarė Lisabonos strategijos įgyvendinimas regioniniu lygmeniu, ir 2008 m. turėtų būti pirmieji metai, kuriais gali būti įvertinti preliminarūs sanglaudos politikos susiejimo su tikslais veiksmų rezultatai; |
| --- | --- |

13.

primena, kad sanglaudos politika yra vienas iš pagrindinių Sutarčių principų ir priemonė, skirta Lisabonos strategijos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslams pasiekti, nes beveik 75 % sanglaudos politikos lėšų skiriama naujovėms diegti ir Lisabonos strategijos tikslams pasiekti; mano, kad apskritai turi būti naudojamasi sanglaudos politika, visų pirma struktūriniais ir sanglaudos fondais, siekiant įgyvendinti Lisabonos strategijos darbotvarkę regioniniu lygmeniu ir kad reikia atidžiai stebėti, kokių rezultatų davė šis procesas regioniniu ir vietos lygmenimis; mano, kad vykstantis teigiamas ekonominis augimas turėtų paspartinti tolesnes reformas; pabrėžia, kad būtina patikrinti, kokį poveikį padarė Lisabonos strategijos įgyvendinimas regioniniu lygmeniu, ir 2008 m. turėtų būti pirmieji metai, kuriais gali būti įvertinti preliminarūs sanglaudos politikos susiejimo su tikslais veiksmų rezultatai;

| 14. | mano, kad moksliniai ir technologijų tyrimai yra viena iš pagrindinių Lisabonos strategijos darbotvarkės dalių; sutinka, kad itin svarbu skatinti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (toliau – MTTP), ir kad valstybės narės turėtų imtis papildomų priemonių, kad pasiektų savo 2010 m. investicijų į MTTP tikslus, nurodydamos, kaip bus siekiama nacionalinių 2010 m. investicijų į MTTP tikslų ir kaip jų MTTP strategijos padės kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę; pabrėžia, kad veiksmais, kurių būtina imtis vystant ir įgyvendinant naujas technologijas, kad būtų sukurta tokia ekonomika, kai taupiai vartojama energija, išskiriama mažai anglies dioksido ir naudojami atsinaujinantys energijos šaltiniai, Europos Sąjungai bus sukurta skirtingų galimybių; pažymi, kad vystant ir plėtojant naujas technologijas bei paslaugas, kurios vėliau padės sumažinti vystant pasaulio ekonomiką išskiriamo anglies dioksido kiekį, Europos ekonomikai suteikia didžiulių galimybių; todėl teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti vadinamąją penktąją laisvę – žinių judėjimo laisvę, kuri papildytų keturias prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimo laisves bei padėtų sukaupti ES ir valstybių narių MTTP išteklius siekiant veiksmingiau juos išnaudoti; |
| --- | --- |

14.

mano, kad moksliniai ir technologijų tyrimai yra viena iš pagrindinių Lisabonos strategijos darbotvarkės dalių; sutinka, kad itin svarbu skatinti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (toliau – MTTP), ir kad valstybės narės turėtų imtis papildomų priemonių, kad pasiektų savo 2010 m. investicijų į MTTP tikslus, nurodydamos, kaip bus siekiama nacionalinių 2010 m. investicijų į MTTP tikslų ir kaip jų MTTP strategijos padės kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę; pabrėžia, kad veiksmais, kurių būtina imtis vystant ir įgyvendinant naujas technologijas, kad būtų sukurta tokia ekonomika, kai taupiai vartojama energija, išskiriama mažai anglies dioksido ir naudojami atsinaujinantys energijos šaltiniai, Europos Sąjungai bus sukurta skirtingų galimybių; pažymi, kad vystant ir plėtojant naujas technologijas bei paslaugas, kurios vėliau padės sumažinti vystant pasaulio ekonomiką išskiriamo anglies dioksido kiekį, Europos ekonomikai suteikia didžiulių galimybių; todėl teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti vadinamąją penktąją laisvę – žinių judėjimo laisvę, kuri papildytų keturias prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimo laisves bei padėtų sukaupti ES ir valstybių narių MTTP išteklius siekiant veiksmingiau juos išnaudoti;

| 15. | džiaugiasi naujomis iniciatyvomis ir investicijomis į pramonės ir mokslinių tyrimų politiką; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad buvo sukurtas Europos inovacijos ir technologijos institutas bei neseniai investuota į GALILEO programa, nes tai veiksmingos priemonės derinant technologinių naujovių poreikį su pramonės moksliniais tyrimais; remia Europos pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) programomis (GALILEO ir Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema (EGNOS)), kurios yra pagrindiniai ES projektai; pabrėžia, kad šios programos suteikia didelės naudos ekonominiam bei viešajam sektoriams ir su šiomis programomis susijusioms naujoms paslaugoms bei rinkoms; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi naujomis iniciatyvomis ir investicijomis į pramonės ir mokslinių tyrimų politiką; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad buvo sukurtas Europos inovacijos ir technologijos institutas bei neseniai investuota į GALILEO programa, nes tai veiksmingos priemonės derinant technologinių naujovių poreikį su pramonės moksliniais tyrimais; remia Europos pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) programomis (GALILEO ir Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema (EGNOS)), kurios yra pagrindiniai ES projektai; pabrėžia, kad šios programos suteikia didelės naudos ekonominiam bei viešajam sektoriams ir su šiomis programomis susijusioms naujoms paslaugoms bei rinkoms;

| 16. | mano, kad kompetencijos centrų tinklas būtinas norint užtikrinti pirmaujančią Europos poziciją ekonomikos ir technologijų srityse; mano, kad valstybės narės ir regionai turėtų remti kompetencijos centrų plėtrą ir priemones, skirtas jų konkurencijai ir bendradarbiavimui skatinti, siekiant toliau vystyti naujovių kultūrą; mano, kad Komisija, valstybės narės, regionų bei vietos valdžios institucijos turėtų imtis tolesnių veiksmų siekdamos aktyviai remti glaudesnį valstybės institucijų, mokslinių tyrimų įstaigų, universitetų ir pramonės bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

16.

mano, kad kompetencijos centrų tinklas būtinas norint užtikrinti pirmaujančią Europos poziciją ekonomikos ir technologijų srityse; mano, kad valstybės narės ir regionai turėtų remti kompetencijos centrų plėtrą ir priemones, skirtas jų konkurencijai ir bendradarbiavimui skatinti, siekiant toliau vystyti naujovių kultūrą; mano, kad Komisija, valstybės narės, regionų bei vietos valdžios institucijos turėtų imtis tolesnių veiksmų siekdamos aktyviai remti glaudesnį valstybės institucijų, mokslinių tyrimų įstaigų, universitetų ir pramonės bendradarbiavimą;

| 17. | pabrėžia, kad svarbu, jog Europos įmonės, piliečiai ir valdžios institucijos sėkmingai užbaigtų perėjimo prie skaitmeninio amžiaus laikotarpį ir iš tiesų būtų sukurta žiniomis pagrįsta visuomenė bei ekonomika, kurių raginama siekti Lisabonos strategijos darbotvarkėje; ragina toliau plėtoti mokslą ir technologijas kasdieniame piliečių gyvenime bei skatinti visus integruojančią žinių visuomenę; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad svarbu, jog Europos įmonės, piliečiai ir valdžios institucijos sėkmingai užbaigtų perėjimo prie skaitmeninio amžiaus laikotarpį ir iš tiesų būtų sukurta žiniomis pagrįsta visuomenė bei ekonomika, kurių raginama siekti Lisabonos strategijos darbotvarkėje; ragina toliau plėtoti mokslą ir technologijas kasdieniame piliečių gyvenime bei skatinti visus integruojančią žinių visuomenę;

| 18. | primygtinai ragina valstybių narių vyriausybes ir jų regionų savivaldybes, kurios vidaus rinkoje yra didžiausi darbdaviai, pirkėjai ir paslaugų teikėjai, skatinti naujovių diegimą sukuriant bandomąsias naujoviškų produktų ir paslaugų rinkas; |
| --- | --- |

18.

primygtinai ragina valstybių narių vyriausybes ir jų regionų savivaldybes, kurios vidaus rinkoje yra didžiausi darbdaviai, pirkėjai ir paslaugų teikėjai, skatinti naujovių diegimą sukuriant bandomąsias naujoviškų produktų ir paslaugų rinkas;

| 19. | pažymi, kad mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ) atlieka itin svarbų vaidmenį kuriant naujas darbo vietas ir išnaudojant naujus mokslinius pasiekimus; ryžtingai pritaria Komisijos siūlomam Smulkiojo verslo aktui, nes jis padės sukurti daugiau galimybių MVĮ, plačiau taikyti „pradėk nuo mažo“ principą ir nustatyti integruotos politikos strategiją siekiant atverti ekonomikos augimo galimybes kiekvienu MVĮ veiklos etapu; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad mažosios ir vidutinės įmonės (toliau – MVĮ) atlieka itin svarbų vaidmenį kuriant naujas darbo vietas ir išnaudojant naujus mokslinius pasiekimus; ryžtingai pritaria Komisijos siūlomam Smulkiojo verslo aktui, nes jis padės sukurti daugiau galimybių MVĮ, plačiau taikyti „pradėk nuo mažo“ principą ir nustatyti integruotos politikos strategiją siekiant atverti ekonomikos augimo galimybes kiekvienu MVĮ veiklos etapu;

| 20. | pabrėžia, kad įmanoma padėti MVĮ, jei bus mažinama norminė našta, gerinamos jų galimybės pasirašyti viešąsias sutartis ir nustatoma palankesnė finansavimo bei naudojimosi naujovėmis tvarka; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad įmanoma padėti MVĮ, jei bus mažinama norminė našta, gerinamos jų galimybės pasirašyti viešąsias sutartis ir nustatoma palankesnė finansavimo bei naudojimosi naujovėmis tvarka;

| 21. | pripažįsta, kad Europos Sąjungoje turėtų būti greičiau kuriami naujoviškomis technologijomis pagrįsti produktai ir paslaugos; taigi pritaria Komisijos reikalavimui sukurti vadinamąjį žinių trikampį, kurį sudaro moksliniai tyrimai, švietimas ir naujovių diegimas; tikisi veiksmingesnių investicijų į naujų įgūdžių ugdymą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir šiuolaikiškas švietimo bei mokymo sistemas; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad Europos Sąjungoje turėtų būti greičiau kuriami naujoviškomis technologijomis pagrįsti produktai ir paslaugos; taigi pritaria Komisijos reikalavimui sukurti vadinamąjį žinių trikampį, kurį sudaro moksliniai tyrimai, švietimas ir naujovių diegimas; tikisi veiksmingesnių investicijų į naujų įgūdžių ugdymą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir šiuolaikiškas švietimo bei mokymo sistemas;

| 22. | džiaugiasi, kad Komisija įsipareigojo sumažinti norminę naštą ir siekia geresnio reglamentavimo bei ragina valstybes nares priimti panašias priemones, nekeliant grėsmės piliečių dalyvavimo teisėms ir vartotojų apsaugai; tikisi, kad Taryba ir Komisija laikysis savo įsipareigojimų, nustatytų tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (2); susirūpinęs pabrėžia, kad kelis svarbius teisėkūros pasiūlymus Komisija neseniai pateikė neatlikusi poveikio vertinimo arba tinkamai neįvertinusi ankstesnių šioje srityje priimtų teisės aktų taikymo poveikio; |
| --- | --- |

22.

džiaugiasi, kad Komisija įsipareigojo sumažinti norminę naštą ir siekia geresnio reglamentavimo bei ragina valstybes nares priimti panašias priemones, nekeliant grėsmės piliečių dalyvavimo teisėms ir vartotojų apsaugai; tikisi, kad Taryba ir Komisija laikysis savo įsipareigojimų, nustatytų tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (2); susirūpinęs pabrėžia, kad kelis svarbius teisėkūros pasiūlymus Komisija neseniai pateikė neatlikusi poveikio vertinimo arba tinkamai neįvertinusi ankstesnių šioje srityje priimtų teisės aktų taikymo poveikio;

| 23. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad būtina taikyti naują, nuoseklią išorės ir prekybos politikos strategiją, pagal kurią ypač daug dėmesio būtų skiriama visame pasaulyje vienodinant taisykles, standartus ir bendradarbiavimo reguliavimo srityje principus; pabrėžia, kad Europa turi padidinti savo galimybes skatinti įmones žengti į pasaulio rinkas ir tapti patrauklia vieta investuotojams; be to, prašo, kad į visus ES dvišalius arba regioninius prekybos susitarimus, dėl kurių deramasi, būtų įtrauktos vykdytinos nuostatos dėl pagrindinių darbo standartų bei kitų padoraus darbo aspektų, taip pat daugiašalių aplinkos standartų aspektų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

23.

atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad būtina taikyti naują, nuoseklią išorės ir prekybos politikos strategiją, pagal kurią ypač daug dėmesio būtų skiriama visame pasaulyje vienodinant taisykles, standartus ir bendradarbiavimo reguliavimo srityje principus; pabrėžia, kad Europa turi padidinti savo galimybes skatinti įmones žengti į pasaulio rinkas ir tapti patrauklia vieta investuotojams; be to, prašo, kad į visus ES dvišalius arba regioninius prekybos susitarimus, dėl kurių deramasi, būtų įtrauktos vykdytinos nuostatos dėl pagrindinių darbo standartų bei kitų padoraus darbo aspektų, taip pat daugiašalių aplinkos standartų aspektų įgyvendinimo;

| 24. | dar karta pakartoja savo nuomonę, kad siekiant sukurti visuomenę, kuri reaguotų į pokyčius, lemiamą reikšmę turės tai, ar ekonominių sprendimų priėmimo būdas bus labiau integruojantis; primena apie 2005 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadas ir pabrėžia, kad aukštas socialinės apsaugos lygis yra vienas iš pagrindinių Lisabonos strategijos aspektų; dar kartą patvirtina, kad negalima leisti, jog žmonės gyventų žemiau skurdo ribos ir kentėtų nuo socialinės atskirties; dar kartą patvirtina, kad visi Europos gyventojai turėtų turėti galimybę dirbti už padorų atlyginimą ir padoriai gyventi; remia tolesnius kovos su skurdu ir socialine atskirtimi strategijos stiprinimo veiksmus siekiant taikyti nuoseklų požiūrį, kad vėl būtų duotas lemiamas postūmis iki 2010 m. panaikinti skurdą ir suteikti visiems Europos gyventojams galimybę naudotis savo pagrindinėmis teisėmis; pabrėžia, kad į Lisabonos reformų sutartį įtraukta Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartija teisiškai yra privaloma; prašo, kad 2008 m. pavasarį susitiksianti Europos Vadovų Taryba įsipareigotų taikyti ambicingą socialinę darbotvarkę, kuri darytų konkretų poveikį Lisabonos strategijos rezultatams; |
| --- | --- |

24.

dar karta pakartoja savo nuomonę, kad siekiant sukurti visuomenę, kuri reaguotų į pokyčius, lemiamą reikšmę turės tai, ar ekonominių sprendimų priėmimo būdas bus labiau integruojantis; primena apie 2005 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadas ir pabrėžia, kad aukštas socialinės apsaugos lygis yra vienas iš pagrindinių Lisabonos strategijos aspektų; dar kartą patvirtina, kad negalima leisti, jog žmonės gyventų žemiau skurdo ribos ir kentėtų nuo socialinės atskirties; dar kartą patvirtina, kad visi Europos gyventojai turėtų turėti galimybę dirbti už padorų atlyginimą ir padoriai gyventi; remia tolesnius kovos su skurdu ir socialine atskirtimi strategijos stiprinimo veiksmus siekiant taikyti nuoseklų požiūrį, kad vėl būtų duotas lemiamas postūmis iki 2010 m. panaikinti skurdą ir suteikti visiems Europos gyventojams galimybę naudotis savo pagrindinėmis teisėmis; pabrėžia, kad į Lisabonos reformų sutartį įtraukta Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartija teisiškai yra privaloma; prašo, kad 2008 m. pavasarį susitiksianti Europos Vadovų Taryba įsipareigotų taikyti ambicingą socialinę darbotvarkę, kuri darytų konkretų poveikį Lisabonos strategijos rezultatams;

| 25. | atsižvelgdamas į tai, kad socialinė ir teritorinė sanglauda yra viena iš esminių vidaus rinkos dalių, dar kartą pakartoja, kad svarbu didinti piliečių pasitikėjimą skatinant bendrus valstybių narių socialinius ir aplinkos tikslus, pvz., kurti kokybiškas darbo vietas, užtikrinti lygias galimybes ir sveikatos bei aplinkos apsaugą, atsižvelgiant į Europos kultūrinę įvairovę; ragina Komisiją užtikrinti, kad ES vykdo savo apsaugos įsipareigojimus šiose srityse ir kad išvengiama valstybių narių konkurencijos reguliavimo srityje; |
| --- | --- |

25.

atsižvelgdamas į tai, kad socialinė ir teritorinė sanglauda yra viena iš esminių vidaus rinkos dalių, dar kartą pakartoja, kad svarbu didinti piliečių pasitikėjimą skatinant bendrus valstybių narių socialinius ir aplinkos tikslus, pvz., kurti kokybiškas darbo vietas, užtikrinti lygias galimybes ir sveikatos bei aplinkos apsaugą, atsižvelgiant į Europos kultūrinę įvairovę; ragina Komisiją užtikrinti, kad ES vykdo savo apsaugos įsipareigojimus šiose srityse ir kad išvengiama valstybių narių konkurencijos reguliavimo srityje;

| 26. | mano, kad būtina toliau integruoti transporto sektorių į Lisabonos strategiją; primygtinai tvirtina, kad taikant naująsias integruotąsias politikos gaires pirmenybė turi būti teikiama tvariam transportui, logistikai ir transeuropinių tinklų plėtrai, taip pat ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniuose planuose, kurie bus pateikti 2008 m. pavasarį vyksiančiame Europos Vadovų Tarybos susitikime, būtų atsižvelgta į šiuos prioritetus; |
| --- | --- |

26.

mano, kad būtina toliau integruoti transporto sektorių į Lisabonos strategiją; primygtinai tvirtina, kad taikant naująsias integruotąsias politikos gaires pirmenybė turi būti teikiama tvariam transportui, logistikai ir transeuropinių tinklų plėtrai, taip pat ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniuose planuose, kurie bus pateikti 2008 m. pavasarį vyksiančiame Europos Vadovų Tarybos susitikime, būtų atsižvelgta į šiuos prioritetus;

Vidaus rinka ir strateginis atsakas į globalizaciją

| 27. | pabrėžia, kad gerai veikianti vidaus rinka, aukštos kvalifikacijos darbo jėga, darni socialinės rinkos ekonomika ir demokratinis stabilumas, yra didžiausi konkurenciniai Europos privalumai; pažymi, kad trečiųjų šalių investuotojams vidaus rinka teikia daug privalumų, pvz., užtikrinamos lygios galimybes ir laisvas judėjimas, tačiau trečiosios išsivysčiusios ir besivystančios ekonomikos šalys, atsižvelgdamos į joms suteiktą prieigą prie vidaus rinkos, taip pat turėtų atverti savo rinkas ES investuotojams; be to, pažymi, kad reikia sukurti geriausias pagrindų sąlygas Europos įmonėms, taip pat gerinti teisės aktus, valdymą, užtikrinti teisingą ir sąžiningą konkurenciją, veiksmingą rizikos kapitalo rinką ir ieškoti, kaip gauti pelno iš mokslinių tyrimų naujovių diegimo rezultatų; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad gerai veikianti vidaus rinka, aukštos kvalifikacijos darbo jėga, darni socialinės rinkos ekonomika ir demokratinis stabilumas, yra didžiausi konkurenciniai Europos privalumai; pažymi, kad trečiųjų šalių investuotojams vidaus rinka teikia daug privalumų, pvz., užtikrinamos lygios galimybes ir laisvas judėjimas, tačiau trečiosios išsivysčiusios ir besivystančios ekonomikos šalys, atsižvelgdamos į joms suteiktą prieigą prie vidaus rinkos, taip pat turėtų atverti savo rinkas ES investuotojams; be to, pažymi, kad reikia sukurti geriausias pagrindų sąlygas Europos įmonėms, taip pat gerinti teisės aktus, valdymą, užtikrinti teisingą ir sąžiningą konkurenciją, veiksmingą rizikos kapitalo rinką ir ieškoti, kaip gauti pelno iš mokslinių tyrimų naujovių diegimo rezultatų;

| 28. | primygtinai ragina valstybes nares, formuojant savo politiką, pagrindinį dėmesį skirti Europos Sąjungos konkurencingumui ir pirmenybę teikti vidaus rinkos sukūrimui, ypač laiku ir tinkamai įgyvendinant vidaus rinkos direktyvas ir panaikinant nepagrįstas nacionalinių rinkų kliūtis; tačiau primena, kad vidaus rinka kuriama remiantis konkurencija, bendradarbiavimu ir solidarumu, kurie yra pagrindinės sąlygos norint toliau tobulinti vidaus rinką dvidešimt pirmame amžiuje; pabrėžia, kad vidaus rinka turi būti plėtojama laikantis sąžiningos konkurencijos taisyklių, esant veiksmingoms fiskalinėms bei socialinės apsaugos sistemoms ir aukštam vartotojų apsaugos lygiui; |
| --- | --- |

28.

primygtinai ragina valstybes nares, formuojant savo politiką, pagrindinį dėmesį skirti Europos Sąjungos konkurencingumui ir pirmenybę teikti vidaus rinkos sukūrimui, ypač laiku ir tinkamai įgyvendinant vidaus rinkos direktyvas ir panaikinant nepagrįstas nacionalinių rinkų kliūtis; tačiau primena, kad vidaus rinka kuriama remiantis konkurencija, bendradarbiavimu ir solidarumu, kurie yra pagrindinės sąlygos norint toliau tobulinti vidaus rinką dvidešimt pirmame amžiuje; pabrėžia, kad vidaus rinka turi būti plėtojama laikantis sąžiningos konkurencijos taisyklių, esant veiksmingoms fiskalinėms bei socialinės apsaugos sistemoms ir aukštam vartotojų apsaugos lygiui;

| 29. | pabrėžia, kad būtina baigti kurti vidaus rinką ir atlikti reikiamas reformas; ragina valstybes nares remti likusias priemones, kurios būtinos norint sukurti paslaugų, įskaitant finansines paslaugas, vidaus rinką, ir užtikrinti, kad jų nacionalinės reguliavimo institucijos skatintų naujus paslaugų teikėjus ir gamintojus, užtikrindamos vienodas individualių investuotojų galimybes, tinkamą skaidrumą bei teisinį tikrumą; mano, kad naujosios politikos iniciatyvos, skirtos baigti kurti vidaus rinką, turėtų būti labiau paremtos jų poveikio rinkoms, ekonomikos sektoriams, aplinkai ir socialinei sričiai analize; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad būtina baigti kurti vidaus rinką ir atlikti reikiamas reformas; ragina valstybes nares remti likusias priemones, kurios būtinos norint sukurti paslaugų, įskaitant finansines paslaugas, vidaus rinką, ir užtikrinti, kad jų nacionalinės reguliavimo institucijos skatintų naujus paslaugų teikėjus ir gamintojus, užtikrindamos vienodas individualių investuotojų galimybes, tinkamą skaidrumą bei teisinį tikrumą; mano, kad naujosios politikos iniciatyvos, skirtos baigti kurti vidaus rinką, turėtų būti labiau paremtos jų poveikio rinkoms, ekonomikos sektoriams, aplinkai ir socialinei sričiai analize;

| 30. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą intelektinės nuosavybės teisių apsaugos lygį, ir pritaria iniciatyvai kurti prieinamą, saugią ir veiksmingą patentų sistemą, kuri teiktų paskatas investuoti bei vykdyti mokslinius tyrimus ir didinti, ypač MVĮ, gebėjimą diegti naujoves; ragina tris institucijas dirbti išvien siekiant politinio susitarimo dėl tinkamo patentų sistemos gerinimo, dėl kurio piliečiai gali turėti naudos iš naujų prekių ir paslaugų už prieinamą kainą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą intelektinės nuosavybės teisių apsaugos lygį, ir pritaria iniciatyvai kurti prieinamą, saugią ir veiksmingą patentų sistemą, kuri teiktų paskatas investuoti bei vykdyti mokslinius tyrimus ir didinti, ypač MVĮ, gebėjimą diegti naujoves; ragina tris institucijas dirbti išvien siekiant politinio susitarimo dėl tinkamo patentų sistemos gerinimo, dėl kurio piliečiai gali turėti naudos iš naujų prekių ir paslaugų už prieinamą kainą;

| 31. | pažymi, kad rinkos priemonės apima nemažai politikos priemonių, kurios vis dažniau taikomos siekiant aplinkos apsaugos tikslų; mano, kad rinkos priemonės, pvz., mokesčiai, rinkliavos, prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistema, gali paskatinti veiksmingai skirstyti gamtinius išteklius ir šiuo atžvilgiu padėti siekti Lisabonos strategijos darbotvarkės tikslų; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad rinkos priemonės apima nemažai politikos priemonių, kurios vis dažniau taikomos siekiant aplinkos apsaugos tikslų; mano, kad rinkos priemonės, pvz., mokesčiai, rinkliavos, prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistema, gali paskatinti veiksmingai skirstyti gamtinius išteklius ir šiuo atžvilgiu padėti siekti Lisabonos strategijos darbotvarkės tikslų;

| 32. | dar kartą pabrėžia savo nuomonę dėl privalumų, kurių turi darbo jėgai taikomos mokesčių naštos sumažinimas ir už aplinkos taršą taikomų mokesčių didinimas, nes tai veiksminga priemonė aplinkos apsaugos ir užimtumo problemoms spręsti, ir mano, kad darbo jėgai taikoma našta turi būti sumažinta siekiant sukurti daugiau darbo vietų ir kovoti su šešėline ekonomika; |
| --- | --- |

32.

dar kartą pabrėžia savo nuomonę dėl privalumų, kurių turi darbo jėgai taikomos mokesčių naštos sumažinimas ir už aplinkos taršą taikomų mokesčių didinimas, nes tai veiksminga priemonė aplinkos apsaugos ir užimtumo problemoms spręsti, ir mano, kad darbo jėgai taikoma našta turi būti sumažinta siekiant sukurti daugiau darbo vietų ir kovoti su šešėline ekonomika;

| 33. | pažymi, kad energijos tiekimo saugumo tikslų, taip pat tikslo, kad Europos gyventojams būtų teikiama energija už priimtiną kainą, kad būtų užtikrintas tvarus energijos judumas ir būtų išlaikytos tinkamos kainos, galima pasiekti taikant tokią pačią strategiją, kaip ir siekiant ambicingų aplinkos apsaugos tikslų; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad energijos tiekimo saugumo tikslų, taip pat tikslo, kad Europos gyventojams būtų teikiama energija už priimtiną kainą, kad būtų užtikrintas tvarus energijos judumas ir būtų išlaikytos tinkamos kainos, galima pasiekti taikant tokią pačią strategiją, kaip ir siekiant ambicingų aplinkos apsaugos tikslų;

| 34. | taigi ragina Komisiją nuosekliai ir greitai įgyvendinti 2007 m. pavasarį įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo sprendimus ir iš tiesų nustatyti, kad bendros energetikos politikos prioritetas būtų iš atsinaujinančių šaltinių gaunama energija ir energijos taupymas; |
| --- | --- |

34.

taigi ragina Komisiją nuosekliai ir greitai įgyvendinti 2007 m. pavasarį įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo sprendimus ir iš tiesų nustatyti, kad bendros energetikos politikos prioritetas būtų iš atsinaujinančių šaltinių gaunama energija ir energijos taupymas;

| 35. | pažymi, kad vienas iš didžiausių Europos Sąjungos ir kitų išsivysčiusių šalių uždavinių – pereiti prie ekonomikos, kai naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius sunaudojama mažai energijos, ir kad veiksmingas būdas siekti šių uždavinių – taikyti esamas technologijas, tačiau norint tai įgyvendinti reikia imtis drąsių politinių veiksmų, įskaitant paskatų kūrimą ir daugiašaliu lygmeniu nustatytų sankcijų toms šalims, kurios nėra pasirengusios prisiimti savo dalies naštos, taikymą; pabrėžia, kad veiksmais, kurių būtina imtis vystant ir įgyvendinant naujas technologijas, siekiant sukurti tvarią ekonomiką, kai sunaudojama mažai energijos ir išskiriama mažai anglies dioksido, bus sukurta įvairių galimybių Europos Sąjungai; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad vienas iš didžiausių Europos Sąjungos ir kitų išsivysčiusių šalių uždavinių – pereiti prie ekonomikos, kai naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius sunaudojama mažai energijos, ir kad veiksmingas būdas siekti šių uždavinių – taikyti esamas technologijas, tačiau norint tai įgyvendinti reikia imtis drąsių politinių veiksmų, įskaitant paskatų kūrimą ir daugiašaliu lygmeniu nustatytų sankcijų toms šalims, kurios nėra pasirengusios prisiimti savo dalies naštos, taikymą; pabrėžia, kad veiksmais, kurių būtina imtis vystant ir įgyvendinant naujas technologijas, siekiant sukurti tvarią ekonomiką, kai sunaudojama mažai energijos ir išskiriama mažai anglies dioksido, bus sukurta įvairių galimybių Europos Sąjungai;

| 36. | pabrėžia transporto politikos svarbą kovojant su klimato kaita ir sprendžiant vis daugiau aplinkos apsaugos problemų, pritaria politikai, kai nebūtino transporto srautas sumažinamas taikant įvairias priemones, ir ragina, kad būtų atliktas išsamus strateginis transeuropinio transporto tinklo poveikio aplinkai vertinimas; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia transporto politikos svarbą kovojant su klimato kaita ir sprendžiant vis daugiau aplinkos apsaugos problemų, pritaria politikai, kai nebūtino transporto srautas sumažinamas taikant įvairias priemones, ir ragina, kad būtų atliktas išsamus strateginis transeuropinio transporto tinklo poveikio aplinkai vertinimas;

| 37. | ragina valstybes nares kuo greičiau išplėsti tarpusavio ryšiais ir sąveika pasižymintį transeuropinį transporto tinklą, ypatingą dėmesį atkreipiant į naujųjų valstybių narių poreikius, ir taikyti veiksmingą, tvarią ir ekologiško transporto politiką; ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti tinkamą įvairių rūšių politikos derinį siekiant visiškai išnaudoti ekologiškų ir pažangių transporto sistemų bei technologinių naujovių galimybes; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares kuo greičiau išplėsti tarpusavio ryšiais ir sąveika pasižymintį transeuropinį transporto tinklą, ypatingą dėmesį atkreipiant į naujųjų valstybių narių poreikius, ir taikyti veiksmingą, tvarią ir ekologiško transporto politiką; ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti tinkamą įvairių rūšių politikos derinį siekiant visiškai išnaudoti ekologiškų ir pažangių transporto sistemų bei technologinių naujovių galimybes;

| 38. | pažymi, kad todėl itin svarbu užtikrinti, kad būsima logistinių paslaugų paklausa būtų suderinta su poveikio gamtai ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimu; mano, kad tvarusis transportas priklauso nuo subjektų, kurie priima politinius sprendimus, gebėjimo Europos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis suteikti veiksmingas paskatas transporto priemonių pirkėjams, vežėjams ir transporto priemonių gamintojams, kad jie toliau dėtų pastangų ir kurtų ekologiškesnę logistikos rinką; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad todėl itin svarbu užtikrinti, kad būsima logistinių paslaugų paklausa būtų suderinta su poveikio gamtai ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimu; mano, kad tvarusis transportas priklauso nuo subjektų, kurie priima politinius sprendimus, gebėjimo Europos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis suteikti veiksmingas paskatas transporto priemonių pirkėjams, vežėjams ir transporto priemonių gamintojams, kad jie toliau dėtų pastangų ir kurtų ekologiškesnę logistikos rinką;

Darbo rinka ir investicijos į žmogiškuosius išteklius

| 39. | pripažįsta, kad ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija jau duoda naudos, tačiau kartu pabrėžia, kad ne visi ES piliečiai gavo naudos iš šių rezultatų; pabrėžia, kad norint kovoti su globalizacijos ir dėl demografinių pokyčių atsiradusiomis problemomis itin svarbu suteikti žmonėms reikiamų žinių ir galimybių, kad dar daugiau žmonių patektų į darbo rinką ir kad galimybė gauti darbą taptų apčiuopiama visiems, visų pirma taikyti priemones, skirtas tiems žmonėms, kurie turi labai mažai galimybių pateikti į darbo rinką; |
| --- | --- |

39.

pripažįsta, kad ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija jau duoda naudos, tačiau kartu pabrėžia, kad ne visi ES piliečiai gavo naudos iš šių rezultatų; pabrėžia, kad norint kovoti su globalizacijos ir dėl demografinių pokyčių atsiradusiomis problemomis itin svarbu suteikti žmonėms reikiamų žinių ir galimybių, kad dar daugiau žmonių patektų į darbo rinką ir kad galimybė gauti darbą taptų apčiuopiama visiems, visų pirma taikyti priemones, skirtas tiems žmonėms, kurie turi labai mažai galimybių pateikti į darbo rinką;

| 40. | pabrėžia, kad, siekdama užtikrinti laisvą judėjimą ir judumą darbo rinkoje, Taryba turi priimti direktyvas dėl darbo laiko organizavimo, dėl laikinųjų darbuotojų darbo sąlygų ir dėl teisės į pensiją perkėlimo bei turėtų nedelsiant peržiūrėti 1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvą 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo (3); pabrėžia, kad panaikinus judumo kliūtis Europos darbo rinkoje bus užtikrinta didesnė Europos darbo jėgos apsauga; pažymi, kad Europos Sąjunga turi stengtis paaiškinti piliečiams, kokių privalumų turi strategija, veiksmingai suderinanti plėtrą, integraciją, solidarumą ir darbo jėgos judumą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad, siekdama užtikrinti laisvą judėjimą ir judumą darbo rinkoje, Taryba turi priimti direktyvas dėl darbo laiko organizavimo, dėl laikinųjų darbuotojų darbo sąlygų ir dėl teisės į pensiją perkėlimo bei turėtų nedelsiant peržiūrėti 1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvą 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo (3); pabrėžia, kad panaikinus judumo kliūtis Europos darbo rinkoje bus užtikrinta didesnė Europos darbo jėgos apsauga; pažymi, kad Europos Sąjunga turi stengtis paaiškinti piliečiams, kokių privalumų turi strategija, veiksmingai suderinanti plėtrą, integraciją, solidarumą ir darbo jėgos judumą;

| 41. | dar kartą patvirtina, kad Europa negali sau leisti turėti daug bedarbių; pažymi, kad Europos socialinis modelis negalės išlikti nepakitęs dėl pasaulyje vykstančių neramumų; mano, kad siekdama spręsti demografines problemas ir užtikrinti viešųjų lėšų tvarumą, Europa turi vykdyti darbo rinkų ir socialinės apsaugos sistemų reformas, kad būtų sustiprintos paskatos dirbti, kad žmonės turėtų daugiau galimybių ir žinių, kad galėtų prisitaikyti prie pokyčių ir lengviau grįžti į darbo rinką; pažymi, kad siekdama išsaugoti savo konkurencingumą pasaulio mastu, Europos Sąjunga turi imtis daugelio reformų; mano, kad šioms reformoms būtinas įmonių ir darbuotojų tarpusavio pasitikėjimo lygis išaugs, kai socialinis dialogas taps intensyvesnis; pabrėžia, kad svarbu visapusiškai ir darniai taikyti sutartus bendrus lankstumo ir užimtumo garantijų principus darbdavių ir darbuotojų atžvilgiu; |
| --- | --- |

41.

dar kartą patvirtina, kad Europa negali sau leisti turėti daug bedarbių; pažymi, kad Europos socialinis modelis negalės išlikti nepakitęs dėl pasaulyje vykstančių neramumų; mano, kad siekdama spręsti demografines problemas ir užtikrinti viešųjų lėšų tvarumą, Europa turi vykdyti darbo rinkų ir socialinės apsaugos sistemų reformas, kad būtų sustiprintos paskatos dirbti, kad žmonės turėtų daugiau galimybių ir žinių, kad galėtų prisitaikyti prie pokyčių ir lengviau grįžti į darbo rinką; pažymi, kad siekdama išsaugoti savo konkurencingumą pasaulio mastu, Europos Sąjunga turi imtis daugelio reformų; mano, kad šioms reformoms būtinas įmonių ir darbuotojų tarpusavio pasitikėjimo lygis išaugs, kai socialinis dialogas taps intensyvesnis; pabrėžia, kad svarbu visapusiškai ir darniai taikyti sutartus bendrus lankstumo ir užimtumo garantijų principus darbdavių ir darbuotojų atžvilgiu;

| 42. | pabrėžia, kad darbdaviai ir darbuotojai vis dažniau reikalauja lankstaus darbo, ir pritaria tam, kad būtų patvirtinti suderinti bendrieji su lankstumo ir užimtumo garantijomis susiję principai; primena, kad švietimas, kvalifikacijos kėlimas ir mokymas yra geriausios užimtumo politikos dalys ir kad vaikų priežiūros infrastruktūra turi būti laikoma viena iš pagrindinių sąlygų, kad į darbo rinką būtų įtraukta daugiau dalyvių, ypač moterų; skatina valstybes nares vadovautis šiais bendraisiais principais konsultuojantis su socialiniais partneriais dėl savo nacionalinių reformų programų ir pabrėžia, kad itin svarbu nustatyti darbą ir asmeninį gyvenimą padedančias suderinti priemones, skatinti lygias galimybes, užtikrinti mokymą ir perkvalifikavimą, vykdyti veiksmingą darbo rinkos politiką, užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą ir panaikinti darbo rinkos susiskaidymą visiems darbuotojams užtikrinant teisę į darbą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad darbdaviai ir darbuotojai vis dažniau reikalauja lankstaus darbo, ir pritaria tam, kad būtų patvirtinti suderinti bendrieji su lankstumo ir užimtumo garantijomis susiję principai; primena, kad švietimas, kvalifikacijos kėlimas ir mokymas yra geriausios užimtumo politikos dalys ir kad vaikų priežiūros infrastruktūra turi būti laikoma viena iš pagrindinių sąlygų, kad į darbo rinką būtų įtraukta daugiau dalyvių, ypač moterų; skatina valstybes nares vadovautis šiais bendraisiais principais konsultuojantis su socialiniais partneriais dėl savo nacionalinių reformų programų ir pabrėžia, kad itin svarbu nustatyti darbą ir asmeninį gyvenimą padedančias suderinti priemones, skatinti lygias galimybes, užtikrinti mokymą ir perkvalifikavimą, vykdyti veiksmingą darbo rinkos politiką, užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą ir panaikinti darbo rinkos susiskaidymą visiems darbuotojams užtikrinant teisę į darbą;

| 43. | pripažįsta, kad lanksti, judri, saugi ir veiksminga darbo rinka prisideda prie socialinės integracijos, nes visoms visuomenės grupėms sukuriamos užimtumo galimybės; taigi ragina valstybes nares įvertinti ir tobulinti su užimtumu susijusius teisės aktus ir investuoti į švietimą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir aktyvią darbo rinkos politiką bei sukurti kuo geriausias didelio užimtumo ir darbo jėgos judumo sąlygas; pabrėžia būtinybę lavinti pagrindinius jaunų žmonių įgūdžius, mažinti anksti mokyklą paliekančių jaunuolių skaičių, užkirsti kelią nesaugiam darbui ir skatinti socialinę bei darbo integraciją apskritai; pažymi, kad 21-ojo amžiaus informacinei visuomenei ir žinių ekonomikai labai svarbi skaitmeninė įtrauktis, ypač atsižvelgiant į neturtingųjų, vyresnio amžiaus ir atokiose kaimo vietovėse gyvenančių asmenų poreikius; |
| --- | --- |

43.

pripažįsta, kad lanksti, judri, saugi ir veiksminga darbo rinka prisideda prie socialinės integracijos, nes visoms visuomenės grupėms sukuriamos užimtumo galimybės; taigi ragina valstybes nares įvertinti ir tobulinti su užimtumu susijusius teisės aktus ir investuoti į švietimą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir aktyvią darbo rinkos politiką bei sukurti kuo geriausias didelio užimtumo ir darbo jėgos judumo sąlygas; pabrėžia būtinybę lavinti pagrindinius jaunų žmonių įgūdžius, mažinti anksti mokyklą paliekančių jaunuolių skaičių, užkirsti kelią nesaugiam darbui ir skatinti socialinę bei darbo integraciją apskritai; pažymi, kad 21-ojo amžiaus informacinei visuomenei ir žinių ekonomikai labai svarbi skaitmeninė įtrauktis, ypač atsižvelgiant į neturtingųjų, vyresnio amžiaus ir atokiose kaimo vietovėse gyvenančių asmenų poreikius;

| 44. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tendenciją, kai valstybėse narėse didėja pajamų skirtumai ir socialinė nelygybė; mano, kad ši tendencija turėtų būti sustabdyta taikant tinkamas nacionalines ir europines priemones siekiant darnesnės visuomenės ir siekiant užtikrinti, kad piliečiai suvoktų, jog jie gauna naudos iš ekonomikos augimo; |
| --- | --- |

44.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į tendenciją, kai valstybėse narėse didėja pajamų skirtumai ir socialinė nelygybė; mano, kad ši tendencija turėtų būti sustabdyta taikant tinkamas nacionalines ir europines priemones siekiant darnesnės visuomenės ir siekiant užtikrinti, kad piliečiai suvoktų, jog jie gauna naudos iš ekonomikos augimo;

| 45. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės nustatė minimalų darbo užmokestį; siūlo, kad ir kitos valstybės ištirtų ir pasinaudotų jų patirtimi; ragina valstybes nares visiems sudaryti sąlygas dalyvauti socialiniame ir ekonominiame gyvenime, ypač kai tai susiję su teisės aktais, kuriuose nustatomas minimalus atlyginimas, arba bet kokiais kitais teisiškai įpareigojančiais ir bendrai privalomais susitarimais, arba kolektyviniais susitarimais, priimtais vadovaujantis nacionalinėmis tradicijomis, kuriuos taikant būtų užtikrinama, kad visą dieną dirbantys asmenys galėtų pragyventi iš gaunamų pajamų; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad kai kurios valstybės narės nustatė minimalų darbo užmokestį; siūlo, kad ir kitos valstybės ištirtų ir pasinaudotų jų patirtimi; ragina valstybes nares visiems sudaryti sąlygas dalyvauti socialiniame ir ekonominiame gyvenime, ypač kai tai susiję su teisės aktais, kuriuose nustatomas minimalus atlyginimas, arba bet kokiais kitais teisiškai įpareigojančiais ir bendrai privalomais susitarimais, arba kolektyviniais susitarimais, priimtais vadovaujantis nacionalinėmis tradicijomis, kuriuos taikant būtų užtikrinama, kad visą dieną dirbantys asmenys galėtų pragyventi iš gaunamų pajamų;

| 46. | teigiamai vertina Komisijos komunikatą dėl pasiūlymą dėl Bendrijos Lisabonos programos 2008–2010 m., kuriame ji siūlo daugiau prioritetų 10 pagrindinių tikslų turinčią programą, kuri gali būti įgyvendinta 2008–2010 m.; tačiau pabrėžia, kad viena iš didžiausių Lisabonos strategijos galimybių yra galimybė susieti įvairius reformų poreikius su ekonominėmis, aplinkos apsaugos ir užimtumo priemonėmis ir įtraukti juos į vieną reformų darbotvarkę; taigi ragina Komisiją laikyti šios nuoseklios ir integruojančios įvairių rūšių politikos derinio strategijos ir negriauti jos taikant atskiras politikos priemones; |
| --- | --- |

46.

teigiamai vertina Komisijos komunikatą dėl pasiūlymą dėl Bendrijos Lisabonos programos 2008–2010 m., kuriame ji siūlo daugiau prioritetų 10 pagrindinių tikslų turinčią programą, kuri gali būti įgyvendinta 2008–2010 m.; tačiau pabrėžia, kad viena iš didžiausių Lisabonos strategijos galimybių yra galimybė susieti įvairius reformų poreikius su ekonominėmis, aplinkos apsaugos ir užimtumo priemonėmis ir įtraukti juos į vieną reformų darbotvarkę; taigi ragina Komisiją laikyti šios nuoseklios ir integruojančios įvairių rūšių politikos derinio strategijos ir negriauti jos taikant atskiras politikos priemones;

Pažangos vertinimas ir Lisabonos proceso stebėsena

| 47. | džiaugiasi Komisijos pastangomis mažinti biurokratiją, ypač siekiant padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir gerinti teisės aktų poveikio vertinimą; kartu apgailestauja, kad Parlamentas ir Komisija vis dar nesusitarė dėl reikiamo poveikio vertinimo metodo; taigi pakartoja raginimą atlikti nepriklausomą poveikio vertinimo patikrinimą; |
| --- | --- |

47.

džiaugiasi Komisijos pastangomis mažinti biurokratiją, ypač siekiant padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir gerinti teisės aktų poveikio vertinimą; kartu apgailestauja, kad Parlamentas ir Komisija vis dar nesusitarė dėl reikiamo poveikio vertinimo metodo; taigi pakartoja raginimą atlikti nepriklausomą poveikio vertinimo patikrinimą;

| 48. | džiaugiasi Komisijos nustatytu tikslu sumažinti įmonių administracinę naštą; laukia konkrečių nuorodų, kaip siekiama šio tikslo užtikrinant gero valdymo sąlygas; pabrėžia, kad visais valdžios lygmenimis galima padėti siekti šio tikslo, taigi visų valdžios lygmenų atstovai turėtų dalyvauti priimant susijusios politikos sprendimus; atsižvelgdamas į siekį mažinti biurokratiją ir supaprastinti Europos teisės aktus, ragina skaidriai vykdyti stebėseną siekiant nustatyti, kiek valstybės narės naudojasi Europos teisės aktuose numatytomis išimtimis, kad būtų atsižvelgta į nacionalinius ypatumus ir trūkumus diegiant naujoves; |
| --- | --- |

48.

džiaugiasi Komisijos nustatytu tikslu sumažinti įmonių administracinę naštą; laukia konkrečių nuorodų, kaip siekiama šio tikslo užtikrinant gero valdymo sąlygas; pabrėžia, kad visais valdžios lygmenimis galima padėti siekti šio tikslo, taigi visų valdžios lygmenų atstovai turėtų dalyvauti priimant susijusios politikos sprendimus; atsižvelgdamas į siekį mažinti biurokratiją ir supaprastinti Europos teisės aktus, ragina skaidriai vykdyti stebėseną siekiant nustatyti, kiek valstybės narės naudojasi Europos teisės aktuose numatytomis išimtimis, kad būtų atsižvelgta į nacionalinius ypatumus ir trūkumus diegiant naujoves;

| 49. | mano, kad valstybės narės ir suinteresuotosios šalys nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis yra pagrindiniai veikėjai, siekiantys Lisabonos strategijos tikslų; pabrėžia, kad tų šalių, kurios atviros konkurencijai iš išorės, įgyvendina reformas bei išlaiko biudžeto pusiausvyrą ir kurios atviros kokybiškoms viešoms bei privačiosioms investicijoms, ekonomika išaugo labiausiai ir tos šalys sukūrė daugiausia darbo vietų; apgailestauja dėl vis dar mažo Lisabonos strategijos regimumo daugelio valstybių narių nacionalinėje politikoje; mano, kad visų ekonominių partnerių dalyvavimas būtinas norint užtikrinti veiksmingą jos įgyvendinimą; ypač mano, kad didesnis socialinių partnerių, nacionalinių parlamentų, regionų bei vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas pagerintų Lisabonos strategijos rezultatus ir paspartintų viešąsias diskusijas dėl tam tikrų reformų; pritaria Komisijos pasiūlymui, kad valstybės narės glaudžiau bendradarbiautų su nacionaliniais ir regionų parlamentais, rengdamos kasmetes diskusijas dėl savo nacionalinių reformų programų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

49.

mano, kad valstybės narės ir suinteresuotosios šalys nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis yra pagrindiniai veikėjai, siekiantys Lisabonos strategijos tikslų; pabrėžia, kad tų šalių, kurios atviros konkurencijai iš išorės, įgyvendina reformas bei išlaiko biudžeto pusiausvyrą ir kurios atviros kokybiškoms viešoms bei privačiosioms investicijoms, ekonomika išaugo labiausiai ir tos šalys sukūrė daugiausia darbo vietų; apgailestauja dėl vis dar mažo Lisabonos strategijos regimumo daugelio valstybių narių nacionalinėje politikoje; mano, kad visų ekonominių partnerių dalyvavimas būtinas norint užtikrinti veiksmingą jos įgyvendinimą; ypač mano, kad didesnis socialinių partnerių, nacionalinių parlamentų, regionų bei vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas pagerintų Lisabonos strategijos rezultatus ir paspartintų viešąsias diskusijas dėl tam tikrų reformų; pritaria Komisijos pasiūlymui, kad valstybės narės glaudžiau bendradarbiautų su nacionaliniais ir regionų parlamentais, rengdamos kasmetes diskusijas dėl savo nacionalinių reformų programų įgyvendinimo;

| 50. | pabrėžia regionų ir vietos valdžios institucijų bei suinteresuotųjų šalių įsipareigojimų svarbą pasiekimų mastui ir naujoviškumui; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi dideliu Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei Regionų komiteto susidomėjimu stebėti Lisabonos strategijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia regionų ir vietos valdžios institucijų bei suinteresuotųjų šalių įsipareigojimų svarbą pasiekimų mastui ir naujoviškumui; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi dideliu Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei Regionų komiteto susidomėjimu stebėti Lisabonos strategijos įgyvendinimą;

| 51. | primena, kad integruotosios gairės yra svarbi bendradarbiavimo priemonė ir sudaro bendrą pagrindą įvairioms valstybėms narėms įgyvendinti savo nacionalines reformų programas; mano, kad valstybių narių atlikta analizė ir pateikta nuomonė rodo, kad gairės yra veiksmingos, tačiau jas reikia gerinti tais atvejais, kai reikia prisitaikyti prie naujų ekonominių ir užimtumo sąlygų, taip pat valstybių narių pasiektų rezultatų; ragina visapusiškiau naudotis rodikliais ir įgyvendinti tikslus; |
| --- | --- |

51.

primena, kad integruotosios gairės yra svarbi bendradarbiavimo priemonė ir sudaro bendrą pagrindą įvairioms valstybėms narėms įgyvendinti savo nacionalines reformų programas; mano, kad valstybių narių atlikta analizė ir pateikta nuomonė rodo, kad gairės yra veiksmingos, tačiau jas reikia gerinti tais atvejais, kai reikia prisitaikyti prie naujų ekonominių ir užimtumo sąlygų, taip pat valstybių narių pasiektų rezultatų; ragina visapusiškiau naudotis rodikliais ir įgyvendinti tikslus;

| 52. | džiaugiasi Komisijos parengta ataskaita apie šalis; tačiau ragina taikyti sistemingesnį požiūrį, kuris išskirtų pasiekimus ir trūkumus; pritaria Komisijos pasiūlymui įtraukti klausimus, į kuriuos reikia atkreipti dėmesį, į daugiašalę stebėseną ir suteikti galimybę pagerinti nacionalinės politikos atsakomuosius veiksmus; |
| --- | --- |

52.

džiaugiasi Komisijos parengta ataskaita apie šalis; tačiau ragina taikyti sistemingesnį požiūrį, kuris išskirtų pasiekimus ir trūkumus; pritaria Komisijos pasiūlymui įtraukti klausimus, į kuriuos reikia atkreipti dėmesį, į daugiašalę stebėseną ir suteikti galimybę pagerinti nacionalinės politikos atsakomuosius veiksmus;

| 53. | mano, kad tai, jog nėra tinkamos stebėsenos, labai trukdo priimti gerai apsvarstytus politinius sprendimus; pabrėžia, kad būtų galima geriau naudotis Europos decentralizuotų agentūrų patirtimi ir žiniomis jų kompetencijai priklausančiose srityse; |
| --- | --- |

53.

mano, kad tai, jog nėra tinkamos stebėsenos, labai trukdo priimti gerai apsvarstytus politinius sprendimus; pabrėžia, kad būtų galima geriau naudotis Europos decentralizuotų agentūrų patirtimi ir žiniomis jų kompetencijai priklausančiose srityse;

| 54. | taigi džiaugiasi 2006 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos sprendimu ištaisyti stebėsenos duomenų trūkumą ir pavesti Regionų komitetui parengti tyrimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos stebėsenos įgyvendinimo sistemos, kuri apimtų 104 ES regionus ir miestus, besikeičiančius nuomonėmis apie Lisabonos strategijos įgyvendinimą, ir šis tyrimas turi būti pateiktas 2008 m. pavasarį vyksiančiame Europos Vadovų Tarybos susitikime; pabrėžia, kad šis tyrimas rodo, ar struktūrinių fondų susiejimo su tikslais nuostata padės skirti didesnę struktūrinių fondų lėšų dalį naujovių diegimo ir aplinkos apsaugos tikslams siekti; laukia šiame tyrime pateiktino Lisabonos strategijos regionalizavimo papildomos naudos įvertinimo; |
| --- | --- |

54.

taigi džiaugiasi 2006 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos sprendimu ištaisyti stebėsenos duomenų trūkumą ir pavesti Regionų komitetui parengti tyrimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos stebėsenos įgyvendinimo sistemos, kuri apimtų 104 ES regionus ir miestus, besikeičiančius nuomonėmis apie Lisabonos strategijos įgyvendinimą, ir šis tyrimas turi būti pateiktas 2008 m. pavasarį vyksiančiame Europos Vadovų Tarybos susitikime; pabrėžia, kad šis tyrimas rodo, ar struktūrinių fondų susiejimo su tikslais nuostata padės skirti didesnę struktūrinių fondų lėšų dalį naujovių diegimo ir aplinkos apsaugos tikslams siekti; laukia šiame tyrime pateiktino Lisabonos strategijos regionalizavimo papildomos naudos įvertinimo;

| 55. | mano, kad nėra savaime aišku, kokiu būdu reikėtų vertinti Lisabonos strategijos pažangą, arba, kalbant apskritai, kokie rodikliai būtų tinkamiausi pažangai matuoti; vis dėlto laikosi aiškios nuomonės, kad vertinant proceso įgyvendinimo pažangą ir trūkumus negalima apsiriboti vien ekonominiais rodikliais, pvz., tik BVP ir (arba) bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis, nes, geriausiu atveju, jie yra rodiklis, parodantis socialinės gerovės kūrimą tam tikru laikotarpiu, tačiau net nepateikiantis patikimos informacijos apie visuomenės gerovės lygį ir iš viso neparodantis socialinės bei aplinkosaugos srities sąnaudų šiai gerovei sukurti dydžio; |
| --- | --- |

55.

mano, kad nėra savaime aišku, kokiu būdu reikėtų vertinti Lisabonos strategijos pažangą, arba, kalbant apskritai, kokie rodikliai būtų tinkamiausi pažangai matuoti; vis dėlto laikosi aiškios nuomonės, kad vertinant proceso įgyvendinimo pažangą ir trūkumus negalima apsiriboti vien ekonominiais rodikliais, pvz., tik BVP ir (arba) bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis, nes, geriausiu atveju, jie yra rodiklis, parodantis socialinės gerovės kūrimą tam tikru laikotarpiu, tačiau net nepateikiantis patikimos informacijos apie visuomenės gerovės lygį ir iš viso neparodantis socialinės bei aplinkosaugos srities sąnaudų šiai gerovei sukurti dydžio;

| 56. | mano, kad reikia parengti ir taikyti daugiamatį žmogaus gerovės, susijusios ne vien su BVP ir (arba) bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis, įvertinimo metodą; taigi džiaugiasi EBPO svarstymais 2007 m. birželio mėn. surengtame 2-ajame pasaulio forume „Statistika, žinios ir politika“ tema „Visuomenių pažangos vertinimas ir skatinimas“ ir diskusijomis, vykusiomis Komisijos konferencijoje „Toliau nei BVP“, surengtoje Parlamente 2007 m. lapkričio mėn., nes patikimi duomenys – svarbiausia žiniomis pagrįstų politinių sprendimų priėmimo prielaida; |
| --- | --- |

56.

mano, kad reikia parengti ir taikyti daugiamatį žmogaus gerovės, susijusios ne vien su BVP ir (arba) bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis, įvertinimo metodą; taigi džiaugiasi EBPO svarstymais 2007 m. birželio mėn. surengtame 2-ajame pasaulio forume „Statistika, žinios ir politika“ tema „Visuomenių pažangos vertinimas ir skatinimas“ ir diskusijomis, vykusiomis Komisijos konferencijoje „Toliau nei BVP“, surengtoje Parlamente 2007 m. lapkričio mėn., nes patikimi duomenys – svarbiausia žiniomis pagrįstų politinių sprendimų priėmimo prielaida;

| 57. | taigi džiaugiasi įvairių Komisijos generalinių direktoratų atliktu darbu kuriant naujus kokybiškus rodiklius; ragina, kad šie rodikliai, jei jie bus susieti su socialiniu aspektu, pvz., skurdo rodikliu, arba aplinkos apsaugos aspektu, pvz., biologinės įvairovės rodikliu, būtų naudojami būsimam nacionalinių Lisabonos reformos programų vertinimui ir būtų integruoti į Komisijos stebėsenos sistemą, taigi tokiu būdu būtų sukurtas išsamesnis Lisabonos strategijos įgyvendinimo proceso sėkmės matavimo rodiklių rinkinys; |
| --- | --- |

57.

taigi džiaugiasi įvairių Komisijos generalinių direktoratų atliktu darbu kuriant naujus kokybiškus rodiklius; ragina, kad šie rodikliai, jei jie bus susieti su socialiniu aspektu, pvz., skurdo rodikliu, arba aplinkos apsaugos aspektu, pvz., biologinės įvairovės rodikliu, būtų naudojami būsimam nacionalinių Lisabonos reformos programų vertinimui ir būtų integruoti į Komisijos stebėsenos sistemą, taigi tokiu būdu būtų sukurtas išsamesnis Lisabonos strategijos įgyvendinimo proceso sėkmės matavimo rodiklių rinkinys;

| 58. | primygtinai ragina užtikrinti, kad trys ES institucijos visapusiškai dalyvautų ir tinkamai bendradarbiautų siekdamos Lisabonos strategijoje numatytų tikslų; ragina Tarybą ir Komisiją pripažinti Europos Parlamento, kuris atidžiai stebi Lisabonos strategiją ir nacionalines reformų programas, užtikrina biudžeto išteklius, kurie svarbūs siekiant Lisabonos strategijoje numatytų tikslų, ir artimai bendradarbiauja su nacionaliniais parlamentais, kai sprendžiami su svarbiomis teisės nuostatomis susiję klausimai, vaidmenį; |
| --- | --- |

58.

primygtinai ragina užtikrinti, kad trys ES institucijos visapusiškai dalyvautų ir tinkamai bendradarbiautų siekdamos Lisabonos strategijoje numatytų tikslų; ragina Tarybą ir Komisiją pripažinti Europos Parlamento, kuris atidžiai stebi Lisabonos strategiją ir nacionalines reformų programas, užtikrina biudžeto išteklius, kurie svarbūs siekiant Lisabonos strategijoje numatytų tikslų, ir artimai bendradarbiauja su nacionaliniais parlamentais, kai sprendžiami su svarbiomis teisės nuostatomis susiję klausimai, vaidmenį;

*

* *

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių parlamentams. |
| --- | --- |

59.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0533.

(2)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

(3)  OL L 254, 1994 9 30, p. 64.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/38

---

2008 m. vasario 20 d., trečiadienisEkonominės politikos bendrosios gairės 2008–2010 m.

P6_TA(2008)0058

2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (dalis: valstybių narių ir Bendrijos bendrosios ekonominės politikos gairės). Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.) (COM(2007)0803 — 2007/2275(INI))

2009/C 184 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (2008–2010 m.) (COM(2007)0803, V dalis),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl valstybių narių ir regionų įsipareigojimų, įgyvendinant Lisabonos strategiją, skirtą ekonomikos augimui skatinti ir darbo vietoms kurti, panaudojant Europos Sąjungos sanglaudos politikos priemones 2007–2013 m. (COM(2007)0798),

atsižvelgdamas į 27 Lisabonos nacionalines reformų programas (NRP), kurias pateikė valstybės narės,

atsižvelgdamas į 2000 m. kovo mėn., 2001 m. kovo mėn. ir 2005 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimams pirmininkavusios valstybės narės išvadas,

atsižvelgdamas į Komisijos integruotąsias ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires (2005–2008 m.) (COM(2005)0141) (Integruotosios gairės),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Strateginė atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ataskaita. Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.)“ (COM(2007)0803),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos intereso sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius (1),

atsižvelgdamas į EB sutarties 99 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 107 ir 45 straipsnius,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0029/2008),

| A. | kadangi makroekonominį stabilumą užtikrina tinkamas kelių ekonominės politikos krypčių derinys; kadangi stabilumo problemas reikėtų spręsti ne tik makroekonominėmis priemonėmis, bet ir įgyvendinant struktūrines prekių, darbo ir kapitalo rinkų reformas, |
| --- | --- |

A.

kadangi makroekonominį stabilumą užtikrina tinkamas kelių ekonominės politikos krypčių derinys; kadangi stabilumo problemas reikėtų spręsti ne tik makroekonominėmis priemonėmis, bet ir įgyvendinant struktūrines prekių, darbo ir kapitalo rinkų reformas,

| B. | kadangi vis dar nemaža reikia padaryti siekiant parengti Europos Sąjungą ir valstybes nares globalizacijai bei siekiant tvirtesnio užtikrinsiančio ekonomikos sėkmę ir didesnę socialinę sanglaudą vidutinės trukmės bei ilgu laikotarpiu pagrindo, |
| --- | --- |

B.

kadangi vis dar nemaža reikia padaryti siekiant parengti Europos Sąjungą ir valstybes nares globalizacijai bei siekiant tvirtesnio užtikrinsiančio ekonomikos sėkmę ir didesnę socialinę sanglaudą vidutinės trukmės bei ilgu laikotarpiu pagrindo,

| C. | kadangi yra galimybė visiems pasinaudoti unikaliu konkurencinio pranašumo pagreičiu, atsiradusiu dėl Europos Sąjungos plėtros ir jos tolesnės integracijos, |
| --- | --- |

C.

kadangi yra galimybė visiems pasinaudoti unikaliu konkurencinio pranašumo pagreičiu, atsiradusiu dėl Europos Sąjungos plėtros ir jos tolesnės integracijos,

| D. | kadangi dėl to, jog naudojamasi bendra valiuta ir įgyvendinama bendra pinigų politika, atsiranda papildomas ekonomikos integravimo ir politinių strategijų koordinavimo aspektas, kuris galėtų sustiprinti euro zonos vaidmenį užtikrinant visos Europos Sąjungos ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl to, jog naudojamasi bendra valiuta ir įgyvendinama bendra pinigų politika, atsiranda papildomas ekonomikos integravimo ir politinių strategijų koordinavimo aspektas, kuris galėtų sustiprinti euro zonos vaidmenį užtikrinant visos Europos Sąjungos ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą,

| E. | kadangi integruotosios gairės yra pagrindinė ES makroekonominės politikos krypčių, susijusių su ekonomikos augimu ir darbo vietų kūrimu, priemonė, numatyta vidutinės trukmės, t. y. trejų metų, laikotarpiu, |
| --- | --- |

E.

kadangi integruotosios gairės yra pagrindinė ES makroekonominės politikos krypčių, susijusių su ekonomikos augimu ir darbo vietų kūrimu, priemonė, numatyta vidutinės trukmės, t. y. trejų metų, laikotarpiu,

| F. | kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės, siekdamos padaryti Europą patrauklesne investicijoms bei darbui vieta ir skatinti žinias bei naujoves siekiant ekonomikos augimo, privalo įgyvendinti makroekonominę ir mikroekonominę politiką, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės, siekdamos padaryti Europą patrauklesne investicijoms bei darbui vieta ir skatinti žinias bei naujoves siekiant ekonomikos augimo, privalo įgyvendinti makroekonominę ir mikroekonominę politiką,

| G. | kadangi 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime Europos Sąjunga įsipareigojo iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir padidinti iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos dalį, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime Europos Sąjunga įsipareigojo iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir padidinti iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos dalį,

| H. | kadangi finansinės paslaugos yra ypač svarbios, nes šis sektorius atlieka svarbiausią vaidmenį sudarant plėtros sąlygas daugeliui ekonominės veiklos sričių, |
| --- | --- |

H.

kadangi finansinės paslaugos yra ypač svarbios, nes šis sektorius atlieka svarbiausią vaidmenį sudarant plėtros sąlygas daugeliui ekonominės veiklos sričių,

| I. | kadangi politikos kryptys, pagal kurias siekiama didinti investicijas į žinias ir žmogiškuosius išteklius, taip pat stiprinti ES ekonomikos pajėgumą diegti naujoves, sudaro Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos pagrindą, |
| --- | --- |

I.

kadangi politikos kryptys, pagal kurias siekiama didinti investicijas į žinias ir žmogiškuosius išteklius, taip pat stiprinti ES ekonomikos pajėgumą diegti naujoves, sudaro Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos pagrindą,

| J. | kadangi ekonominės sąlygos žmonių kūrybinei energijai panaudoti siekiant novatoriškų ekonominių rezultatų, pvz., naujų idėjų, sudėtingas technologijas taikančių įmonių ir regioninės plėtros, yra nepakankamai sudarytos arba fragmentinės, |
| --- | --- |

J.

kadangi ekonominės sąlygos žmonių kūrybinei energijai panaudoti siekiant novatoriškų ekonominių rezultatų, pvz., naujų idėjų, sudėtingas technologijas taikančių įmonių ir regioninės plėtros, yra nepakankamai sudarytos arba fragmentinės,

| K. | kadangi, turint mintyje spartėjančią globalizaciją, ypatinga reikšmė teikiama geresnei tarptautinei teisinių nuostatų, įskaitant įsipareigojimą laikytis aukštų aplinkos apsaugos ir socialinių standartų, darnai, |
| --- | --- |

K.

kadangi, turint mintyje spartėjančią globalizaciją, ypatinga reikšmė teikiama geresnei tarptautinei teisinių nuostatų, įskaitant įsipareigojimą laikytis aukštų aplinkos apsaugos ir socialinių standartų, darnai,

| L. | kadangi Europos Sąjungos stabilumą ir pasitikėjimą ja galima užtikrinti tik vienodai suprantant teisės aktus bei taisykles, parengtus tinkamai atsižvelgiant į tikrovę, |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos Sąjungos stabilumą ir pasitikėjimą ja galima užtikrinti tik vienodai suprantant teisės aktus bei taisykles, parengtus tinkamai atsižvelgiant į tikrovę,

| M. | kadangi negalima pasiekti esminės pažangos kuriant žiniomis pagrįstą visuomenę, jei šioje veikloje aktyviai nedalyvauja visi ES piliečiai, |
| --- | --- |

M.

kadangi negalima pasiekti esminės pažangos kuriant žiniomis pagrįstą visuomenę, jei šioje veikloje aktyviai nedalyvauja visi ES piliečiai,

Ekonominės gairės

Ekonomikos augimo ir makroekonominio stabilumo užtikrinimas

| 1. | teigiamai vertina strateginę Komisijos ataskaitą, kurioje vertinamas atnaujintos Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos, įskaitant atnaujintas integruotąsias gaires, įgyvendinimas; pritaria Tarybos požiūriui, kad įgyvendinant atnaujintą strategiją turi padidėti pridėtinė vertė Bendrijos lygmeniu siekiant labiau suderinti reformas, gauti kuo didesnį teigiamą jų taikymo poveikį ir užtikrinti, kad veiksmingo Lisabonos reformos darbotvarkių įgyvendinimo rezultatas būtų daugiau ir geresnių darbo vietų visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina strateginę Komisijos ataskaitą, kurioje vertinamas atnaujintos Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos, įskaitant atnaujintas integruotąsias gaires, įgyvendinimas; pritaria Tarybos požiūriui, kad įgyvendinant atnaujintą strategiją turi padidėti pridėtinė vertė Bendrijos lygmeniu siekiant labiau suderinti reformas, gauti kuo didesnį teigiamą jų taikymo poveikį ir užtikrinti, kad veiksmingo Lisabonos reformos darbotvarkių įgyvendinimo rezultatas būtų daugiau ir geresnių darbo vietų visoje Europos Sąjungoje;

| 2. | dar kartą pabrėžia energingo Lisabonos strategijos ir integruotųjų gairių įgyvendinimo svarbą, kartu atkreipia dėmesį į ekonomikos, socialinės bei aplinkos apsaugos pažangos tarpusavio priklausomybę kuriant dinamišką ir naujovišką tvarią ekonomiką; |
| --- | --- |

2.

dar kartą pabrėžia energingo Lisabonos strategijos ir integruotųjų gairių įgyvendinimo svarbą, kartu atkreipia dėmesį į ekonomikos, socialinės bei aplinkos apsaugos pažangos tarpusavio priklausomybę kuriant dinamišką ir naujovišką tvarią ekonomiką;

| 3. | mano, kad didėjantis pusiausvyros sutrikimas, visuminė paklausa ir pasaulinis infliacijos keliamas spaudimas gali sukelti didelių pinigų politikos problemų, jei finansų rinkų neapibrėžtumas bus ilgalaikis; pabrėžia, kad siekiant sukurti teigiamą ir stabilią makroekonominę aplinką būtina aukšta viešųjų finansų kokybė ir reikia toliau konsoliduoti biudžetus, taip pat būtina sumani privačių ir viešųjų investicijų politika, padėsianti sukurti perspektyvią infrastruktūrą ir jau dabar patekti į ateities rinkas; ragina imtis koordinuotų veiksmų siekiant padidinti ES ekonomikos atsparumą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad didėjantis pusiausvyros sutrikimas, visuminė paklausa ir pasaulinis infliacijos keliamas spaudimas gali sukelti didelių pinigų politikos problemų, jei finansų rinkų neapibrėžtumas bus ilgalaikis; pabrėžia, kad siekiant sukurti teigiamą ir stabilią makroekonominę aplinką būtina aukšta viešųjų finansų kokybė ir reikia toliau konsoliduoti biudžetus, taip pat būtina sumani privačių ir viešųjų investicijų politika, padėsianti sukurti perspektyvią infrastruktūrą ir jau dabar patekti į ateities rinkas; ragina imtis koordinuotų veiksmų siekiant padidinti ES ekonomikos atsparumą;

| 4. | mano, kad patikimos ekonominės politikos kryptys padėtų sustiprinti pasitikėjimą ir sumažinti netikrumą, atsiradusį dėl sumaišties finansų rinkose; mano, kad 2008 m. Europos Sąjungai būtina stiprinti savo ekonomikos augimo potencialą, jei ji nori būti pajėgi skatinti užimtumą, ypač atsižvelgiant į tai, jog po plėtros Europos Sąjungos narių skaičius padidėjo iki 27; |
| --- | --- |

4.

mano, kad patikimos ekonominės politikos kryptys padėtų sustiprinti pasitikėjimą ir sumažinti netikrumą, atsiradusį dėl sumaišties finansų rinkose; mano, kad 2008 m. Europos Sąjungai būtina stiprinti savo ekonomikos augimo potencialą, jei ji nori būti pajėgi skatinti užimtumą, ypač atsižvelgiant į tai, jog po plėtros Europos Sąjungos narių skaičius padidėjo iki 27;

| 5. | primena, kad siekiant makroekonominio stabilumo, produktyvumo augimas turi būti derinamas su teisingesniu ekonomikos augimo rezultatų paskirstymu ir socialinės sanglaudos stiprinimu; atsižvelgdamas į tai, primena, kad raginimas didinti pajamas turėtų būti derinamas su vidutinės trukmės produktyvumo augimu; |
| --- | --- |

5.

primena, kad siekiant makroekonominio stabilumo, produktyvumo augimas turi būti derinamas su teisingesniu ekonomikos augimo rezultatų paskirstymu ir socialinės sanglaudos stiprinimu; atsižvelgdamas į tai, primena, kad raginimas didinti pajamas turėtų būti derinamas su vidutinės trukmės produktyvumo augimu;

| 6. | pažymi, kad didėjantis finansinės pusiausvyros sutrikimas, pernelyg didelis valiutos keitimo kurso nepastovumas, kreditų varžymas ir ilgalaikis finansų rinkų neapibrėžtumas kelia didelių problemų makroekonominės politikos, ypač pinigų politikos, sprendimus priimančioms institucijoms; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad didėjantis finansinės pusiausvyros sutrikimas, pernelyg didelis valiutos keitimo kurso nepastovumas, kreditų varžymas ir ilgalaikis finansų rinkų neapibrėžtumas kelia didelių problemų makroekonominės politikos, ypač pinigų politikos, sprendimus priimančioms institucijoms;

| 7. | pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti geresnei biudžeto politikos, darbo užmokesčio ir produktyvumo augimo sąveikai, taip pat atsižvelgti į biudžeto politikos įtaką makroekonominiams pokyčiams; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti geresnei biudžeto politikos, darbo užmokesčio ir produktyvumo augimo sąveikai, taip pat atsižvelgti į biudžeto politikos įtaką makroekonominiams pokyčiams;

| 8. | yra susirūpinęs dėl aukšto euro keitimo kurso, kuris kenkia Europos ekonomikos konkurencingumui, ir dėl to, kad esant tokiam kursui mažėja su pinigų politika susijusios galimybės; remia Europos Centrinio Banko nepriklausomumą nustatant pinigų politiką ir pabrėžia, kad euro keitimo kurso kilimas yra didėjančio pusiausvyros sutrikimo trečiosiose šalyse ir nepakankamos vidaus paklausos euro zonoje rezultatas; |
| --- | --- |

8.

yra susirūpinęs dėl aukšto euro keitimo kurso, kuris kenkia Europos ekonomikos konkurencingumui, ir dėl to, kad esant tokiam kursui mažėja su pinigų politika susijusios galimybės; remia Europos Centrinio Banko nepriklausomumą nustatant pinigų politiką ir pabrėžia, kad euro keitimo kurso kilimas yra didėjančio pusiausvyros sutrikimo trečiosiose šalyse ir nepakankamos vidaus paklausos euro zonoje rezultatas;

| 9. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į atitinkamas Sutarties nuostatas, kurios yra bendras Europos Sąjungos atsakomybės objektas, būtina patikima fiskalinė politika, kaip tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo kiekvienoje valstybėje narėje prielaida; pabrėžia didelę viešųjų finansų veiksmingumo svarbą ir mano, kad daugelyje šalių viešųjų finansų konsolidacija galėtų padėti išlaikyti ilgalaikį fiskalinį tvarumą; pabrėžia viešojo administravimo modernizavimo svarbą, nes tai – viešųjų finansų veiksmingumo gerinimo priemonė; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į atitinkamas Sutarties nuostatas, kurios yra bendras Europos Sąjungos atsakomybės objektas, būtina patikima fiskalinė politika, kaip tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo kiekvienoje valstybėje narėje prielaida; pabrėžia didelę viešųjų finansų veiksmingumo svarbą ir mano, kad daugelyje šalių viešųjų finansų konsolidacija galėtų padėti išlaikyti ilgalaikį fiskalinį tvarumą; pabrėžia viešojo administravimo modernizavimo svarbą, nes tai – viešųjų finansų veiksmingumo gerinimo priemonė;

Patikimos finansų rinkos

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad gerai integruota finansų sistema galėtų padėti padidinti pinigų politikos veiksmingumą, ypač euro zonoje; mano, kad finansų rinkos gali labai prisidėti prie makroekonominio ir fiskalinio tvarumo; siūlo įvertinti konkrečias finansų rinkos gaires, padedančias geriau suvokti galimas kitas finansų krizes, be to, investuotojų, rinkų ir reguliuotojų atžvilgiu didinti skaidrumą, atsakomybę ir priežiūrą; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad gerai integruota finansų sistema galėtų padėti padidinti pinigų politikos veiksmingumą, ypač euro zonoje; mano, kad finansų rinkos gali labai prisidėti prie makroekonominio ir fiskalinio tvarumo; siūlo įvertinti konkrečias finansų rinkos gaires, padedančias geriau suvokti galimas kitas finansų krizes, be to, investuotojų, rinkų ir reguliuotojų atžvilgiu didinti skaidrumą, atsakomybę ir priežiūrą;

| 11. | pabrėžia, kad rizika pagrįstas požiūris į kapitalo reikalavimus sudaro geresnes sąlygas tarpvalstybiniams kapitalo srautams, kuriuos lemia konkrečios kolektyvinės didelių finansinių grupių strategijos, ir sudaro makroekonominių sunkumų mažesnėms valstybėms narėms; tvirtai įsitikinęs, kad veiksminga finansų priežiūra ir skaidrumas būtini siekiant riboti makroekonominės pusiausvyros sutrikimą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad rizika pagrįstas požiūris į kapitalo reikalavimus sudaro geresnes sąlygas tarpvalstybiniams kapitalo srautams, kuriuos lemia konkrečios kolektyvinės didelių finansinių grupių strategijos, ir sudaro makroekonominių sunkumų mažesnėms valstybėms narėms; tvirtai įsitikinęs, kad veiksminga finansų priežiūra ir skaidrumas būtini siekiant riboti makroekonominės pusiausvyros sutrikimą;

| 12. | pabrėžia, kad kiekvienos valstybės narės ekonomika priklauso viena nuo kitos, ypač euro zonoje; mano, kad pagal integruotąsias gaires turėtų būti nustatyta plati glaudesnio ekonominės politikos koordinavimo sistema, siekiant suderinti nacionalines reformų programas; mano, kad jas derinant ir siekiant didinti visuotinę paramą bendram ES projektui, reikia laikytis atsargesnio požiūrio į konvergenciją, kurį taikant būtų atsižvelgiama į ekonominę įvairovę ir skirtingas tradicijas; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad kiekvienos valstybės narės ekonomika priklauso viena nuo kitos, ypač euro zonoje; mano, kad pagal integruotąsias gaires turėtų būti nustatyta plati glaudesnio ekonominės politikos koordinavimo sistema, siekiant suderinti nacionalines reformų programas; mano, kad jas derinant ir siekiant didinti visuotinę paramą bendram ES projektui, reikia laikytis atsargesnio požiūrio į konvergenciją, kurį taikant būtų atsižvelgiama į ekonominę įvairovę ir skirtingas tradicijas;

| 13. | mano, kad, atsižvelgiant į finansų konsolidaciją, privačių investicijų bei bendrų iniciatyvų privataus ir viešojo sektoriaus bendradarbiavimo srityje skatinimas gali lemti tvirtą sąveiką, didinti Europos gebėjimus spręsti esamas mokslo ir mokslinių tyrimų, transporto ir ryšių, energetikos bei aplinkos apsaugos tvarumo problemas ir paskatins veiksmingą žaliavų paskirstymą Europoje; |
| --- | --- |

13.

mano, kad, atsižvelgiant į finansų konsolidaciją, privačių investicijų bei bendrų iniciatyvų privataus ir viešojo sektoriaus bendradarbiavimo srityje skatinimas gali lemti tvirtą sąveiką, didinti Europos gebėjimus spręsti esamas mokslo ir mokslinių tyrimų, transporto ir ryšių, energetikos bei aplinkos apsaugos tvarumo problemas ir paskatins veiksmingą žaliavų paskirstymą Europoje;

Išorės veiksmų programos modelis

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad nereguliuojamai pasaulio finansų sistemai įgyvendinamos ES politikos kryptys nedaro tiesioginės įtakos, taigi ši sistema gali perduoti finansinio nestabilumo riziką; pabrėžia, kad vienodas ir nuoseklus reguliavimo ir įstatymų leidimo institucijų požiūris – tai būtina sąlyga siekiant kompensuoti rizikos paskirstymą tarpvalstybiniu mastu; mano, kad būtina dar kartą įvertinti verslo modelio poveikį pasaulio finansų rinkoms ir tarptautinių finansinių grupių vaidmenį šiose rinkose; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad nereguliuojamai pasaulio finansų sistemai įgyvendinamos ES politikos kryptys nedaro tiesioginės įtakos, taigi ši sistema gali perduoti finansinio nestabilumo riziką; pabrėžia, kad vienodas ir nuoseklus reguliavimo ir įstatymų leidimo institucijų požiūris – tai būtina sąlyga siekiant kompensuoti rizikos paskirstymą tarpvalstybiniu mastu; mano, kad būtina dar kartą įvertinti verslo modelio poveikį pasaulio finansų rinkoms ir tarptautinių finansinių grupių vaidmenį šiose rinkose;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės dalijasi atsakomybe spręsdamos su globalizacija susijusius uždavinius, svarstydamos jos teikiamas galimybes ir įveikdamos piliečių abejones dėl jos; yra įsitikinęs, kad siekiant skatinti Europos konkurencingumą globalizuotame pasaulyje būtina plėtoti vidaus rinkos išorinį aspektą; primena, kad Europos Sąjunga ketina ne tik pasyviai taikytis prie globalizacijos, bet, priešingai, darys poveikį globalizacijai; pabrėžia, kad svarbu stiprinti strateginį bendradarbiavimą tarptautiniu lygmeniu, ypač palaikant transatlantinius santykius, ir dirbti drauge įtakingesnėse daugiašalėse organizacijose skatinant pagrindinius ES principus – solidarumo, demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės dalijasi atsakomybe spręsdamos su globalizacija susijusius uždavinius, svarstydamos jos teikiamas galimybes ir įveikdamos piliečių abejones dėl jos; yra įsitikinęs, kad siekiant skatinti Europos konkurencingumą globalizuotame pasaulyje būtina plėtoti vidaus rinkos išorinį aspektą; primena, kad Europos Sąjunga ketina ne tik pasyviai taikytis prie globalizacijos, bet, priešingai, darys poveikį globalizacijai; pabrėžia, kad svarbu stiprinti strateginį bendradarbiavimą tarptautiniu lygmeniu, ypač palaikant transatlantinius santykius, ir dirbti drauge įtakingesnėse daugiašalėse organizacijose skatinant pagrindinius ES principus – solidarumo, demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms;

| 16. | ragina imti kovoti su protekcionizmu Europos Sąjungoje ir už jos ribų; pabrėžia, kad protekcionizmas pažeidžia, o ne padeda apsaugoti vartotojų ir piliečių teises; |
| --- | --- |

16.

ragina imti kovoti su protekcionizmu Europos Sąjungoje ir už jos ribų; pabrėžia, kad protekcionizmas pažeidžia, o ne padeda apsaugoti vartotojų ir piliečių teises;

Verslo dinamiškumo atgavimas

Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas

| 17. | mano, kad Europos Sąjunga, dalyvaudama įvairiose daugiašalėse derybose, pvz., PPO rengiamose derybose, turėtų pateikti bendrą poziciją, tikrai atitinkančią kiekvienos valstybės narės interesus; |
| --- | --- |

17.

mano, kad Europos Sąjunga, dalyvaudama įvairiose daugiašalėse derybose, pvz., PPO rengiamose derybose, turėtų pateikti bendrą poziciją, tikrai atitinkančią kiekvienos valstybės narės interesus;

Dėmesys prioritetinėms sritims

| 18. | ragina Komisiją parengti nuoseklią bendrą tvarios plėtros politiką; mano, kad tausaus išteklių naudojimo ir aplinkos apsaugos bei ekonomikos augimo sąveikos sustiprėjimo, taip pat novatoriškos veiklos pagerinimo galima pasiekti skatinant kurti ir naudoti ekologiškas technologijas, taip pat numatant daugiau ekologiškumo kriterijų vykdant viešuosius pirkimus, ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ); |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją parengti nuoseklią bendrą tvarios plėtros politiką; mano, kad tausaus išteklių naudojimo ir aplinkos apsaugos bei ekonomikos augimo sąveikos sustiprėjimo, taip pat novatoriškos veiklos pagerinimo galima pasiekti skatinant kurti ir naudoti ekologiškas technologijas, taip pat numatant daugiau ekologiškumo kriterijų vykdant viešuosius pirkimus, ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ);

| 19. | pabrėžia rinkos priemonių vaidmenį siekiant 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos numatytų tikslų, kad Europa taptų taupiu energijos naudojimu ir atsinaujinančiais energijos šaltiniais grindžiama ekonomika; mano, kad nuolat kylant energijos kainoms ir didėjant grėsmei klimatui svarbu skatinti taupiau naudoti energiją ir taip prisidėti prie ekonomikos augimo bei tvarios plėtros; pabrėžia, kad ES bendrovės yra tarp pasaulio lyderių atsinaujinančių energijos šaltinių technologijų vystymo srityje; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia rinkos priemonių vaidmenį siekiant 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos numatytų tikslų, kad Europa taptų taupiu energijos naudojimu ir atsinaujinančiais energijos šaltiniais grindžiama ekonomika; mano, kad nuolat kylant energijos kainoms ir didėjant grėsmei klimatui svarbu skatinti taupiau naudoti energiją ir taip prisidėti prie ekonomikos augimo bei tvarios plėtros; pabrėžia, kad ES bendrovės yra tarp pasaulio lyderių atsinaujinančių energijos šaltinių technologijų vystymo srityje;

| 20. | pritaria Komisijos pasiūlymui dėl penktosios laisvės, būtent mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo srityje, t. y. žinių judėjimo laisvės, kuri papildytų keturias laisves – prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimo; |
| --- | --- |

20.

pritaria Komisijos pasiūlymui dėl penktosios laisvės, būtent mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo srityje, t. y. žinių judėjimo laisvės, kuri papildytų keturias laisves – prekių, paslaugų, asmenų ir kapitalo judėjimo;

| 21. | mano, kad atsižvelgiant į nuolatinį, o ne, kaip manyta, ciklinį maisto produktų kainų kilimą, reikėtų persvarstyti Bendrosios žemės ūkio politikos (toliau – BŽŪP) priemones, ribojančias maisto produktų pasiūlą; mano, kad BŽŪP gali vaidinti labai svarbų vaidmenį stabilizuojant maisto produktų kainas; |
| --- | --- |

21.

mano, kad atsižvelgiant į nuolatinį, o ne, kaip manyta, ciklinį maisto produktų kainų kilimą, reikėtų persvarstyti Bendrosios žemės ūkio politikos (toliau – BŽŪP) priemones, ribojančias maisto produktų pasiūlą; mano, kad BŽŪP gali vaidinti labai svarbų vaidmenį stabilizuojant maisto produktų kainas;

| 22. | pakartoja savo nuomonę, kad būtų naudinga mokesčių naštą iš darbo srities perkelti į aplinkos būklės blogėjimo sritį, nes tai – veiksmingas būdas spręsti aplinkos apsaugos ir užimtumo problemas; taip pat mano, kad našta darbo srityje turi būti sumažinta siekiant sukurti daugiau darbo vietų ir kovoti su šešėline ekonomika; |
| --- | --- |

22.

pakartoja savo nuomonę, kad būtų naudinga mokesčių naštą iš darbo srities perkelti į aplinkos būklės blogėjimo sritį, nes tai – veiksmingas būdas spręsti aplinkos apsaugos ir užimtumo problemas; taip pat mano, kad našta darbo srityje turi būti sumažinta siekiant sukurti daugiau darbo vietų ir kovoti su šešėline ekonomika;

Vidaus rinkos stiprinimas

| 23. | pabrėžia, kad dėl to, jog nepavyko iki galo sukurti vidaus rinkos, ES produktyvumas mažesnis, nei leidžia potencialas, ir tai trukdo visapusiškai pasinaudoti pasaulio rinkos galimybėmis; mano, kad prekių vidaus rinka yra palyginti gerai integruota, tačiau paslaugų rinka, įskaitant finansines paslaugas, išlieka gana suskaidyta; ragina greičiau integruoti paslaugų rinką, nuosekliai ir susietai taikant sutartas taisykles bei užtikrinant, kad jų būtų laikomasi, taip pat panaikinant konkurencijos ir patekimo į rinką kliūtis; atkreipia dėmesį į tai, kad konkurencingoje ir dinamiškoje ekonomikoje svarbu teikti veiksmingas visuotinės ekonominės svarbos paslaugas priimtinomis kainomis; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad dėl to, jog nepavyko iki galo sukurti vidaus rinkos, ES produktyvumas mažesnis, nei leidžia potencialas, ir tai trukdo visapusiškai pasinaudoti pasaulio rinkos galimybėmis; mano, kad prekių vidaus rinka yra palyginti gerai integruota, tačiau paslaugų rinka, įskaitant finansines paslaugas, išlieka gana suskaidyta; ragina greičiau integruoti paslaugų rinką, nuosekliai ir susietai taikant sutartas taisykles bei užtikrinant, kad jų būtų laikomasi, taip pat panaikinant konkurencijos ir patekimo į rinką kliūtis; atkreipia dėmesį į tai, kad konkurencingoje ir dinamiškoje ekonomikoje svarbu teikti veiksmingas visuotinės ekonominės svarbos paslaugas priimtinomis kainomis;

| 24. | pabrėžia, kad nuostatos dėl keturių laisvių turėtų būti taikomos vienodai visoje Europos Sąjungoje ir turėtų būti atliekama nuolatinė jų laikymosi stebėsena; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad nuostatos dėl keturių laisvių turėtų būti taikomos vienodai visoje Europos Sąjungoje ir turėtų būti atliekama nuolatinė jų laikymosi stebėsena;

| 25. | pabrėžia, kad, užtikrinant vienodas veiklos sąlygas ir veiksmingą konkurenciją visos Europos integruotose rinkose, būtina atverti konkurencijai tinklų pramonės šakas; atsižvelgdamas į tai, mano, kad viešoji nuosavybė, susijusi su elektros ir dujų rinkomis, yra vienas pagrindinių veiksnių, lemiančių šių rinkų iškraipymus Europos lygmeniu, ir kad toliau turėtų būti didinamos paskatos konkuruoti šiose rinkose; yra įsitikinęs, kad Europos infrastruktūros plėtra, tobulinimas ir susiejimas, ypač daug dėmesio skiriant tarpvalstybiniams projektams ir vadinamosios senosios bei naujosios Europos tinklų sujungimui, turėtų padėti kuriant tinkamas sąlygas, padėsiančias iš esmės padidinti transporto, energetikos ir informacijos bei ryšių technologijų sektorių produktyvumą; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad, užtikrinant vienodas veiklos sąlygas ir veiksmingą konkurenciją visos Europos integruotose rinkose, būtina atverti konkurencijai tinklų pramonės šakas; atsižvelgdamas į tai, mano, kad viešoji nuosavybė, susijusi su elektros ir dujų rinkomis, yra vienas pagrindinių veiksnių, lemiančių šių rinkų iškraipymus Europos lygmeniu, ir kad toliau turėtų būti didinamos paskatos konkuruoti šiose rinkose; yra įsitikinęs, kad Europos infrastruktūros plėtra, tobulinimas ir susiejimas, ypač daug dėmesio skiriant tarpvalstybiniams projektams ir vadinamosios senosios bei naujosios Europos tinklų sujungimui, turėtų padėti kuriant tinkamas sąlygas, padėsiančias iš esmės padidinti transporto, energetikos ir informacijos bei ryšių technologijų sektorių produktyvumą;

Mokesčių politikos indėlis į Lisabonos darbotvarkę

| 26. | pažymi, jog reikia koordinuotos fiskalinės programos, kuri turėtų būti palanki bendrovėms, ypač MVĮ, ir pritaikyta ekonomikos augimo atkūrimui bei užimtumo didinimui; |
| --- | --- |

26.

pažymi, jog reikia koordinuotos fiskalinės programos, kuri turėtų būti palanki bendrovėms, ypač MVĮ, ir pritaikyta ekonomikos augimo atkūrimui bei užimtumo didinimui;

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės finansavimo srityje Europos Sąjunga turi skatinti mokesčių sistemas, siekiant sudaryti sąlygas naujoms įmonėms kurti ir technologinėms naujovėms diegti; pažymi, kad šiuo tikslu, inter alia, gali prireikti sumažinti mokesčius, kurie riboja efektyvumą ir darbo vietų, visų pirma skirtų tam tikroms socialinėms grupėms, pvz., moterims, ilgalaikiams bedarbiams ir senyvo amžiaus žmonėms, kūrimą; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės finansavimo srityje Europos Sąjunga turi skatinti mokesčių sistemas, siekiant sudaryti sąlygas naujoms įmonėms kurti ir technologinėms naujovėms diegti; pažymi, kad šiuo tikslu, inter alia, gali prireikti sumažinti mokesčius, kurie riboja efektyvumą ir darbo vietų, visų pirma skirtų tam tikroms socialinėms grupėms, pvz., moterims, ilgalaikiams bedarbiams ir senyvo amžiaus žmonėms, kūrimą;

Investavimas į žmones ir darbo rinkų modernizavimas

Verslumas ir kūrybingumas

| 28. | yra įsitikinęs, kad siekiant skatinti verslumo kultūrą ir kurti MVĮ veiklai palankią aplinką, būtina racionalizuoti institucinę novatoriškumo valdymo programą ir ją paremti veiksminga finansavimo sistema, pagal kurią būtų teikiamas finansavimas visais naujovių diegimo etapais – nuo idėjos sukūrimo iki jos įgyvendinimo įmonės lygmeniu; pabrėžia, jog struktūrinė politika turi būti rengiama lanksčiai siekiant užtikrinti kūrybinę saviraišką ir palengvinti pelningą kūrybinių idėjų panaudojimą; |
| --- | --- |

28.

yra įsitikinęs, kad siekiant skatinti verslumo kultūrą ir kurti MVĮ veiklai palankią aplinką, būtina racionalizuoti institucinę novatoriškumo valdymo programą ir ją paremti veiksminga finansavimo sistema, pagal kurią būtų teikiamas finansavimas visais naujovių diegimo etapais – nuo idėjos sukūrimo iki jos įgyvendinimo įmonės lygmeniu; pabrėžia, jog struktūrinė politika turi būti rengiama lanksčiai siekiant užtikrinti kūrybinę saviraišką ir palengvinti pelningą kūrybinių idėjų panaudojimą;

| 29. | tvirtai įsitikinęs, kad geresnis reglamentavimas ir ambicingų siekių sumažinti naštą, atsirandančią dėl naujų ES teisės aktų, įgyvendinimas prisideda prie konkurencingesnės verslo aplinkos kūrimo ir skatina privačią iniciatyvą; ragina valstybes nares užsibrėžti tokius pat ambicingus siekius atsižvelgiant į visų lygmenų nacionalinės teisės aktus; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas valstybių narių institucinių ir administracinių pajėgumų veiksmingumui stiprinti; |
| --- | --- |

29.

tvirtai įsitikinęs, kad geresnis reglamentavimas ir ambicingų siekių sumažinti naštą, atsirandančią dėl naujų ES teisės aktų, įgyvendinimas prisideda prie konkurencingesnės verslo aplinkos kūrimo ir skatina privačią iniciatyvą; ragina valstybes nares užsibrėžti tokius pat ambicingus siekius atsižvelgiant į visų lygmenų nacionalinės teisės aktus; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas valstybių narių institucinių ir administracinių pajėgumų veiksmingumui stiprinti;

Darbo visą gyvenimą aspektas

| 30. | mano, kad aktyvi darbo politika turėtų apimti darbo rinkos lankstumui ir užimtumo saugumui skirtos politikos derinimą su naujomis saugumo formomis, įskaitant motyvavimą aktyviai ieškoti darbo, taip pat geresnį pokyčių prognozavimą ir teigiamą pokyčių, įskaitant ekonominį restruktūrizavimą, valdymą, siekiant sumažinti socialinę atskirtį ir palengvinti prisitaikomumą; yra įsitikinęs, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kaip veiksmingiau užmegzti ryšį su piliečiais ir patenkinti jų lūkesčius bei poreikius; |
| --- | --- |

30.

mano, kad aktyvi darbo politika turėtų apimti darbo rinkos lankstumui ir užimtumo saugumui skirtos politikos derinimą su naujomis saugumo formomis, įskaitant motyvavimą aktyviai ieškoti darbo, taip pat geresnį pokyčių prognozavimą ir teigiamą pokyčių, įskaitant ekonominį restruktūrizavimą, valdymą, siekiant sumažinti socialinę atskirtį ir palengvinti prisitaikomumą; yra įsitikinęs, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kaip veiksmingiau užmegzti ryšį su piliečiais ir patenkinti jų lūkesčius bei poreikius;

| 31. | mano, kad reikėtų vystyti darbo visą gyvenimą aspektą, siekiant aktyviai spręsti demografines problemas, įskaitant pensijų sistemų modernizavimą, ir siekiant užtikrinti finansinį, ekonominį ir socialinį tvarumą; |
| --- | --- |

31.

mano, kad reikėtų vystyti darbo visą gyvenimą aspektą, siekiant aktyviai spręsti demografines problemas, įskaitant pensijų sistemų modernizavimą, ir siekiant užtikrinti finansinį, ekonominį ir socialinį tvarumą;

| 32. | mano, kad švietimas yra pagrindinė ilgalaikio ekonomikos augimo prielaida ir veiksminga priemonė kovojant su skurdu bei socialine atskirtimi ir pagerina žmonių gyvenimo lygį; rekomenduoja, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės įdiegtų veiksmingesnes priemones ir daugiau investuotų į švietimą, kad būtų sudarytos didesnės galimybės visiems gauti išsilavinimą ir mokytis; |
| --- | --- |

32.

mano, kad švietimas yra pagrindinė ilgalaikio ekonomikos augimo prielaida ir veiksminga priemonė kovojant su skurdu bei socialine atskirtimi ir pagerina žmonių gyvenimo lygį; rekomenduoja, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės įdiegtų veiksmingesnes priemones ir daugiau investuotų į švietimą, kad būtų sudarytos didesnės galimybės visiems gauti išsilavinimą ir mokytis;

| 33. | mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog siekiama, kad kuo daugiau darbuotojų, ypač žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus, dalyvautų tęstiniame mokyme ir mokyme darbo vietoje visą gyvenimą, veiksmingos mokymosi visą gyvenimą strategijos gali atsverti neigiamą ES darbo jėgos senėjimo poveikį; tačiau mano, jog būtina imtis ryžtingų veiksmų siekiant padidinti pagrindinius jaunimo įgūdžius, smarkiai sumažinti mokyklos nebaigusių mokinių ir apskritai per mažai įgūdžių turinčių asmenų skaičių, taip pat siekiant padidinti socialinę migrantų ir neįgaliųjų integraciją bei jų užimtumo lygį (visų pirma skatinant juos kaupti įgūdžius); |
| --- | --- |

33.

mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog siekiama, kad kuo daugiau darbuotojų, ypač žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus, dalyvautų tęstiniame mokyme ir mokyme darbo vietoje visą gyvenimą, veiksmingos mokymosi visą gyvenimą strategijos gali atsverti neigiamą ES darbo jėgos senėjimo poveikį; tačiau mano, jog būtina imtis ryžtingų veiksmų siekiant padidinti pagrindinius jaunimo įgūdžius, smarkiai sumažinti mokyklos nebaigusių mokinių ir apskritai per mažai įgūdžių turinčių asmenų skaičių, taip pat siekiant padidinti socialinę migrantų ir neįgaliųjų integraciją bei jų užimtumo lygį (visų pirma skatinant juos kaupti įgūdžius);

Imigracijos politika

| 34. | yra tvirtai įsitikinęs, kad reikėtų apsvarstyti veiksmingą imigracijos politiką atsižvelgiant į įgūdžių stoką ir darbo rinkos reikalavimus; mano, kad tolesnis visapusės Europos migracijos politikos, papildančios valstybių narių politikos kryptis, vystymas lieka svarbiausiu prioritetu siekiant išspręsti problemas ir pasinaudoti galimybėmis, kurias teikia migracija naujojoje globalizacijos epochoje; |
| --- | --- |

34.

yra tvirtai įsitikinęs, kad reikėtų apsvarstyti veiksmingą imigracijos politiką atsižvelgiant į įgūdžių stoką ir darbo rinkos reikalavimus; mano, kad tolesnis visapusės Europos migracijos politikos, papildančios valstybių narių politikos kryptis, vystymas lieka svarbiausiu prioritetu siekiant išspręsti problemas ir pasinaudoti galimybėmis, kurias teikia migracija naujojoje globalizacijos epochoje;

| 35. | mano, kad ekonomikos augimo ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, taip pat didesnio Europos Sąjungos ekonominio atvirumo skatinimas ir toliau labai svarbūs siekiant tinkamai valdyti migracijos srautus bei kovoti su nelegalios imigracijos priežastimis ir ją skatinančiais veiksniais; pripažįsta, kad Europos Sąjungai nedelsiant reikalinga nuosekli legalios (pvz., ekonominės) migracijos politika; |
| --- | --- |

35.

mano, kad ekonomikos augimo ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, taip pat didesnio Europos Sąjungos ekonominio atvirumo skatinimas ir toliau labai svarbūs siekiant tinkamai valdyti migracijos srautus bei kovoti su nelegalios imigracijos priežastimis ir ją skatinančiais veiksniais; pripažįsta, kad Europos Sąjungai nedelsiant reikalinga nuosekli legalios (pvz., ekonominės) migracijos politika;

Ekonomikos valdymo gerinimas

| 36. | pritaria Komisijos rengiamoms atskirų šalių ataskaitoms; vis dėlto ragina dirbti sistemingiau dėmesį kreipiant ne tik į pasiekimus, bet ir į trūkumus; remia Komisijos pasiūlymą nustatyti stebėtinas ypatybes, nes tai – sudėtinė daugiašalio stebėjimo proceso dalis ir galimybė pagerinti nacionalinės politikos atsaką; pripažįsta, kad reikia didinti regioninio lygmens vaidmenį užtikrinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kaip numatyta 2007–2013 m. sanglaudos politikos naujosios kartos programose; |
| --- | --- |

36.

pritaria Komisijos rengiamoms atskirų šalių ataskaitoms; vis dėlto ragina dirbti sistemingiau dėmesį kreipiant ne tik į pasiekimus, bet ir į trūkumus; remia Komisijos pasiūlymą nustatyti stebėtinas ypatybes, nes tai – sudėtinė daugiašalio stebėjimo proceso dalis ir galimybė pagerinti nacionalinės politikos atsaką; pripažįsta, kad reikia didinti regioninio lygmens vaidmenį užtikrinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kaip numatyta 2007–2013 m. sanglaudos politikos naujosios kartos programose;

| 37. | apgailestauja, kad Lisabonos strategija nepakankamai atsispindi daugelio ES valstybių nacionalinėse politikos kryptyse; mano, kad siekiant užtikrinti veiksmingą Lisabonos strategijos įgyvendinimą svarbu mobilizuoti visus suinteresuotuosius ūkio subjektus; visų pirma mano, kad platesnis socialinių partnerių, nacionalinių parlamentų, regioninės ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimas padės pagerinti Lisabonos strategijos rezultatus ir viešųjų diskusijų dėl atitinkamų reformų kokybę; pritaria Komisijos pasiūlymui raginti valstybes nares labiau bendradarbiauti su nacionaliniais ir regioniniais parlamentais, rengiant metinius debatus dėl atitinkamų nacionalinių reformų programų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

37.

apgailestauja, kad Lisabonos strategija nepakankamai atsispindi daugelio ES valstybių nacionalinėse politikos kryptyse; mano, kad siekiant užtikrinti veiksmingą Lisabonos strategijos įgyvendinimą svarbu mobilizuoti visus suinteresuotuosius ūkio subjektus; visų pirma mano, kad platesnis socialinių partnerių, nacionalinių parlamentų, regioninės ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimas padės pagerinti Lisabonos strategijos rezultatus ir viešųjų diskusijų dėl atitinkamų reformų kokybę; pritaria Komisijos pasiūlymui raginti valstybes nares labiau bendradarbiauti su nacionaliniais ir regioniniais parlamentais, rengiant metinius debatus dėl atitinkamų nacionalinių reformų programų įgyvendinimo;

| 38. | ragina Tarybą atsižvelgti į toliau nurodytus pakeitimus:






  KOMISIJOS REKOMENDACIJA | PARLAMENTO PAKEITIMAI |
| --- | --- | --- |
| 1 pakeitimas |
| 1 gairė |
| 1 gairė. Užtikrinti ekonominį stabilumą tvariam augimui pasiekti. | 1 gairė. Užtikrinti ekonominį stabilumą tvariam augimui,
  socialinei įtraukčiai ir didesniam užimtumui pasauliniu lygmeniu pasiekti. |
| 1. | Pagal Stabilumo ir augimo paktą valstybės narės turėtų vykdyti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslus. Kol šis tikslas nepasiektas, jos turėtų imtis visų būtinų korekcinių priemonių jam pasiekti. Valstybės narės turėtų vengti prociklinės fiskalinės politikos. Be to, būtina, kad valstybės narės, turinčios perviršinį deficitą, nedelsiant imtųsi veiksmingų priemonių perviršiniam biudžeto deficitui ištaisyti. |

38.

ragina Tarybą atsižvelgti į toliau nurodytus pakeitimus:

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

PARLAMENTO PAKEITIMAI

1 pakeitimas

1 gairė

1 gairė. Užtikrinti ekonominį stabilumą tvariam augimui pasiekti.

1 gairė. Užtikrinti ekonominį stabilumą tvariam augimui,
  socialinei įtraukčiai ir didesniam užimtumui pasauliniu lygmeniu pasiekti.

1.

Pagal Stabilumo ir augimo paktą valstybės narės turėtų vykdyti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslus. Kol šis tikslas nepasiektas, jos turėtų imtis visų būtinų korekcinių priemonių jam pasiekti. Valstybės narės turėtų vengti prociklinės fiskalinės politikos. Be to, būtina, kad valstybės narės, turinčios perviršinį deficitą, nedelsiant imtųsi veiksmingų priemonių perviršiniam biudžeto deficitui ištaisyti.

| 1. | Pagal Stabilumo ir augimo paktą valstybės narės turėtų vykdyti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslus. Kol šis tikslas nepasiektas, jos turėtų imtis visų būtinų korekcinių priemonių jam pasiekti
  ir viešojo administravimo modernizavimui bei viešųjų finansų konsolidacijai užtikrinti
  . Valstybės narės turėtų vengti prociklinės fiskalinės politikos. Be to, būtina, kad valstybės narės, turinčios perviršinį deficitą, nedelsiant imtųsi veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti. |
| --- | --- |

1.

Pagal Stabilumo ir augimo paktą valstybės narės turėtų vykdyti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslus. Kol šis tikslas nepasiektas, jos turėtų imtis visų būtinų korekcinių priemonių jam pasiekti
  ir viešojo administravimo modernizavimui bei viešųjų finansų konsolidacijai užtikrinti
  . Valstybės narės turėtų vengti prociklinės fiskalinės politikos. Be to, būtina, kad valstybės narės, turinčios perviršinį deficitą, nedelsiant imtųsi veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti.

| 2. | Valstybės narės, kurių einamosios sąskaitos deficitui gresia nestabilumas, turėtų taikyti jo koregavimo priemones, įgyvendindamos struktūrines reformas, stiprindamos išorinį konkurencingumą, o tam tikrais atvejais, tiems koregavimams panaudodamos fiskalinę politiką. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, kurių einamosios sąskaitos deficitui gresia nestabilumas, turėtų taikyti jo koregavimo priemones, įgyvendindamos struktūrines reformas, stiprindamos išorinį konkurencingumą, o tam tikrais atvejais, tiems koregavimams panaudodamos fiskalinę politiką.

| 2. | Valstybės narės, kurių einamosios sąskaitos deficitui gresia nestabilumas, turėtų tą deficitą ištaisyti įgyvendindamos struktūrines reformas, stiprindamos išorinį konkurencingumą, o tam tikrais atvejais jam ištaisyti panaudodamos fiskalinę politiką,
  bei konsoliduodamos ekonomikos augimo rezultatus ir daugiau dėmesio skirdamos geresnei biudžeto politikos ir produktyvumo augimo sąveikai. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės, kurių einamosios sąskaitos deficitui gresia nestabilumas, turėtų tą deficitą ištaisyti įgyvendindamos struktūrines reformas, stiprindamos išorinį konkurencingumą, o tam tikrais atvejais jam ištaisyti panaudodamos fiskalinę politiką,
  bei konsoliduodamos ekonomikos augimo rezultatus ir daugiau dėmesio skirdamos geresnei biudžeto politikos ir produktyvumo augimo sąveikai.

| 2a. | Siekiant stabilumo valstybės narės neturėtų visos atsakomybės už kovą su infliacijos pavojumi palikti tik pinigų politikai, ypač esant dabartinei padėčiai, kai valiutos keitimo kursas aukštas. Valstybės narės turėtų įgyvendinti visas kitas politikos kryptis, kurios gali padėti kovoti su infliacijos pavojumi. |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Valstybės narės turėtų padidinti ES ekonomikos atsparumą plėtodamos išorinį vidaus rinkos aspektą, kad būtų sprendžiami didėjančio pasaulinio pusiausvyros sutrikimo klausimai. |
| --- | --- |

2b.

| 2c. | Po pastarųjų neramumų finansų rinkose turi būti imtasi būtinų priemonių kreditų krizei išvengti ir pasitikėjimui finansų rinkomis atkurti, kad būtų patenkinti viešųjų ir privačiųjų subjektų poreikiai, susiję su investicijomis. |
| --- | --- |

2c.

2 pakeitimas

2 gairė

2 gairė. Garantuoti ekonominį ir fiskalinį tvarumą, kaip pagrindą
  užimtumui didinti
  .

2 gairė. Garantuoti ekonominį ir fiskalinį tvarumą, kaip pagrindą
  ekonomikos augimo perspektyvoms stiprinti
  .

Valstybės narės, atsižvelgdamos į numatomas
  išlaidas, susijusias su gyventojų senėjimu
  , turėtų:

Valstybės narės, atsižvelgdamos į numatomas
  demografines problemas ateityje
  , turėtų:

| 1. | Pakankamai sparčiai mažinti valstybės skolą, tokiu būdu sustiprindamos viešuosius finansus. |
| --- | --- |

1.

Pakankamai sparčiai mažinti valstybės skolą, tokiu būdu sustiprindamos viešuosius finansus.

| 1. | Reformuoti ir sustiprinti pensijų, socialinio draudimo ir sveikatos priežiūros sistemas užtikrindamos, kad jos būtų finansiškai pajėgios
  ir tvarios, taip pat
  socialiniu požiūriu pakankamos ir prieinamos. |
| --- | --- |

1.

Reformuoti ir sustiprinti pensijų, socialinio draudimo ir sveikatos priežiūros sistemas užtikrindamos, kad jos būtų finansiškai pajėgios
  ir tvarios, taip pat
  socialiniu požiūriu pakankamos ir prieinamos.

| 2. | Reformuoti ir sustiprinti pensijų, socialinio draudimo ir sveikatos priežiūros sistemas užtikrindamos, kad jos būtų finansiškai pajėgios, socialiniu požiūriu pakankamos ir prieinamos. |
| --- | --- |

2.

Reformuoti ir sustiprinti pensijų, socialinio draudimo ir sveikatos priežiūros sistemas užtikrindamos, kad jos būtų finansiškai pajėgios, socialiniu požiūriu pakankamos ir prieinamos.

| 2. | Pakankamai sparčiai mažinti valstybės skolą ir kartu gerinti skolos valdymą, kad būtų sustiprinti viešieji finansai
  . |
| --- | --- |

2.

Pakankamai sparčiai mažinti valstybės skolą ir kartu gerinti skolos valdymą, kad būtų sustiprinti viešieji finansai
  .

| 3. | Imtis priemonių dalyvavimui darbo rinkoje ir darbo jėgos, ypač moterų, jaunimo ir vyresnio amžiaus darbuotojų, pasiūlai padidinti ir požiūriui į darbą visą gyvenimą, siekiant padidinti ekonominei veiklai skirtų valandų skaičių, paskatinti. |
| --- | --- |

3.

Imtis priemonių dalyvavimui darbo rinkoje ir darbo jėgos, ypač moterų, jaunimo ir vyresnio amžiaus darbuotojų, pasiūlai padidinti ir požiūriui į darbą visą gyvenimą, siekiant padidinti ekonominei veiklai skirtų valandų skaičių, paskatinti.

| 3. | Imtis priemonių dalyvavimui darbo rinkoje ir darbo jėgos, ypač moterų, jaunimo ir vyresnio amžiaus darbuotojų, pasiūlai padidinti ir požiūriui į darbą visą gyvenimą, siekiant padidinti ekonominei veiklai skirtų valandų skaičių, paskatinti. |
| --- | --- |

3.

Imtis priemonių dalyvavimui darbo rinkoje ir darbo jėgos, ypač moterų, jaunimo ir vyresnio amžiaus darbuotojų, pasiūlai padidinti ir požiūriui į darbą visą gyvenimą, siekiant padidinti ekonominei veiklai skirtų valandų skaičių, paskatinti.

| 3a. | Užtikrinti penktąją žinių judėjimo laisvę ir skatinti įgyti naujų įgūdžių; visiems užtikrinti mokymąsi visą gyvenimą ir modernizuoti mokslinių tyrimų, švietimo ir mokymo sistemų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

3a.

3 pakeitimas

3 gairė

3 gairė. Skatinti veiksmingą išteklių paskirstymą, nukreiptą į ekonomikos augimą ir užimtumą.

3 gairė. Skatinti veiksmingą išteklių paskirstymą, nukreiptą į ekonomikos augimą ir užimtumą
  ir didinti pasitikėjimą ekonomika
  .

Valstybės narės, nepažeisdamos ekonomikos stabilumo ir tvarumo gairių, viešąsias išlaidas turėtų nukreipti į augimą skatinančias veiklos rūšis, pritaikyti mokesčių struktūras ekonomikos augimo potencialui stiprinti pagal Lisabonos strategiją, užtikrinti, kad būtų taikomi mechanizmai, skirti įvertinti viešųjų išlaidų ir politikos tikslų įgyvendinimo santykį, ir garantuoti bendrą reformų paketų derėjimą.

Valstybės narės, nepažeisdamos ekonomikos stabilumo ir tvarumo gairių, viešąsias išlaidas turėtų nukreipti į ekonomikos augimą skatinančias veiklos rūšis vadovaujantis Lisabonos strategija, pritaikyti mokesčių struktūras ekonomikos augimo potencialui stiprinti
  skatindamos produktyvumu grindžiamą ekonomikos augimą
  , užtikrinti, kad būtų taikomi mechanizmai, skirti įvertinti viešųjų išlaidų ir politikos tikslų
  , pvz., aukštos kokybės investicijų į Lisabonos tikslus,
  įgyvendinimo santykį, ir garantuoti bendrą reformų paketų derėjimą.

4 pakeitimas

4 gairė

4 gairė. Siekdamos užtikrinti, kad darbo užmokesčio pokyčiai stiprintų makroekonominį stabilumą ir ekonomikos augimą

4 gairė. Siekdamos užtikrinti, kad darbo užmokesčio pokyčiai stiprintų makroekonominį stabilumą ir ekonomikos augimą

ir padidinti gebėjimą prisitaikyti, valstybės narės turėtų skatinti nustatyti tinkamas bendrąsias derybų dėl darbo užmokesčio sistemos sąlygas, deramai atsižvelgdamos į socialinių partnerių vaidmenį, siekiant skatinti nominalaus darbo užmokesčio ir darbo sąnaudų pokyčius, kurie būtų suderinami su kainų stabilumu ir našumo tendencija vidutinės trukmės laikotarpiu, atsižvelgiant į įgūdžių ir vietos darbo rinkos sąlygų skirtumus.

ir padidinti gebėjimą prisitaikyti, valstybės narės turėtų skatinti nustatyti tinkamas bendrąsias derybų dėl darbo užmokesčio sistemos sąlygas, deramai atsižvelgdamos į socialinių partnerių vaidmenį, siekiant skatinti nominalaus darbo užmokesčio ir darbo sąnaudų pokyčius, kurie būtų suderinami su kainų stabilumu ir produktyvumo tendencija vidutinės trukmės laikotarpiu,
  ypač
  atsižvelgiant į
  finansų rinkoje dirbančius specialistus, taip pat
  įgūdžių ir vietos darbo rinkos sąlygų skirtumus.

5 pakeitimas

5 gairė

5 gairė. Skatinti darnesnę makroekonominę, struktūrinę ir užimtumo politiką.

5 gairė. Skatinti darnesnę makroekonominę, struktūrinę ir užimtumo politiką.

Valstybės narės turėtų:

| 1. | Gerinti ekonominės politikos koordinavimą, kad būtų suderintos jų nacionalinės reformų darbotvarkės, kartu atsižvelgdamos į ekonominę įvairovę ir skirtingas tradicijas. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės turėtų vykdyti darbo ir produktų rinkų reformas, kurios kartu didina ekonomikos augimo potencialą ir palaiko makroekonominę sistemą,
  didindamos
  darbo ir produktų rinkų lankstumą, veiksnių judumą ir gebėjimą prisitaikyti prie globalizacijos, technologinės pažangos, paklausos pokyčių ir cikliškų pokyčių. Pirmiausia valstybės narės turėtų: suteikti impulsą mokesčių ir išmokų sistemų reformoms paskatų priemonėms patobulinti ir finansiniam darbo patrauklumui padidinti; darbo rinkų gebėjimui prisitaikyti padidinti, derinant užimtumo lankstumą ir užimtumo garantijas; ir galimybėms įsidarbinti padidinti investuojant į žmogiškąjį kapitalą.

| 2. | Vykdyti darbo ir produktų rinkų reformas, kurios kartu didina ekonomikos augimo potencialą ir palaiko makroekonominę sistemą,
  nustačius naujas saugumo formas užtikrinant
  darbo ir produktų rinkų lankstumą, veiksnių judumą ir gebėjimą prisitaikyti prie globalizacijos, technologinės pažangos, paklausos pokyčių bei cikliškų pokyčių. Pirmiausia valstybės narės turėtų: suteikti impulsą mokesčių ir išmokų sistemų reformoms paskatų priemonėms patobulinti ir finansiniam darbo patrauklumui padidinti; darbo rinkų gebėjimui prisitaikyti padidinti, derinant užimtumo lankstumą ir saugumą; ir padidinti įsidarbinimo galimybes investuojant į žmogiškąjį kapitalą. |
| --- | --- |

2.

Vykdyti darbo ir produktų rinkų reformas, kurios kartu didina ekonomikos augimo potencialą ir palaiko makroekonominę sistemą,
  nustačius naujas saugumo formas užtikrinant
  darbo ir produktų rinkų lankstumą, veiksnių judumą ir gebėjimą prisitaikyti prie globalizacijos, technologinės pažangos, paklausos pokyčių bei cikliškų pokyčių. Pirmiausia valstybės narės turėtų: suteikti impulsą mokesčių ir išmokų sistemų reformoms paskatų priemonėms patobulinti ir finansiniam darbo patrauklumui padidinti; darbo rinkų gebėjimui prisitaikyti padidinti, derinant užimtumo lankstumą ir saugumą; ir padidinti įsidarbinimo galimybes investuojant į žmogiškąjį kapitalą.

| 3. | Ypatingą dėmesį skirti institucinės ir administracinės veiklos veiksmingumo didinimui. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prisidėti rengiant visapusę ES imigracijos politiką, įskaitant ekonominės migracijos kriterijus ir tvarką, kurie atitiktų darbo rinkos reikalavimus. |
| --- | --- |

4.

6 pakeitimas

6 gairė

6 gairė. Siekdamos stiprinti dinamišką ir patikimai veikiančią EPS, euro zonos valstybės narės turi užtikrinti geresnį savo ekonominės ir biudžeto politikos koordinavimą, visų pirma:

6 gairė. Siekdamos stiprinti dinamišką ir patikimai veikiančią EPS, euro zonos valstybės narės turi užtikrinti geresnį savo ekonominės ir biudžeto politikos koordinavimą, visų pirma:

| -1. | Užtikrinti kuo didesnį teigiamą reformų atlikimo poveikį, nes dėl to, jog naudojamasi bendra valiuta ir įgyvendinama bendra pinigų politika, atsiranda papildomas koordinavimo aspektas. |
| --- | --- |

-1.

| 1. | Skirti ypatingą dėmesį viešųjų finansų fiskaliniam tvarumui visiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto. |
| --- | --- |

1.

Skirti ypatingą dėmesį viešųjų finansų fiskaliniam tvarumui visiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto.

| 1. | Skirti ypatingą dėmesį savo viešųjų finansų fiskaliniam tvarumui visiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto. |
| --- | --- |

1.

Skirti ypatingą dėmesį savo viešųjų finansų fiskaliniam tvarumui visiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto.

| 2. | Padėti sukurti politikos derinį, kuris stiprina ekonomikos atsigavimą ir kuris suderinamas su kainų stabilumu ir tuo didina įmonių ir vartotojų pasitikėjimą trumpuoju laikotarpiu, bet taip pat yra suderinamas su ilgalaikiu tvariu augimu. |
| --- | --- |

2.

Padėti sukurti politikos derinį, kuris stiprina ekonomikos atsigavimą ir kuris suderinamas su kainų stabilumu ir tuo didina įmonių ir vartotojų pasitikėjimą trumpuoju laikotarpiu, bet taip pat yra suderinamas su ilgalaikiu tvariu augimu.

| 2. | Padėti sukurti politikos derinį, kuris stiprina ekonomikos atsigavimą ir kuris suderinamas su kainų stabilumu ir tuo didina įmonių ir vartotojų pasitikėjimą trumpuoju laikotarpiu, bet taip pat yra suderinamas su ilgalaikiu tvariu augimu. |
| --- | --- |

2.

Padėti sukurti politikos derinį, kuris stiprina ekonomikos atsigavimą ir kuris suderinamas su kainų stabilumu ir tuo didina įmonių ir vartotojų pasitikėjimą trumpuoju laikotarpiu, bet taip pat yra suderinamas su ilgalaikiu tvariu augimu.

| 3. | Vykdyti struktūrines reformas,
  didinančias
  ilgalaikį galimą euro zonos augimą bei jos našumą, konkurencingumą ir ekonominį prisitaikymą prie asimetrinių sukrėtimų, ypatingą dėmesį skiriant užimtumo politikai. |
| --- | --- |

3.

Vykdyti struktūrines reformas,
  didinančias
  ilgalaikį galimą euro zonos augimą bei jos našumą, konkurencingumą ir ekonominį prisitaikymą prie asimetrinių sukrėtimų, ypatingą dėmesį skiriant užimtumo politikai.

| 3. | Vykdyti struktūrines reformas
  ir vadovaujantis Lisabonos tikslais įgyvendinti prioritetinius investicijų srities uždavinius, o tai padidins
  ilgalaikį galimą euro zonos ekonomikos augimą bei jos produktyvumą, konkurencingumą ir ekonominį prisitaikymą prie asimetrinių sukrėtimų, ypatingą dėmesį skiriant užimtumo politikai. |
| --- | --- |

3.

Vykdyti struktūrines reformas
  ir vadovaujantis Lisabonos tikslais įgyvendinti prioritetinius investicijų srities uždavinius, o tai padidins
  ilgalaikį galimą euro zonos ekonomikos augimą bei jos produktyvumą, konkurencingumą ir ekonominį prisitaikymą prie asimetrinių sukrėtimų, ypatingą dėmesį skiriant užimtumo politikai.

| 4. | Užtikrinti, kad euro zonos įtaka pasaulio ekonominei sistemai atitiktų
  jos
  ekonominį svorį. |
| --- | --- |

4.

Užtikrinti, kad euro zonos įtaka pasaulio ekonominei sistemai atitiktų
  jos
  ekonominį svorį.

| 4. | Užtikrinti, kad
  ES ir
  euro zonos įtaka pasaulio ekonominei sistemai atitiktų
  jų
  ekonominį svorį. |
| --- | --- |

4.

Užtikrinti, kad
  ES ir
  euro zonos įtaka pasaulio ekonominei sistemai atitiktų
  jų
  ekonominį svorį.

7 pakeitimas

7 gairės įžanginė dalis ir 1, 2 ir 3 dalys

7 gairė. Siekiant didinti ir gerinti investicijas, pirmiausia privataus verslo, į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, patvirtinamas bendras tikslas – 2010 m. pasiekti 3 % BVP, atitinkamai paskirstant privačiojo ir viešojo sektorių investicijas, o
  valstybės narės nustatys konkrečius tarpinius lygius.

  Valstybės narės turėtų toliau plėtoti įvairias priemones, reikalingas
  MTTP, ypač verslo MTTP, puoselėti:

7 gairė. Siekiant didinti bei gerinti investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą, pirmiausia privataus verslo investicijas, patvirtinamas bendras tikslas – 2010 m. pasiekti 3 % BVP, atitinkamai paskirstant privačiojo ir viešojo sektorių investicijas, o
  siekdamos remti verslininkystės kultūrą ir skatinti privačią iniciatyvą

  valstybės narės turėtų toliau plėtoti įvairias priemones, reikalingas
  ekonomikos modernizavimui ir įvairių naujovių diegimui
  puoselėti:

| 1. | Gerinant
  bendrąsias sąlygas
  ir užtikrinant
  , kad bendrovės veiktų pakankamai konkurencingoje
  ir patrauklioje
  aplinkoje. |
| --- | --- |

1.

Gerinant
  bendrąsias sąlygas
  ir užtikrinant
  , kad bendrovės veiktų pakankamai konkurencingoje
  ir patrauklioje
  aplinkoje.

| 1. | Steigdamos į rinkos pokyčius reaguojančias institucijas ir gerindamos
  bendrąsias sąlygas, kad
  užtikrintų
  , jog bendrovės veiktų pakankamai konkurencingoje
  verslo
  aplinkoje
  ir gautų naudos iš naujovių diegimo
  . |
| --- | --- |

1.

Steigdamos į rinkos pokyčius reaguojančias institucijas ir gerindamos
  bendrąsias sąlygas, kad
  užtikrintų
  , jog bendrovės veiktų pakankamai konkurencingoje
  verslo
  aplinkoje
  ir gautų naudos iš naujovių diegimo
  .

| 2. | Veiksmingiau ir našiau naudodamos viešojo sektoriaus lėšas MTTP bei plėtodamos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Plėtodamos ir stiprindamos valstybių narių bendrojo švietimo ir mokslinių tyrimų įstaigų meistriškumo centrus, atitinkamais atvejais – sukurdamos naujus, ir gerindamos valstybės mokslinių tyrimų institutų ir privačių įmonių bendradarbiavimą bei technologijų perdavimą. |
| --- | --- |

3.

| 3a. | Skatindamos pramonės sektoriaus mokslinių tyrimų centrų decentralizavimą, kad juos būtų galima dar glaudžiau susieti su švietimo centrais, ir vertindamos skirtingų mokslinių tyrimų kultūrų įvairovę. |
| --- | --- |

3a.

8 pakeitimas

11 gairės 4 a ir 4 b dalys (naujos)

| 4a. | Įvykdyti 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos priimtus įsipareigojimus dėl energetikos ir aplinkos apsaugos uždavinių sprendimo. |
| --- | --- |

4a.

| 4b. | Atsižvelgiant į maisto produktų kainų kilimą, kuris yra nuolatinis, o ne ciklinis, persvarstyti Bendrosios žemės ūkio politikos priemones, ribojančias pasiūlą. |
| --- | --- |

4b.

9 pakeitimas

12 gairė

12 gairė. Siekdamos plėsti ir stiprinti vidaus rinką, valstybės narės turėtų:

12 gairė. Siekdamos plėsti ir stiprinti vidaus rinką
  bei užtikrinti atviras ir konkurencingas rinkas
  , valstybės narės turėtų:

| 1. | Paspartinti vidaus rinkos direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

1.

Paspartinti vidaus rinkos direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę.

| 1. | Paspartinti vidaus rinkos direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę
  ir pašalinti likusias kliūtis tarpvalstybinei veiklai
  . |
| --- | --- |

1.

Paspartinti vidaus rinkos direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę
  ir pašalinti likusias kliūtis tarpvalstybinei veiklai
  .

| 2. | Teikti prioritetą griežtesniam ir geresniam vidaus rinkos teisės aktų vykdymui. |
| --- | --- |

2.

Teikti prioritetą griežtesniam ir geresniam vidaus rinkos teisės aktų vykdymui.

| 2. | Teikti prioritetą griežtesniam ir geresniam vidaus rinkos teisės aktų vykdymo užtikrinimui. |
| --- | --- |

2.

Teikti prioritetą griežtesniam ir geresniam vidaus rinkos teisės aktų vykdymo užtikrinimui.

| 3. | Pašalinti kliūtis tarpvalstybinei veiklai. |
| --- | --- |

3.

Pašalinti kliūtis tarpvalstybinei veiklai.

| 3. | Pašalinti likusias kliūtis tarpvalstybinei veiklai. |
| --- | --- |

3.

Pašalinti likusias kliūtis tarpvalstybinei veiklai.

| 4. | Veiksmingiau taikyti ES viešųjų pirkimų taisykles. |
| --- | --- |

4.

Veiksmingiau taikyti ES viešųjų pirkimų taisykles.

| 4. | Veiksmingai taikyti ES viešųjų pirkimų taisykles. |
| --- | --- |

4.

Veiksmingai taikyti ES viešųjų pirkimų taisykles.

| 5. | Skatinti visu pajėgumu veikiančią paslaugų vidaus rinką, išsaugodamos Europos socialinį modelį. |
| --- | --- |

5.

Skatinti visu pajėgumu veikiančią paslaugų vidaus rinką, išsaugodamos Europos socialinį modelį.

| 5. | Skatinti visu pajėgumu veikiančią paslaugų vidaus rinką
  ir visiems užtikrinti galimybę gauti universalias, prieinamas bei tvarias viešąsias paslaugas prieinamomis kainomis ir kokybiškus standartus
  išsaugodamos Europos socialinį modelį. |
| --- | --- |

5.

Skatinti visu pajėgumu veikiančią paslaugų vidaus rinką
  ir visiems užtikrinti galimybę gauti universalias, prieinamas bei tvarias viešąsias paslaugas prieinamomis kainomis ir kokybiškus standartus
  išsaugodamos Europos socialinį modelį.

| 6. | Spartinti
  finansinių
  rinkų sujungimą
  nuosekliai ir
  darniai įgyvendindamos ir vykdydamos Finansinių paslaugų veiksmų planą. |
| --- | --- |

6.

Spartinti
  finansinių
  rinkų sujungimą
  nuosekliai ir
  darniai įgyvendindamos ir vykdydamos Finansinių paslaugų veiksmų planą.

| 6. | Spartinti
  paslaugų, įskaitant finansines paslaugas
  , rinkų sujungimą darniai įgyvendindamos
  su vidaus rinka susijusius teisės aktus
  ir vykdydamos Finansinių paslaugų veiksmų planą,
  kartu investuotojų, rinkų bei reguliavimo institucijų atžvilgiu gerindamos skaidrumą, atsakomybę ir kontrolę, susijusias su alternatyviomis ir nealternatyviomis investicijomis į finansų rinką
  . |
| --- | --- |

6.

Spartinti
  paslaugų, įskaitant finansines paslaugas
  , rinkų sujungimą darniai įgyvendindamos
  su vidaus rinka susijusius teisės aktus
  ir vykdydamos Finansinių paslaugų veiksmų planą,
  kartu investuotojų, rinkų bei reguliavimo institucijų atžvilgiu gerindamos skaidrumą, atsakomybę ir kontrolę, susijusias su alternatyviomis ir nealternatyviomis investicijomis į finansų rinką
  .

| 6a. | Prisidėti prie suderinto požiūrio parengimo, kad būtų reglamentuojamas finansinės rizikos plitimas tarpvalstybiniu mastu. |
| --- | --- |

6a.

| 6b. | Transporto ir energetikos sektorių infrastruktūroje sudaryti tinkamas sąlygas labiau taupyti išteklius, daugiausia dėmesio skiriant tarpvalstybiniu mastu veikiantiems sektoriams, atokiems regionams ir vadinamųjų senųjų bei naujųjų valstybių narių tinklų sujungimui. |
| --- | --- |

6b.

| 6c. | Užimti pirmaujančią padėtį tarptautiniu lygmeniu krizių valdymo ir dabartinių pasaulinių priežiūros programų tobulinimo srityse
  . |
| --- | --- |

6c.

Užimti pirmaujančią padėtį tarptautiniu lygmeniu krizių valdymo ir dabartinių pasaulinių priežiūros programų tobulinimo srityse
  .

10 pakeitimas

13 gairės 6 a dalis (nauja)

| 6a. | Transatlantinės rinkos sukūrimui. |
| --- | --- |

6a.

*

* *

| 39. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai bei Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

39.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai bei Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0533.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/49

---

2008 m. vasario 20 d., trečiadienisES strategija Centrinės Azijos atžvilgiu

P6_TA(2008)0059

2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (2007/2102(INI))

2009/C 184 E/08

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Centrinės Azijos, ypač į 2006 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl Uzbekistano (1), 2006 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl Kazachstano (2) ir 2005 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl padėties Kirgizstane ir Centrinėje Azijoje (3),

atsižvelgdamas į partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus (PBS), kuriuos ES sudarė su Uzbekistanu, Kirgizstanas ir Kazachstanu (visi šie susitarimai galioja nuo 1999 m.), į 2004 m. spalio 11 d. pasirašytą laikinąjį susitarimą tarp Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Tadžikistano Respublikos dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų (4), į dar neratifikuotą ES ir Tadžikistano PBS ir Komisijos pasiūlymą dėl ES ir Turkmėnistano laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų,

atsižvelgdamas į šiuose susitarimuose nustatytas išlygas dėl žmogaus teisių,

atsižvelgdamas į ES įsipareigojimą siekti JT Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) ir į įsipareigojimą dėl Europos konsensuso dėl vystymosi (5),

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 21–22 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą ES naujos partnerystės su Centrine Azija strategiją,

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 8-9 d. patvirtintą Europos Vadovų Tarybos veiksmų planą (2007 m. – 2013 m.) dėl Europos energetikos politikos ir ES, prie Juodosios ir Kaspijos jūrų esančių valstybių ir jų kaimynių šalių bendradarbiavimą energetikos srityje,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 26 d. rezoliuciją dėl Bendros užsienio politikos energetikos srityje kūrimo (6),

atsižvelgdamas į Baku iniciatyvą gerinti ES ir Juodosios jūros bei Kaspijos jūros regiono bendradarbiavimą energetikos ir transporto srityje,

atsižvelgdamas į susitarimo memorandumus, sudarytus su Azerbaidžianu ir Kazachstanu, kuriant užsienio politiką, atitinkančią Europos interesus energetikos srityje,

atsižvelgdamas į atitinkamas Tarybos išvadas, įskaitant 2005 m. gegužės 23–24 d., birželio 13 d., liepos 18 d ir spalio 3 d., taip pat 2006 m. lapkričio 13 d., 2007 m. kovo 5 d., gegužės 14–15 d. ir spalio 15–16 d. išvadas dėl Uzbekistano ir 2007 m. balandžio 23–24 d. išvadas dėl Centrinės Azijos,

atsižvelgdamas į ES sankcijas Uzbekistanui, kurios buvo nustatytos po žudynių Andižane 2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1859/2005, nustatančiu tam tikras ribojančias priemones Uzbekistanui (7), ir po to pratęstos (8), ir į 2007 m. gegužės ir spalio mėn. nustatytą vizų išdavimo sankcijų dalinį panaikinimą bei sąlyginį nutraukimą šešiems mėnesiams,

atsižvelgdamas į 2003 m. patvirtintą Europos iniciatyvą demokratijai ir žmogaus teisėms remti, kuria siekiama skatinti žmogaus teises ir remti baudžiamosios teisės reformą, demokratiją, gerą valdymą, žiniasklaidos laisvę, teisinės valstybės principus, saugumo struktūras (policiją ir kariuomenę) ir konfliktų prevenciją,

atsižvelgdamas į vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP) (9),

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 30 d. Berlyne vykusį ES trejeto užsienio reikalų ministrų susitikimą su Centrinės Azijos valstybių atstovais, kuriame dalyvavo ES specialusis įgaliotinis Pierre Morel ir Portugalijos ministras pirmininkas Jose Socrates Carvalho Pinto de Sousa,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A6-0503/2007),

| A. | kadangi penkios šalys, kartu vadinamos Centrine Azija (Kazachstanas, Kirgizstanas, Tadžikistanas, Turkmėnistanas ir Uzbekistanas) yra tarp Europos ir Azijos ir kadangi istoriškai ir tradiciškai jos yra svarbi šių žemynų sandūros ir tranzito tarp jų vieta, |
| --- | --- |

A.

kadangi penkios šalys, kartu vadinamos Centrine Azija (Kazachstanas, Kirgizstanas, Tadžikistanas, Turkmėnistanas ir Uzbekistanas) yra tarp Europos ir Azijos ir kadangi istoriškai ir tradiciškai jos yra svarbi šių žemynų sandūros ir tranzito tarp jų vieta,

| B. | kadangi ES pabrėžia būtinybę ir yra aiškiai suinteresuota, kad visoje Centrinėje Azijoje būtų daroma pažanga stabilumo, ekonominio, demokratinio bei visuomenės vystymosi ir saugumo požiūriu ir kadangi ES privalo visada laikytis įsipareigojimo įtraukti žmogaus teises į visus susitarimus su trečiosiomis šalimis ir skatinti demokratiją suderintos politikos ir kitomis šių tikslų siekimui labiausiai tinkamomis priemonėmis; kadangi taip ji išsaugos savo patikimumą ir tai galų gale padės jai tapti vis veiksmingesne veikėja regione ir už jo ribų, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES pabrėžia būtinybę ir yra aiškiai suinteresuota, kad visoje Centrinėje Azijoje būtų daroma pažanga stabilumo, ekonominio, demokratinio bei visuomenės vystymosi ir saugumo požiūriu ir kadangi ES privalo visada laikytis įsipareigojimo įtraukti žmogaus teises į visus susitarimus su trečiosiomis šalimis ir skatinti demokratiją suderintos politikos ir kitomis šių tikslų siekimui labiausiai tinkamomis priemonėmis; kadangi taip ji išsaugos savo patikimumą ir tai galų gale padės jai tapti vis veiksmingesne veikėja regione ir už jo ribų,

| C. | kadangi yra visuotinis suinteresuotumas stabilumu Centrinėje Azijoje, nes didelis ir užsitęsęs nestabilumas vienoje iš penkių šalių galėtų turėti pražūtingų pasekmių visam regionui ir taip pat turėti įvairiausios įtakos ES ir jos valstybėms narėms, |
| --- | --- |

C.

kadangi yra visuotinis suinteresuotumas stabilumu Centrinėje Azijoje, nes didelis ir užsitęsęs nestabilumas vienoje iš penkių šalių galėtų turėti pražūtingų pasekmių visam regionui ir taip pat turėti įvairiausios įtakos ES ir jos valstybėms narėms,

| D. | atsižvelgdamas į riziką, kylančią dėl priklausomybės nuo importo iš nestabilių regionų ir tiekėjų, bei į būtinybę sukurti patikimus, prieinamus ir gyvybingus energijos kanalus, |
| --- | --- |

D.

atsižvelgdamas į riziką, kylančią dėl priklausomybės nuo importo iš nestabilių regionų ir tiekėjų, bei į būtinybę sukurti patikimus, prieinamus ir gyvybingus energijos kanalus,

| E. | kadangi ES yra suinteresuota Centrinės Azijos valstybių saugumu ir stabilumu, taip pat pagarba žmogaus teisėms ir teisės viršenybės principui, nes strateginiai, politiniai ir ekonominiai įvykiai ir daugėjantys tarpregioniniai sunkumai Centrinėje Azijoje taip pat turi tiesioginį arba netiesioginį poveikį Europos Sąjungos interesams; kadangi Centrinės Azijos valstybės savo svarbiais energijos ištekliais ir pastangomis įvairinti prekybos partnerius ir tiekimo maršrutus gali padėti patenkinti Europos Sąjungos energijos saugumo ir energijos tiekimo poreikį, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES yra suinteresuota Centrinės Azijos valstybių saugumu ir stabilumu, taip pat pagarba žmogaus teisėms ir teisės viršenybės principui, nes strateginiai, politiniai ir ekonominiai įvykiai ir daugėjantys tarpregioniniai sunkumai Centrinėje Azijoje taip pat turi tiesioginį arba netiesioginį poveikį Europos Sąjungos interesams; kadangi Centrinės Azijos valstybės savo svarbiais energijos ištekliais ir pastangomis įvairinti prekybos partnerius ir tiekimo maršrutus gali padėti patenkinti Europos Sąjungos energijos saugumo ir energijos tiekimo poreikį,

| F. | kadangi yra rimtas pagrindas šio regiono šalių bendradarbiavimui, tačiau tokioms idėjoms ir pastangoms labai priešinamasi, ypač Centrinės Azijos centre esančio ir daugiausia gyventojų turinčio Uzbekistano valstybės vyriausybė, |
| --- | --- |

F.

kadangi yra rimtas pagrindas šio regiono šalių bendradarbiavimui, tačiau tokioms idėjoms ir pastangoms labai priešinamasi, ypač Centrinės Azijos centre esančio ir daugiausia gyventojų turinčio Uzbekistano valstybės vyriausybė,

| G. | kadangi izoliacionizmo priežastis dažnai yra siekis išlaikyti vidaus kontrolę (kraštutiniai to pavyzdžiai – Turkmėnistanas ir Uzbekistanas) ir kadangi toks siekis yra užprogramuotas režimuose, kurie savo valdymui nesiekia visuotinio pritarimo, |
| --- | --- |

G.

kadangi izoliacionizmo priežastis dažnai yra siekis išlaikyti vidaus kontrolę (kraštutiniai to pavyzdžiai – Turkmėnistanas ir Uzbekistanas) ir kadangi toks siekis yra užprogramuotas režimuose, kurie savo valdymui nesiekia visuotinio pritarimo,

| H. | kadangi penkios Centrinės Azijos respublikos yra oficialios vystymosi pagalbos gavėjos, o tai reiškia, kad ES pagalba šioms šalims laikoma pagalba vystymuisi, |
| --- | --- |

H.

kadangi penkios Centrinės Azijos respublikos yra oficialios vystymosi pagalbos gavėjos, o tai reiškia, kad ES pagalba šioms šalims laikoma pagalba vystymuisi,

| I. | kadangi dėl ES saugumo ir kitų interesų, taip pat dėl jos vertybių ir paramos TVT didžiausias dėmesys ES požiūryje į Centrinę Aziją turi būti skiriamas sunkumams ir galimybių trūkumui, kuriuos patiria daugelis žmonių šiame regione, kurio kai kuriose dalyse vyrauja skurdas, taip pat grėsmėms visuomenės saugumui, kuris iš dalies susijęs su kaimyninių šalių, pvz., Afganistano, saugumo problemomis, ir nestabilumo bei konfliktų pavojams, |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl ES saugumo ir kitų interesų, taip pat dėl jos vertybių ir paramos TVT didžiausias dėmesys ES požiūryje į Centrinę Aziją turi būti skiriamas sunkumams ir galimybių trūkumui, kuriuos patiria daugelis žmonių šiame regione, kurio kai kuriose dalyse vyrauja skurdas, taip pat grėsmėms visuomenės saugumui, kuris iš dalies susijęs su kaimyninių šalių, pvz., Afganistano, saugumo problemomis, ir nestabilumo bei konfliktų pavojams,

| J. | kadangi pirminis ES vystomojo bendradarbiavimo tikslas – skurdo šalinimas tvaraus vystymosi kontekste, įskaitant TVT siekimą, |
| --- | --- |

J.

kadangi pirminis ES vystomojo bendradarbiavimo tikslas – skurdo šalinimas tvaraus vystymosi kontekste, įskaitant TVT siekimą,

| K. | kadangi ES pagalba regionui dažnai buvo teikiama kaip techninė pagalba pasitelkiant TACIS programą ir kadangi TACIS veiksmingumo vertinimai buvo įvairūs, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES pagalba regionui dažnai buvo teikiama kaip techninė pagalba pasitelkiant TACIS programą ir kadangi TACIS veiksmingumo vertinimai buvo įvairūs,

| L. | kadangi pagal Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnį teisė į sveikatą yra žmogaus teisė ir kadangi norint pasiekti TVT būtinas visuotinis sveikatos priežiūros prieinamumas; kadangi žlugus Sovietų Sąjungai sveikatos sąlygos suprastėjo visose Centrinės Azijos respublikose, o sveikatos sistemos yra kritinėje padėtyje; kadangi dėl galimo epidemijų (pvz., ŽIV (AIDS) ir vaistams atsparios tuberkuliozės) poveikio ES gali kilti ilgalaikė grėsmė; kadangi paukščių gripo krizė parodė, kad užkrečiamos ligos gali greitai išplisti visoje Europoje; kadangi dėl sveikatos apsaugos krizės socialinių pasekmių įvairiose šalyse gali kilti grėsmė jų bendram stabilumui ir plėtros perspektyvoms, ir kadangi jos daro įtaką Europos saugumui, |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnį teisė į sveikatą yra žmogaus teisė ir kadangi norint pasiekti TVT būtinas visuotinis sveikatos priežiūros prieinamumas; kadangi žlugus Sovietų Sąjungai sveikatos sąlygos suprastėjo visose Centrinės Azijos respublikose, o sveikatos sistemos yra kritinėje padėtyje; kadangi dėl galimo epidemijų (pvz., ŽIV (AIDS) ir vaistams atsparios tuberkuliozės) poveikio ES gali kilti ilgalaikė grėsmė; kadangi paukščių gripo krizė parodė, kad užkrečiamos ligos gali greitai išplisti visoje Europoje; kadangi dėl sveikatos apsaugos krizės socialinių pasekmių įvairiose šalyse gali kilti grėsmė jų bendram stabilumui ir plėtros perspektyvoms, ir kadangi jos daro įtaką Europos saugumui,

| M. | kadangi energija ir vanduo yra labai svarbūs visuomenės saugumui ir regiono valstybių tarpusavio santykiams, ypač tarp Kirgizstano, Tadžikistano ir Uzbekistano, ir kadangi siekiant sumažinti socialinį nestabilumą ypač svarbu mažinti skurdą, |
| --- | --- |

M.

kadangi energija ir vanduo yra labai svarbūs visuomenės saugumui ir regiono valstybių tarpusavio santykiams, ypač tarp Kirgizstano, Tadžikistano ir Uzbekistano, ir kadangi siekiant sumažinti socialinį nestabilumą ypač svarbu mažinti skurdą,

| N. | kadangi ES yra suinteresuota iš Centrinės Azijos importuoti daugiau naftos ir dujų, teikiant pirmenybę naujiems transportavimo maršrutams, ir sukurti aiškią ir skaidrią energijos gamybos ir transportavimo sistemą ir kadangi su tuo susijusios šalys yra Kazachstanas ir Turkmėnistanas, |
| --- | --- |

N.

kadangi ES yra suinteresuota iš Centrinės Azijos importuoti daugiau naftos ir dujų, teikiant pirmenybę naujiems transportavimo maršrutams, ir sukurti aiškią ir skaidrią energijos gamybos ir transportavimo sistemą ir kadangi su tuo susijusios šalys yra Kazachstanas ir Turkmėnistanas,

| O. | kadangi Centrinės Azijos šalyse (skirtingose šalyse nevienodais kiekiais) yra naftos, dujų, mineralinių ir hidroenergijos išteklių; kadangi naudojant šiuos išteklius turėtų labai palengvėti ekonominė ir socialinė plėtra; kadangi esant netinkamoms sąlygoms gali atsirasti nepageidaujamas pašalinis poveikis, pvz., aplinkos būklės pablogėjimas, sumažėjęs kitų ekonomikos sektorių konkurencingumas, didelė turtinė nelygybė ir padidėjusi politinė bei socialinė įtampa, ir šis poveikis net gali atsverti teigiamą poveikį (vadinamasis gamtos išteklių gausybės paradoksas), |
| --- | --- |

O.

kadangi Centrinės Azijos šalyse (skirtingose šalyse nevienodais kiekiais) yra naftos, dujų, mineralinių ir hidroenergijos išteklių; kadangi naudojant šiuos išteklius turėtų labai palengvėti ekonominė ir socialinė plėtra; kadangi esant netinkamoms sąlygoms gali atsirasti nepageidaujamas pašalinis poveikis, pvz., aplinkos būklės pablogėjimas, sumažėjęs kitų ekonomikos sektorių konkurencingumas, didelė turtinė nelygybė ir padidėjusi politinė bei socialinė įtampa, ir šis poveikis net gali atsverti teigiamą poveikį (vadinamasis gamtos išteklių gausybės paradoksas),

| P. | kadangi 2007 m. spalio 10 d. Ukrainos, Lenkijos, Azerbaidžano ir Gruzijos atstovai susitiko Lietuvoje siekdami aptarti naują naftos tiekimo tinklą, skirtą naftos žaliavai tiekti iš Kaspijos jūros į Lenkijos uostą Gdanską per Baku ir Odesą, |
| --- | --- |

P.

kadangi 2007 m. spalio 10 d. Ukrainos, Lenkijos, Azerbaidžano ir Gruzijos atstovai susitiko Lietuvoje siekdami aptarti naują naftos tiekimo tinklą, skirtą naftos žaliavai tiekti iš Kaspijos jūros į Lenkijos uostą Gdanską per Baku ir Odesą,

| Q. | kadangi Rusija ir Kinija mėgino padidinti savo įtakos sferą Centrinėje Azijoje, 1996 m. įsteigdamos Šanchajaus penketą, kuris sutelkė Kiniją, Rusiją, Kirgiziją, Kazachstaną ir Tadžikistaną spręsti tarpvalstybinius klausimus forume ir kuris 2001 m. tapo Šanchajaus bendradarbiavimo organizacija, kuri šiuo metu yra didžiausia Centrinės Azijos regioninė organizacija ir kurioje visateisiu nariu dalyvauja Uzbekistanas, o Pakistanas, Indija, Iranas ir Mongolija dalyvauja stebėtojų teisėmis, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Rusija ir Kinija mėgino padidinti savo įtakos sferą Centrinėje Azijoje, 1996 m. įsteigdamos Šanchajaus penketą, kuris sutelkė Kiniją, Rusiją, Kirgiziją, Kazachstaną ir Tadžikistaną spręsti tarpvalstybinius klausimus forume ir kuris 2001 m. tapo Šanchajaus bendradarbiavimo organizacija, kuri šiuo metu yra didžiausia Centrinės Azijos regioninė organizacija ir kurioje visateisiu nariu dalyvauja Uzbekistanas, o Pakistanas, Indija, Iranas ir Mongolija dalyvauja stebėtojų teisėmis,

| R. | kadangi skirtingos šalys anksčiau ir dabartiniais laikais turėjo savų interesų regione; kadangi ne visos valstybės narės regione turi ambasadas ir kadangi dažnai trūksta suderinto valstybių narių požiūrio į regioną, |
| --- | --- |

R.

kadangi skirtingos šalys anksčiau ir dabartiniais laikais turėjo savų interesų regione; kadangi ne visos valstybės narės regione turi ambasadas ir kadangi dažnai trūksta suderinto valstybių narių požiūrio į regioną,

| S. | kadangi po 2005 m. lapkričio 21 d. Jungtinių Valstijų personalo išvykimo ir įrangos išgabenimo iš Karši Chanabado (K2) oro bazės Uzbekistane Jungtinių Valstijų karinės pajėgos turi tik vieną būstinę Centrinėje Azijoje, t. y. Manase, netoli Kirgizstano sostinės Biškeko, |
| --- | --- |

S.

kadangi po 2005 m. lapkričio 21 d. Jungtinių Valstijų personalo išvykimo ir įrangos išgabenimo iš Karši Chanabado (K2) oro bazės Uzbekistane Jungtinių Valstijų karinės pajėgos turi tik vieną būstinę Centrinėje Azijoje, t. y. Manase, netoli Kirgizstano sostinės Biškeko,

| T. | kadangi Centrinės Azijos valstybių politinės, ekonominės, socialinės ir kitos sąlygos labai skiriasi (kartais skiriasi ir valstybių viduje) ir kadangi dėl to neabejotinai būtina, kad ES atitinkamai pritaikytų savo politiką, |
| --- | --- |

T.

kadangi Centrinės Azijos valstybių politinės, ekonominės, socialinės ir kitos sąlygos labai skiriasi (kartais skiriasi ir valstybių viduje) ir kadangi dėl to neabejotinai būtina, kad ES atitinkamai pritaikytų savo politiką,

| U. | kadangi Centrinės Azijos šalys yra naujos valstybės ir kadangi jų valstybės kūrimo, taip pat pereinamųjų politinių ir ekonomikos procesų metu jos pasuko skirtingais keliais ir nevienodai nutolo nuo ankstesnės sovietinės sistemos; kadangi kai kurių valstybių stabilumo ir saugumo požiūriu ir visų valstybių politinio, socialinio ir ekonominio vystymosi požiūriu ypač svarbu spręsti valdymo problemas, |
| --- | --- |

U.

kadangi Centrinės Azijos šalys yra naujos valstybės ir kadangi jų valstybės kūrimo, taip pat pereinamųjų politinių ir ekonomikos procesų metu jos pasuko skirtingais keliais ir nevienodai nutolo nuo ankstesnės sovietinės sistemos; kadangi kai kurių valstybių stabilumo ir saugumo požiūriu ir visų valstybių politinio, socialinio ir ekonominio vystymosi požiūriu ypač svarbu spręsti valdymo problemas,

| V. | kadangi, be kita ko, ES siekia sustabdyti narkotikų gabenimą iš Centrinės Azijos ar per ją, kovoti su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekybą žmonėmis, ir užkirsti kelią terorizmo plitimui; kadangi kai kuriais atvejais „kova su terorizmu“ yra naudojamasi kaip priedanga vykdant represijas prieš valdžios kritikus, žmogaus teisių gynėjus, religinius judėjimus ir eilinius verslininkus; kadangi yra priežasčių manyti, kad šie asmenys buvo persekiojami Uzbekistano saugumo struktūroms bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis; kadangi pripažinta, kad esant vaikų darbo migracijai reikia naujų tarptautinės ir socialinės partnerystės, kurioje dalyvautų visos šalys, suinteresuotos išsamiu problemos sprendimu, formų, |
| --- | --- |

V.

kadangi, be kita ko, ES siekia sustabdyti narkotikų gabenimą iš Centrinės Azijos ar per ją, kovoti su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekybą žmonėmis, ir užkirsti kelią terorizmo plitimui; kadangi kai kuriais atvejais „kova su terorizmu“ yra naudojamasi kaip priedanga vykdant represijas prieš valdžios kritikus, žmogaus teisių gynėjus, religinius judėjimus ir eilinius verslininkus; kadangi yra priežasčių manyti, kad šie asmenys buvo persekiojami Uzbekistano saugumo struktūroms bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis; kadangi pripažinta, kad esant vaikų darbo migracijai reikia naujų tarptautinės ir socialinės partnerystės, kurioje dalyvautų visos šalys, suinteresuotos išsamiu problemos sprendimu, formų,

| W. | kadangi žmogaus teisių padėtis įvairiose Centrinėse Azijos respublikose yra skirtinga ir apskritai neatitinka Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) nustatytų standartų ir kadangi, ypač Uzbekistane ir Turkmėnistane, nuolat pažeidžiamos pagrindinės žmogaus teisės ir trūksta demokratinės bei pliuralistinės pažangos, |
| --- | --- |

W.

kadangi žmogaus teisių padėtis įvairiose Centrinėse Azijos respublikose yra skirtinga ir apskritai neatitinka Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) nustatytų standartų ir kadangi, ypač Uzbekistane ir Turkmėnistane, nuolat pažeidžiamos pagrindinės žmogaus teisės ir trūksta demokratinės bei pliuralistinės pažangos,

| X. | kadangi Centrinės Azijos respublikose dar nebuvo rinkimų (prezidento ar parlamento), kuriuos ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras būtų paskelbęs visiškai laisvais ir sąžiningais, |
| --- | --- |

X.

kadangi Centrinės Azijos respublikose dar nebuvo rinkimų (prezidento ar parlamento), kuriuos ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras būtų paskelbęs visiškai laisvais ir sąžiningais,

| Y. | kadangi visos penkios Centrinės Azijos valstybės yra ESBO valstybės narės ir pagal šios organizacijos nuostatas prisiėmė išplėstinius įsipareigojimus dėl pagrindinių laisvių, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų laikymosi; kadangi valstybės skirtingai vykdo šiuos įsipareigojimus, |
| --- | --- |

Y.

kadangi visos penkios Centrinės Azijos valstybės yra ESBO valstybės narės ir pagal šios organizacijos nuostatas prisiėmė išplėstinius įsipareigojimus dėl pagrindinių laisvių, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų laikymosi; kadangi valstybės skirtingai vykdo šiuos įsipareigojimus,

| Z. | kadangi Kazachstane, palyginus su dauguma kitų regiono valstybių, vyksta daugiau teigiamų procesų; kadangi 2007 m. rugpjūčio 18 d. įvykę parlamento rinkimai parodė, kad, nepaisant tam tikro pagerėjimo, Kazachstanas vis dar visiškai nesilaiko savo įsipareigojimų ar ESBO ir kitų tarptautinių demokratinių rinkimų standartų, |
| --- | --- |

Z.

kadangi Kazachstane, palyginus su dauguma kitų regiono valstybių, vyksta daugiau teigiamų procesų; kadangi 2007 m. rugpjūčio 18 d. įvykę parlamento rinkimai parodė, kad, nepaisant tam tikro pagerėjimo, Kazachstanas vis dar visiškai nesilaiko savo įsipareigojimų ar ESBO ir kitų tarptautinių demokratinių rinkimų standartų,

| Aa. | kadangi pilietinė visuomenė daugelyje Centrinės Azijos šalių veikia visų pirma pasitelkusi vietos nevyriausybinių organizacijų ir asociacijų, kurios turi būti ginamos ir vertinamos kaip piliečių noro dalyvauti savo šalių demokratizacijos ir socialiniame procese išraiška, tinklą, |
| --- | --- |

Aa.

kadangi pilietinė visuomenė daugelyje Centrinės Azijos šalių veikia visų pirma pasitelkusi vietos nevyriausybinių organizacijų ir asociacijų, kurios turi būti ginamos ir vertinamos kaip piliečių noro dalyvauti savo šalių demokratizacijos ir socialiniame procese išraiška, tinklą,

| Ab. | kadangi politinis, ekonominis ir socialinis pagerėjimas gali būti veiksmingai pasiektas regione įsteigiant tikrai nepriklausomą teismų sistemą ir iš tiesų kovojant su plačiai paplitusia korupcija, |
| --- | --- |

Ab.

kadangi politinis, ekonominis ir socialinis pagerėjimas gali būti veiksmingai pasiektas regione įsteigiant tikrai nepriklausomą teismų sistemą ir iš tiesų kovojant su plačiai paplitusia korupcija,

| Ac. | kadangi principai, kurie yra ES pagrindas, apima pagrindinių teisių ir laisvių, įskaitant nuomonės laisvę ir žmogaus teisių aktyvistų apsaugą, gynimą, |
| --- | --- |

Ac.

kadangi principai, kurie yra ES pagrindas, apima pagrindinių teisių ir laisvių, įskaitant nuomonės laisvę ir žmogaus teisių aktyvistų apsaugą, gynimą,

| Ad. | kadangi dėl masinių represijų, korupcijos ir išnaudojimo, pagrindinių žmogaus teisių ir galimybių pagerinti savo gyvenimus neigimo, taip pat priimtinų būdų reikšti nepasitenkinimą ir dalyvauti politiniame procese nebuvimo didėja ekstremizmo ir terorizmo pavojus, |
| --- | --- |

Ad.

kadangi dėl masinių represijų, korupcijos ir išnaudojimo, pagrindinių žmogaus teisių ir galimybių pagerinti savo gyvenimus neigimo, taip pat priimtinų būdų reikšti nepasitenkinimą ir dalyvauti politiniame procese nebuvimo didėja ekstremizmo ir terorizmo pavojus,

| Ae. | kadangi daugelyje Centrinės Azijos šalių pažeidžiamos žmogaus teisės, nėra tinkamos teismų sistemos, opozicijos partijoms ir nepriklausomoms pilietinės visuomenės organizacijoms taikomi apribojimai, o taip pat nėra žiniasklaidos laisvės, |
| --- | --- |

Ae.

kadangi daugelyje Centrinės Azijos šalių pažeidžiamos žmogaus teisės, nėra tinkamos teismų sistemos, opozicijos partijoms ir nepriklausomoms pilietinės visuomenės organizacijoms taikomi apribojimai, o taip pat nėra žiniasklaidos laisvės,

| Af. | kadangi po Andižano žudynių 2005 m. gegužės mėn. ES skyrė Uzbekistanui sankcijas, bet Uzbekistano vyriausybė toliau blokuoja nepriklausomą tarptautinį įvykių tyrimą ir toliau vykdo savo represinę politiką, įskaitant žmogaus teisių gynėjų persekiojimą; kadangi 2007 m. spalio mėn. Taryba vis tiek nusprendė šešiems mėnesiams sustabdyti draudimą išduoti vizas aštuoniems žmonėms, kurie tiesiogiai atsakingi už beatodairišką jėgos panaudojimą Andižane; kadangi Taryba šiuo sustabdymu siekia paskatinti Uzbekistano valdžios institucijas pakeisti savo politiką ir kadangi draudimas bus savaime vėl taikomas 2008 m. balandžio / gegužės mėn., nebent bus įvykdyti Tarybos sprendime nustatyti kriterijai, |
| --- | --- |

Af.

kadangi po Andižano žudynių 2005 m. gegužės mėn. ES skyrė Uzbekistanui sankcijas, bet Uzbekistano vyriausybė toliau blokuoja nepriklausomą tarptautinį įvykių tyrimą ir toliau vykdo savo represinę politiką, įskaitant žmogaus teisių gynėjų persekiojimą; kadangi 2007 m. spalio mėn. Taryba vis tiek nusprendė šešiems mėnesiams sustabdyti draudimą išduoti vizas aštuoniems žmonėms, kurie tiesiogiai atsakingi už beatodairišką jėgos panaudojimą Andižane; kadangi Taryba šiuo sustabdymu siekia paskatinti Uzbekistano valdžios institucijas pakeisti savo politiką ir kadangi draudimas bus savaime vėl taikomas 2008 m. balandžio / gegužės mėn., nebent bus įvykdyti Tarybos sprendime nustatyti kriterijai,

| Ag. | kadangi regione labai domimasi bendradarbiavimu su ES mokslo, sveikatos priežiūros ir švietimo srityse ir kadangi toks bendradarbiavimas gali padėti stiprinti pilietinės visuomenės ryšius ir skleisti Europos demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių vertybes, |
| --- | --- |

Ag.

kadangi regione labai domimasi bendradarbiavimu su ES mokslo, sveikatos priežiūros ir švietimo srityse ir kadangi toks bendradarbiavimas gali padėti stiprinti pilietinės visuomenės ryšius ir skleisti Europos demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių vertybes,

| Ah. | kadangi tiek Mongolija, tiek Afganistanas turi tam tikrų panašumų su penkiomis pagrindinėmis Centrinės Azijos valstybėmis, bet jos nėra įtrauktos į Tarybos strategijos dokumentą, tačiau įtrauktos į įvairius ES dokumentus, |
| --- | --- |

Ah.

kadangi tiek Mongolija, tiek Afganistanas turi tam tikrų panašumų su penkiomis pagrindinėmis Centrinės Azijos valstybėmis, bet jos nėra įtrauktos į Tarybos strategijos dokumentą, tačiau įtrauktos į įvairius ES dokumentus,

| Ai. | kadangi regionas yra netoli Afganistano, todėl tam tikros šalys tapo vertingomis partnerėmis kovojant su terorizmu; kadangi ES valstybės narės taip pat naudojosi regiono oro uostais ar oro erdve; kadangi ES veiksmai, skirti žmogaus teisėms Centrinėje Azijoje apskritai ir tam tikrose šalyse konkrečiai skatinti, nuvylė, nes buvo pernelyg silpni, |
| --- | --- |

Ai.

kadangi regionas yra netoli Afganistano, todėl tam tikros šalys tapo vertingomis partnerėmis kovojant su terorizmu; kadangi ES valstybės narės taip pat naudojosi regiono oro uostais ar oro erdve; kadangi ES veiksmai, skirti žmogaus teisėms Centrinėje Azijoje apskritai ir tam tikrose šalyse konkrečiai skatinti, nuvylė, nes buvo pernelyg silpni,

| Aj. | kadangi per Centrinę Aziją tranzitu gabenama 30 proc. Afganistano heroino, daugiausiai tiekiamo Rusijos rinkai, ir dėl to atsiranda su narkotikų prekyba susijęs organizuotas nusikalstamumas ir korupcija, taip pat narkomanija ir susijusios sveikatos bei socialinės problemos, kurios daro labai didelę įtaką regiono stabilumui, |
| --- | --- |

Aj.

kadangi per Centrinę Aziją tranzitu gabenama 30 proc. Afganistano heroino, daugiausiai tiekiamo Rusijos rinkai, ir dėl to atsiranda su narkotikų prekyba susijęs organizuotas nusikalstamumas ir korupcija, taip pat narkomanija ir susijusios sveikatos bei socialinės problemos, kurios daro labai didelę įtaką regiono stabilumui,

| Ak. | kadangi Mongolijos padėtis panaši į Centrinės Azijos respublikų padėtį, ir ES strategijoje Centrinės Azijos atžvilgiu turi būti nuosekliai atsižvelgiama į istorinius, kultūrinius ir ekonominius aspektus bei aplinkos ir energetikos politiką, |
| --- | --- |

Ak.

kadangi Mongolijos padėtis panaši į Centrinės Azijos respublikų padėtį, ir ES strategijoje Centrinės Azijos atžvilgiu turi būti nuosekliai atsižvelgiama į istorinius, kultūrinius ir ekonominius aspektus bei aplinkos ir energetikos politiką,

| 1. | džiaugiasi, kad ES skiria daugiau dėmesio Centrinei Azijai – tą aiškiai parodo priimta strategija, skirta Centrinei Azijai; vis dėlto pažymi, kad penkiose regiono šalyse projektai įgyvendinami lėtai; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad ES skiria daugiau dėmesio Centrinei Azijai – tą aiškiai parodo priimta strategija, skirta Centrinei Azijai; vis dėlto pažymi, kad penkiose regiono šalyse projektai įgyvendinami lėtai;

| 2. | yra įsitikinęs, kad, nors ES propaguojamos vertybės visada yra tos pačios, ES interesai ir sąlygos bei galimybės penkiose regiono šalyse yra labai skirtingos; |
| --- | --- |

2.

yra įsitikinęs, kad, nors ES propaguojamos vertybės visada yra tos pačios, ES interesai ir sąlygos bei galimybės penkiose regiono šalyse yra labai skirtingos;

| 3. | ragina nustatyti tikslius ES santykių su kiekviena iš šių penkių šalių tikslus ir prioritetus, parengiant bendrąją regiono analizę ir bendrąjį ES politikos tikslų, nustatytų priimtoje ES strategijoje, rinkinį; |
| --- | --- |

3.

ragina nustatyti tikslius ES santykių su kiekviena iš šių penkių šalių tikslus ir prioritetus, parengiant bendrąją regiono analizę ir bendrąjį ES politikos tikslų, nustatytų priimtoje ES strategijoje, rinkinį;

| 4. | pabrėžia, jog svarbu, kad ES skatintų sąžiningą ir tvarią ekonomikos plėtrą regione ir remtų vietos ekonomikos vystymo iniciatyvas bei verslo reguliavimo sistemos reformas ir padėtų šalinti skurdą siekiant tvaraus vystymosi; pabrėžia, kad sprendžiant terorizmo problemą svarbu stiprinti bendradarbiavimą saugumo srityje, taigi bet koks požiūris, kai kovojant su radikalizmu ir ekstremizmu neišlaikoma saugumo poreikių ir žmogaus teisių bei tinkamo valdymo pusiausvyra, yra pasmerktas žlugti; teigiamai vertina politinio dialogo su Centrinės Azijos šalimis stiprinimą; ragina Tarybą ir Komisiją toliau skatinti tinkamą valdymą, žmogaus teises, demokratiją ir švietimą, įskaitant susitarimo su visomis religinėmis bendruomenėmis apsvarstymą; ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad ES požiūris į žmogaus teises nebūtų kitoks nei jos tvirtas požiūris į energetiką, saugumą ir prekybą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog svarbu, kad ES skatintų sąžiningą ir tvarią ekonomikos plėtrą regione ir remtų vietos ekonomikos vystymo iniciatyvas bei verslo reguliavimo sistemos reformas ir padėtų šalinti skurdą siekiant tvaraus vystymosi; pabrėžia, kad sprendžiant terorizmo problemą svarbu stiprinti bendradarbiavimą saugumo srityje, taigi bet koks požiūris, kai kovojant su radikalizmu ir ekstremizmu neišlaikoma saugumo poreikių ir žmogaus teisių bei tinkamo valdymo pusiausvyra, yra pasmerktas žlugti; teigiamai vertina politinio dialogo su Centrinės Azijos šalimis stiprinimą; ragina Tarybą ir Komisiją toliau skatinti tinkamą valdymą, žmogaus teises, demokratiją ir švietimą, įskaitant susitarimo su visomis religinėmis bendruomenėmis apsvarstymą; ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad ES požiūris į žmogaus teises nebūtų kitoks nei jos tvirtas požiūris į energetiką, saugumą ir prekybą;

| 5. | yra įsitikinęs, kad kai kuriuos klausimus galima veiksmingai spręsti regioniniu lygmeniu ir siekti regioninio lygmens sprendimų (pvz., kovos su terorizmu, kovos su prekyba žmonėmis ir narkotikais, vandens valdymo klausimus), o tam reikalingas sustiprintas regioninis bendradarbiavimas; taigi ragina ES institucijas prireikus teikti techninę pagalbą, ypač dalytis praktine patirtimi ir tarpininkauti skatinant dialogą tarp Centrinės Azijos šalių; vis dėlto pabrėžia, kad Centrinės Azijos šalių išsivystymo lygis skirtingas, ir atkreipia dėmesį į jų kultūrinius, politinius ir ekonominius skirtumus; todėl džiaugiasi, kad Komisija ir Taryba, planuodamos būsimą partnerystę ir bendradarbiavimą siekia taikyti tiek su atskiromis šalimis susijusį požiūrį, tiek regioninį požiūrį; |
| --- | --- |

5.

yra įsitikinęs, kad kai kuriuos klausimus galima veiksmingai spręsti regioniniu lygmeniu ir siekti regioninio lygmens sprendimų (pvz., kovos su terorizmu, kovos su prekyba žmonėmis ir narkotikais, vandens valdymo klausimus), o tam reikalingas sustiprintas regioninis bendradarbiavimas; taigi ragina ES institucijas prireikus teikti techninę pagalbą, ypač dalytis praktine patirtimi ir tarpininkauti skatinant dialogą tarp Centrinės Azijos šalių; vis dėlto pabrėžia, kad Centrinės Azijos šalių išsivystymo lygis skirtingas, ir atkreipia dėmesį į jų kultūrinius, politinius ir ekonominius skirtumus; todėl džiaugiasi, kad Komisija ir Taryba, planuodamos būsimą partnerystę ir bendradarbiavimą siekia taikyti tiek su atskiromis šalimis susijusį požiūrį, tiek regioninį požiūrį;

| 6. | ragina regiono šalių atžvilgiu vykdomą politiką diferencijuoti ir grįsti žmogaus teisių padėtimi kiekvienoje šalyje, tuo, kaip šių šalių vyriausybės laikosi įsipareigojimų ESBO, šių šalių vystymosi poreikiais ir jų vyriausybių pasiryžimu siekti piliečių gerovės, esama ir galima jų kaip prekybos partnerių svarba ES, bendradarbiavimu energetikos ir kitose srityse, dialogu tarptautiniais klausimais ir ES veiksmų, įskaitant įvairias pagalbos formas, sėkmės perspektyvomis; |
| --- | --- |

6.

ragina regiono šalių atžvilgiu vykdomą politiką diferencijuoti ir grįsti žmogaus teisių padėtimi kiekvienoje šalyje, tuo, kaip šių šalių vyriausybės laikosi įsipareigojimų ESBO, šių šalių vystymosi poreikiais ir jų vyriausybių pasiryžimu siekti piliečių gerovės, esama ir galima jų kaip prekybos partnerių svarba ES, bendradarbiavimu energetikos ir kitose srityse, dialogu tarptautiniais klausimais ir ES veiksmų, įskaitant įvairias pagalbos formas, sėkmės perspektyvomis;

| 7. | pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti tarpvalstybiniu lygmeniu, ypač suprantant, kad dėl to bendros pastangos kovojant su prekyba žmonėmis ir narkotikais bus veiksmingesnės; taigi ragina ES institucijas prireikus teikti techninę pagalbą, ypač dalytis praktine patirtimi ir tarpininkauti skatinant dialogą tarp Centrinės Azijos šalių; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti tarpvalstybiniu lygmeniu, ypač suprantant, kad dėl to bendros pastangos kovojant su prekyba žmonėmis ir narkotikais bus veiksmingesnės; taigi ragina ES institucijas prireikus teikti techninę pagalbą, ypač dalytis praktine patirtimi ir tarpininkauti skatinant dialogą tarp Centrinės Azijos šalių;

| 8. | pabrėžia, kad Centrinėje Azijoje ES vykdoma politika turi būti nuosekli, todėl primena, kad ES strategija, skirta Centrinei Azijai, turi būti suderinta su Europos konsensusu dėl vystymosi; taip pat pabrėžia tai, kad visa pagalba, skiriama pagal VBP, turi atitikti pagrindinius tikslus, t. y. kovos su skurdu ir TVT įgyvendinimo; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Centrinėje Azijoje ES vykdoma politika turi būti nuosekli, todėl primena, kad ES strategija, skirta Centrinei Azijai, turi būti suderinta su Europos konsensusu dėl vystymosi; taip pat pabrėžia tai, kad visa pagalba, skiriama pagal VBP, turi atitikti pagrindinius tikslus, t. y. kovos su skurdu ir TVT įgyvendinimo;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad strategijos priede nurodoma, jog teikiant Europos Bendrijos dvišalę pagalbą 2007–2013 m. laikotarpiu svarbiausiu prioritetu laikoma kova su skurdu; ragina Komisiją nuolat išsamiai informuoti Parlamentą apie tai, kaip dvišalė ir regioninė pagalba bus siejama su atskirais TVT ir kokį poveikį ji turės planuojamam sveikatos ir pagrindinio švietimo sektorių biudžetui; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad strategijos priede nurodoma, jog teikiant Europos Bendrijos dvišalę pagalbą 2007–2013 m. laikotarpiu svarbiausiu prioritetu laikoma kova su skurdu; ragina Komisiją nuolat išsamiai informuoti Parlamentą apie tai, kaip dvišalė ir regioninė pagalba bus siejama su atskirais TVT ir kokį poveikį ji turės planuojamam sveikatos ir pagrindinio švietimo sektorių biudžetui;

| 10. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti ilgalaikį Centrinės Azijos šalių stabilumą, saugumą ir klestėjimą labai svarbu vykdyti socialinių sektorių reformas, užtikrinti sveikatos apsaugą, maisto saugą, kovoti su korupcija ir daug dėmesio skirti tvariai ir sąžiningai ekonomikos plėtrai; taigi mano, kad vertinant poreikius nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis atsiranda akivaizdi proga atkreipti dėmesį į ES ir įgyti pasitikėjimo atviru dialogu su visomis suinteresuotomis šalimis, įskaitant pilietinę visuomenę, parlamentus ir vietos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti ilgalaikį Centrinės Azijos šalių stabilumą, saugumą ir klestėjimą labai svarbu vykdyti socialinių sektorių reformas, užtikrinti sveikatos apsaugą, maisto saugą, kovoti su korupcija ir daug dėmesio skirti tvariai ir sąžiningai ekonomikos plėtrai; taigi mano, kad vertinant poreikius nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis atsiranda akivaizdi proga atkreipti dėmesį į ES ir įgyti pasitikėjimo atviru dialogu su visomis suinteresuotomis šalimis, įskaitant pilietinę visuomenę, parlamentus ir vietos valdžios institucijas;

| 11. | mano, kad narystė Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) yra svarbus laimėjimas siekiant ekonominio stabilumo regione, bet šį tikslą galima pasiekti tik laikantis tarptautinių užsienio investavimo standartų ir sukuriant nepriklausomą teismų sistemą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad narystė Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) yra svarbus laimėjimas siekiant ekonominio stabilumo regione, bet šį tikslą galima pasiekti tik laikantis tarptautinių užsienio investavimo standartų ir sukuriant nepriklausomą teismų sistemą;

| 12. | ragina Komisiją ir Tarybą imtis visų reikalingų priemonių, siekiant paskatinti Centrinę Aziją dar labiau integruotis į pasaulinę prekybos ir ekonomikos sistemą, visų pirma raginant keturias į PPO dar neįstojusias regiono šalis tapti šios organizacijos narėmis; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir Tarybą imtis visų reikalingų priemonių, siekiant paskatinti Centrinę Aziją dar labiau integruotis į pasaulinę prekybos ir ekonomikos sistemą, visų pirma raginant keturias į PPO dar neįstojusias regiono šalis tapti šios organizacijos narėmis;

| 13. | yra tvirtai įsitikinęs, kad be esminės bankų ir draudimo sistemų reformos neįmanomas ekonominis regiono šalių vystymasis, kad būtina sukurti veiksmingą mikrokreditų sistemą, geriau reglamentuoti ir prižiūrėti bankų veiklą, privatizuoti valstybinius bankus, taip pat sukurti nacionalines tikrai konkurencingas ir užsienio bankams atviras finansų rinkas; |
| --- | --- |

13.

yra tvirtai įsitikinęs, kad be esminės bankų ir draudimo sistemų reformos neįmanomas ekonominis regiono šalių vystymasis, kad būtina sukurti veiksmingą mikrokreditų sistemą, geriau reglamentuoti ir prižiūrėti bankų veiklą, privatizuoti valstybinius bankus, taip pat sukurti nacionalines tikrai konkurencingas ir užsienio bankams atviras finansų rinkas;

| 14. | ragina Tarybą suteikti Europos investicijų bankui (EIB) įgaliojimus, bendradarbiaujant su regione jau veikiančiu Europos plėtros ir rekonstrukcijos banku (EPRB), teikti Centrinės Azijos šalims lengvatinius kreditus; |
| --- | --- |

14.

ragina Tarybą suteikti Europos investicijų bankui (EIB) įgaliojimus, bendradarbiaujant su regione jau veikiančiu Europos plėtros ir rekonstrukcijos banku (EPRB), teikti Centrinės Azijos šalims lengvatinius kreditus;

| 15. | ragina Komisiją nuosekliai telkti visas turimas priemones, pradedant politiniais dialogais ir įvairių sričių, visų pirma prekybos, vystymosi, konkurencijos, mokslinių tyrimų ir aplinkos, Bendrijos politika ir baigiant subsidijomis bei paskolomis, įskaitant Europos investicijų banko, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir kitų tarptautinių finansinių institucijų suteiktas paskolas, siekiant greičiau baigti šiuos projektus; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją nuosekliai telkti visas turimas priemones, pradedant politiniais dialogais ir įvairių sričių, visų pirma prekybos, vystymosi, konkurencijos, mokslinių tyrimų ir aplinkos, Bendrijos politika ir baigiant subsidijomis bei paskolomis, įskaitant Europos investicijų banko, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir kitų tarptautinių finansinių institucijų suteiktas paskolas, siekiant greičiau baigti šiuos projektus;

| 16. | ragina regiono valstybes suteikti geresnę apsaugą tiesioginėms užsienio investicijoms; |
| --- | --- |

16.

ragina regiono valstybes suteikti geresnę apsaugą tiesioginėms užsienio investicijoms;

| 17. | prašo Komisiją ir Tarybą imtis visų įmanomų veiksmų, kurie paskatintų Centrinės Azijos šalis geriau naudotis ES Bendrųjų tarifų lengvatų sistema (BLS), taip pat prisidėtų skatinant regionų prekybos plėtrą; |
| --- | --- |

17.

prašo Komisiją ir Tarybą imtis visų įmanomų veiksmų, kurie paskatintų Centrinės Azijos šalis geriau naudotis ES Bendrųjų tarifų lengvatų sistema (BLS), taip pat prisidėtų skatinant regionų prekybos plėtrą;

| 18. | prašo Komisiją ir Tarybą suteikti regiono valstybėms kvalifikuotą techninę pagalbą ekonomikos ir administracijos srityse siekiant sustiprinti vietos valstybines institucijas, sukurti veiksmingesnį ir įvairesnį ekonominių ryšių tinklą, taip pat sudaryti didesnes galimybes vietos produktams patekti į užsienio rinkas ir į ES rinką; |
| --- | --- |

18.

prašo Komisiją ir Tarybą suteikti regiono valstybėms kvalifikuotą techninę pagalbą ekonomikos ir administracijos srityse siekiant sustiprinti vietos valstybines institucijas, sukurti veiksmingesnį ir įvairesnį ekonominių ryšių tinklą, taip pat sudaryti didesnes galimybes vietos produktams patekti į užsienio rinkas ir į ES rinką;

| 19. | mano, kad strategija yra nepakankama dvišalio bendradarbiavimo žmogaus teisių, teisinės valstybės, gero valdymo ir demokratizavimo srityse požiūriu; |
| --- | --- |

19.

mano, kad strategija yra nepakankama dvišalio bendradarbiavimo žmogaus teisių, teisinės valstybės, gero valdymo ir demokratizavimo srityse požiūriu;

| 20. | mano, kad vertindama žmogaus teisių padėtį ES turėtų skirti ypatingą dėmesį tam, ar atitinkamos vyriausybės yra patikimai įsipareigojusios šią padėtį gerinti ir daugiausiai dėmesio skirti įrodomai pažangai, žmogaus teisių gynėjų padėčiai, bendradarbiavimo su JT specialiaisiais pranešėjais ir kitais svarbiais tarptautiniais veikėjais lygmeniui ir mechanizmams; |
| --- | --- |

20.

mano, kad vertindama žmogaus teisių padėtį ES turėtų skirti ypatingą dėmesį tam, ar atitinkamos vyriausybės yra patikimai įsipareigojusios šią padėtį gerinti ir daugiausiai dėmesio skirti įrodomai pažangai, žmogaus teisių gynėjų padėčiai, bendradarbiavimo su JT specialiaisiais pranešėjais ir kitais svarbiais tarptautiniais veikėjais lygmeniui ir mechanizmams;

| 21. | šiuo požiūriu ragina Tarybą ir Komisiją išlaikyti nuoseklią ir vieningą nuomonę žmogaus teisių klausimais ir siekiant į strategiją, skirtą Centrinei Azijai, įtraukti demokratijos, gero valdymo, teisinės valstybės ir žmogaus teisių klausimus, tariantis su Centrinės Azijos šalimis partnerėmis šiose srityse nustatyti aiškius palyginamus vertinimo kriterijus, rodiklius ir tikslus, kaip buvo padaryta kitose bendradarbiavimo srityse; ragina Tarybą ir Komisiją ypač didelį dėmesį skirti politinių kalinių išlaisvinimui ir nepriklausomai žiniasklaidai; |
| --- | --- |

21.

šiuo požiūriu ragina Tarybą ir Komisiją išlaikyti nuoseklią ir vieningą nuomonę žmogaus teisių klausimais ir siekiant į strategiją, skirtą Centrinei Azijai, įtraukti demokratijos, gero valdymo, teisinės valstybės ir žmogaus teisių klausimus, tariantis su Centrinės Azijos šalimis partnerėmis šiose srityse nustatyti aiškius palyginamus vertinimo kriterijus, rodiklius ir tikslus, kaip buvo padaryta kitose bendradarbiavimo srityse; ragina Tarybą ir Komisiją ypač didelį dėmesį skirti politinių kalinių išlaisvinimui ir nepriklausomai žiniasklaidai;

| 22. | smerkia žmogaus teisių gynėjų persekiojimą Uzbekistane ir Turkmėnistane; ragina Tarybą ir Komisiją kuo labiau stengtis apsaugoti jų veiklą ir sveikatą bei gyvybę ir ragina atitinkamas vyriausybes nedelsiant išlaisvinti visus kalinamus ar priverstinai laikomus psichiatrinėse ligoninėse žmogaus teisių gynėjus ir (arba) dėl politinių priežasčių persekiojamus asmenis; |
| --- | --- |

22.

smerkia žmogaus teisių gynėjų persekiojimą Uzbekistane ir Turkmėnistane; ragina Tarybą ir Komisiją kuo labiau stengtis apsaugoti jų veiklą ir sveikatą bei gyvybę ir ragina atitinkamas vyriausybes nedelsiant išlaisvinti visus kalinamus ar priverstinai laikomus psichiatrinėse ligoninėse žmogaus teisių gynėjus ir (arba) dėl politinių priežasčių persekiojamus asmenis;

| 23. | pabrėžia, kad ES kontaktai su saugumo struktūromis ar ES parama bendradarbiavimui saugumo srityje, kuriame dalyvauja represinės valstybės, turėtų būti sumažinti iki minimumo ir kad bet kokie tokie kontaktai turėtų būti skaidrūs; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad ES kontaktai su saugumo struktūromis ar ES parama bendradarbiavimui saugumo srityje, kuriame dalyvauja represinės valstybės, turėtų būti sumažinti iki minimumo ir kad bet kokie tokie kontaktai turėtų būti skaidrūs;

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares teikti specialią pagalbą, skirtą regiono teisminei sistemai pertvarkyti ir pagerinti, kad teismai įgytų daugiau nepriklausomumo ir taptų veiksmingesni, taip pat teikti pagalbą, skirtą kovai su korupcija; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją ir valstybes nares teikti specialią pagalbą, skirtą regiono teisminei sistemai pertvarkyti ir pagerinti, kad teismai įgytų daugiau nepriklausomumo ir taptų veiksmingesni, taip pat teikti pagalbą, skirtą kovai su korupcija;

| 25. | ragina Tarybą ir Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Centrinės Azijos šalimis įgyvendinant švietimo reformas ir padedant pertvarkyti registracijos sistemą (dedant gyvenamosios vietos registravimo spaudą piliečio pase) atskirti pilietines ir socialines teises nuo nuosavybės teisių; |
| --- | --- |

25.

ragina Tarybą ir Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su Centrinės Azijos šalimis įgyvendinant švietimo reformas ir padedant pertvarkyti registracijos sistemą (dedant gyvenamosios vietos registravimo spaudą piliečio pase) atskirti pilietines ir socialines teises nuo nuosavybės teisių;

| 26. | mano, kad tikros pilietinės visuomenės vystymas ir pagalba jai yra būtina bet kokios pažangos sąlyga; apgailestauja dėl sunkios NVO padėties kai kuriose Centrinės Azijos valstybėse – jų veiklą vyriausybės nuolat varžo; pabrėžia, kad ES privalo toliau remti pilietinę visuomenę teikiant finansinę paramą ir užtikrinant matomumą (rengiant forumus ir konsultacijas), o tai padėtų kurti dalyvaujamąją demokratiją; mano, kad ES pilietinę visuomenę turėtų laikyti partnere, kuri prisidėtų prie darnios visuomenės, socialinio stabilumo ir ES vertybių bei standartų skatinimo; |
| --- | --- |

26.

mano, kad tikros pilietinės visuomenės vystymas ir pagalba jai yra būtina bet kokios pažangos sąlyga; apgailestauja dėl sunkios NVO padėties kai kuriose Centrinės Azijos valstybėse – jų veiklą vyriausybės nuolat varžo; pabrėžia, kad ES privalo toliau remti pilietinę visuomenę teikiant finansinę paramą ir užtikrinant matomumą (rengiant forumus ir konsultacijas), o tai padėtų kurti dalyvaujamąją demokratiją; mano, kad ES pilietinę visuomenę turėtų laikyti partnere, kuri prisidėtų prie darnios visuomenės, socialinio stabilumo ir ES vertybių bei standartų skatinimo;

| 27. | pažymi, kad ES Centrinės Azijos politika turėtų būti paremta nuodugniomis diskusijomis ir keitimusi nuomonėmis su visomis suinteresuotomis šalimis; taigi ragina ES įsitraukti į visapusį politinį dialogą, kuris į strategijos ir programų įgyvendinimą ir stebėseną įtrauktų parlamentus, pilietinę visuomenę ir vietos valdžios atstovus; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad ES Centrinės Azijos politika turėtų būti paremta nuodugniomis diskusijomis ir keitimusi nuomonėmis su visomis suinteresuotomis šalimis; taigi ragina ES įsitraukti į visapusį politinį dialogą, kuris į strategijos ir programų įgyvendinimą ir stebėseną įtrauktų parlamentus, pilietinę visuomenę ir vietos valdžios atstovus;

| 28. | atkreipia dėmesį į daugelyje Centrinės Azijos regionų plačiai paplitusį moterų išnaudojimą (pvz., priverstinės vedybos, nelegali prekyba seksualinio išnaudojimo tikslais, išprievartavimai) ir ragina Centrinės Azijos šalių vyriausybes įgyvendinti esamus įstatymus, kad būtų apsaugotos moterų teisės, taip pat ragina Komisiją į pagalbos programas įtraukti atitinkamus veiksmus; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į daugelyje Centrinės Azijos regionų plačiai paplitusį moterų išnaudojimą (pvz., priverstinės vedybos, nelegali prekyba seksualinio išnaudojimo tikslais, išprievartavimai) ir ragina Centrinės Azijos šalių vyriausybes įgyvendinti esamus įstatymus, kad būtų apsaugotos moterų teisės, taip pat ragina Komisiją į pagalbos programas įtraukti atitinkamus veiksmus;

| 29. | ragina Centrinės Azijos vyriausybes sugriežtinti dabartinius įstatymus dėl moterų teisių ir geriau įgyvendinti šiuos įstatymus; ragina Komisiją ir toliau remti žmogaus teisių ir demokratijos projektus, susijusius su specifiniu moterų vaidmeniu; ragina ES remti visišką Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos moterims panaikinimo įgyvendinimą ir vadovautis ja siekiant glaudžiau bendradarbiauti; pabrėžia, kad moterų ir moterų teisių padėtis daugelyje Centrinės Azijos dalių prastėja dėl nevienodų galimybių gauti išsilavinimą, sveikatos paslaugas ir darbą ir kad trečiasis TVT skatinti lyčių lygybę ir suteikti daugiau galių moterims turėtų tapti ES veiklos prioritetu ir orientyru; |
| --- | --- |

29.

ragina Centrinės Azijos vyriausybes sugriežtinti dabartinius įstatymus dėl moterų teisių ir geriau įgyvendinti šiuos įstatymus; ragina Komisiją ir toliau remti žmogaus teisių ir demokratijos projektus, susijusius su specifiniu moterų vaidmeniu; ragina ES remti visišką Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos moterims panaikinimo įgyvendinimą ir vadovautis ja siekiant glaudžiau bendradarbiauti; pabrėžia, kad moterų ir moterų teisių padėtis daugelyje Centrinės Azijos dalių prastėja dėl nevienodų galimybių gauti išsilavinimą, sveikatos paslaugas ir darbą ir kad trečiasis TVT skatinti lyčių lygybę ir suteikti daugiau galių moterims turėtų tapti ES veiklos prioritetu ir orientyru;

| 30. | palankiai vertina tai, kad remiamas Tarptautinės darbo organizacijos normų ir konvencijų, susijusių su tinkamomis darbo sąlygomis, įgyvendinimas, ir pabrėžia, kad šie standartai yra sudedamoji ekonominio bendradarbiavimo, investicijų ir prekybos santykių vystymo dalis; pažymi, kad vaikų darbas vis dar kelia rimtą susirūpinimą, ypač Tadžikistane ir Uzbekistane, ir pabrėžia, kad reikia remti JT vaiko teisių apsaugos konvencijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina tai, kad remiamas Tarptautinės darbo organizacijos normų ir konvencijų, susijusių su tinkamomis darbo sąlygomis, įgyvendinimas, ir pabrėžia, kad šie standartai yra sudedamoji ekonominio bendradarbiavimo, investicijų ir prekybos santykių vystymo dalis; pažymi, kad vaikų darbas vis dar kelia rimtą susirūpinimą, ypač Tadžikistane ir Uzbekistane, ir pabrėžia, kad reikia remti JT vaiko teisių apsaugos konvencijos įgyvendinimą;

| 31. | atkreipia dėmesį į paplitusį vaikų darbą kai kuriose Centrinės Azijos valstybėse, ypač medvilnės rinkimo, tabako auginimo, angliakasybos ir amatų srityse ir ragina atitinkamas vyriausybes veiksmingiau įgyvendinti esamas kovos su vaikų darbu priemones, parengti nuoseklią nacionalinę vaikų darbo politiką ir visapusiškai remti tarptautinių organizacijų ir nevyriausybinių organizacijų rengiamus vaikų darbo panaikinimo projektus bei juose dalyvauti; ragina Komisiją parengti specialią programą pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę šiuo klausimu; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į paplitusį vaikų darbą kai kuriose Centrinės Azijos valstybėse, ypač medvilnės rinkimo, tabako auginimo, angliakasybos ir amatų srityse ir ragina atitinkamas vyriausybes veiksmingiau įgyvendinti esamas kovos su vaikų darbu priemones, parengti nuoseklią nacionalinę vaikų darbo politiką ir visapusiškai remti tarptautinių organizacijų ir nevyriausybinių organizacijų rengiamus vaikų darbo panaikinimo projektus bei juose dalyvauti; ragina Komisiją parengti specialią programą pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę šiuo klausimu;

| 32. | ragina Komisiją sukurti aktyvų bendradarbiavimą migracijos tema, kuriuo būtų skatinamas tikras ir aktyvus dialogas, kurio metu būtų šalinamos pagrindinės migracijos priežastys, pvz., ekonominių perspektyvų trūkumas kaimo vietovėse, skurdo miestuose padidėjimo pasekmės, įgyvendinant specialias vietos ekonominės plėtros programas; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją sukurti aktyvų bendradarbiavimą migracijos tema, kuriuo būtų skatinamas tikras ir aktyvus dialogas, kurio metu būtų šalinamos pagrindinės migracijos priežastys, pvz., ekonominių perspektyvų trūkumas kaimo vietovėse, skurdo miestuose padidėjimo pasekmės, įgyvendinant specialias vietos ekonominės plėtros programas;

| 33. | ragina Tarybą ir Komisiją visapusiškai panaudoti savo patirtį ir pažangiąją praktiką skatinant migrantų, ypač prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių, žmogaus teisių apsaugą; smerkia Centrinės Azijos šalių vyriausybių vykdomą prievartinį prieglobsčio prašytojų, ypač Uzbekijos pabėgėlių, išdavimą ir ragina Tarybą bei Komisiją bendradarbiauti su Jungtinių Tautų žmogaus teisių vyriausiojo komisaro (JTPVK) biuru ginant ir remiant politinius pabėgėlius; |
| --- | --- |

33.

ragina Tarybą ir Komisiją visapusiškai panaudoti savo patirtį ir pažangiąją praktiką skatinant migrantų, ypač prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių, žmogaus teisių apsaugą; smerkia Centrinės Azijos šalių vyriausybių vykdomą prievartinį prieglobsčio prašytojų, ypač Uzbekijos pabėgėlių, išdavimą ir ragina Tarybą bei Komisiją bendradarbiauti su Jungtinių Tautų žmogaus teisių vyriausiojo komisaro (JTPVK) biuru ginant ir remiant politinius pabėgėlius;

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad daug uigurų pabėgėlių Kinijos prašymu iš Centrinės Azijos buvo perduoti Kinijai (tai atspindi didėjantį Kinijos spaudimą šio regiono vyriausybėms), ir pažymi, kad kyla pavojus, jog pabėgėlių žmogaus teisės gali būti rimtai pažeistos; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į tai, kad daug uigurų pabėgėlių Kinijos prašymu iš Centrinės Azijos buvo perduoti Kinijai (tai atspindi didėjantį Kinijos spaudimą šio regiono vyriausybėms), ir pažymi, kad kyla pavojus, jog pabėgėlių žmogaus teisės gali būti rimtai pažeistos;

| 35. | mano, kad itin padaugėjus užkrečiamųjų ligų, pvz., ŽIV, regione, sveikatos ir visuomenės sveikatos sektoriaus reforma turėtų būti visos donorų bendrijos, įskaitant Komisiją, prioritetas; |
| --- | --- |

35.

mano, kad itin padaugėjus užkrečiamųjų ligų, pvz., ŽIV, regione, sveikatos ir visuomenės sveikatos sektoriaus reforma turėtų būti visos donorų bendrijos, įskaitant Komisiją, prioritetas;

| 36. | itin skatina ES remti švietimą ir mokymus bei suteikti daugiau galimybių Centrinės Azijos studentams studijuoti ES, taip pat remti keitimąsi studentais iš ES universitetų; |
| --- | --- |

36.

itin skatina ES remti švietimą ir mokymus bei suteikti daugiau galimybių Centrinės Azijos studentams studijuoti ES, taip pat remti keitimąsi studentais iš ES universitetų;

| 37. | pabrėžia Centrinės Azijos geopolitinės padėties svarbą, taip pat kitų ekonominių ir politinių jėgų, pavyzdžiui, Rusijos, Jungtinių Valstijų, Kinijos ir Turkijos didėjantį susidomėjimą šiuo regionu; taigi mano, kad labai svarbu glaudžiai bendradarbiauti su šiomis šalimis sprendžiant su Centrine Azija susijusius klausimus tose srityse, kuriose interesai sutampa nekonfliktuodami su žmogaus teisių problemomis; ragina Tarybą ir Komisiją rasti būdų pagerinti ES valstybių narių individualių veiksmų ir politikos regione koordinavimą, taip pat ES ir kitų suinteresuotų valstybių veiksmų ir politikos regione koordinavimą; šiuo požiūriu pabrėžia Turkijos, kaip šalies kandidatės į ES nares, vaidmenį Centrinėje Azijoje ir ragina Tarybą ir Komisiją kuo geriau pasinaudoti istoriniais, ekonominiais ir kultūriniais Turkijos ryšiais su kai kuriomis šio regiono šalimis, šią šalį kandidatę į ES visiškai įtraukiant į strategijos rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia Centrinės Azijos geopolitinės padėties svarbą, taip pat kitų ekonominių ir politinių jėgų, pavyzdžiui, Rusijos, Jungtinių Valstijų, Kinijos ir Turkijos didėjantį susidomėjimą šiuo regionu; taigi mano, kad labai svarbu glaudžiai bendradarbiauti su šiomis šalimis sprendžiant su Centrine Azija susijusius klausimus tose srityse, kuriose interesai sutampa nekonfliktuodami su žmogaus teisių problemomis; ragina Tarybą ir Komisiją rasti būdų pagerinti ES valstybių narių individualių veiksmų ir politikos regione koordinavimą, taip pat ES ir kitų suinteresuotų valstybių veiksmų ir politikos regione koordinavimą; šiuo požiūriu pabrėžia Turkijos, kaip šalies kandidatės į ES nares, vaidmenį Centrinėje Azijoje ir ragina Tarybą ir Komisiją kuo geriau pasinaudoti istoriniais, ekonominiais ir kultūriniais Turkijos ryšiais su kai kuriomis šio regiono šalimis, šią šalį kandidatę į ES visiškai įtraukiant į strategijos rengimą ir įgyvendinimą;

| 38. | pabrėžia, kad taip pat svarbu toliau plėtoti tarpregioninį bendradarbiavimą, ypač su Juodosios jūros regiono šalimis; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad taip pat svarbu toliau plėtoti tarpregioninį bendradarbiavimą, ypač su Juodosios jūros regiono šalimis;

| 39. | apgailestauja, kad Tarybos strategijoje, skirtoje Centrinei Azijai, Mongolija nėra minima tarp šalių, kurios bendrai vadinamos Centrine Azija (Kazachstanas, Kirgizstanas, Tadžikistanas, Turkmėnistanas ir Uzbekistanas), ypač atsižvelgiant į tai, kad Mongolija padarė didelę pažangą kurdama valstybę, kurioje laikomasi demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų; ragina Tarybą ir Komisiją siekti priimti sprendimą ES lygmeniu ir parengti pareiškimą apie Mongolijos vystymąsi; |
| --- | --- |

39.

apgailestauja, kad Tarybos strategijoje, skirtoje Centrinei Azijai, Mongolija nėra minima tarp šalių, kurios bendrai vadinamos Centrine Azija (Kazachstanas, Kirgizstanas, Tadžikistanas, Turkmėnistanas ir Uzbekistanas), ypač atsižvelgiant į tai, kad Mongolija padarė didelę pažangą kurdama valstybę, kurioje laikomasi demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų; ragina Tarybą ir Komisiją siekti priimti sprendimą ES lygmeniu ir parengti pareiškimą apie Mongolijos vystymąsi;

| 40. | ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad į politinį dialogą ir partnerystę su ES būtų įtrauktos visos kiekvienos šalies visuomenės grupės ir kad jos politikoje dalyvautų daugiau veikėjų, ypač parlamentai ir pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

40.

ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad į politinį dialogą ir partnerystę su ES būtų įtrauktos visos kiekvienos šalies visuomenės grupės ir kad jos politikoje dalyvautų daugiau veikėjų, ypač parlamentai ir pilietinė visuomenė;

| 41. | džiaugiasi, kad paskirtas ES specialusis įgaliotinis Centrinei Azijai Pierre Morel, ir ragina Tarybą suteikti jam daugiau įgaliojimų bei geriau juos apibrėžti, labiau derinant valstybių narių politiką regione; |
| --- | --- |

41.

džiaugiasi, kad paskirtas ES specialusis įgaliotinis Centrinei Azijai Pierre Morel, ir ragina Tarybą suteikti jam daugiau įgaliojimų bei geriau juos apibrėžti, labiau derinant valstybių narių politiką regione;

| 42. | ragina Komisiją, kai tai įmanoma, Centrinės Azijos šalyse toliau steigti visos sudėties delegacijas, nes buvimas vietoje yra būtina ES veiksmų sėkmės sąlyga; atkreipia dėmesį į planus 2008 m. Biškeke ir Dušanbėje įsteigti visos sudėties delegaciją, kuri Kirgizstane ir Tadžikistane atkreiptų dėmesį į ES ir paskatintų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją, kai tai įmanoma, Centrinės Azijos šalyse toliau steigti visos sudėties delegacijas, nes buvimas vietoje yra būtina ES veiksmų sėkmės sąlyga; atkreipia dėmesį į planus 2008 m. Biškeke ir Dušanbėje įsteigti visos sudėties delegaciją, kuri Kirgizstane ir Tadžikistane atkreiptų dėmesį į ES ir paskatintų bendradarbiavimą;

| 43. | džiaugiasi Tarybos sprendimu 2008 m. birželio mėn. ir rečiausiai kas dvejus metus po to įvertinti įgyvendinant šią strategiją pasiektą pažangą; mano, kad šis įvertinimas bus gera proga Centrinei Azijai skirtą strategiją glaudžiau susieti su Europos kaimynystės politika; |
| --- | --- |

43.

džiaugiasi Tarybos sprendimu 2008 m. birželio mėn. ir rečiausiai kas dvejus metus po to įvertinti įgyvendinant šią strategiją pasiektą pažangą; mano, kad šis įvertinimas bus gera proga Centrinei Azijai skirtą strategiją glaudžiau susieti su Europos kaimynystės politika;

Kazachstanas

| 44. | pažymi, kad Kazachstanas yra pagrindinis sąjungininkas ir strateginis partneris kovojant su tarptautiniu terorizmu, prekyba narkotikais ir religiniu ekstremizmu; pripažįsta Kazachstano tradiciją puoselėti rasinę ir religinę darną šalyje, kurioje gyvena daugiau kaip 100 skirtingų etninių grupių ir praktikuojamos 45 skirtingos religijos; ragina Tarybą ir Komisiją teikti pirmenybę paramai Kazachstano vyriausybei ir pilietinei visuomenei siekiant įtvirtinti teisinę valstybę ir skatinti ateityje rengti demokratinius rinkimus; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad Kazachstanas yra pagrindinis sąjungininkas ir strateginis partneris kovojant su tarptautiniu terorizmu, prekyba narkotikais ir religiniu ekstremizmu; pripažįsta Kazachstano tradiciją puoselėti rasinę ir religinę darną šalyje, kurioje gyvena daugiau kaip 100 skirtingų etninių grupių ir praktikuojamos 45 skirtingos religijos; ragina Tarybą ir Komisiją teikti pirmenybę paramai Kazachstano vyriausybei ir pilietinei visuomenei siekiant įtvirtinti teisinę valstybę ir skatinti ateityje rengti demokratinius rinkimus;

| 45. | pabrėžia Kazachstano kaip pagrindinio prekybos partnerio Centrinėje Azijoje svarbą ES prekybai energetikos srityje; primena, kad pasirašytas susitarimo memorandumas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama bendradarbiavimo su ES skatinimui siekiant vystyti bendradarbiavimą saugios energijos ir pramonės srityse; primindamas, kad Kazachstanas yra trečioji šalis pasaulyje pagal urano išteklius, pažymi, kad šį memorandumą papildė susitarimas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje ir Euratomo ir Kazachstano Respublikos vyriausybės deklaracija dėl taikaus branduolinės energijos naudojimo; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia Kazachstano kaip pagrindinio prekybos partnerio Centrinėje Azijoje svarbą ES prekybai energetikos srityje; primena, kad pasirašytas susitarimo memorandumas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama bendradarbiavimo su ES skatinimui siekiant vystyti bendradarbiavimą saugios energijos ir pramonės srityse; primindamas, kad Kazachstanas yra trečioji šalis pasaulyje pagal urano išteklius, pažymi, kad šį memorandumą papildė susitarimas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje ir Euratomo ir Kazachstano Respublikos vyriausybės deklaracija dėl taikaus branduolinės energijos naudojimo;

| 46. | džiaugiasi Kazachstano susidomėjimu stiprinti bendradarbiavimą su Europos Sąjunga ir pripažįsta abipusę glaudesnių ES ir Kazachstano politinių bei ekonominių santykių svarbą; mano, kad ES turėtų ir toliau vykdyti palankią politiką Kazachstano atžvilgiu, bet pabrėžia, kad ES ir Kazachstano ryšiai turi būti kuriami atsižvelgiant į Kazachstano pastangas laikytis tarptautinių ir ESBO įsipareigojimų žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir demokratijos srityje; |
| --- | --- |

46.

džiaugiasi Kazachstano susidomėjimu stiprinti bendradarbiavimą su Europos Sąjunga ir pripažįsta abipusę glaudesnių ES ir Kazachstano politinių bei ekonominių santykių svarbą; mano, kad ES turėtų ir toliau vykdyti palankią politiką Kazachstano atžvilgiu, bet pabrėžia, kad ES ir Kazachstano ryšiai turi būti kuriami atsižvelgiant į Kazachstano pastangas laikytis tarptautinių ir ESBO įsipareigojimų žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir demokratijos srityje;

| 47. | pabrėžia, kad 2007 m. rugpjūčio 18 d. vykę paskutiniai parlamento rinkimai, nepaisant nedidelės pažangos, neatitiko ESBO ir kitų tarptautinių standartų; reiškia savo susirūpinimą, kad visas parlamento vietas užėmė valdančioji, prezidentą palaikanti partija, ir dėl to valdžią gali monopolizuoti Prezidentas Nursultan Nazarbajev ir jo rėmėjai; ragina Kazachstano vyriausybę panaikinti neproporcingus naujų politinių partijų registravimo apribojimus, pvz., reikalavimą turėti nerealų narių skaičių (50 000) norint įsteigti partiją; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad 2007 m. rugpjūčio 18 d. vykę paskutiniai parlamento rinkimai, nepaisant nedidelės pažangos, neatitiko ESBO ir kitų tarptautinių standartų; reiškia savo susirūpinimą, kad visas parlamento vietas užėmė valdančioji, prezidentą palaikanti partija, ir dėl to valdžią gali monopolizuoti Prezidentas Nursultan Nazarbajev ir jo rėmėjai; ragina Kazachstano vyriausybę panaikinti neproporcingus naujų politinių partijų registravimo apribojimus, pvz., reikalavimą turėti nerealų narių skaičių (50 000) norint įsteigti partiją;

| 48. | pritaria sprendimui leisti Kazachstanui 2010 m. pirmininkauti ESBO, nes Kazachstanas įsipareigojo remti dabartinius ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro įgaliojimus bei demokratizuoti ir liberalizuoti savo politinę sistemą; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį, kad Kazachstanas įsipareigojo supaprastinti politinių partijų bei žiniasklaidos priemonių registracijos reikalavimus ir iš dalies pakeisti Rinkimų įstatymą – visa tai turi būti įgyvendinta 2008 m. – bei, atsižvelgiant į ESBO rekomendacijas, iš dalies pakeisti Žiniasklaidos įstatymą ir sumažinti baudžiamąją atsakomybę už garbės ir orumo įžeidimą; teigiamai vertina tai, kad pats Kazachstanas glaudžiai sieja šiuos klausimus su savo būsimu pirmininkavimu ESBO, ir laukia, kad būtų laiku imtasi konkrečių ir įtikinamų priemonių reformoms įgyvendinti; stipriai ragina Kazachstaną pasinaudoti šia proga ir žengti lemiamą žingsnį visapusiškai demokratiškos sistemos link, taip pasirengiant tikrai sėkmingam pirmininkavimui ESBO; |
| --- | --- |

48.

pritaria sprendimui leisti Kazachstanui 2010 m. pirmininkauti ESBO, nes Kazachstanas įsipareigojo remti dabartinius ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro įgaliojimus bei demokratizuoti ir liberalizuoti savo politinę sistemą; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį, kad Kazachstanas įsipareigojo supaprastinti politinių partijų bei žiniasklaidos priemonių registracijos reikalavimus ir iš dalies pakeisti Rinkimų įstatymą – visa tai turi būti įgyvendinta 2008 m. – bei, atsižvelgiant į ESBO rekomendacijas, iš dalies pakeisti Žiniasklaidos įstatymą ir sumažinti baudžiamąją atsakomybę už garbės ir orumo įžeidimą; teigiamai vertina tai, kad pats Kazachstanas glaudžiai sieja šiuos klausimus su savo būsimu pirmininkavimu ESBO, ir laukia, kad būtų laiku imtasi konkrečių ir įtikinamų priemonių reformoms įgyvendinti; stipriai ragina Kazachstaną pasinaudoti šia proga ir žengti lemiamą žingsnį visapusiškai demokratiškos sistemos link, taip pasirengiant tikrai sėkmingam pirmininkavimui ESBO;

| 49. | ragina vyriausybę ryžtingiau kurti demokratinę institucijų sistemą ir primena pažangą, kuri buvo padaryta nuo 1991 m., kai Kazachstanas paskelbė savo nepriklausomybę; |
| --- | --- |

49.

ragina vyriausybę ryžtingiau kurti demokratinę institucijų sistemą ir primena pažangą, kuri buvo padaryta nuo 1991 m., kai Kazachstanas paskelbė savo nepriklausomybę;

| 50. | pabrėžia, kad nėra tikros spaudos laisvės, ir išreiškia susirūpinimą dėl prezidentinės svarbiausių žiniasklaidos priemonių kontrolės bei opozicijos žurnalistų persekiojimo; taip pat reiškia susirūpinimą dėl naujo įstatymo dėl žiniasklaidos projekto, kuriame numatoma didesnė žurnalistų atsakomybė už neigiamos informacijos skleidimą, kuriuo padidinamas baudžiamumas už šmeižtą ir orumo įžeidimą ir pagal kurį galima kelti bylą dėl to, kad žurnalistas paskelbė informaciją apie privatų valstybės ir visuomenės veikėjo gyvenimą; pažymi, kad dabartiniuose įstatymuose numatyta pakankama apsauga nuo neetiškų žurnalistų veiksmų; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad nėra tikros spaudos laisvės, ir išreiškia susirūpinimą dėl prezidentinės svarbiausių žiniasklaidos priemonių kontrolės bei opozicijos žurnalistų persekiojimo; taip pat reiškia susirūpinimą dėl naujo įstatymo dėl žiniasklaidos projekto, kuriame numatoma didesnė žurnalistų atsakomybė už neigiamos informacijos skleidimą, kuriuo padidinamas baudžiamumas už šmeižtą ir orumo įžeidimą ir pagal kurį galima kelti bylą dėl to, kad žurnalistas paskelbė informaciją apie privatų valstybės ir visuomenės veikėjo gyvenimą; pažymi, kad dabartiniuose įstatymuose numatyta pakankama apsauga nuo neetiškų žurnalistų veiksmų;

| 51. | džiaugiasi, kad Kazachstanas pasirašė JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą (JT konvencija prieš kankinimą) fakultatyvų protokolą ir ragina skubiai jį ratifikuoti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

51.

džiaugiasi, kad Kazachstanas pasirašė JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą (JT konvencija prieš kankinimą) fakultatyvų protokolą ir ragina skubiai jį ratifikuoti ir įgyvendinti;

Kirgizstanas

| 52. | mano, kad turi būti dedamos visos pastangos siekiant sustiprinti ir remti trapias demokratijos institucijas Kirgizstane; mano, kad ši šalis turi galimybę tapti pavyzdžiu visoms kitoms Centrinės Azijos valstybėms demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės srityse; ragina Tarybą ir Komisiją padidinti paramą šiai šaliai, siekiant užtikrinti, kad ji imsis ir sėkmingai įgyvendins žadėtas reformas; |
| --- | --- |

52.

mano, kad turi būti dedamos visos pastangos siekiant sustiprinti ir remti trapias demokratijos institucijas Kirgizstane; mano, kad ši šalis turi galimybę tapti pavyzdžiu visoms kitoms Centrinės Azijos valstybėms demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės srityse; ragina Tarybą ir Komisiją padidinti paramą šiai šaliai, siekiant užtikrinti, kad ji imsis ir sėkmingai įgyvendins žadėtas reformas;

| 53. | labai remia Kirgizstano pažangą siekiant spaudos ir žiniasklaidos laisvės, taip pat politikų ir visuomenės pastangas vykdyti konstitucinę reformą; ragina Kirgizstano vyriausybę užtikrinti šalies žurnalistų saugumą, baigti žadėtąsias žiniasklaidos ir kovos su korupcija reformas bei padaryti didesnę pažangą politinio ir biudžeto decentralizavimo srityje; |
| --- | --- |

53.

labai remia Kirgizstano pažangą siekiant spaudos ir žiniasklaidos laisvės, taip pat politikų ir visuomenės pastangas vykdyti konstitucinę reformą; ragina Kirgizstano vyriausybę užtikrinti šalies žurnalistų saugumą, baigti žadėtąsias žiniasklaidos ir kovos su korupcija reformas bei padaryti didesnę pažangą politinio ir biudžeto decentralizavimo srityje;

| 54. | išreiškia savo susirūpinimą, kad priėmus naująjį Konstitucijos projektą, dėl kurio buvo balsuota 2007 m. spalio 21 d., gali labai pakisti valdžios pusiausvyra; išreiškia susirūpinimą, kad Kirgizstano valdžios institucijos nesurengė plačių viešų diskusijų šiuo jautriu klausimu įtraukiant visas Kirgizstano visuomenės grupes; ragina Kirgizstano valdžios institucijas išsaugoti tinkamą valdžios padalijimą; |
| --- | --- |

54.

išreiškia savo susirūpinimą, kad priėmus naująjį Konstitucijos projektą, dėl kurio buvo balsuota 2007 m. spalio 21 d., gali labai pakisti valdžios pusiausvyra; išreiškia susirūpinimą, kad Kirgizstano valdžios institucijos nesurengė plačių viešų diskusijų šiuo jautriu klausimu įtraukiant visas Kirgizstano visuomenės grupes; ragina Kirgizstano valdžios institucijas išsaugoti tinkamą valdžios padalijimą;

| 55. | apgailestauja dėl to, kad 2007 m. gruodžio 16 d. vykusiuose pirmalaikiuose parlamento rinkimuose nebuvo laikomasi daugelio ESBO nustatytų įsipareigojimų; pabrėžia, kad, pasak ESBO, apskritai šie rinkimai, lyginant su 2005 m. rinkimais, rodo neišnaudotą galimybę bei žingsnį atgal, ir nepateisino visuomenės lūkesčių dėl tolesnio rinkimų proceso konsolidavimo; yra ypač susirūpinęs dėl „dvigubo slenksčio“ sistemos, dėl kurios į naująjį parlamentą negalėjo patekti stipriausia opozicijos partija, o Prezidento Bakijevo partija surinko didžiąją daugumą balsų; ragina Kirgizstano valdžios institucijas imtis reikiamų priemonių šiuo klausimu, kad būtų grąžintas visapusiškas politinis pliuralizmas; apgailestauja dėl to, kad policija ėmėsi griežtų priemonių ir suėmė taikiai prieš rinkimų proceso trūkumus protestavusius NVO ir žmogaus teisių aktyvistus; |
| --- | --- |

55.

apgailestauja dėl to, kad 2007 m. gruodžio 16 d. vykusiuose pirmalaikiuose parlamento rinkimuose nebuvo laikomasi daugelio ESBO nustatytų įsipareigojimų; pabrėžia, kad, pasak ESBO, apskritai šie rinkimai, lyginant su 2005 m. rinkimais, rodo neišnaudotą galimybę bei žingsnį atgal, ir nepateisino visuomenės lūkesčių dėl tolesnio rinkimų proceso konsolidavimo; yra ypač susirūpinęs dėl „dvigubo slenksčio“ sistemos, dėl kurios į naująjį parlamentą negalėjo patekti stipriausia opozicijos partija, o Prezidento Bakijevo partija surinko didžiąją daugumą balsų; ragina Kirgizstano valdžios institucijas imtis reikiamų priemonių šiuo klausimu, kad būtų grąžintas visapusiškas politinis pliuralizmas; apgailestauja dėl to, kad policija ėmėsi griežtų priemonių ir suėmė taikiai prieš rinkimų proceso trūkumus protestavusius NVO ir žmogaus teisių aktyvistus;

Tadžikistanas

| 56. | džiaugdamasis teigiamais pokyčiais vystant daugpartinę sistemą ir siekiant valdžių atskyrimo 1997 m., pasibaigus pilietiniam karui, pažymi, kad nuo tada Tadžikistane stabilumas nėra užtikrintas, kadangi prezidentas, nors ir akivaizdžiai remiamas gyventojų, sistemingai persekiojo visą opoziciją ir nustatė griežtą spausdintos ir transliuojamos žiniasklaidos kontrolę; apgailestauja dėl to, kad šioje šalyje nėra tikros pilietinės visuomenės, nes tai kliudo tolesniam demokratijos vystymuisi, ir pabrėžia tolesnių didelių reformų ir pagarbos žmogaus teisėms poreikį; šioje srityje ragina priimti visas reikalingas priemones, kuriomis būtų siekiama laikytis JT konvencijos prieš kankinimą, visų pirma patraukti baudžiamojon atsakomybėn pareigūnus, kurie atsakingi už pažeminimą ar blogą elgesį, ir taip pat ragina panaikinti mirties bausmę; |
| --- | --- |

56.

džiaugdamasis teigiamais pokyčiais vystant daugpartinę sistemą ir siekiant valdžių atskyrimo 1997 m., pasibaigus pilietiniam karui, pažymi, kad nuo tada Tadžikistane stabilumas nėra užtikrintas, kadangi prezidentas, nors ir akivaizdžiai remiamas gyventojų, sistemingai persekiojo visą opoziciją ir nustatė griežtą spausdintos ir transliuojamos žiniasklaidos kontrolę; apgailestauja dėl to, kad šioje šalyje nėra tikros pilietinės visuomenės, nes tai kliudo tolesniam demokratijos vystymuisi, ir pabrėžia tolesnių didelių reformų ir pagarbos žmogaus teisėms poreikį; šioje srityje ragina priimti visas reikalingas priemones, kuriomis būtų siekiama laikytis JT konvencijos prieš kankinimą, visų pirma patraukti baudžiamojon atsakomybėn pareigūnus, kurie atsakingi už pažeminimą ar blogą elgesį, ir taip pat ragina panaikinti mirties bausmę;

| 57. | išreiškia susirūpinimą dėl naujo įstatymo dėl religijos projekto, kuriuo remiantis (jei jis bus priimtas) būtų apribotas teisinis religinių bendruomenių statusas, ypač apribotos ne musulmonų bendruomenių galimybės įgyti teisinį statusą; pažymi, kad kelios šio įstatymo nuostatos pažeidžia Tadžikistano Konstituciją ir Tadžikistano pasirašytas tarptautines normas; taip pat išreiškia susirūpinimą, kad bus tikrinami Tadžikistano mečetės vadovų religiniai įsitikinimai, ir ragina Tadžikistano vyriausybę gerbti religinių mažumų įsitikinimus ir buvimą; |
| --- | --- |

57.

išreiškia susirūpinimą dėl naujo įstatymo dėl religijos projekto, kuriuo remiantis (jei jis bus priimtas) būtų apribotas teisinis religinių bendruomenių statusas, ypač apribotos ne musulmonų bendruomenių galimybės įgyti teisinį statusą; pažymi, kad kelios šio įstatymo nuostatos pažeidžia Tadžikistano Konstituciją ir Tadžikistano pasirašytas tarptautines normas; taip pat išreiškia susirūpinimą, kad bus tikrinami Tadžikistano mečetės vadovų religiniai įsitikinimai, ir ragina Tadžikistano vyriausybę gerbti religinių mažumų įsitikinimus ir buvimą;

| 58. | pabrėžia, kad Tadžikistanas, kuriame yra mažai gamtinių išteklių, pvz., naftos ir dujų, yra viena iš 20 neturtingiausių valstybių pasaulyje ir kad yra rimtų problemų dėl moterų ir vaikų išnaudojimo, kaip ir Uzbekistane, susijusiame su medvilnės monokultūra; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad Tadžikistanas, kuriame yra mažai gamtinių išteklių, pvz., naftos ir dujų, yra viena iš 20 neturtingiausių valstybių pasaulyje ir kad yra rimtų problemų dėl moterų ir vaikų išnaudojimo, kaip ir Uzbekistane, susijusiame su medvilnės monokultūra;

| 59. | ragina tas valstybes nares, kurios dar neratifikavo su Tadžikistanu sudaromų PBS, kuo greičiau tai padaryti, kadangi nereikalingas vėlavimas Tadžikistane gali būti palaikytas paramos nebuvimu ir nepadėti bendradarbiavimui; Europos Parlamentas pats planuoja artimiausiu metu patvirtinti PBS; |
| --- | --- |

59.

ragina tas valstybes nares, kurios dar neratifikavo su Tadžikistanu sudaromų PBS, kuo greičiau tai padaryti, kadangi nereikalingas vėlavimas Tadžikistane gali būti palaikytas paramos nebuvimu ir nepadėti bendradarbiavimui; Europos Parlamentas pats planuoja artimiausiu metu patvirtinti PBS;

| 60. | atkreipia dėmesį į tai, kad Tadžikistane yra nesprogusių kasetinių bombų, ragina labiau finansuoti jų nukenksminimą ir pabrėžia, kad būtina kasetines bombas draudžianti tarptautinė sutartis; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad pasienyje su Afganistanu ir Uzbekistanu yra minų laukų; ragina Uzbekistano valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti nustatant šiuos minų laukus, o Komisiją – remti reikiamas išminavimo programas; |
| --- | --- |

60.

atkreipia dėmesį į tai, kad Tadžikistane yra nesprogusių kasetinių bombų, ragina labiau finansuoti jų nukenksminimą ir pabrėžia, kad būtina kasetines bombas draudžianti tarptautinė sutartis; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad pasienyje su Afganistanu ir Uzbekistanu yra minų laukų; ragina Uzbekistano valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti nustatant šiuos minų laukus, o Komisiją – remti reikiamas išminavimo programas;

| 61. | kadangi per Tadžikistaną iš kaimyninio Afganistano pervežami narkotikai, ragina ES toliau stiprinti su tuo susijusią paramą Tadžikistanui, nepakenkiant tarpvalstybinei prekybai, kuri yra gyvybiškai svarbi pasienio regionų ekonominiam vystymuisi; |
| --- | --- |

61.

kadangi per Tadžikistaną iš kaimyninio Afganistano pervežami narkotikai, ragina ES toliau stiprinti su tuo susijusią paramą Tadžikistanui, nepakenkiant tarpvalstybinei prekybai, kuri yra gyvybiškai svarbi pasienio regionų ekonominiam vystymuisi;

Turkmėnistanas

| 62. | pažymi, kad Turkmėnistane yra teigiamų, nors labai ribotų pokyčių – naujasis prezidentas Gurbanguly Berdymukhammedov pasiryžęs vykdyti esminę švietimo sistemos reformą; mano, kad ES elgiasi teisingai, reaguodama į Turkmėnistano norą šioje srityje bendradarbiauti; |
| --- | --- |

62.

pažymi, kad Turkmėnistane yra teigiamų, nors labai ribotų pokyčių – naujasis prezidentas Gurbanguly Berdymukhammedov pasiryžęs vykdyti esminę švietimo sistemos reformą; mano, kad ES elgiasi teisingai, reaguodama į Turkmėnistano norą šioje srityje bendradarbiauti;

| 63. | teigiamai vertina Prezidento Gurbanguly Berdymukhammedovo sprendimą suteikti amnestiją vienuolikai politinių kalinių, kurie buvo nuteisti ilgalaikiam kalinimui dėl to, kad prieštaravo buvusio Prezidento Saparmurato Niyazovo politikai; skatina imtis tolesnių priemonių siekiant išlaisvinti visus politinius kalinius šalyje; |
| --- | --- |

63.

teigiamai vertina Prezidento Gurbanguly Berdymukhammedovo sprendimą suteikti amnestiją vienuolikai politinių kalinių, kurie buvo nuteisti ilgalaikiam kalinimui dėl to, kad prieštaravo buvusio Prezidento Saparmurato Niyazovo politikai; skatina imtis tolesnių priemonių siekiant išlaisvinti visus politinius kalinius šalyje;

| 64. | pabrėžia, kad Turkmėnistanas turi padaryti pažangą pagrindinėse srityse, kad ES galėtų pasistūmėti į priekį sudarant laikinąjį susitarimą, inter alia, Turkmėnistanas turėtų leisti Tarptautiniam Raudonojo kryžiaus komitetui laisvai ir nevaržomai vykdyti savo veiklą šalyje, besąlygiškai išlaisvinti visus politinius kalinius ir sąžinės kalinius, panaikinti kliūtis keliauti ir leisti visoms nevyriausybinėms organizacijoms ir žmogaus teisių įstaigoms laisvai veikti šalyje; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad Turkmėnistanas turi padaryti pažangą pagrindinėse srityse, kad ES galėtų pasistūmėti į priekį sudarant laikinąjį susitarimą, inter alia, Turkmėnistanas turėtų leisti Tarptautiniam Raudonojo kryžiaus komitetui laisvai ir nevaržomai vykdyti savo veiklą šalyje, besąlygiškai išlaisvinti visus politinius kalinius ir sąžinės kalinius, panaikinti kliūtis keliauti ir leisti visoms nevyriausybinėms organizacijoms ir žmogaus teisių įstaigoms laisvai veikti šalyje;

| 65. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina nedelsiant pagerinti labai blogą padėtį žmogaus teisių srityje, ypač turint mintyje itin blogą mažų, neregistruotų religinių bendruomenių bei jų lyderių ir kitų mažumų padėtį, ir ragina, kad bet koks ES ir Turkmėnistano santykių vystymasis, įskaitant galimą laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų sudarymą, taip pat galimai vėliau įvyksiantį visaverčio PBS sudarymą, turi būti glaudžiai susietas su aiškiais įrodymais, kad šioje srityje vyksta dideli teigiami pokyčiai, taip pat patikimais ženklais, kad jie vyks toliau; |
| --- | --- |

65.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina nedelsiant pagerinti labai blogą padėtį žmogaus teisių srityje, ypač turint mintyje itin blogą mažų, neregistruotų religinių bendruomenių bei jų lyderių ir kitų mažumų padėtį, ir ragina, kad bet koks ES ir Turkmėnistano santykių vystymasis, įskaitant galimą laikinojo susitarimo dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų sudarymą, taip pat galimai vėliau įvyksiantį visaverčio PBS sudarymą, turi būti glaudžiai susietas su aiškiais įrodymais, kad šioje srityje vyksta dideli teigiami pokyčiai, taip pat patikimais ženklais, kad jie vyks toliau;

| 66. | reiškia savo didelį susirūpinimą dėl pastarojo į gripą panašios ligos, kuri, labai tikėtina, gali būti susijusi su medvilnės auginimu ir rinkimu, protrūkio Turkmėnistane; ragina Komisiją pasitelkus vystomojo bendradarbiavimo priemonę suteikti pagalbą Turkmėnistano sveikatos ministerijai, kad būtų ištirtas ligos pobūdis ir jos priežastys bei rastos veiksmingiausios žalos atitaisymo priemonės; ragina Komisiją padėti Centrinės Azijos šalims sumažinti pesticidų naudojimą auginant medvilnę ir sukurti aplinkai nekenksmingus metodus; |
| --- | --- |

66.

reiškia savo didelį susirūpinimą dėl pastarojo į gripą panašios ligos, kuri, labai tikėtina, gali būti susijusi su medvilnės auginimu ir rinkimu, protrūkio Turkmėnistane; ragina Komisiją pasitelkus vystomojo bendradarbiavimo priemonę suteikti pagalbą Turkmėnistano sveikatos ministerijai, kad būtų ištirtas ligos pobūdis ir jos priežastys bei rastos veiksmingiausios žalos atitaisymo priemonės; ragina Komisiją padėti Centrinės Azijos šalims sumažinti pesticidų naudojimą auginant medvilnę ir sukurti aplinkai nekenksmingus metodus;

Uzbekistanas

| 67. | patvirtina savo paramą Uzbekistanui taikomoms sankcijoms, kurias ES nustatė po žudynių Andižane; apgailestauja, kad nustatytų padėties žmogaus teisių srityje vertinimo kriterijų požiūriu padaryta labai mažai pažangos; pažymi 2007 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimą pratęsti ginklų embargą dar 12 mėnesių ir sąlyginai panaikinti vizos išdavimo apribojimus pradiniam 6 mėnesių laikotarpiui (Bendroji pozicija 2007/734/BUSP); skubiai ragina Uzbekistano valdžios institucijas pasinaudoti šia proga ir imtis konkrečių priemonių siekiant pagerinti žmogaus teisių situaciją, gerbti savo tarptautinius įsipareigojimus šioje srityje ir įgyvendinti ES nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

67.

patvirtina savo paramą Uzbekistanui taikomoms sankcijoms, kurias ES nustatė po žudynių Andižane; apgailestauja, kad nustatytų padėties žmogaus teisių srityje vertinimo kriterijų požiūriu padaryta labai mažai pažangos; pažymi 2007 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimą pratęsti ginklų embargą dar 12 mėnesių ir sąlyginai panaikinti vizos išdavimo apribojimus pradiniam 6 mėnesių laikotarpiui (Bendroji pozicija 2007/734/BUSP); skubiai ragina Uzbekistano valdžios institucijas pasinaudoti šia proga ir imtis konkrečių priemonių siekiant pagerinti žmogaus teisių situaciją, gerbti savo tarptautinius įsipareigojimus šioje srityje ir įgyvendinti ES nustatytas sąlygas;

| 68. | remia ES ir Uzbekistano dialogo žmogaus teisių srityje užmezgimą; atkreipia dėmesį į su juo susijusius didelius sunkumus ir pabrėžia, kad viltys turi būti realios; atmeta bet kokį ketinimą pasinaudoti vien šio dialogo buvimo faktu, kaip priemone atšaukti sankcijas ir bandyti pavaizduoti, kad žmogaus teisių klausimai šiuo metu sprendžiami tinkamai; dar kartą patvirtina, kad galima atsižvelgti tik į rezultatus ir pabrėžia, kad Uzbekistano įsipareigojimas užtikrinti teisingumą ir atsakomybę už žudynes Andižane yra svarbi tolesnio bendradarbiavimo su ES dalis; |
| --- | --- |

68.

remia ES ir Uzbekistano dialogo žmogaus teisių srityje užmezgimą; atkreipia dėmesį į su juo susijusius didelius sunkumus ir pabrėžia, kad viltys turi būti realios; atmeta bet kokį ketinimą pasinaudoti vien šio dialogo buvimo faktu, kaip priemone atšaukti sankcijas ir bandyti pavaizduoti, kad žmogaus teisių klausimai šiuo metu sprendžiami tinkamai; dar kartą patvirtina, kad galima atsižvelgti tik į rezultatus ir pabrėžia, kad Uzbekistano įsipareigojimas užtikrinti teisingumą ir atsakomybę už žudynes Andižane yra svarbi tolesnio bendradarbiavimo su ES dalis;

| 69. | ragina Komisiją kartu su nuostata dėl žmogaus teisių ir ES sankcijomis numatyti aiškius įsipareigojimus ir sukurti veiksmingesnes stebėsenos priemones, kad Uzbekistane būtų iš tikrųjų pagerinta žmogaus teisių padėtis; |
| --- | --- |

69.

ragina Komisiją kartu su nuostata dėl žmogaus teisių ir ES sankcijomis numatyti aiškius įsipareigojimus ir sukurti veiksmingesnes stebėsenos priemones, kad Uzbekistane būtų iš tikrųjų pagerinta žmogaus teisių padėtis;

| 70. | džiaugiasi, kad Uzbekistano parlamentas, patvirtindamas įstatymus dėl mirties bausmės panaikinimo ir teismų leidimų išduodant suėmimo orderius, padarė teigiamą žingsnį reformuojant Uzbekistano baudžiamosios teisenos sistemą; ragina išsamiai sutvarkyti baudžiamosios teisenos sistemą veiksmingai paskatinant įgyvendinti šias reformas; |
| --- | --- |

70.

džiaugiasi, kad Uzbekistano parlamentas, patvirtindamas įstatymus dėl mirties bausmės panaikinimo ir teismų leidimų išduodant suėmimo orderius, padarė teigiamą žingsnį reformuojant Uzbekistano baudžiamosios teisenos sistemą; ragina išsamiai sutvarkyti baudžiamosios teisenos sistemą veiksmingai paskatinant įgyvendinti šias reformas;

| 71. | apgailestauja dėl to, kad 2007 m. gruodžio 23 d. vykusiuose prezidento rinkimuose nebuvo laikomasi daugelio demokratiniams rinkimams ESBO nustatytų įsipareigojimų ir kad, remiantis ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro duomenimis, balsavimas vyko griežtai kontroliuojamoje politinėje aplinkoje, kurioje tikra opozicija buvo neįmanoma; pažymi, kad 2008 m. sausio 2 d. prezidentas paskelbė amnestiją, pagal kurią daugiau nei 500 nuteistųjų buvo atleisti nuo bausmės, o dar 900 kalinių bausmė buvo sumažinta, ir apgailestauja dėl to, kad amnestija buvo pritaikyta tik labai nedaugeliui politinių kalinių; |
| --- | --- |

71.

apgailestauja dėl to, kad 2007 m. gruodžio 23 d. vykusiuose prezidento rinkimuose nebuvo laikomasi daugelio demokratiniams rinkimams ESBO nustatytų įsipareigojimų ir kad, remiantis ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro duomenimis, balsavimas vyko griežtai kontroliuojamoje politinėje aplinkoje, kurioje tikra opozicija buvo neįmanoma; pažymi, kad 2008 m. sausio 2 d. prezidentas paskelbė amnestiją, pagal kurią daugiau nei 500 nuteistųjų buvo atleisti nuo bausmės, o dar 900 kalinių bausmė buvo sumažinta, ir apgailestauja dėl to, kad amnestija buvo pritaikyta tik labai nedaugeliui politinių kalinių;

Valstybių silpnumo problemos sprendimas

| 72. | ragina ES laikytis savo įsipareigojimo geriau spręsti sudėtingos partnerystės ir silpnų valstybių problemas bei remti valstybių silpnumo prevenciją įgyvendinant valdymo reformas, teisinės valstybės principus, kovos su korupcija priemones ir kuriant patikimas valstybės institucijas, kad padėtų šioms valstybėms vykdyti įvairias pagrindines funkcijas ir tenkinti savo piliečių poreikius, t. y. teikti švietimo, sveikatos apsaugos ir visas kitas pagrindines paslaugas; |
| --- | --- |

72.

ragina ES laikytis savo įsipareigojimo geriau spręsti sudėtingos partnerystės ir silpnų valstybių problemas bei remti valstybių silpnumo prevenciją įgyvendinant valdymo reformas, teisinės valstybės principus, kovos su korupcija priemones ir kuriant patikimas valstybės institucijas, kad padėtų šioms valstybėms vykdyti įvairias pagrindines funkcijas ir tenkinti savo piliečių poreikius, t. y. teikti švietimo, sveikatos apsaugos ir visas kitas pagrindines paslaugas;

| 73. | pažymi, kad ES įsipareigojo remti nelaimių prevenciją ir pasirengimą joms šalyse, kurios lengvai pažeidžiamos gamtos nelaimių, klimato pokyčių, gamtos nuniokojimo ir išorės ekonomikos sukrėtimų; taigi, atsižvelgdamas į dabartinę Centrinės Azijos šalių padėtį, pabrėžia, kad į šiuos įsipareigojimus reikia visapusiškai atsižvelgti rengiant ES strategiją; |
| --- | --- |

73.

pažymi, kad ES įsipareigojo remti nelaimių prevenciją ir pasirengimą joms šalyse, kurios lengvai pažeidžiamos gamtos nelaimių, klimato pokyčių, gamtos nuniokojimo ir išorės ekonomikos sukrėtimų; taigi, atsižvelgdamas į dabartinę Centrinės Azijos šalių padėtį, pabrėžia, kad į šiuos įsipareigojimus reikia visapusiškai atsižvelgti rengiant ES strategiją;

Aplinkos apsauga

| 74. | pažymi, kad didelėje dalyje šio regiono teritorijų yra daug gamtinių išteklių, kuriuos pramonė dešimtmečius eksploatavo, dėl to labai užteršta aplinka, pablogėjo žemės kokybė ir ypač nuseko upės ir ežerai, pvz., Aralo jūra; džiaugiasi tuo, kad Kazachstanas 1990 m., paskelbęs nepriklausomybę, uždraudė savo teritorijoje vykdyti branduolinius bandymus, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad būtini bendri veiksmai sprendžiant šiame regione esančių blogai prižiūrimų radioaktyvių atliekų saugyklų problemą; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad didelėje dalyje šio regiono teritorijų yra daug gamtinių išteklių, kuriuos pramonė dešimtmečius eksploatavo, dėl to labai užteršta aplinka, pablogėjo žemės kokybė ir ypač nuseko upės ir ežerai, pvz., Aralo jūra; džiaugiasi tuo, kad Kazachstanas 1990 m., paskelbęs nepriklausomybę, uždraudė savo teritorijoje vykdyti branduolinius bandymus, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad būtini bendri veiksmai sprendžiant šiame regione esančių blogai prižiūrimų radioaktyvių atliekų saugyklų problemą;

| 75. | pažymi, kad didelė regiono dalis, taikydama nesudėtingus metodus, daugelį vandens šaltinių naudoja drėkinimui žemės ūkyje; dėl to kyla didžiulės problemos upėms, ežerams (pvz., Aralo jūrai), nevyksta tolesnė plėtra (ne tik žemės ūkio sektoriuje); taigi pataria įgyvendinti naujus būdus ir metodus, kad būtų pagerintas vandens valdymas žemės ūkio sektoriuje, pvz., geresnis drėkinimo kanalų užtvenkimas; |
| --- | --- |

75.

pažymi, kad didelė regiono dalis, taikydama nesudėtingus metodus, daugelį vandens šaltinių naudoja drėkinimui žemės ūkyje; dėl to kyla didžiulės problemos upėms, ežerams (pvz., Aralo jūrai), nevyksta tolesnė plėtra (ne tik žemės ūkio sektoriuje); taigi pataria įgyvendinti naujus būdus ir metodus, kad būtų pagerintas vandens valdymas žemės ūkio sektoriuje, pvz., geresnis drėkinimo kanalų užtvenkimas;

| 76. | džiaugiasi įspūdingomis Kirgizstano pastangomis aplinkos apsaugos srityje, ypač daugeliu dvišalio bendradarbiavimo projektų, kuriuose ji dalyvauja ir kurie Kirgizstanui pastebimai naudingi; |
| --- | --- |

76.

džiaugiasi įspūdingomis Kirgizstano pastangomis aplinkos apsaugos srityje, ypač daugeliu dvišalio bendradarbiavimo projektų, kuriuose ji dalyvauja ir kurie Kirgizstanui pastebimai naudingi;

| 77. | pritaria pasiūlymui Biškeke įsteigti vadinamąją Vandens ir energijos akademiją, skirtą visoms Centrinės Azijos šalims, siekiant tinkamai ir tvariai naudoti vandenį bei gaminti hidroenergiją, pagerinti perdavimo technologijas, apsaugoti biologinę įvairovę ir pagerinti žemės ūkio ir drėkinimo metodus; |
| --- | --- |

77.

pritaria pasiūlymui Biškeke įsteigti vadinamąją Vandens ir energijos akademiją, skirtą visoms Centrinės Azijos šalims, siekiant tinkamai ir tvariai naudoti vandenį bei gaminti hidroenergiją, pagerinti perdavimo technologijas, apsaugoti biologinę įvairovę ir pagerinti žemės ūkio ir drėkinimo metodus;

| 78. | pažymi, kad vienintelė žaliava, kurios Tadžikistane yra daug, yra vanduo ir, kadangi ekologiškų hidroelektrinių projektams reikalingos didelės kapitalo investicijos, didesnės užsienio investicijos padėtų Tadžikistanui įvairinti ekonomiką, sumažinti priklausomybę nuo medvilnės monokultūros ir su ja susijusių aplinkos, sveikatos ir vaikų darbo sąnaudų bei pasiekti didesnės naudos ekonomikos, gerovės ir aplinkos apsaugos požiūriu; ragina Tadžikistano vyriausybę siekti stiprinti savo teisinę ir fiskalinę sistemą bei viešąjį administravimą, spręsti pagrindinės infrastruktūros trūkumo problemą, taip pat mažinti paplitusią korupciją, kad būtų paskatintos investicijos šalyje; |
| --- | --- |

78.

pažymi, kad vienintelė žaliava, kurios Tadžikistane yra daug, yra vanduo ir, kadangi ekologiškų hidroelektrinių projektams reikalingos didelės kapitalo investicijos, didesnės užsienio investicijos padėtų Tadžikistanui įvairinti ekonomiką, sumažinti priklausomybę nuo medvilnės monokultūros ir su ja susijusių aplinkos, sveikatos ir vaikų darbo sąnaudų bei pasiekti didesnės naudos ekonomikos, gerovės ir aplinkos apsaugos požiūriu; ragina Tadžikistano vyriausybę siekti stiprinti savo teisinę ir fiskalinę sistemą bei viešąjį administravimą, spręsti pagrindinės infrastruktūros trūkumo problemą, taip pat mažinti paplitusią korupciją, kad būtų paskatintos investicijos šalyje;

| 79. | skatina atvirą ir veiksmingą dialogą su Centrinės Azijos šalimis aplinkos apsaugos ir veiksmingo išteklių naudojimo srityse ir ragina praktiškai tai įgyventi; |
| --- | --- |

79.

skatina atvirą ir veiksmingą dialogą su Centrinės Azijos šalimis aplinkos apsaugos ir veiksmingo išteklių naudojimo srityse ir ragina praktiškai tai įgyventi;

Energija

| 80. | mano, kad ES privalo laikytis bendros pozicijos dėl energetikos politikos, atsižvelgiant į tai, kad regione įgyvendinami projektai, kurie labai svarbūs Europai energijos tiekimo požiūriu; |
| --- | --- |

80.

mano, kad ES privalo laikytis bendros pozicijos dėl energetikos politikos, atsižvelgiant į tai, kad regione įgyvendinami projektai, kurie labai svarbūs Europai energijos tiekimo požiūriu;

| 81. | mano, kad, atsižvelgiant į ES strategiją, skirtą Centrinei Azijai, labai svarbu bendradarbiauti ES išorės energetikos politikos srityje; todėl remia Europos Sąjungos pastangas didinti dujų ir naftos importą iš Kazachstano ir Turkmėnistano ir įvairinti tranzito maršrutus; ragina ES aktyviai bendradarbiauti energetikos srityje su regionu, ypač su Kirgizstano, Tadžikistanu ir, jei įmanoma, Uzbekistanu siekiant spręsti energetikos problemas, kurios labai svarbios tenkinant didelius visuomenės ir ekonomikos vystymosi poreikius ir sprendžiant sudėtingus tarpvalstybinių santykių ir rizikingus tiekimo saugumo klausimus; |
| --- | --- |

81.

mano, kad, atsižvelgiant į ES strategiją, skirtą Centrinei Azijai, labai svarbu bendradarbiauti ES išorės energetikos politikos srityje; todėl remia Europos Sąjungos pastangas didinti dujų ir naftos importą iš Kazachstano ir Turkmėnistano ir įvairinti tranzito maršrutus; ragina ES aktyviai bendradarbiauti energetikos srityje su regionu, ypač su Kirgizstano, Tadžikistanu ir, jei įmanoma, Uzbekistanu siekiant spręsti energetikos problemas, kurios labai svarbios tenkinant didelius visuomenės ir ekonomikos vystymosi poreikius ir sprendžiant sudėtingus tarpvalstybinių santykių ir rizikingus tiekimo saugumo klausimus;

| 82. | mano, kad siekiant minėtų ES tikslų svarbu toliau stiprinti Centrinės Azijos ir Juodosios jūros regiono bendradarbiavimą energetikos ir transporto srityse; mano, kad šis bendradarbiavimas turėtų apimti investicijas į alternatyvių energijos šaltinių vystymą, energijos tiekimo veiksmingumą ir energijos taupymą bei naują infrastruktūrą energetikos sektoriuje ir esamos infrastruktūros modernizavimą; pripažįsta svarbų Kazachstano, kaip stipraus ekonomikos veikėjo Centrinėje Azijoje, kurios svarbiausia prekybos partnerė yra ES, vaidmenį, Kazachstanui vykdant pažangaus socialinio, ekonominio ir politinio modernizavimo strategiją; |
| --- | --- |

82.

mano, kad siekiant minėtų ES tikslų svarbu toliau stiprinti Centrinės Azijos ir Juodosios jūros regiono bendradarbiavimą energetikos ir transporto srityse; mano, kad šis bendradarbiavimas turėtų apimti investicijas į alternatyvių energijos šaltinių vystymą, energijos tiekimo veiksmingumą ir energijos taupymą bei naują infrastruktūrą energetikos sektoriuje ir esamos infrastruktūros modernizavimą; pripažįsta svarbų Kazachstano, kaip stipraus ekonomikos veikėjo Centrinėje Azijoje, kurios svarbiausia prekybos partnerė yra ES, vaidmenį, Kazachstanui vykdant pažangaus socialinio, ekonominio ir politinio modernizavimo strategiją;

| 83. | mano, kad ES turėtų skatinti atsakingai ir tvariai naudoti regiono gamtinius išteklius, taip pat skatinti pajamų skaidrumą, prireikus remti valstybės ir nevyriausybinių organizacijų dalyvavimą įgyvendinant gavybos pramonės įmonių skaidrumo iniciatyvą (angl. EITI); |
| --- | --- |

83.

mano, kad ES turėtų skatinti atsakingai ir tvariai naudoti regiono gamtinius išteklius, taip pat skatinti pajamų skaidrumą, prireikus remti valstybės ir nevyriausybinių organizacijų dalyvavimą įgyvendinant gavybos pramonės įmonių skaidrumo iniciatyvą (angl. EITI);

| 84. | prašo ypatingą dėmesį skirti projektams, kuriais siekiama sujungti Centrinės Azijos naftos ir dujų telkinius ir paskirstymo sistemą su vamzdynais, kurie sujungtų su Europos Sąjunga, įskaitant būsimus projektus, pvz., projektą „Nabucco“; |
| --- | --- |

84.

prašo ypatingą dėmesį skirti projektams, kuriais siekiama sujungti Centrinės Azijos naftos ir dujų telkinius ir paskirstymo sistemą su vamzdynais, kurie sujungtų su Europos Sąjunga, įskaitant būsimus projektus, pvz., projektą „Nabucco“;

*

* *

| 85. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui Centrinei Azijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ESBO ir Kazachstano, Kirgizstano, Tadžikistano, Turkmėnistano bei Uzbekistano prezidentams, vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

85.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui Centrinei Azijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ESBO ir Kazachstano, Kirgizstano, Tadžikistano, Turkmėnistano bei Uzbekistano prezidentams, vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 313 E, 2006 12 20, p. 466.

(2)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 416.

(3)  OL C 92 E, 2006 4 20, p. 390.

(4)  OL L 340, 2004 11 16, p. 2.

(5)  Bendras Tarybos, Taryboje Posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“ (OL C 46, 2006 2 24, p. 1).

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0413.

(7)  OL L 299, 2005 11 16, p. 23, su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1). Taip pat žr. 2005 m. lapkričio 14 d. Tarybos bendrąją poziciją 2005/792/BUSP dėl ribojančių priemonių Uzbekistanui (OL L 299, 2005 11 16, p. 72).

(8)  Žr. 2007 m. lapkričio 13 d. Tarybos bendrąją poziciją 2007/734/BUSP dėl ribojančių priemonių Uzbekistanui (OL L 295, 2007 11 14, p. 34).

(9)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienis

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/63

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisBendrijos teisės taikymo kontrolė (2005 m.)

P6_TA(2008)0060

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 23-osios metinės ataskaitos apie Bendrijos teisės taikymo kontrolę (2005 m.) (2006/2271(INI))

2009/C 184 E/09

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos 23-iąją metinę ataskaitą apie Bendrijos teisės taikymo kontrolę (COM(2006)0416),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentus (SEC(2006)0999 ir SEC(2006)1005),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Rezultatų siekianti Europa – Bendrijos teisės taikymas“ (COM(2007)0502),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį ir 112 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Peticijų komiteto nuomonę (A6-0462/2007),

| A. | kadangi ES politikos veiksmingumas itin priklauso nuo jos įgyvendinimo nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; kadangi, norint užtikrinti teigiamą Bendrijos teisės aktų poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui, būtina griežtai kontroliuoti ir stebėti, kaip jų laikosi valstybės narės, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES politikos veiksmingumas itin priklauso nuo jos įgyvendinimo nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; kadangi, norint užtikrinti teigiamą Bendrijos teisės aktų poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui, būtina griežtai kontroliuoti ir stebėti, kaip jų laikosi valstybės narės,

| B. | kadangi, sprendžiant iš skundų dėl Bendrijos teisės pažeidimų skaičiaus, svarbų vaidmenį taikant Bendrijos teisės aktus atlieka Sąjungos piliečiai ir kadangi ES institucijų sugebėjimas tinkamai spręsti piliečių susirūpinimą keliančius klausimas svarbus skatinant pasitikėjimą Europos Sąjunga, |
| --- | --- |

B.

kadangi, sprendžiant iš skundų dėl Bendrijos teisės pažeidimų skaičiaus, svarbų vaidmenį taikant Bendrijos teisės aktus atlieka Sąjungos piliečiai ir kadangi ES institucijų sugebėjimas tinkamai spręsti piliečių susirūpinimą keliančius klausimas svarbus skatinant pasitikėjimą Europos Sąjunga,

| C. | kadangi Komisija, siekdama veiksmingai atlikti savo užduotis, gali keisti savo naudojamas priemones ir kurti naujoves, kurias naudojant būtų gerinamas Bendrijos teisės taikymas, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija, siekdama veiksmingai atlikti savo užduotis, gali keisti savo naudojamas priemones ir kurti naujoves, kurias naudojant būtų gerinamas Bendrijos teisės taikymas,

2005 m. metinė ataskaita ir Parlamento rezoliucijos vykdymas

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad bendras Komisijos inicijuotų pažeidimo procedūrų skaičius pastaraisiais metais nuolat didėjo: 2003 m., kai ES sudarė penkiolika valstybių narių, nustatyti 2 709 pažeidimai; taip pat atkreipia dėmesį, kad 2004 m. pažeidimų gerokai sumažėjo, t. y nustatyta 563 pažeidimais mažiau; 2005 m. dvidešimt penkių valstybių narių sudaromoje ES pažeidimų vėl užregistruota daugiau, t. y. 2 653, tačiau jų skaičius taip ir neviršijo 2003 m. rodiklio; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad bendras Komisijos inicijuotų pažeidimo procedūrų skaičius pastaraisiais metais nuolat didėjo: 2003 m., kai ES sudarė penkiolika valstybių narių, nustatyti 2 709 pažeidimai; taip pat atkreipia dėmesį, kad 2004 m. pažeidimų gerokai sumažėjo, t. y nustatyta 563 pažeidimais mažiau; 2005 m. dvidešimt penkių valstybių narių sudaromoje ES pažeidimų vėl užregistruota daugiau, t. y. 2 653, tačiau jų skaičius taip ir neviršijo 2003 m. rodiklio;

| 2. | taigi pažymi, kad prisijungus dešimčiai naujų valstybių narių užregistruotų pažeidimų skaičius atrodo nepakitęs; ragina Komisiją pateikti Parlamentui išsamų paaiškinimą ir dar kartą patikinti, kad taip yra ne dėl to, kad užregistruojami ne visi skundai, ir (arba) ne dėl to, kad Komisijai nepakanka vidaus išteklių, reikalingų klausimams dėl pažeidimų spręsti ir (arba) ne dėl politinio sprendimo nuolaidžiauti toms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

2.

taigi pažymi, kad prisijungus dešimčiai naujų valstybių narių užregistruotų pažeidimų skaičius atrodo nepakitęs; ragina Komisiją pateikti Parlamentui išsamų paaiškinimą ir dar kartą patikinti, kad taip yra ne dėl to, kad užregistruojami ne visi skundai, ir (arba) ne dėl to, kad Komisijai nepakanka vidaus išteklių, reikalingų klausimams dėl pažeidimų spręsti ir (arba) ne dėl politinio sprendimo nuolaidžiauti toms valstybėms narėms;

| 3. | teigiamai vertina daugelio susijusių generalinių direktoratų pasiryžimą teikti informaciją apie išteklius, skirtus pažeidimams, susijusiems su atitinkamomis šių generalinių direktoratų veiklos sritimis, nagrinėti, taip pat apie pažeidimo procedūrų padėtį; atkreipia dėmesį į tai, kad kiekviename generaliniame direktorate galioja savarankiška klausimų dėl Bendrijos teisės taikymo ir išteklių paskirstymo sprendimo tvarka, taip pat į tai, kad nėra aiškios apžvalgos ir viešų bendrų įvertinimų, kaip veikia ši skirtinga tvarka; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina daugelio susijusių generalinių direktoratų pasiryžimą teikti informaciją apie išteklius, skirtus pažeidimams, susijusiems su atitinkamomis šių generalinių direktoratų veiklos sritimis, nagrinėti, taip pat apie pažeidimo procedūrų padėtį; atkreipia dėmesį į tai, kad kiekviename generaliniame direktorate galioja savarankiška klausimų dėl Bendrijos teisės taikymo ir išteklių paskirstymo sprendimo tvarka, taip pat į tai, kad nėra aiškios apžvalgos ir viešų bendrų įvertinimų, kaip veikia ši skirtinga tvarka;

| 4. | atsižvelgdamas į daugelio susijusių generalinių direktoratų prašymus, įsipareigoja remti Komisiją skirdamas daugiau biudžeto asignavimų ištekliams didinti; |
| --- | --- |

4.

atsižvelgdamas į daugelio susijusių generalinių direktoratų prašymus, įsipareigoja remti Komisiją skirdamas daugiau biudžeto asignavimų ištekliams didinti;

| 5. | palankiai vertina tai, kad kai kurie generaliniai direktoratai, siekdami papildyti taikomas pažeidimo procedūras ir vykdyti veiksmingą kontrolę bei gerinti Bendrijos teisės taikymą, parengė specialias priemones; pažymi, kad į 2002 m. elektroninių ryšių reguliavimo sistemą įtrauktos su nacionalinių teisėkūros priemonių projektais susijusios pranešimo procedūros, kurias taikant per trumpą laiką įmanoma nustatyti valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų ir Komisijos bendradarbiavimą; ragina Komisiją svarstyti galimybę sistemingai taikyti šias prevencijos priemones kituose sektoriuose; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad kai kurie generaliniai direktoratai, siekdami papildyti taikomas pažeidimo procedūras ir vykdyti veiksmingą kontrolę bei gerinti Bendrijos teisės taikymą, parengė specialias priemones; pažymi, kad į 2002 m. elektroninių ryšių reguliavimo sistemą įtrauktos su nacionalinių teisėkūros priemonių projektais susijusios pranešimo procedūros, kurias taikant per trumpą laiką įmanoma nustatyti valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų ir Komisijos bendradarbiavimą; ragina Komisiją svarstyti galimybę sistemingai taikyti šias prevencijos priemones kituose sektoriuose;

| 6. | mano, kad turėtų būti skatinami valstybių narių pažangiosios patirties mainai, pvz., Komisijai organizuojant susitikimus, kuriuose svarstomi pažeidimų paketai, ir seminarus Bendrijos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę klausimais, siekiant skatinti Bendrijos teisės taikymą; ragina Komisiją svarstyti Parlamento įtraukimo į šiuos procesus priemones; |
| --- | --- |

6.

mano, kad turėtų būti skatinami valstybių narių pažangiosios patirties mainai, pvz., Komisijai organizuojant susitikimus, kuriuose svarstomi pažeidimų paketai, ir seminarus Bendrijos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę klausimais, siekiant skatinti Bendrijos teisės taikymą; ragina Komisiją svarstyti Parlamento įtraukimo į šiuos procesus priemones;

| 7. | teigiamai vertina kai kurių Komisijos generalinių direktoratų, ypač Aplinkos generalinio direktorato, pastangas tobulinti atitikties patikrinimus, siekiant įvertinti, ar laikomasi tam tikrų direktyvų reikalavimų, tačiau nėra patenkintas Komisijos atsakymu į klausimą dėl atitikties tyrimų konfidencialumo; dar kartą ragina Komisiją savo Interneto svetainėje paskelbti įvairių generalinių direktoratų užsakytus nacionalinių įgyvendinimo priemonių atitikties Bendrijos teisės aktams įvertinimo tyrimus; |
| --- | --- |

7.

teigiamai vertina kai kurių Komisijos generalinių direktoratų, ypač Aplinkos generalinio direktorato, pastangas tobulinti atitikties patikrinimus, siekiant įvertinti, ar laikomasi tam tikrų direktyvų reikalavimų, tačiau nėra patenkintas Komisijos atsakymu į klausimą dėl atitikties tyrimų konfidencialumo; dar kartą ragina Komisiją savo Interneto svetainėje paskelbti įvairių generalinių direktoratų užsakytus nacionalinių įgyvendinimo priemonių atitikties Bendrijos teisės aktams įvertinimo tyrimus;

| 8. | džiaugiasi, kad pirmą kartą į metinę ataskaitą ir jos priedus įtrauktos specifinė ir išsami su peticijomis susijusių pažeidimų apžvalga; |
| --- | --- |

8.

džiaugiasi, kad pirmą kartą į metinę ataskaitą ir jos priedus įtrauktos specifinė ir išsami su peticijomis susijusių pažeidimų apžvalga;

| 9. | ragina į įvairias ES valstybes nares siųsti tiriamąsias misijas, kurios nagrinėtų peticijų pateikėjų iškeltus klausimus; mano, kad tai yra praktiškas ir piliečių interesus atitinkantis problemų tiesioginio sprendimo kartu su valstybėmis narėmis būdas; mano, kad šios misijos yra labai svarbios, kadangi Komisija neturi pakankamai įgaliojimų tikrinti, kaip praktiškai įgyvendinama EB teisė, pavyzdžiui, aplinkos apsaugos srityje; |
| --- | --- |

9.

ragina į įvairias ES valstybes nares siųsti tiriamąsias misijas, kurios nagrinėtų peticijų pateikėjų iškeltus klausimus; mano, kad tai yra praktiškas ir piliečių interesus atitinkantis problemų tiesioginio sprendimo kartu su valstybėmis narėmis būdas; mano, kad šios misijos yra labai svarbios, kadangi Komisija neturi pakankamai įgaliojimų tikrinti, kaip praktiškai įgyvendinama EB teisė, pavyzdžiui, aplinkos apsaugos srityje;

| 10. | džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu į būsimus pasiūlymus dėl teisės aktų paprastai įtraukti piliečiams arba gyventojams skirtas pasiūlymų santraukas ir prašo pateikti konkrečių šių santraukų pavyzdžių bei paaiškinimą, kad jos yra konkretaus pasiūlymo dėl teisės akto sudedamoji dalis, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 16 d. Parlamento rezoliucijos dėl Komisijos 21-ojo ir 22-ojo metinių pranešimų apie Bendrijos teisės aktų taikymo kontrolę (2003 ir 2004 m.) 19 punkte (1); |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu į būsimus pasiūlymus dėl teisės aktų paprastai įtraukti piliečiams arba gyventojams skirtas pasiūlymų santraukas ir prašo pateikti konkrečių šių santraukų pavyzdžių bei paaiškinimą, kad jos yra konkretaus pasiūlymo dėl teisės akto sudedamoji dalis, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 16 d. Parlamento rezoliucijos dėl Komisijos 21-ojo ir 22-ojo metinių pranešimų apie Bendrijos teisės aktų taikymo kontrolę (2003 ir 2004 m.) 19 punkte (1);

| 11. | mano, kad Komisija turėtų aktyviau stebėti tuos nacionalinius įvykius, kurių metu gali būti atskleista Bendrijos teisės aktų pažeidimų; taigi ragina Komisiją, siekiant išvengti pažeidimų arba juos atitaisyti, labiau į šią veiklą įtraukti savo atstovybes; |
| --- | --- |

11.

mano, kad Komisija turėtų aktyviau stebėti tuos nacionalinius įvykius, kurių metu gali būti atskleista Bendrijos teisės aktų pažeidimų; taigi ragina Komisiją, siekiant išvengti pažeidimų arba juos atitaisyti, labiau į šią veiklą įtraukti savo atstovybes;

| 12. | ragina valstybes nares Bendrijos teisės aktus į nacionalinę teisę perkelti ne tik formaliai ir kiek įmanoma vengti dalinio direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę, siekiant didesnio teisėkūros skaidrumo ir paprastumo; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares Bendrijos teisės aktus į nacionalinę teisę perkelti ne tik formaliai ir kiek įmanoma vengti dalinio direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę, siekiant didesnio teisėkūros skaidrumo ir paprastumo;

| 13. | palankiai vertina tai, kad į pirmiau minėtą komunikatą „Rezultatų siekianti Europa – Bendrijos teisės taikymas“ Komisija įtraukė kai kuriuos pagrindinius politikos klausimus, kurie buvo keliami pirmiau minėtoje 2006 m. gegužės 16 d. Parlamento rezoliucijoje; tačiau pažymi, kad kai kurie svarbūs klausimai vis dar iki galo neišspręsti, pvz., klausimai, susiję su ištekliais pažeidimų atvejams nagrinėti, su pažeidimo procedūros trukme ir labai ribotu EB sutarties 228 straipsnio taikymu bei su prioritetinių kriterijų taikymo įvertinimu; prašo Komisijos iki 2008 m. gegužės mėn. pateikti atsakymus į šiuos svarbius klausimus; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina tai, kad į pirmiau minėtą komunikatą „Rezultatų siekianti Europa – Bendrijos teisės taikymas“ Komisija įtraukė kai kuriuos pagrindinius politikos klausimus, kurie buvo keliami pirmiau minėtoje 2006 m. gegužės 16 d. Parlamento rezoliucijoje; tačiau pažymi, kad kai kurie svarbūs klausimai vis dar iki galo neišspręsti, pvz., klausimai, susiję su ištekliais pažeidimų atvejams nagrinėti, su pažeidimo procedūros trukme ir labai ribotu EB sutarties 228 straipsnio taikymu bei su prioritetinių kriterijų taikymo įvertinimu; prašo Komisijos iki 2008 m. gegužės mėn. pateikti atsakymus į šiuos svarbius klausimus;

Komisijos 2007 m. komunikatas „Rezultatų siekianti Europa – Bendrijos teisės taikymas“

| 14. | teigiamai vertina tai, kad Komisija savo pirmiau minėtame komunikate pabrėžė Bendrijos teisės taikymo klausimo svarbą ir skyrė jam pakankamai dėmesio; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina tai, kad Komisija savo pirmiau minėtame komunikate pabrėžė Bendrijos teisės taikymo klausimo svarbą ir skyrė jam pakankamai dėmesio;

| 15. | atkreipia dėmesį, kad peticijų nagrinėjimas atskleidė įvairių Bendrijos teisės normų įgyvendinimo valstybėse narėse struktūrinių trūkumų; mano, kad, siekiant užtikrinti Bendrijos teisės aktų nuoseklumą ir darną, nustačius Bendrijos teisės pažeidimų, turi būti nuosekliai iškeliamos bylos Europos Bendrijų Teisingumo Teisme, bent jau tais nacionalinės svarbos atvejais, kai sukuriamas precedentas nacionalinėje precedentų teisėje ir ateities teismų praktikoje; mano, kad Komisijos veiksmų nuoseklumas šioje srityje labai sumažintų piliečių poreikį panašiais atvejais skųstis Komisijai ir teikti peticijas Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį, kad peticijų nagrinėjimas atskleidė įvairių Bendrijos teisės normų įgyvendinimo valstybėse narėse struktūrinių trūkumų; mano, kad, siekiant užtikrinti Bendrijos teisės aktų nuoseklumą ir darną, nustačius Bendrijos teisės pažeidimų, turi būti nuosekliai iškeliamos bylos Europos Bendrijų Teisingumo Teisme, bent jau tais nacionalinės svarbos atvejais, kai sukuriamas precedentas nacionalinėje precedentų teisėje ir ateities teismų praktikoje; mano, kad Komisijos veiksmų nuoseklumas šioje srityje labai sumažintų piliečių poreikį panašiais atvejais skųstis Komisijai ir teikti peticijas Europos Parlamentui;

| 16. | atkreipia dėmesį, kad pagrindinėmis veiksmingų pažeidimo procedūrų (EB sutarties 226 ir 228 straipsniai) kliūtimis ir toliau išlieka jų trukmė ir ribotas 228 straipsnio taikymas; primygtinai tvirtina, kad Komisijos siūlomas terminas, per kurį nepranešama apie Bendrijos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę priemones (ne daugiau kaip 12 mėnesių nuo oficialaus rašto išsiuntimo iki bylos išnagrinėjimo arba perdavimo Teisingumo Teismui), ir terminas, skirtas procedūroms, kurios taikomos siekiant užtikrinti, kad laikomasi ankstesnio Teismo sprendimo (nuo 12 iki 24 mėnesių), jokiu būdu neturėtų būti ilgesni nei nurodyta, taip pat šiuo tikslu ragina Komisiją, laikantis numatytų terminų, periodiškai stebėti, kaip vykdomos pažeidimo procedūros, ir apie tai informuoti suinteresuotus piliečius; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį, kad pagrindinėmis veiksmingų pažeidimo procedūrų (EB sutarties 226 ir 228 straipsniai) kliūtimis ir toliau išlieka jų trukmė ir ribotas 228 straipsnio taikymas; primygtinai tvirtina, kad Komisijos siūlomas terminas, per kurį nepranešama apie Bendrijos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę priemones (ne daugiau kaip 12 mėnesių nuo oficialaus rašto išsiuntimo iki bylos išnagrinėjimo arba perdavimo Teisingumo Teismui), ir terminas, skirtas procedūroms, kurios taikomos siekiant užtikrinti, kad laikomasi ankstesnio Teismo sprendimo (nuo 12 iki 24 mėnesių), jokiu būdu neturėtų būti ilgesni nei nurodyta, taip pat šiuo tikslu ragina Komisiją, laikantis numatytų terminų, periodiškai stebėti, kaip vykdomos pažeidimo procedūros, ir apie tai informuoti suinteresuotus piliečius;

| 17. | ragina Komisiją griežčiau taikyti sutarties 228 straipsnį, kad būtų užtikrintas tinkamas Teisingumo Teismo sprendimų vykdymas; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją griežčiau taikyti sutarties 228 straipsnį, kad būtų užtikrintas tinkamas Teisingumo Teismo sprendimų vykdymas;

| 18. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą keisti dabartinius darbo metodus, siekiant nustatyti šiuo metu galiojančių procedūrų vykdymo ir valdymo prioritetus ir šias procedūras pagreitinti, taip pat įpareigoti ir oficialiai įtraukti valstybes nares; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal pasiūlytą naująjį darbo metodą Komisijos gauti klausimai ir skundai būtų tiesiogiai perduodami susijusioms valstybėms narėms: „Kai dėl iškelto klausimo reikalingas valstybės narės faktinės arba teisinės pozicijos išaiškinimas, klausimas perduodamas susijusiai valstybei narei. [...] Valstybėms narėms suteikiamas trumpas terminas, per kurį susijusiems piliečiams ar verslo atstovams turėtų būti tiesiogiai pateikti reikiami paaiškinimai, informacija ir sprendimai, o taip pat informuota Komisija“ (2); |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą keisti dabartinius darbo metodus, siekiant nustatyti šiuo metu galiojančių procedūrų vykdymo ir valdymo prioritetus ir šias procedūras pagreitinti, taip pat įpareigoti ir oficialiai įtraukti valstybes nares; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal pasiūlytą naująjį darbo metodą Komisijos gauti klausimai ir skundai būtų tiesiogiai perduodami susijusioms valstybėms narėms: „Kai dėl iškelto klausimo reikalingas valstybės narės faktinės arba teisinės pozicijos išaiškinimas, klausimas perduodamas susijusiai valstybei narei. [...] Valstybėms narėms suteikiamas trumpas terminas, per kurį susijusiems piliečiams ar verslo atstovams turėtų būti tiesiogiai pateikti reikiami paaiškinimai, informacija ir sprendimai, o taip pat informuota Komisija“ (2);

| 19. | atkreipia dėmesį, kad Komisija dažnai yra vienintelė institucija, į kurią piliečiai gali kreiptis norėdami pasiskųsti dėl Bendrijos teisės netaikymo; todėl reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vadovaujantis naujuoju darbo metodu klausimas bus grąžinamas svarstyti valstybei narei, t. y. šaliai, kuri visų pirma atsako už neteisingą Bendrijos teisės taikymą, todėl gali kilti pavojus, kad sumažės Komisijos, kuri pagal EB sutarties 211 straipsnį yra Sutarties sergėtoja, institucinė atsakomybė užtikrinant Bendrijos teisės taikymą; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį, kad Komisija dažnai yra vienintelė institucija, į kurią piliečiai gali kreiptis norėdami pasiskųsti dėl Bendrijos teisės netaikymo; todėl reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad vadovaujantis naujuoju darbo metodu klausimas bus grąžinamas svarstyti valstybei narei, t. y. šaliai, kuri visų pirma atsako už neteisingą Bendrijos teisės taikymą, todėl gali kilti pavojus, kad sumažės Komisijos, kuri pagal EB sutarties 211 straipsnį yra Sutarties sergėtoja, institucinė atsakomybė užtikrinant Bendrijos teisės taikymą;

| 20. | pažymi, kad Komisija tvirtina, jog naujasis darbo metodas nepakeičia pažeidimo procedūros ir kad ji įsipareigoja jį taikyti tik etape iki pažeidimo procedūros pradėjimo pagal tikslų kalendorinį planą ir laikantis griežtų terminų; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad Komisija tvirtina, jog naujasis darbo metodas nepakeičia pažeidimo procedūros ir kad ji įsipareigoja jį taikyti tik etape iki pažeidimo procedūros pradėjimo pagal tikslų kalendorinį planą ir laikantis griežtų terminų;

| 21. | prašo Komisijos užtikrinti, kad naujasis metodas nepaveiktų dabartinių procedūrinių garantijų, kurios suteikiamos skundo pateikėjui, ir primena Komisijai, kad, remiantis Europos ombudsmeno sprendimu, skundo neužregistravimas laikomas netinkamo administravimo atveju; pabrėžia, kad šiuo tikslu skundas turi būti registruojamas kaip bet kokia kita korespondencija, kurioje galimai atskleistas Bendrijos teisės pažeidimas arba kuri kitaip priskiriama skundų kategorijai; |
| --- | --- |

21.

prašo Komisijos užtikrinti, kad naujasis metodas nepaveiktų dabartinių procedūrinių garantijų, kurios suteikiamos skundo pateikėjui, ir primena Komisijai, kad, remiantis Europos ombudsmeno sprendimu, skundo neužregistravimas laikomas netinkamo administravimo atveju; pabrėžia, kad šiuo tikslu skundas turi būti registruojamas kaip bet kokia kita korespondencija, kurioje galimai atskleistas Bendrijos teisės pažeidimas arba kuri kitaip priskiriama skundų kategorijai;

| 22. | pabrėžia, jog svarbu, kad Komisija skundo pateikėją apie visą su jo skundu susijusią korespondenciją su valstybe nare informuotų visu procedūros vykdymo laikotarpiu, ypač, jei taikomas naujasis metodas, etape iki pažeidimo procedūros pradėjimo; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, jog svarbu, kad Komisija skundo pateikėją apie visą su jo skundu susijusią korespondenciją su valstybe nare informuotų visu procedūros vykdymo laikotarpiu, ypač, jei taikomas naujasis metodas, etape iki pažeidimo procedūros pradėjimo;

| 23. | mano, kad laikinas kai kurių dabartinio Komisijos Vidaus procedūrų vadovo dalių taikymo sustabdymas yra abejotinas, nes ne visos valstybės narės ir ne visi sektoriai yra įtraukti į bandomąjį projektą, o naujasis metodas nėra taikomas visapusiškai; mano, kad renkantis taikytinas procedūras tai gali lemti painiavą tiek viduje, tiek piliečių atžvilgiu, ypač nagrinėjant panašius skirtingose valstybėse narėse įvykdytus pažeidimus; reikalauja leisti susipažinti su Vidaus procedūrų vadovu; |
| --- | --- |

23.

mano, kad laikinas kai kurių dabartinio Komisijos Vidaus procedūrų vadovo dalių taikymo sustabdymas yra abejotinas, nes ne visos valstybės narės ir ne visi sektoriai yra įtraukti į bandomąjį projektą, o naujasis metodas nėra taikomas visapusiškai; mano, kad renkantis taikytinas procedūras tai gali lemti painiavą tiek viduje, tiek piliečių atžvilgiu, ypač nagrinėjant panašius skirtingose valstybėse narėse įvykdytus pažeidimus; reikalauja leisti susipažinti su Vidaus procedūrų vadovu;

| 24. | pritaria minčiai, kad svarbu skirti išteklių atitikties vertinimo atlikimui, tačiau pabrėžia, kad reikia skirti daugiau žmogiškųjų išteklių pažeidimų nagrinėjimui; yra ypač susirūpinęs dėl to, kad pažeidimų skaičiaus mažėjimą po plėtros galėjo lemti priemonių deramai stebėti ES teisės aktų įgyvendinimą trūkumas; ragina Komisija pateikti Parlamentui konkrečius duomenis apie tai, kiek etatų ir kiek lėšų 2008 m. biudžete skirta pažeidimų nagrinėjimui; |
| --- | --- |

24.

pritaria minčiai, kad svarbu skirti išteklių atitikties vertinimo atlikimui, tačiau pabrėžia, kad reikia skirti daugiau žmogiškųjų išteklių pažeidimų nagrinėjimui; yra ypač susirūpinęs dėl to, kad pažeidimų skaičiaus mažėjimą po plėtros galėjo lemti priemonių deramai stebėti ES teisės aktų įgyvendinimą trūkumas; ragina Komisija pateikti Parlamentui konkrečius duomenis apie tai, kiek etatų ir kiek lėšų 2008 m. biudžete skirta pažeidimų nagrinėjimui;

| 25. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą išmėginti naująjį darbo metodą vykdant bandomąjį projektą; tačiau yra susirūpinęs, kad valstybėse narėse, kurios dalyvauja bandomajame projekte, ir valstybėse narėse, kurios jame nedalyvauja, gali atsirasti prieštaravimų ir painiavos, nes pradėjus taikyti naująjį metodą vidaus procedūros sustabdymas taikomas visais atvejais; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą išmėginti naująjį darbo metodą vykdant bandomąjį projektą; tačiau yra susirūpinęs, kad valstybėse narėse, kurios dalyvauja bandomajame projekte, ir valstybėse narėse, kurios jame nedalyvauja, gali atsirasti prieštaravimų ir painiavos, nes pradėjus taikyti naująjį metodą vidaus procedūros sustabdymas taikomas visais atvejais;

| 26. | ragina Komisiją sutelkti bandomojo projekto veiklą tose valstybėse narėse, kuriose nepavyksta pagerinti Bendrijos teisės taikymo dėl nepakankamo nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimo, ypač regioniniu ir vietos lygmenimis; prašo Komisijos vykdant bandomąjį projektą įvertinti, ar nustačius naująjį darbo metodą Komisijai bus reikalingi didesni ištekliai skundų nagrinėjimui ir tvarkymui ir kam jie bus reikalingi; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją sutelkti bandomojo projekto veiklą tose valstybėse narėse, kuriose nepavyksta pagerinti Bendrijos teisės taikymo dėl nepakankamo nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimo, ypač regioniniu ir vietos lygmenimis; prašo Komisijos vykdant bandomąjį projektą įvertinti, ar nustačius naująjį darbo metodą Komisijai bus reikalingi didesni ištekliai skundų nagrinėjimui ir tvarkymui ir kam jie bus reikalingi;

| 27. | kadangi piliečių ir įmonių peticijos ir skundai padeda nustatyti daugelį pažeidimų, taip pat siekiant išvengti painiavos, kai kreipiamasi į įvairias problemas sprendžiančias įstaigas, ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti aiškias gaires arba, siekiant padėti piliečiams, įkurti vieno langelio internetinę sistemą; |
| --- | --- |

27.

kadangi piliečių ir įmonių peticijos ir skundai padeda nustatyti daugelį pažeidimų, taip pat siekiant išvengti painiavos, kai kreipiamasi į įvairias problemas sprendžiančias įstaigas, ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti aiškias gaires arba, siekiant padėti piliečiams, įkurti vieno langelio internetinę sistemą;

| 28. | teigiamai vertina Komisijos sprendimą, pagal kurį numatoma, kad ji „pradės taikyti dažnesnio sprendimų priėmimo metodą, kuris sudarys sąlygas greitesnei pažangai“; atkreipia dėmesį, kad Komisija kasmet surengia keturis oficialius pažeidimų nagrinėjimo posėdžius, ir teigiamai vertina Komisijos sprendimą dažniau priimti sprendimus dėl pažeidimų; apgailestauja dėl to, kad Komisija nenumatė griežtesnių politinių ir organizacinių priemonių, kurias taikant būtų galima spręsti klausimus, susijusius su šiais naujais įsipareigojimais; |
| --- | --- |

28.

teigiamai vertina Komisijos sprendimą, pagal kurį numatoma, kad ji „pradės taikyti dažnesnio sprendimų priėmimo metodą, kuris sudarys sąlygas greitesnei pažangai“; atkreipia dėmesį, kad Komisija kasmet surengia keturis oficialius pažeidimų nagrinėjimo posėdžius, ir teigiamai vertina Komisijos sprendimą dažniau priimti sprendimus dėl pažeidimų; apgailestauja dėl to, kad Komisija nenumatė griežtesnių politinių ir organizacinių priemonių, kurias taikant būtų galima spręsti klausimus, susijusius su šiais naujais įsipareigojimais;

| 29. | apgailestauja dėl to, kad Komisija nesilaiko 2002 m. komunikate „Geresnė Bendrijos teisės taikymo kontrolė“ paskelbto įsipareigojimo kasmet atlikti prioritetinių kriterijų taikymo vertinimą po to, kai aptariama Bendrijos teisės taikymo kontrolės ataskaita (3); teigiamai vertina naują Komisijos įsipareigojimą, pagal kurį „savo veiksmus, susijusius su šiais prioritetais, Komisija apibūdins ir paaiškins savo metinėse ataskaitose 2008 m.“ (4); |
| --- | --- |

29.

apgailestauja dėl to, kad Komisija nesilaiko 2002 m. komunikate „Geresnė Bendrijos teisės taikymo kontrolė“ paskelbto įsipareigojimo kasmet atlikti prioritetinių kriterijų taikymo vertinimą po to, kai aptariama Bendrijos teisės taikymo kontrolės ataskaita (3); teigiamai vertina naują Komisijos įsipareigojimą, pagal kurį „savo veiksmus, susijusius su šiais prioritetais, Komisija apibūdins ir paaiškins savo metinėse ataskaitose 2008 m.“ (4);

| 30. | atkreipia dėmesį, kad Parlamentas ir toliau gauna peticijų, kuriose peticijas pateikiantys asmenys kaltina valstybes nares, kad jos nuolat pažeidžia jų žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat labai apgailestauja dėl to, kad iš naujojo prioritetinių kriterijų sąrašo išbraukti kriterijai, susiję su žmogaus teisių ar pagrindinių laisvių, kurios įtvirtintos pagrindiniuose Bendrijos teisės aktuose, pažeidimu; primena, kad ES sutartyje Parlamentui suteikiami įgaliojimai inicijuoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje numatytą procedūrą; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį, kad Parlamentas ir toliau gauna peticijų, kuriose peticijas pateikiantys asmenys kaltina valstybes nares, kad jos nuolat pažeidžia jų žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat labai apgailestauja dėl to, kad iš naujojo prioritetinių kriterijų sąrašo išbraukti kriterijai, susiję su žmogaus teisių ar pagrindinių laisvių, kurios įtvirtintos pagrindiniuose Bendrijos teisės aktuose, pažeidimu; primena, kad ES sutartyje Parlamentui suteikiami įgaliojimai inicijuoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje numatytą procedūrą;

| 31. | ragina Komisiją kuo plačiau taikyti principą, pagal kurį visa korespondencija, kurioje gali būti aptariamas tikras Bendrijos teisės pažeidimo atvejis, turėtų būtų registruojama kaip skundas, nebent ši korespondencija būtų registruojama pagal išimtines sąlygas, nurodytas komunikato „Ryšiai su ieškovu Bendrijos teisės pažeidimų atvejais“ priedo 3 punkte (5); atkreipia dėmesį į tai, kad Europos ombudsmenas neseniai nustatė netinkamo administravimo Komisijoje atvejį, kai, nepaisant minėtojo komunikato, skundas nebuvo užregistruotas; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie bet kokius pokyčius, susijusius su išimtiniais skundų neregistravimo kriterijais, ir konsultuotis su juo šiais klausimais; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją kuo plačiau taikyti principą, pagal kurį visa korespondencija, kurioje gali būti aptariamas tikras Bendrijos teisės pažeidimo atvejis, turėtų būtų registruojama kaip skundas, nebent ši korespondencija būtų registruojama pagal išimtines sąlygas, nurodytas komunikato „Ryšiai su ieškovu Bendrijos teisės pažeidimų atvejais“ priedo 3 punkte (5); atkreipia dėmesį į tai, kad Europos ombudsmenas neseniai nustatė netinkamo administravimo Komisijoje atvejį, kai, nepaisant minėtojo komunikato, skundas nebuvo užregistruotas; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie bet kokius pokyčius, susijusius su išimtiniais skundų neregistravimo kriterijais, ir konsultuotis su juo šiais klausimais;

| 32. | ragina visas Komisijos tarnybas informuoti ieškovus apie jų pateikto skundo nagrinėjimo eigą dar nepasibaigus kiekvienam iš anksto nustatytam terminui (oficialaus pranešimo išsiuntimo, pagrįstos nuomonės pareiškimo, bylos išsiuntimo Teismui) ir pateikti tokio jų priimto sprendimo pagrindimą, taip pat pranešti apie tai ieškovui vadovaujantis 2002 m. Komisijos komunikate nustatytais principais; |
| --- | --- |

32.

ragina visas Komisijos tarnybas informuoti ieškovus apie jų pateikto skundo nagrinėjimo eigą dar nepasibaigus kiekvienam iš anksto nustatytam terminui (oficialaus pranešimo išsiuntimo, pagrįstos nuomonės pareiškimo, bylos išsiuntimo Teismui) ir pateikti tokio jų priimto sprendimo pagrindimą, taip pat pranešti apie tai ieškovui vadovaujantis 2002 m. Komisijos komunikate nustatytais principais;

| 33. | džiaugiasi Komisijos ketinimu imtis veiksmų siekiant užtikrinti laisvą prieigą prie Komisijos elektroninių duomenų bazių ir ragina kuo greičiau pradėti vykdyti šį įsipareigojimą; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi Komisijos ketinimu imtis veiksmų siekiant užtikrinti laisvą prieigą prie Komisijos elektroninių duomenų bazių ir ragina kuo greičiau pradėti vykdyti šį įsipareigojimą;

| 34. | džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu pažeidimo procedūros metu pateikti jos kiekvieno etapo, pradedant oficialaus pranešimo išsiuntimu, santrauką; mano, kad siekiant skaidrumo ir geresnio Bendrijos teisės taikymo nacionaliniuose teismuose, Komisija, pasibaigus atitinkamam tyrimui, turėtų sudaryti galimybes susipažinti su kontaktų su valstybėmis narėmis turiniu ir terminais; |
| --- | --- |

34.

džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu pažeidimo procedūros metu pateikti jos kiekvieno etapo, pradedant oficialaus pranešimo išsiuntimu, santrauką; mano, kad siekiant skaidrumo ir geresnio Bendrijos teisės taikymo nacionaliniuose teismuose, Komisija, pasibaigus atitinkamam tyrimui, turėtų sudaryti galimybes susipažinti su kontaktų su valstybėmis narėmis turiniu ir terminais;

| 35. | džiaugiasi, kad Komisija paskelbs aiškinamąjį dokumentą dėl Teisingumo Teismo praktikos reikalavimuose, susijusiuose su žalos atlyginimu dėl Bendrijos teisėje numatytų teisių pažeidimų; taip pat siūlo Komisijai, remiantis nacionaline procesine teise, ištirti galimybes imtis amicus curiae vaidmens atitinkamose nacionaliniuose teismuose nagrinėjamose bylose dėl žalos, kaip jau daroma nagrinėjant nacionalines bylas, susijusias su EB konkurencijos teise (6); |
| --- | --- |

35.

džiaugiasi, kad Komisija paskelbs aiškinamąjį dokumentą dėl Teisingumo Teismo praktikos reikalavimuose, susijusiuose su žalos atlyginimu dėl Bendrijos teisėje numatytų teisių pažeidimų; taip pat siūlo Komisijai, remiantis nacionaline procesine teise, ištirti galimybes imtis amicus curiae vaidmens atitinkamose nacionaliniuose teismuose nagrinėjamose bylose dėl žalos, kaip jau daroma nagrinėjant nacionalines bylas, susijusias su EB konkurencijos teise (6);

Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vaidmuo taikant ES teisę

| 36. | mano, kad Parlamento nuolatiniai komitetai turėtų daug aktyviau dalyvauti kontroliuodami Bendrijos teisės aktų, susijusių su jų atitinkamomis kompetencijos sritimis, taikymą ir šiuo tikslu nuolat gauti informaciją ir paramą iš Komisijos; siūlo, kad, kai tai įmanoma, Parlamento pranešėjas, atsakingas už konkretų dokumentą, arba paskirtas jį pakeitęs asmuo atliktų pagrindinį ir nuolatinį vaidmenį reguliariai tikrinant, kaip valstybės narės laikosi Bendrijos teisės aktų; pažymi, kad Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rengiamų nuolatinių posėdžių Bendrijos teisės taikymo klausimais pavyzdžiu turėtų vadovautis visi Parlamento komitetai, o Komisija turėtų nuolat dalyvauti šiuose posėdžiuose; |
| --- | --- |

36.

mano, kad Parlamento nuolatiniai komitetai turėtų daug aktyviau dalyvauti kontroliuodami Bendrijos teisės aktų, susijusių su jų atitinkamomis kompetencijos sritimis, taikymą ir šiuo tikslu nuolat gauti informaciją ir paramą iš Komisijos; siūlo, kad, kai tai įmanoma, Parlamento pranešėjas, atsakingas už konkretų dokumentą, arba paskirtas jį pakeitęs asmuo atliktų pagrindinį ir nuolatinį vaidmenį reguliariai tikrinant, kaip valstybės narės laikosi Bendrijos teisės aktų; pažymi, kad Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rengiamų nuolatinių posėdžių Bendrijos teisės taikymo klausimais pavyzdžiu turėtų vadovautis visi Parlamento komitetai, o Komisija turėtų nuolat dalyvauti šiuose posėdžiuose;

| 37. | vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad dėl Komisijos nenoro pateikti tikslią informaciją apie atvejus, kai buvo pradėtos pažeidimo procedūros, labai mažėja visuomenės domėjimasis šiais posėdžiais ir jų veiksmingumas; ragina Parlamento komitetus prireikus numatyti galimybę į asmenų, pakviestų dalyvauti posėdžiuose Bendrijos teisės taikymo klausimais, sąrašą įtraukti susijusių valstybių narių ar Tarybos atstovus; |
| --- | --- |

37.

vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad dėl Komisijos nenoro pateikti tikslią informaciją apie atvejus, kai buvo pradėtos pažeidimo procedūros, labai mažėja visuomenės domėjimasis šiais posėdžiais ir jų veiksmingumas; ragina Parlamento komitetus prireikus numatyti galimybę į asmenų, pakviestų dalyvauti posėdžiuose Bendrijos teisės taikymo klausimais, sąrašą įtraukti susijusių valstybių narių ar Tarybos atstovus;

| 38. | yra įsitikinęs, kad Parlamento komitetams (įskaitant Peticijų komitetą) turėtų būti teikiama pakankama administracinė parama, kad jie galėtų veiksmingai vykdyti savo užduotį; prašo parlamentinių reformų darbo grupę, Biudžeto komitetą ir kitus susijusius Parlamento organus pateikti konkrečius pasiūlymus, kuriuose, inter alia, būtų apsvarstytas minėtas pranešėjų nuolatinis vaidmuo ir būtų įvertintas kiekvieno komiteto sekretoriato specialiųjų grupių gebėjimas užtikrinti nuolatinę ir veiksmingą Bendrijos teisės taikymo kontrolę; |
| --- | --- |

38.

yra įsitikinęs, kad Parlamento komitetams (įskaitant Peticijų komitetą) turėtų būti teikiama pakankama administracinė parama, kad jie galėtų veiksmingai vykdyti savo užduotį; prašo parlamentinių reformų darbo grupę, Biudžeto komitetą ir kitus susijusius Parlamento organus pateikti konkrečius pasiūlymus, kuriuose, inter alia, būtų apsvarstytas minėtas pranešėjų nuolatinis vaidmuo ir būtų įvertintas kiekvieno komiteto sekretoriato specialiųjų grupių gebėjimas užtikrinti nuolatinę ir veiksmingą Bendrijos teisės taikymo kontrolę;

| 39. | ragina nacionalinius parlamentus ir Europos Parlamentą bei atitinkamus jų narius labiau bendradarbiauti siekiant, kad būtų skatinama ir stiprinama veiksminga Europos reikalų sprendimų priežiūra nacionaliniu lygmeniu; mano, kad nacionaliniai parlamentai gali atlikti naudingą vaidmenį vykdant Bendrijos teisės taikymo kontrolę ir padėti stiprinti demokratinį Europos Sąjungos teisėtumą bei priartinti ją prie piliečių; |
| --- | --- |

39.

ragina nacionalinius parlamentus ir Europos Parlamentą bei atitinkamus jų narius labiau bendradarbiauti siekiant, kad būtų skatinama ir stiprinama veiksminga Europos reikalų sprendimų priežiūra nacionaliniu lygmeniu; mano, kad nacionaliniai parlamentai gali atlikti naudingą vaidmenį vykdant Bendrijos teisės taikymo kontrolę ir padėti stiprinti demokratinį Europos Sąjungos teisėtumą bei priartinti ją prie piliečių;

| 40. | primena Tarybos įsipareigojimą skatinti valstybes nares rengti ir skelbti lenteles, kuriose būtų nurodytas direktyvų ir jų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių santykis; primygtinai tvirtina, kad šios lenteles būtinos tam, kad Komisija galėtų veiksmingai stebėti įgyvendinimo priemones visose valstybėse narėse; būdamas viena iš teisėkūros institucijų siūlo imtis visų būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad teisėkūros proceso metu su šiomis lentelėmis susijusios nuostatos nebūtų išbrauktos iš Komisijos pasiūlymų; |
| --- | --- |

40.

primena Tarybos įsipareigojimą skatinti valstybes nares rengti ir skelbti lenteles, kuriose būtų nurodytas direktyvų ir jų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių santykis; primygtinai tvirtina, kad šios lenteles būtinos tam, kad Komisija galėtų veiksmingai stebėti įgyvendinimo priemones visose valstybėse narėse; būdamas viena iš teisėkūros institucijų siūlo imtis visų būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad teisėkūros proceso metu su šiomis lentelėmis susijusios nuostatos nebūtų išbrauktos iš Komisijos pasiūlymų;

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad nacionaliniai teismai atlieka esminį vaidmenį taikant Bendrijos teisę ir visapusiškai remia Komisijos pastangas nustatyti sritis, kuriose galėtų būti rengiami papildomi mokymai nacionalinių teismų teisėjams, teisininkams ir nacionalinių valdžios institucijų pareigūnams; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į tai, kad nacionaliniai teismai atlieka esminį vaidmenį taikant Bendrijos teisę ir visapusiškai remia Komisijos pastangas nustatyti sritis, kuriose galėtų būti rengiami papildomi mokymai nacionalinių teismų teisėjams, teisininkams ir nacionalinių valdžios institucijų pareigūnams;

| 42. | ragina Komisiją griežčiau tikrinti, ar valstybių narių teismai laikosi Parlamento sprendimų dėl Parlamento narių imuniteto ir, Komisijai nustačius šių sprendimų pažeidimus, informuoti Parlamentą apie tolimesnius Komisijos veiksmus; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją griežčiau tikrinti, ar valstybių narių teismai laikosi Parlamento sprendimų dėl Parlamento narių imuniteto ir, Komisijai nustačius šių sprendimų pažeidimus, informuoti Parlamentą apie tolimesnius Komisijos veiksmus;

*

* *

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos ombudsmenui ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

43.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos ombudsmenui ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL C 297 E, 2006 12 7, p. 122.

(2)  COM(2007)0502, 2.2 skirsnis.

(3)  COM(2002)0725, 3.1 skirsnis.

(4)  COM(2007)0502, 3 skirsnis.

(5)  COM(2002)0141.

(6)  Komisijos pažymos dėl bendradarbiavimo tarp Komisijos ir ES valstybių narių nacionalinių teismų, vadovaujantis EB sutarties 81 ir 82 straipsniais (OL C 101, 2004 4 27, p. 54) 17–20 dalys.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/68

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisPadėtis Gazoje

P6_TA(2008)0064

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Gazos ruože

2009/C 184 E/10

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų, ypač į 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl humanitarinės krizės Palestinos teritorijose ir Sąjungos vaidmens (1), į 2006 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl padėties Gazos ruože (2), į 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl MEDA programos ir finansinės paramos Palestinai: vertinimas, įgyvendinimas ir kontrolė (3), į 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl padėties Artimuosiuose Rytuose (4) ir į 2007 m. spalio 11 d. rezoliuciją dėl humanitarinės padėties Gazos ruože (5),

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 1967 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją Nr. 242 (S/RES/242) ir 1973 m. spalio 22 d. rezoliuciją Nr. 338 (S/RES/338),

atsižvelgdamas į Ketvirtąją Ženevos konvenciją (1949 m.),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 27 d. paskelbtą Anapolio deklaraciją,

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 28 d. vykusio Išorės santykių tarybos posėdžio išvadas,

atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros šalių parlamentinės asamblėjos Politikos komiteto 2008 m. sausio 28 d. paskelbtą pranešimą apie padėtį Gazoje,

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 24 d. JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių pažeidimų Gazos ruože (A/HRC/S-6/L.1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi paskelbus asmenų ir prekių judėjimo embargą, iš dalies nutraukus geriamojo vandens, maisto ir elektros energijos tiekimą ir susidūrus su pagrindinių prekių ir paslaugų trūkumu humanitarinė padėtis Gazos ruože dar labiau pablogėjo, |
| --- | --- |

A.

kadangi paskelbus asmenų ir prekių judėjimo embargą, iš dalies nutraukus geriamojo vandens, maisto ir elektros energijos tiekimą ir susidūrus su pagrindinių prekių ir paslaugų trūkumu humanitarinė padėtis Gazos ruože dar labiau pablogėjo,

| B. | kadangi jau daug mėnesių uždaryti sienos kirtimo į Gazos ruožą ir iš jo punktai; kadangi paskelbus asmenų ir prekių judėjimo embargą Gazos ruožo ekonomika buvo dar labiau paralyžiuota, |
| --- | --- |

B.

kadangi jau daug mėnesių uždaryti sienos kirtimo į Gazos ruožą ir iš jo punktai; kadangi paskelbus asmenų ir prekių judėjimo embargą Gazos ruožo ekonomika buvo dar labiau paralyžiuota,

| C. | kadangi pagrindiniuose viešųjų paslaugų sektoriuose, įskaitant sveikatos apsaugos ir švietimo sistemas, susiduriama su dideliais nepritekliais, t. y. trūksta būtiniausių medžiagų minėtųjų sektorių veiklai užtikrinti; kadangi dėl medikamentų ir energijos, kuri būtina Gazos ruožo ligoninių generatoriams veikti, trūkumo kyla pavojus palestiniečių gyvybei, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindiniuose viešųjų paslaugų sektoriuose, įskaitant sveikatos apsaugos ir švietimo sistemas, susiduriama su dideliais nepritekliais, t. y. trūksta būtiniausių medžiagų minėtųjų sektorių veiklai užtikrinti; kadangi dėl medikamentų ir energijos, kuri būtina Gazos ruožo ligoninių generatoriams veikti, trūkumo kyla pavojus palestiniečių gyvybei,

| D. | kadangi nugriovę dalį pasienyje pastatytos sienos šimtai tūkstančių palestiniečių kirto Gazos ruožo ir Egipto sieną norėdami apsirūpinti svarbiausiomis prekėmis, reikalingomis pagrindinėms reikmėms užtikrinti; kadangi Egipto pajėgos laipsniškai perėmė padėties kontrolę ir, atsižvelgusios į Izraelio valdžios institucijų reikalavimą, 2008 m. vasario 3 d. vėl uždarė sieną taip užkirsdamos kelią laisvam palestiniečių judėjimui, |
| --- | --- |

D.

kadangi nugriovę dalį pasienyje pastatytos sienos šimtai tūkstančių palestiniečių kirto Gazos ruožo ir Egipto sieną norėdami apsirūpinti svarbiausiomis prekėmis, reikalingomis pagrindinėms reikmėms užtikrinti; kadangi Egipto pajėgos laipsniškai perėmė padėties kontrolę ir, atsižvelgusios į Izraelio valdžios institucijų reikalavimą, 2008 m. vasario 3 d. vėl uždarė sieną taip užkirsdamos kelią laisvam palestiniečių judėjimui,

| E. | kadangi dalies pasienyje esančios sienos ir tvoros sugriovimas yra tiesioginė labai rimtos humanitarinės krizės Gazoje, kurios pasėkoje Palestinos gyventojai siekė atgauti gyvybiškai svarbią teisę laisvai judėti pasekmė, |
| --- | --- |

E.

kadangi dalies pasienyje esančios sienos ir tvoros sugriovimas yra tiesioginė labai rimtos humanitarinės krizės Gazoje, kurios pasėkoje Palestinos gyventojai siekė atgauti gyvybiškai svarbią teisę laisvai judėti pasekmė,

| F. | kadangi po ilgo laiko, per kurį panašūs įvykiai nesikartojo, Dimonoje surengtas savižudžio teroristo išpuolis, per kurį žuvo ir sužalota Izraelio civilių gyventojų; kadangi Palestinos kovotojai tęsia Izraelio teritorijos apšaudymą raketomis iš Gazos ruožo; kadangi Izraelio armija Gazos ruože nenutraukė karinių operacijų, per kurias žūsta civilių gyventojų ar keliama grėsmė jų gyvybei, ir tikslingai tęsia neteisėtas žudynes, |
| --- | --- |

F.

kadangi po ilgo laiko, per kurį panašūs įvykiai nesikartojo, Dimonoje surengtas savižudžio teroristo išpuolis, per kurį žuvo ir sužalota Izraelio civilių gyventojų; kadangi Palestinos kovotojai tęsia Izraelio teritorijos apšaudymą raketomis iš Gazos ruožo; kadangi Izraelio armija Gazos ruože nenutraukė karinių operacijų, per kurias žūsta civilių gyventojų ar keliama grėsmė jų gyvybei, ir tikslingai tęsia neteisėtas žudynes,

| G. | kadangi dėl Gazos ruože susidariusios padėties ir pastarojo meto įvykių kyla grėsmė Izraelio ir Palestinos deryboms, taigi pastangos pasirašyti susitarimą iki 2008 m. pabaigos, kaip šalys buvo paskelbusios per 2007 m. lapkričio 27 d. tarptautinę Anapolio konferenciją, gali likti bevaisės, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl Gazos ruože susidariusios padėties ir pastarojo meto įvykių kyla grėsmė Izraelio ir Palestinos deryboms, taigi pastangos pasirašyti susitarimą iki 2008 m. pabaigos, kaip šalys buvo paskelbusios per 2007 m. lapkričio 27 d. tarptautinę Anapolio konferenciją, gali likti bevaisės,

| H. | kadangi pastaraisiais metais Europos Sąjunga yra skyrusi palestiniečiams nemažą finansinę paramą; kadangi ES laikinoji tarptautinė priemonė ir finansuoti projektai buvo svarbūs siekiant išvengti humanitarinės katastrofos Gazos ruože ir Vakarų krante; kadangi Komisija, Jungtinių Tautų vystymo programa, Jungtinių Tautų pagalbos ir darbo Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose agentūra ir Pasaulio bankas sustabdė keletą infrastruktūros projektų, nes negalėjo importuoti žaliavų; kadangi šios humanitarinės tarnybos, agentūros ir organizacijos tęsė savo veiklą nepaisydamos jokių kliūčių; kadangi Europos Sąjunga toliau teikia humanitarinę pagalbą Palestinos žmonėms ir skiria tiesioginių subsidijų Gazos ruože dirbantiems Palestinos savivaldos tarnautojams; kadangi Palestinos ir Europos socialinės ir ekonominės pagalbos valdymo mechanizmas (PEGASE) bus nauju Palestinos teritorijoms teikiamos ES ir kitos tarptautinės pagalbos finansavimo mechanizmu, |
| --- | --- |

H.

kadangi pastaraisiais metais Europos Sąjunga yra skyrusi palestiniečiams nemažą finansinę paramą; kadangi ES laikinoji tarptautinė priemonė ir finansuoti projektai buvo svarbūs siekiant išvengti humanitarinės katastrofos Gazos ruože ir Vakarų krante; kadangi Komisija, Jungtinių Tautų vystymo programa, Jungtinių Tautų pagalbos ir darbo Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose agentūra ir Pasaulio bankas sustabdė keletą infrastruktūros projektų, nes negalėjo importuoti žaliavų; kadangi šios humanitarinės tarnybos, agentūros ir organizacijos tęsė savo veiklą nepaisydamos jokių kliūčių; kadangi Europos Sąjunga toliau teikia humanitarinę pagalbą Palestinos žmonėms ir skiria tiesioginių subsidijų Gazos ruože dirbantiems Palestinos savivaldos tarnautojams; kadangi Palestinos ir Europos socialinės ir ekonominės pagalbos valdymo mechanizmas (PEGASE) bus nauju Palestinos teritorijoms teikiamos ES ir kitos tarptautinės pagalbos finansavimo mechanizmu,

| I. | kadangi Anapolyje vykusioje konferencijoje visos šalys pareiškė norą iš naujo pradėti derybas siekdamos šalia saugios Izraelio valstybės įkurti savarankišką ir perspektyvią Palestinos valstybę, |
| --- | --- |

I.

kadangi Anapolyje vykusioje konferencijoje visos šalys pareiškė norą iš naujo pradėti derybas siekdamos šalia saugios Izraelio valstybės įkurti savarankišką ir perspektyvią Palestinos valstybę,

| J. | kadangi 2007 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vykusios tarptautinės donorų konferencijos, skirtos Palestinos valstybės klausimams aptarti, dalyviai pažadėjo per ateinančius trejus metus skirti 7,4 mlrd. JAV dolerių Palestinos institucinei plėtrai skatinti ir ekonomikai atkurti, |
| --- | --- |

J.

kadangi 2007 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vykusios tarptautinės donorų konferencijos, skirtos Palestinos valstybės klausimams aptarti, dalyviai pažadėjo per ateinančius trejus metus skirti 7,4 mlrd. JAV dolerių Palestinos institucinei plėtrai skatinti ir ekonomikai atkurti,

| K. | kadangi specialusis Didžiojo ketverto valstybių (toliau – Ketverto) pasiuntinys pranešė apie keturis prioritetinius Palestinos teritorijų ekonominės ir institucinės plėtros projektus, įskaitant šiaurinėje Gazos dalyje esančių Beit Lahios nuotekų valymo įrenginių atstatymą, |
| --- | --- |

K.

kadangi specialusis Didžiojo ketverto valstybių (toliau – Ketverto) pasiuntinys pranešė apie keturis prioritetinius Palestinos teritorijų ekonominės ir institucinės plėtros projektus, įskaitant šiaurinėje Gazos dalyje esančių Beit Lahios nuotekų valymo įrenginių atstatymą,

| 1. | pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl humanitarinės ir politinės krizės Gazos ruože ir dėl galimų rimtų jos pasekmių; mano, kad pastarojo meto įvykiai Rafoje, įskaitant taikius renginius ir smurto proveržius, yra krizės Gazos ruože padarinys; |
| --- | --- |

1.

pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl humanitarinės ir politinės krizės Gazos ruože ir dėl galimų rimtų jos pasekmių; mano, kad pastarojo meto įvykiai Rafoje, įskaitant taikius renginius ir smurto proveržius, yra krizės Gazos ruože padarinys;

| 2. | reiškia nuoširdžią užuojautą per smurto išpuolius Gazoje ir Pietų Izraelyje nukentėjusiems civiliams gyventojams; |
| --- | --- |

2.

reiškia nuoširdžią užuojautą per smurto išpuolius Gazoje ir Pietų Izraelyje nukentėjusiems civiliams gyventojams;

| 3. | pakartoja savo raginimą nedelsiant nutraukti visus smurtinius išpuolius; |
| --- | --- |

3.

pakartoja savo raginimą nedelsiant nutraukti visus smurtinius išpuolius;

| 4. | ragina Izraelį nutraukti karinius veiksmus, per kuriuos žūsta civiliai gyventojai arba keliamas pavojus jų gyvybei, ir tikslingai organizuojamas neteisėtas žudynes; |
| --- | --- |

4.

ragina Izraelį nutraukti karinius veiksmus, per kuriuos žūsta civiliai gyventojai arba keliamas pavojus jų gyvybei, ir tikslingai organizuojamas neteisėtas žudynes;

| 5. | ragina neteisėtai Gazos ruožą užėmusį judėjimą „Hamas“ nutraukti Palestinos kovotojų vykdomą Izraelio teritorijos apšaudymą raketomis iš Gazos ruožo; |
| --- | --- |

5.

ragina neteisėtai Gazos ruožą užėmusį judėjimą „Hamas“ nutraukti Palestinos kovotojų vykdomą Izraelio teritorijos apšaudymą raketomis iš Gazos ruožo;

| 6. | mano, kad Gazos ruožo izoliavimo politika nesėkminga tiek politiniu, tiek humanitariniu lygmenimis; dar kartą pakartoja savo raginimą visoms šalims visapusiškai laikytis tarptautinės teisės, ypač tarptautinės humanitarinės teisės, nuostatų; |
| --- | --- |

6.

mano, kad Gazos ruožo izoliavimo politika nesėkminga tiek politiniu, tiek humanitariniu lygmenimis; dar kartą pakartoja savo raginimą visoms šalims visapusiškai laikytis tarptautinės teisės, ypač tarptautinės humanitarinės teisės, nuostatų;

| 7. | palankiai vertina Egipto atsaką į neramumus Rafoje, kai daugybei palestiniečių šeimų buvo suteikta galimybė gauti svarbiausių prekių pagrindinėms reikmėms užtikrinti; primygtinai ragina Egipto vyriausybę toliau aktyviai dalyvauti stengiantis užtikrinti taiką ir stabilumą regione; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Egipto atsaką į neramumus Rafoje, kai daugybei palestiniečių šeimų buvo suteikta galimybė gauti svarbiausių prekių pagrindinėms reikmėms užtikrinti; primygtinai ragina Egipto vyriausybę toliau aktyviai dalyvauti stengiantis užtikrinti taiką ir stabilumą regione;

| 8. | pakartoja savo raginimą nutraukti blokadą, atidaryti sienos perėjimo į Gazos ruožą ar iš jo punktus ir juos kontroliuoti; ragina Izraelį laikytis susitarimo dėl judėjimo ir prieigos nuostatų ir užtikrinti asmenų bei prekių judėjimą kertant sieną Rafos, Karnio ir kituose pasienio punktuose; ragina atnaujinti ES pasienio pagalbos misiją Rafoje; pritaria vyriausiojo įgaliotinio J. Solanos pareiškimui, kuriame teigiama, kad Taryba turėtų svarstyti naujus misijos įgaliojimus; ragina tarptautinę bendruomenę aktyviau dalyvauti sprendžiant šį klausimą; |
| --- | --- |

8.

pakartoja savo raginimą nutraukti blokadą, atidaryti sienos perėjimo į Gazos ruožą ar iš jo punktus ir juos kontroliuoti; ragina Izraelį laikytis susitarimo dėl judėjimo ir prieigos nuostatų ir užtikrinti asmenų bei prekių judėjimą kertant sieną Rafos, Karnio ir kituose pasienio punktuose; ragina atnaujinti ES pasienio pagalbos misiją Rafoje; pritaria vyriausiojo įgaliotinio J. Solanos pareiškimui, kuriame teigiama, kad Taryba turėtų svarstyti naujus misijos įgaliojimus; ragina tarptautinę bendruomenę aktyviau dalyvauti sprendžiant šį klausimą;

| 9. | pritaria Palestinos savivaldos pasiūlymui kontroliuoti sienos kirtimo punktus remiantis Egipto, Izraelio ir Palestinos savivaldos pasirašytu susitarimu ir rezoliucijai šiuo klausimu, kurią neseniai priėmė Arabų lygos šalys; nežiūrint į tai ragina Palestinos savivaldą dalyvauti užtikrinant sąlygas, kuriomis šioje veikloje galėtų dalyvauti visos su Gazos ruožu susijusios šalys; |
| --- | --- |

9.

pritaria Palestinos savivaldos pasiūlymui kontroliuoti sienos kirtimo punktus remiantis Egipto, Izraelio ir Palestinos savivaldos pasirašytu susitarimu ir rezoliucijai šiuo klausimu, kurią neseniai priėmė Arabų lygos šalys; nežiūrint į tai ragina Palestinos savivaldą dalyvauti užtikrinant sąlygas, kuriomis šioje veikloje galėtų dalyvauti visos su Gazos ruožu susijusios šalys;

| 10. | yra įsitikinęs, kad civiliai gyventojai neturėtų nukentėti nuo jokių karinių veiksmų ir jiems neturėtų būti taikomos jokios kolektyvinės bausmės; ragina Izraelį, kurio pajėgos okupavusios Gazos ruožą, laikytis tarptautinių įsipareigojimų; ragina Izraelį užtikrinti, kad Gazos ruožui būtų nuolat teikiama pakankama humanitarinė parama, humanitarinė pagalba ir svarbiausios prekės bei paslaugos, įskaitant kurą ir energijos produktus; reiškia didžiulį susirūpinimą dėl Izraelio priimto sprendimo kas savaitę 5 proc. mažinti Gazos ruožui teikiamos energijos kiekį, kadangi tai prieštarauja įsipareigojimui minimaliai užtikrinti humanitarines reikmes; palankiai vertina dešimties Izraelio žmogaus teisių organizacijų parengtą peticiją, kurioje protestuojama prieš kuro ir elektros energijos tiekimo Gazos ruožui apribojimą; |
| --- | --- |

10.

yra įsitikinęs, kad civiliai gyventojai neturėtų nukentėti nuo jokių karinių veiksmų ir jiems neturėtų būti taikomos jokios kolektyvinės bausmės; ragina Izraelį, kurio pajėgos okupavusios Gazos ruožą, laikytis tarptautinių įsipareigojimų; ragina Izraelį užtikrinti, kad Gazos ruožui būtų nuolat teikiama pakankama humanitarinė parama, humanitarinė pagalba ir svarbiausios prekės bei paslaugos, įskaitant kurą ir energijos produktus; reiškia didžiulį susirūpinimą dėl Izraelio priimto sprendimo kas savaitę 5 proc. mažinti Gazos ruožui teikiamos energijos kiekį, kadangi tai prieštarauja įsipareigojimui minimaliai užtikrinti humanitarines reikmes; palankiai vertina dešimties Izraelio žmogaus teisių organizacijų parengtą peticiją, kurioje protestuojama prieš kuro ir elektros energijos tiekimo Gazos ruožui apribojimą;

| 11. | mano, kad tai, jog nepaisant politinės aklavietės veikia viešosios institucijos, teikiančios svarbiausias paslaugas, ir tarptautiniai humanitarinės pagalbos biurai, agentūros ir organizacijos, kurios siekia gerinti sąlygas Gazos ruože gyvenantiems palestiniečiams, galėtų būti laikoma Palestinos savivaldos ir judėjimo „Hamas“ dialogu; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tai, jog nepaisant politinės aklavietės veikia viešosios institucijos, teikiančios svarbiausias paslaugas, ir tarptautiniai humanitarinės pagalbos biurai, agentūros ir organizacijos, kurios siekia gerinti sąlygas Gazos ruože gyvenantiems palestiniečiams, galėtų būti laikoma Palestinos savivaldos ir judėjimo „Hamas“ dialogu;

| 12. | pabrėžia didelę nenutrūkstamų Gazos ruožo ir Vakarų kranto geografinių ir prekybos ryšių, taip pat taikios ilgalaikės Gazos ruožo ir Vakarų kranto sąjungos svarbą ir ragina judėjimą „Hamas“ persvarstyti savo poziciją atsižvelgiant į Ketverto principus ir anksčiau patvirtintus tarptautinius įsipareigojimus bei paremti taikos procesą ir vykstančias derybas; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia didelę nenutrūkstamų Gazos ruožo ir Vakarų kranto geografinių ir prekybos ryšių, taip pat taikios ilgalaikės Gazos ruožo ir Vakarų kranto sąjungos svarbą ir ragina judėjimą „Hamas“ persvarstyti savo poziciją atsižvelgiant į Ketverto principus ir anksčiau patvirtintus tarptautinius įsipareigojimus bei paremti taikos procesą ir vykstančias derybas;

| 13. | dar kartą ragina judėjimą „Hamas“ parodyti geranoriškumą ir nedelsiant išlaisvinti Izraelio kapralą Giladą Shalitą ir visus įkalintus buvusius Palestinos ministrus, įstatymų leidėjus ir merus; pripažįsta, kad sulaikytųjų išlaisvinimas labai svarbus skatinant pasitikėjimą dabartinėse taikos derybose; |
| --- | --- |

13.

dar kartą ragina judėjimą „Hamas“ parodyti geranoriškumą ir nedelsiant išlaisvinti Izraelio kapralą Giladą Shalitą ir visus įkalintus buvusius Palestinos ministrus, įstatymų leidėjus ir merus; pripažįsta, kad sulaikytųjų išlaisvinimas labai svarbus skatinant pasitikėjimą dabartinėse taikos derybose;

| 14. | primena šalims, kad Anapolyje jų prisiimti įsipareigojimai garbingai derėtis siekiant sudaryti taikos sutartį, pagal kurią iki 2008 m. pabaigos būtų išspęstos visos dabartinės problemos ir visi be išimčių pagrindiniai klausimai, kaip numatyta pagal ankstesnius susitarimus; ragina abi šalis vykdyti veiksmų plane joms numatytus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

14.

primena šalims, kad Anapolyje jų prisiimti įsipareigojimai garbingai derėtis siekiant sudaryti taikos sutartį, pagal kurią iki 2008 m. pabaigos būtų išspęstos visos dabartinės problemos ir visi be išimčių pagrindiniai klausimai, kaip numatyta pagal ankstesnius susitarimus; ragina abi šalis vykdyti veiksmų plane joms numatytus įsipareigojimus;

| 15. | ragina Tarybą ir Komisiją kartu su tarptautine bendruomene toliau užtikrinti pagrindinės humanitarinės pagalbos teikimą Gazos ruože gyvenantiems palestiniečiams, ypač atsižvelgiant į specialius itin pažeidžiamų gyventojų grupių poreikius; pabrėžia naujos finansavimo priemonės PEGASE svarbą; tačiau reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad griaunami pagal humanitarinės pagalbos arba Europos Sąjungos projektų finansavimo programas finansuojami įrenginiai, kadangi tai kenkia ES pagalbos veiksmingumui ir valstybių narių visuomenės solidarumui; |
| --- | --- |

15.

ragina Tarybą ir Komisiją kartu su tarptautine bendruomene toliau užtikrinti pagrindinės humanitarinės pagalbos teikimą Gazos ruože gyvenantiems palestiniečiams, ypač atsižvelgiant į specialius itin pažeidžiamų gyventojų grupių poreikius; pabrėžia naujos finansavimo priemonės PEGASE svarbą; tačiau reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad griaunami pagal humanitarinės pagalbos arba Europos Sąjungos projektų finansavimo programas finansuojami įrenginiai, kadangi tai kenkia ES pagalbos veiksmingumui ir valstybių narių visuomenės solidarumui;

| 16. | palankiai vertina 2007 m gruodžio mėn. Tarptautinės donorų konferencijos, siekiant paremti Palestinos valstybę, rezultatus, t. y. įsipareigojimą skirti daugiau kaip 7,4 mlrd. JAV dolerių, ir ragina visus donorus vykdyti savo įsipareigojimus ir taip remti pastangas sukurti būsimą Palestinos valstybę pagal Ministro Pirmininko Dr. Salam Fayyado pateiktą Reformų ir vystymosi planą; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina 2007 m gruodžio mėn. Tarptautinės donorų konferencijos, siekiant paremti Palestinos valstybę, rezultatus, t. y. įsipareigojimą skirti daugiau kaip 7,4 mlrd. JAV dolerių, ir ragina visus donorus vykdyti savo įsipareigojimus ir taip remti pastangas sukurti būsimą Palestinos valstybę pagal Ministro Pirmininko Dr. Salam Fayyado pateiktą Reformų ir vystymosi planą;

| 17. | reiškia didelį susirūpinimą dėl ekologinių pasekmių ir poveikio žmonių sveikatai, kuriuos lemia nesugebėjimas prižiūrėti nuotekų valymo įrenginių, ir ypač ragina visas šalis padėti parūpinti būtiniausių išteklių, reikalingų remontuoti ir atstatyti Beit Lahios įrenginius, kaip pabrėžė specialusis Ketverto pasiuntinys; |
| --- | --- |

17.

reiškia didelį susirūpinimą dėl ekologinių pasekmių ir poveikio žmonių sveikatai, kuriuos lemia nesugebėjimas prižiūrėti nuotekų valymo įrenginių, ir ypač ragina visas šalis padėti parūpinti būtiniausių išteklių, reikalingų remontuoti ir atstatyti Beit Lahios įrenginius, kaip pabrėžė specialusis Ketverto pasiuntinys;

| 18. | ragina skubiai pateikti pavyzdinį energetikos sektoriaus projektą, skirtą Gazai ir galbūt Rafos vietovei, kad būtų užtikrintas Gazos gyventojų savarankiškumas ir jų gebėjimas patiems pasigaminti elektros energijos bei geriamojo vandens; |
| --- | --- |

18.

ragina skubiai pateikti pavyzdinį energetikos sektoriaus projektą, skirtą Gazai ir galbūt Rafos vietovei, kad būtų užtikrintas Gazos gyventojų savarankiškumas ir jų gebėjimas patiems pasigaminti elektros energijos bei geriamojo vandens;

| 19. | ragina savo darbo grupę Artimųjų Rytų klausimams spręsti bendradarbiauti su Komisija ir susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis ir ištirti Gazos ruožo infrastruktūros sunaikinimo pasekmes, ypač daug dėmesio skiriant įrenginiams, kurie remiami pagal humanitarinės pagalbos arba Europos Sąjungos projektų finansavimo programas; |
| --- | --- |

19.

ragina savo darbo grupę Artimųjų Rytų klausimams spręsti bendradarbiauti su Komisija ir susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis ir ištirti Gazos ruožo infrastruktūros sunaikinimo pasekmes, ypač daug dėmesio skiriant įrenginiams, kurie remiami pagal humanitarinės pagalbos arba Europos Sąjungos projektų finansavimo programas;

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, vyriausiajam įgaliotiniui bendrai užsienio ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Ketverto ypatingajam atstovui Artimuosiuose Rytuose, Europos ir Viduržemio jūros regiono parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Palestinos savivaldos pirmininkui, Palestinos įstatymų leidybos tarybai, Izraelio vyriausybei, Knesetui bei Egipto vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, vyriausiajam įgaliotiniui bendrai užsienio ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Ketverto ypatingajam atstovui Artimuosiuose Rytuose, Europos ir Viduržemio jūros regiono parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Palestinos savivaldos pirmininkui, Palestinos įstatymų leidybos tarybai, Izraelio vyriausybei, Knesetui bei Egipto vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 223.

(2)  OL C 314 E, 2006 12 21, p. 324.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0277.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0350.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0430.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/71

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisJungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba

P6_TA(2008)0065

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JTŽTT) septintosios sesijos

2009/C 184 E/11

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes, nuo 1996 m. priimtas rezoliucijas dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komisijos, ypač į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JTŽTT) penktosios sesijos (1), taip pat į 2006 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl derybų dėl Žmogaus teisių tarybos rezultatų ir dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komisijos 62-osios sesijos (JTŽTK) (2), taip pat į 2004 m. sausio 29 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų santykių (3), 2005 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų reformos (4), 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl 2005 m. rugsėjo 14–16 d. Jungtinių Tautų pasaulio aukščiausiojo lygio viršūnių susitikimo rezultatų (5) ir 2007 m. balandžio 26 d. rezoliuciją dėl 2006 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių pasaulyje ir ES politikos šioje srityje (6),

atsižvelgdamas į savo skubias rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir demokratijos,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/60/251, kuria įsteigiama Žmogaus teisių taryba (JTŽTT),

atsižvelgdamas į ankstesnes reguliariąsias ir specialiąsias JTŽTT sesijas, ypač į šeštąją reguliariąją sesiją bei šeštąją specialiąją sesiją tema „Žmogaus teisių pažeidimai, susiję su karinėmis Izraelio atakomis bei antpuoliais okupuotoje Palestinos teritorijoje, ypač okupuotame Gazos ruože“, kuri įvyko 2008 m. sausio 23–24 d.,

atsižvelgdamas į būsimą septintąją JTŽTT sesiją, vyksiančią 2008 m. kovo mėn.,

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 7–18 d. ir 2008 m. gegužės 5–16 d. vyksiančius pirmąjį ir antrąjį Visuotinio periodinio vertinimo (VPV) raundus,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo skatinimas ir apsauga yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas pagrindinių Europos bendrumo ir vientisumo ramsčių, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo skatinimas ir apsauga yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas pagrindinių Europos bendrumo ir vientisumo ramsčių,

| B. | kadangi JTŽTT teikia veiksmingą platformą žmogaus teisių gynimo ir propagavimo stiprinimui Jungtinių Tautų sistemoje, |
| --- | --- |

B.

kadangi JTŽTT teikia veiksmingą platformą žmogaus teisių gynimo ir propagavimo stiprinimui Jungtinių Tautų sistemoje,

| C. | kadangi septintoji JTŽTT sesija bus lemiama, nes ji bus pirmoji, kurios metu naujais darbo metodais, susijusiais su 2006 m ir 2007 m. priimtomis institucijų kūrimo reformomis, bus nagrinėjama daug esminių klausimų ir jos metu bus derinamos VPV taisyklės, |
| --- | --- |

C.

kadangi septintoji JTŽTT sesija bus lemiama, nes ji bus pirmoji, kurios metu naujais darbo metodais, susijusiais su 2006 m ir 2007 m. priimtomis institucijų kūrimo reformomis, bus nagrinėjama daug esminių klausimų ir jos metu bus derinamos VPV taisyklės,

| D. | kadangi JTŽTT patikimumas priklauso nuo to, ar minėtosios reformos ir sistemos bus įgyvendintos tokiu būdu, kuris sustiprins tarybos gebėjimą spręsti žmogaus teisių pažeidimo klausimus visame pasaulyje, |
| --- | --- |

D.

kadangi JTŽTT patikimumas priklauso nuo to, ar minėtosios reformos ir sistemos bus įgyvendintos tokiu būdu, kuris sustiprins tarybos gebėjimą spręsti žmogaus teisių pažeidimo klausimus visame pasaulyje,

| E. | kadangi septintajai Tarybos sesijai bus sudaryta Europos Parlamento ad hoc delegacija, kaip tai buvo daroma ir dvejais ankstesniais metais, ir prieš tai – JTŽTT pirmtakei JT Žmogaus teisių komisijai, |
| --- | --- |

E.

kadangi septintajai Tarybos sesijai bus sudaryta Europos Parlamento ad hoc delegacija, kaip tai buvo daroma ir dvejais ankstesniais metais, ir prieš tai – JTŽTT pirmtakei JT Žmogaus teisių komisijai,

Žmogaus teisių tarybos darbas

| 1. | pabrėžia, kad Žmogaus teisių tarybos vaidmuo svarbus visoje JT struktūroje; pakartoja nuomonę, kad jos veikla visų pirma turėtų būti skiriama kovai su žmogaus teisių pažeidimais, nes bendra politinė padėtis priklauso kitų JT organų kompetencijai; pabrėžia specifines JTŽTT ypatybes, t.y. svarbų specialiųjų procedūrų vaidmenį, specialiąsias sesijas, VPV, aktyvų dialogą ir gebėjimą spręsti neatidėliotinas krizines situacijas; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad Žmogaus teisių tarybos vaidmuo svarbus visoje JT struktūroje; pakartoja nuomonę, kad jos veikla visų pirma turėtų būti skiriama kovai su žmogaus teisių pažeidimais, nes bendra politinė padėtis priklauso kitų JT organų kompetencijai; pabrėžia specifines JTŽTT ypatybes, t.y. svarbų specialiųjų procedūrų vaidmenį, specialiąsias sesijas, VPV, aktyvų dialogą ir gebėjimą spręsti neatidėliotinas krizines situacijas;

| 2. | atsižvelgia į JTŽTT darbo rezultatus; džiaugiasi, kad įvykdyta ambicinga programa, kurią pati JTŽTT parengė ir į kurią įtraukta jos darbo tvarkos ir metodų peržiūra, ypač kad parengtas ir atliktas VPV bei peržiūrėtos specialiosios procedūros; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į JTŽTT darbo rezultatus; džiaugiasi, kad įvykdyta ambicinga programa, kurią pati JTŽTT parengė ir į kurią įtraukta jos darbo tvarkos ir metodų peržiūra, ypač kad parengtas ir atliktas VPV bei peržiūrėtos specialiosios procedūros;

| 3. | džiaugiasi teigiamais JTŽTT vadovybės pasiekimais ir ypač geru bendradarbiavimu su Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro tarnyba (VŽTKT); ragina ES prioritetu laikyti garbingų kandidatų tapti naujuoju JTŽTT pirmininku 2008 m. birželio 23 d. vyksiančiuose rinkimuose palaikymą; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi teigiamais JTŽTT vadovybės pasiekimais ir ypač geru bendradarbiavimu su Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro tarnyba (VŽTKT); ragina ES prioritetu laikyti garbingų kandidatų tapti naujuoju JTŽTT pirmininku 2008 m. birželio 23 d. vyksiančiuose rinkimuose palaikymą;

| 4. | pritaria neeilinių sesijų rengimui, nes jos iš esmės susieja žmogaus teisių pažeidimus ir nepriklausomas ekspertizes; vis dėlto yra susirūpinęs, kad JTŽTT nesiėmė veiksmų, kad išspręstų daugelį neatidėliotinų žmogaus teisių pažeidimų pasaulyje; |
| --- | --- |

4.

pritaria neeilinių sesijų rengimui, nes jos iš esmės susieja žmogaus teisių pažeidimus ir nepriklausomas ekspertizes; vis dėlto yra susirūpinęs, kad JTŽTT nesiėmė veiksmų, kad išspręstų daugelį neatidėliotinų žmogaus teisių pažeidimų pasaulyje;

| 5. | pažymi, kad neeilinių sesijų tikslas – spręsti skubias krizes, o nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų problemas reikėtų spręsti eilinių sesijų metu, kurios teikia galimybę atlikti išsamesnę analizę ir rasti ilgalaikių sprendimų; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad neeilinių sesijų tikslas – spręsti skubias krizes, o nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų problemas reikėtų spręsti eilinių sesijų metu, kurios teikia galimybę atlikti išsamesnę analizę ir rasti ilgalaikių sprendimų;

| 6. | pabrėžia, kad siekiant teigiamų rezultatų neeilinėms sesijoms reikia pasirengti iš anksto ir naudoti struktūruotus darbo metodus; taigi pažymi, kad pagrindinės ES iniciatyvos susilaukė sėkmės; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad siekiant teigiamų rezultatų neeilinėms sesijoms reikia pasirengti iš anksto ir naudoti struktūruotus darbo metodus; taigi pažymi, kad pagrindinės ES iniciatyvos susilaukė sėkmės;

| 7. | pažymi, kad 2007 m. spalio mėn. Ženevoje vykusi tiesioginė neeilinė sesija Birmos klausimais, per kurią buvo pasmerktos vyriausybės represijos ir kurioje, siekiant ištirti žmogaus teisių padėtį Birmoje, apsilankė specialusis pranešėjas, turėjo tiesioginį poveikį; apgailestauja, kad nesiimta tolesnių veiksmų ir nestebima, kaip vykdomos specialiojo pranešėjo rekomendacijos, nes žmogaus teisių padėtis Birmoje blogėja; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad 2007 m. spalio mėn. Ženevoje vykusi tiesioginė neeilinė sesija Birmos klausimais, per kurią buvo pasmerktos vyriausybės represijos ir kurioje, siekiant ištirti žmogaus teisių padėtį Birmoje, apsilankė specialusis pranešėjas, turėjo tiesioginį poveikį; apgailestauja, kad nesiimta tolesnių veiksmų ir nestebima, kaip vykdomos specialiojo pranešėjo rekomendacijos, nes žmogaus teisių padėtis Birmoje blogėja;

Naujų JTŽTT narių rinkimai Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje

| 8. | ragina 2008 m. gegužės mėn. organizuoti konkurencingus rinkimus visuose regionuose, siekiant užtikrinti tikrą JT valstybių narių pasirinkimą; apgailestauja, kad kai kurios šalys, kuriose kyla žmogaus teisių problemų, buvo išrinktos, nes tai reiškia, jog jų praeities klaidos buvo pamirštos; |
| --- | --- |

8.

ragina 2008 m. gegužės mėn. organizuoti konkurencingus rinkimus visuose regionuose, siekiant užtikrinti tikrą JT valstybių narių pasirinkimą; apgailestauja, kad kai kurios šalys, kuriose kyla žmogaus teisių problemų, buvo išrinktos, nes tai reiškia, jog jų praeities klaidos buvo pamirštos;

| 9. | ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares ir toliau reikalauti, kad rinkimams į JTŽTT būtų nustatyti narystės kriterijai, taip pat nuolat kviesti į specialiąsias procedūras bei stebėti faktinį JT valstybių narių rinkimų įsipareigojimų vykdymą; laukiant, kol bus atlikta tokia reforma, ragina šią taisyklę taikyti sprendžiant dėl ES valstybių narių paramos JTŽTT šalims kandidatėms; |
| --- | --- |

9.

ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares ir toliau reikalauti, kad rinkimams į JTŽTT būtų nustatyti narystės kriterijai, taip pat nuolat kviesti į specialiąsias procedūras bei stebėti faktinį JT valstybių narių rinkimų įsipareigojimų vykdymą; laukiant, kol bus atlikta tokia reforma, ragina šią taisyklę taikyti sprendžiant dėl ES valstybių narių paramos JTŽTT šalims kandidatėms;

Procedūros ir priemonių sistemos

Visuotinis periodinis vertinimas (VPV)

| 10. | mano, kad VPV sistema – tai priemonė, padėsianti padidinti įsipareigojimų ir patirties žmogaus teisių srityje stebėjimo visuotinumą visame pasaulyje, nes visoms JT valstybėms narėms bus taikomi vienodas požiūris ir tikrinimas; |
| --- | --- |

10.

mano, kad VPV sistema – tai priemonė, padėsianti padidinti įsipareigojimų ir patirties žmogaus teisių srityje stebėjimo visuotinumą visame pasaulyje, nes visoms JT valstybėms narėms bus taikomi vienodas požiūris ir tikrinimas;

| 11. | pabrėžia, kad VPV tikslas – atlikti objektyvų šalies padėties vertinimą, siekiant nustatyti, kokiose žmogaus teisių pažeidimų srityse galima pagerinti padėtį keičiantis pažangiąja patirtimi ir glaudžiai bendradarbiaujant, teikiant rekomendacijas bei darant išvadas; taigi ragina ES valstybes nares ir Komisiją atsižvelgti į šias rekomendacijas ir išvadas nustatant ES paramos programų tikslus ir prioritetus; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad VPV tikslas – atlikti objektyvų šalies padėties vertinimą, siekiant nustatyti, kokiose žmogaus teisių pažeidimų srityse galima pagerinti padėtį keičiantis pažangiąja patirtimi ir glaudžiai bendradarbiaujant, teikiant rekomendacijas bei darant išvadas; taigi ragina ES valstybes nares ir Komisiją atsižvelgti į šias rekomendacijas ir išvadas nustatant ES paramos programų tikslus ir prioritetus;

| 12. | ragina VPV pirmojo ir antrojo raundų metu, kurie bus surengti 2008 m. balandžio 7–18 d. ir 2008 m. gegužės 5–16 d., atsižvelgti į iki šiol išsakytus lūkesčius; ragina ES valstybes nares VPV vykdyti skaidriai ir objektyviai bei pagal pirmiau minėtos rezoliucijos Nr. 60/251 dvasią; ragina ES valstybes nares, kuriose turi būti atliekamas VPV, būti savikritiškas ir pranešimuose išvardyti ne tik savo teigiamus pasiekimus; |
| --- | --- |

12.

ragina VPV pirmojo ir antrojo raundų metu, kurie bus surengti 2008 m. balandžio 7–18 d. ir 2008 m. gegužės 5–16 d., atsižvelgti į iki šiol išsakytus lūkesčius; ragina ES valstybes nares VPV vykdyti skaidriai ir objektyviai bei pagal pirmiau minėtos rezoliucijos Nr. 60/251 dvasią; ragina ES valstybes nares, kuriose turi būti atliekamas VPV, būti savikritiškas ir pranešimuose išvardyti ne tik savo teigiamus pasiekimus;

| 13. | pažymi, kad vis dar reikia išspręsti tam tikrus klausimus, taip pat klausimą dėl vadinamųjų VPV trejetų, nes tai palengvins JT valstybių narių vertinimą žmogaus teisių srityje; šiuo požiūriu ragina ES valstybes nares nepritarti galimybei vertinamoms šalims konfidencialiai užginčyti jas vertinančių šalių parinkimą; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad vis dar reikia išspręsti tam tikrus klausimus, taip pat klausimą dėl vadinamųjų VPV trejetų, nes tai palengvins JT valstybių narių vertinimą žmogaus teisių srityje; šiuo požiūriu ragina ES valstybes nares nepritarti galimybei vertinamoms šalims konfidencialiai užginčyti jas vertinančių šalių parinkimą;

| 14. | ragina JTŽTT narius skirti nepriklausomus ekspertus kaip jų atstovus darbo grupėje, kuriai patikėta atlikti VPV; ragina ES valstybes nares skatinti tokį požiūrį priimant bendras VPV taisyklių gaires; |
| --- | --- |

14.

ragina JTŽTT narius skirti nepriklausomus ekspertus kaip jų atstovus darbo grupėje, kuriai patikėta atlikti VPV; ragina ES valstybes nares skatinti tokį požiūrį priimant bendras VPV taisyklių gaires;

| 15. | pažymi, kad svarbus pilietinės visuomenės, žmogaus teisių gynėjų dalyvavimas ir specialiųjų procedūrų taikymas; dar kartą pakartoja, kad laikosi nuomonės, jog VPV išvados ir rekomendacijos turėtų sudaryti nepriklausomo ir patikimo vertinimo pagrindą; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad svarbus pilietinės visuomenės, žmogaus teisių gynėjų dalyvavimas ir specialiųjų procedūrų taikymas; dar kartą pakartoja, kad laikosi nuomonės, jog VPV išvados ir rekomendacijos turėtų sudaryti nepriklausomo ir patikimo vertinimo pagrindą;

Įgaliojimų persvarstymas ir įgaliojimų vykdyti specialiąsias procedūras turėtojų paskyrimas

| 16. | pabrėžia, kad specialiosios procedūros yra svarbiausia JT žmogaus teisių sistemos dalis, atliekanti esminį vaidmenį Žmogaus teisių taryboje; dar karta pabrėžia, kad JTŽTT narės turi laikytis savo įsipareigojimo visokeriopai bendradarbiauti vykdant specialiąsias procedūras; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad specialiosios procedūros yra svarbiausia JT žmogaus teisių sistemos dalis, atliekanti esminį vaidmenį Žmogaus teisių taryboje; dar karta pabrėžia, kad JTŽTT narės turi laikytis savo įsipareigojimo visokeriopai bendradarbiauti vykdant specialiąsias procedūras;

| 17. | pabrėžia, kad JTŽTT patikimumas priklausys nuo įgaliojimų vykdyti specialiąsias procedūras turėtojų paskyrimo 2008 m. kovo mėn.; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad JTŽTT patikimumas priklausys nuo įgaliojimų vykdyti specialiąsias procedūras turėtojų paskyrimo 2008 m. kovo mėn.;

| 18. | ragina suteikti įgaliojimus asmenims, kurie pripažinti žmogaus teisių ekspertais, turi susijusios patirties, yra nepriklausomi, nešališki, sąžiningi ir objektyvūs bei gerai išmano specialiųjų procedūrų sistemą; |
| --- | --- |

18.

ragina suteikti įgaliojimus asmenims, kurie pripažinti žmogaus teisių ekspertais, turi susijusios patirties, yra nepriklausomi, nešališki, sąžiningi ir objektyvūs bei gerai išmano specialiųjų procedūrų sistemą;

| 19. | primygtinai ragina vyriausybes, NVO ir susijusias profesines asociacijas pateikti tinkamų kandidatų pavardes, kad jos būtų įtrauktos į viešą tinkamų kandidatų sąrašą, kurį tvarko VŽTKT; |
| --- | --- |

19.

primygtinai ragina vyriausybes, NVO ir susijusias profesines asociacijas pateikti tinkamų kandidatų pavardes, kad jos būtų įtrauktos į viešą tinkamų kandidatų sąrašą, kurį tvarko VŽTKT;

| 20. | ragina konsultacinę grupę, atsakingą už kandidatų specialiųjų procedūrų mandatams gauti įvertinimą ir rekomendacijų dėl paskyrimo pateikimą Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, objektyviai ir skaidriai įvykdyti savo mandatą ir grįsti savo pasirinkimą profesionalumo ir sąžiningumo kriterijais; |
| --- | --- |

20.

ragina konsultacinę grupę, atsakingą už kandidatų specialiųjų procedūrų mandatams gauti įvertinimą ir rekomendacijų dėl paskyrimo pateikimą Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, objektyviai ir skaidriai įvykdyti savo mandatą ir grįsti savo pasirinkimą profesionalumo ir sąžiningumo kriterijais;

| 21. | smerkia Žmogaus teisių tarybos sprendimą neatnaujinti specialiųjų pranešėjų Baltarusijos ir Kubos klausimais mandatų; |
| --- | --- |

21.

smerkia Žmogaus teisių tarybos sprendimą neatnaujinti specialiųjų pranešėjų Baltarusijos ir Kubos klausimais mandatų;

| 22. | pritaria tam, kad buvo atnaujinti šalims skirti specialiojo pranešėjo Sudano klausimais ir nepriklausomų ekspertų Liberijos, Haičio ir Burundžio klausimais mandatai; |
| --- | --- |

22.

pritaria tam, kad buvo atnaujinti šalims skirti specialiojo pranešėjo Sudano klausimais ir nepriklausomų ekspertų Liberijos, Haičio ir Burundžio klausimais mandatai;

| 23. | apgailestauja, kad ES pritarė JTŽTT sprendimui panaikinti ekspertų grupę Darfūro klausimams; pažymi, kad pareiga tęsti ekspertų grupės darbą įtraukta į specialiojo pranešėjo Sudano klausimais įgaliojimus; todėl nerimauja, kad padidinus specialiojo pranešėjo darbo krūvį jo įgaliojimai susilpnės; |
| --- | --- |

23.

apgailestauja, kad ES pritarė JTŽTT sprendimui panaikinti ekspertų grupę Darfūro klausimams; pažymi, kad pareiga tęsti ekspertų grupės darbą įtraukta į specialiojo pranešėjo Sudano klausimais įgaliojimus; todėl nerimauja, kad padidinus specialiojo pranešėjo darbo krūvį jo įgaliojimai susilpnės;

| 24. | atsižvelgdamas į didelę jų teikiamą naudą ragina ateityje apdairiau nutraukinėti ekspertų grupių įgaliojimus; |
| --- | --- |

24.

atsižvelgdamas į didelę jų teikiamą naudą ragina ateityje apdairiau nutraukinėti ekspertų grupių įgaliojimus;

| 25. | pritaria tam, kad buvo atnaujinti iki šiol persvarstyti teminiai įgaliojimai; |
| --- | --- |

25.

pritaria tam, kad buvo atnaujinti iki šiol persvarstyti teminiai įgaliojimai;

| 26. | ragina ES valstybes nares užtikrinti, kad būtų atnaujinti specialiųjų pranešėjų Birmos ir Korėjos Demokratinės Liaudies Respublikos klausimais, ir pratęsti nepriklausomų ekspertų Somalio ir Kongo Demokratinės Respublikos klausimais mandatai; |
| --- | --- |

26.

ragina ES valstybes nares užtikrinti, kad būtų atnaujinti specialiųjų pranešėjų Birmos ir Korėjos Demokratinės Liaudies Respublikos klausimais, ir pratęsti nepriklausomų ekspertų Somalio ir Kongo Demokratinės Respublikos klausimais mandatai;

| 27. | džiaugiasi, kad įsteigta vietinių gyventojų žmogaus teisių klausimams nagrinėti skirta ekspertų grupė, turinti penkis nepriklausomus narius; |
| --- | --- |

27.

džiaugiasi, kad įsteigta vietinių gyventojų žmogaus teisių klausimams nagrinėti skirta ekspertų grupė, turinti penkis nepriklausomus narius;

| 28. | ragina kiek įmanoma greičiau ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip iki 2008 m. pabaigos surengti diskusijas dėl visų formų ir įvairios išraiškos smurto prieš moteris bei nustatyti prioritetus dėl šios problemos sprendimo būsimuose JTŽTT veiksmuose bei darbo programose, kaip sutarta Generalinės Asamblėjos 2006 m. gruodžio 19 d. rezoliucijoje Nr. A/RES/61/143 dėl pastangų panaikinti visų formų smurtą prieš moteris suintensyvinimo; |
| --- | --- |

28.

ragina kiek įmanoma greičiau ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip iki 2008 m. pabaigos surengti diskusijas dėl visų formų ir įvairios išraiškos smurto prieš moteris bei nustatyti prioritetus dėl šios problemos sprendimo būsimuose JTŽTT veiksmuose bei darbo programose, kaip sutarta Generalinės Asamblėjos 2006 m. gruodžio 19 d. rezoliucijoje Nr. A/RES/61/143 dėl pastangų panaikinti visų formų smurtą prieš moteris suintensyvinimo;

| 29. | pažymi, kad 2007 m. birželio 18 d. priimtas Įgaliojimų vykdyti specialiąsias procedūras turėtojų elgesio kodeksas; ragina JTŽTT taikyti šį elgesio kodeksą atsižvelgiant į pirmiau minėtos rezoliucijos Nr. 60/251 dvasią ir gerbti specialiųjų procedūrų nepriklausomybę; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad 2007 m. birželio 18 d. priimtas Įgaliojimų vykdyti specialiąsias procedūras turėtojų elgesio kodeksas; ragina JTŽTT taikyti šį elgesio kodeksą atsižvelgiant į pirmiau minėtos rezoliucijos Nr. 60/251 dvasią ir gerbti specialiųjų procedūrų nepriklausomybę;

| 30. | remia Specialiųjų procedūrų koordinavimo komiteto pastangas rengiant tinkamas procedūras, pagal kurias Elgsenos kodeksas ir kiti susiję dokumentai, įskaitant Specialiųjų procedūrų vadovą, gali būti geriausiai įgyvendinti taip, kad padidėtų jų galimybės ginti ir skatinti žmogaus teises; ragina Specialiųjų procedūrų koordinavimo komitetą dirbti veiksmingai ir skaidriai, siekiant išvengti techninių ginčų, dėl kurių galėtų būti atidėtos esminės diskusijos ir varžomas įgaliojimų vykdyti specialiąsias procedūras įgyvendinimas; |
| --- | --- |

30.

remia Specialiųjų procedūrų koordinavimo komiteto pastangas rengiant tinkamas procedūras, pagal kurias Elgsenos kodeksas ir kiti susiję dokumentai, įskaitant Specialiųjų procedūrų vadovą, gali būti geriausiai įgyvendinti taip, kad padidėtų jų galimybės ginti ir skatinti žmogaus teises; ragina Specialiųjų procedūrų koordinavimo komitetą dirbti veiksmingai ir skaidriai, siekiant išvengti techninių ginčų, dėl kurių galėtų būti atidėtos esminės diskusijos ir varžomas įgaliojimų vykdyti specialiąsias procedūras įgyvendinimas;

Skundų procedūra

| 31. | pažymi, kad skundų procedūra, kuri išdėstyta vykdant JTŽTT institucijų kūrimo procesą, atrodo labai panaši į ankstesniąją „1503 procedūrą“; ragina pradėti naują procesą, pagal kurį situacijos, kai akivaizdžiai šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės, būtų efektyviau nustatomos, joms būtų užkertamas kelias ir jos būtų išsprendžiamos; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad skundų procedūra, kuri išdėstyta vykdant JTŽTT institucijų kūrimo procesą, atrodo labai panaši į ankstesniąją „1503 procedūrą“; ragina pradėti naują procesą, pagal kurį situacijos, kai akivaizdžiai šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės, būtų efektyviau nustatomos, joms būtų užkertamas kelias ir jos būtų išsprendžiamos;

ES dalyvavimas

| 32. | pripažįsta, kad ES ir jos valstybės narės aktyviai dalyvavo per pirmuosius JTŽTT veiklos metus; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad ES ir jos valstybės narės aktyviai dalyvavo per pirmuosius JTŽTT veiklos metus;

| 33. | džiaugiasi, kad ES dalyvavo sudėtingose derybose šeštojoje eilinėje sesijoje, per kurias visų pirma buvo siekiama teigiamų rezultatų įgaliojimų vykdyti specialiąsias procedūras atnaujinimo klausimu; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi, kad ES dalyvavo sudėtingose derybose šeštojoje eilinėje sesijoje, per kurias visų pirma buvo siekiama teigiamų rezultatų įgaliojimų vykdyti specialiąsias procedūras atnaujinimo klausimu;

| 34. | pažymi, kad sprendžiant žmogaus teisių klausimus ES turi kalbėti vienu balsu, tačiau taip pat svarbu, kad kiekviena ES valstybė narė išreikštų ES poziciją, siekiant suteikti jai daugiau svorio; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad sprendžiant žmogaus teisių klausimus ES turi kalbėti vienu balsu, tačiau taip pat svarbu, kad kiekviena ES valstybė narė išreikštų ES poziciją, siekiant suteikti jai daugiau svorio;

| 35. | ragina ES pasiūlyti savo rezoliuciją, kuria siekiama ieškoti sutarimo dėl dabartinių žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su Gazos blokada ir išpuoliais prieš Izraelį naudojant raketas, klausimo sprendimo; |
| --- | --- |

35.

ragina ES pasiūlyti savo rezoliuciją, kuria siekiama ieškoti sutarimo dėl dabartinių žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su Gazos blokada ir išpuoliais prieš Izraelį naudojant raketas, klausimo sprendimo;

| 36. | ragina glaudžiau bendradarbiauti su VŽTKT ir išsaugoti jo nepriklausomumą skiriant tinkamą finansavimą; |
| --- | --- |

36.

ragina glaudžiau bendradarbiauti su VŽTKT ir išsaugoti jo nepriklausomumą skiriant tinkamą finansavimą;

| 37. | ragina toliau remti specialiąsias procedūras ir skirti joms lėšų bei darbuotojų; išreiškia paramą Europos priemonei demokratijai ir žmogaus teisėms remti (7), nes ji yra svarbus specialiųjų procedūrų finansavimo šaltinis; pritaria Žmogaus teisių darbo grupei (COHOM) pirmininkaujančios valstybės narės iniciatyvoms glaudžiau bendradarbiauti su specialiaisiais pranešėjais, ypač nuolat kviečiant juos į atitinkamus posėdžius; |
| --- | --- |

37.

ragina toliau remti specialiąsias procedūras ir skirti joms lėšų bei darbuotojų; išreiškia paramą Europos priemonei demokratijai ir žmogaus teisėms remti (7), nes ji yra svarbus specialiųjų procedūrų finansavimo šaltinis; pritaria Žmogaus teisių darbo grupei (COHOM) pirmininkaujančios valstybės narės iniciatyvoms glaudžiau bendradarbiauti su specialiaisiais pranešėjais, ypač nuolat kviečiant juos į atitinkamus posėdžius;

| 38. | ragina Komisiją ir Tarybą priimti bendrąją poziciją siekiant užtikrinti, kad ES valstybės narės savaime pasirašytų ir ratifikuotų visas tarptautines žmogaus teisių priemones; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją ir Tarybą priimti bendrąją poziciją siekiant užtikrinti, kad ES valstybės narės savaime pasirašytų ir ratifikuotų visas tarptautines žmogaus teisių priemones;

| 39. | atkreipia dėmesį į ES veiklą siekiant, kad rezoliucijos būtų priimamos konsensuso būdu; ragina ES valstybes nares toliau dėti pastangas įtraukti kitų regioninių grupių šalis siekiant užtikrinti plačią paramą rezoliucijoms, pagal kurias labiau ginamos ir skatinamos žmogaus teisės; ragina ES veiksmingiau naudoti savo pagalbą ir politinę paramą, teikiamą trečiosioms šalims, siekiant paskatinti minėtąsias šalis bendradarbiauti su JTŽTT; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į ES veiklą siekiant, kad rezoliucijos būtų priimamos konsensuso būdu; ragina ES valstybes nares toliau dėti pastangas įtraukti kitų regioninių grupių šalis siekiant užtikrinti plačią paramą rezoliucijoms, pagal kurias labiau ginamos ir skatinamos žmogaus teisės; ragina ES veiksmingiau naudoti savo pagalbą ir politinę paramą, teikiamą trečiosioms šalims, siekiant paskatinti minėtąsias šalis bendradarbiauti su JTŽTT;

| 40. | įgalioja Europos Parlamento delegaciją septintojoje JTŽTT sesijoje išreikšti susirūpinimą, reiškiamą šioje rezoliucijoje, ragina delegaciją pateikti savo vizito ataskaitą Žmogaus teisių pakomitečiui ir mano, kad reikėtų ir toliau siųsti Europos Parlamento delegacijas į atitinkamas JTŽTT sesijas; |
| --- | --- |

40.

įgalioja Europos Parlamento delegaciją septintojoje JTŽTT sesijoje išreikšti susirūpinimą, reiškiamą šioje rezoliucijoje, ragina delegaciją pateikti savo vizito ataskaitą Žmogaus teisių pakomitečiui ir mano, kad reikėtų ir toliau siųsti Europos Parlamento delegacijas į atitinkamas JTŽTT sesijas;

*

* *

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Generalinės Asamblėjos 62-osios sesijos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ES ir JT darbo grupei, kurią sudarė Užsienio reikalų komitetas. |
| --- | --- |

41.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Generalinės Asamblėjos 62-osios sesijos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ES ir JT darbo grupei, kurią sudarė Užsienio reikalų komitetas.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0235.

(2)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 409.

(3)  OL C 96 E, 2004 4 21, p. 79.

(4)  OL C 124 E, 2006 5 25, p. 549.

(5)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 582.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0165.

(7)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (OL L 386, 2006 12 29, p. 1).

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/75

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisEuropos demografijos ateitis

P6_TA(2008)0066

2008 vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos demografijos ateities (2007/2156(INI))

2009/C 184 E/12

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1997 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Komisijos pranešimo Tarybai ir Europos Parlamentui dėl demografinės padėties Europos Sąjungoje (1995 m.) (1),

atsižvelgdamas į 1998 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos pranešimo dėl demografijos 1997 m. (2),

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Link Europos visų amžių žmonėms – gerovės ir solidarumo tarp kartų skatinimas“ (3),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos atsakas į pasaulio gyventojų senėjimą. Ekonominės ir socialinės pažangos senėjančiame pasaulyje skatinimas. Europos Komisijos indėlis į Antrąją pasaulinę asamblėją dėl senėjimo“ (COM(2002)0143),

atsižvelgdamas į Europos jaunimo paktą, priimtą 2005 m. kovo 22–23 d. Briuselyje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime,

atsižvelgdamas į Komisijos Žaliąją knygą „Demografiniai pokyčiai skatina naują kartų vienybę“ (COM(2005)0094),

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl demografijos problemų ir kartų solidarumo (4),

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl Europos ateities socialinio modelio (5),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ (COM(2006)0571),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Skatinti kartų solidarumą“ (COM(2007)0244),

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Šeima ir demografinis vystymasis“ (6) ir svarbiausią jos pasiūlymą valstybėms narėms pasirašyti Europos paktą, skirtą šeimai,

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos demografijos ateitis: faktai ir skaičiai“ (SEC(2007)0638),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0024/2008),

| A. | kadangi demografija yra bendras įvairių veiksnių – gimstamumo, vidutinės gyvenimo trukmės ir migracijos srautų – rezultatas, o dabartiniai duomenys rodo, kad iki 2050 m. valstybėse narėse tikimasi didelių demografinių pokyčių, kurie paskatins Europos gyventojų senėjimą; jų vidutinis amžius galėtų padidėti nuo 39 metų 2004 m. iki 49 metų 2050 m., |
| --- | --- |

A.

kadangi demografija yra bendras įvairių veiksnių – gimstamumo, vidutinės gyvenimo trukmės ir migracijos srautų – rezultatas, o dabartiniai duomenys rodo, kad iki 2050 m. valstybėse narėse tikimasi didelių demografinių pokyčių, kurie paskatins Europos gyventojų senėjimą; jų vidutinis amžius galėtų padidėti nuo 39 metų 2004 m. iki 49 metų 2050 m.,

| B. | kadangi, Komisijos vertinimu, demografiniai pokyčiai galėtų iš esmės pakeisti gyventojų struktūrą ir sandarą pagal amžių; kadangi dėl to jaunų žmonių nuo 0 iki 14 metų amžiaus skaičius nuo 100 mln. (1975 m. duomenys) sumažėtų iki 66 mln. 2050 m., darbingo amžiaus gyventojų skaičius apie 2010 m. pasiektų 331 mln. ir po to nuolatos mažėtų (apie 268 mln. 2050 m.), o vidutinė gyvenimo trukmė laikotarpiu tarp 2004 m. iki 2050 m. išaugtų 6 metais vyrams ir 5 metais moterims, o vyresnių nei 80 metų žmonių skaičius išaugtų nuo 4,1 % 2005 m. iki 11,4 % 2050 m., |
| --- | --- |

B.

kadangi, Komisijos vertinimu, demografiniai pokyčiai galėtų iš esmės pakeisti gyventojų struktūrą ir sandarą pagal amžių; kadangi dėl to jaunų žmonių nuo 0 iki 14 metų amžiaus skaičius nuo 100 mln. (1975 m. duomenys) sumažėtų iki 66 mln. 2050 m., darbingo amžiaus gyventojų skaičius apie 2010 m. pasiektų 331 mln. ir po to nuolatos mažėtų (apie 268 mln. 2050 m.), o vidutinė gyvenimo trukmė laikotarpiu tarp 2004 m. iki 2050 m. išaugtų 6 metais vyrams ir 5 metais moterims, o vyresnių nei 80 metų žmonių skaičius išaugtų nuo 4,1 % 2005 m. iki 11,4 % 2050 m.,

| C. | kadangi senų žmonių priklausomumo vidurkis (vyresnių nei 65 metai asmenų skaičius padalintas iš asmenų, kurių amžius nuo 14 iki 65 metų, skaičiaus) Europoje nuo 2004 m. iki 2050 m. išaugs nuo 25 % iki 53 %, |
| --- | --- |

C.

kadangi senų žmonių priklausomumo vidurkis (vyresnių nei 65 metai asmenų skaičius padalintas iš asmenų, kurių amžius nuo 14 iki 65 metų, skaičiaus) Europoje nuo 2004 m. iki 2050 m. išaugs nuo 25 % iki 53 %,

| D. | kadangi, nepaisant to, vertinant dėl neaktyvių gyventojų visuomenei tenkančias išlaidas, ekonominės priklausomybės vidurkis (ekonomiškai neaktyvių gyventojų, pvz., pensininkų, vaikų ir besimokančio jaunimo skaičius, padalytas iš ekonomiškai aktyvių darbingo amžiaus asmenų skaičiaus) daug svarbesnis negu vyresnių žmonių priklausomumo vidurkis, |
| --- | --- |

D.

kadangi, nepaisant to, vertinant dėl neaktyvių gyventojų visuomenei tenkančias išlaidas, ekonominės priklausomybės vidurkis (ekonomiškai neaktyvių gyventojų, pvz., pensininkų, vaikų ir besimokančio jaunimo skaičius, padalytas iš ekonomiškai aktyvių darbingo amžiaus asmenų skaičiaus) daug svarbesnis negu vyresnių žmonių priklausomumo vidurkis,

| E. | kadangi demografiniai pokyčiai daro didelį poveikį valstybės išlaidoms, kurios, remiantis prognozėmis, 2004 m.–2050 m. padidės 10 %, |
| --- | --- |

E.

kadangi demografiniai pokyčiai daro didelį poveikį valstybės išlaidoms, kurios, remiantis prognozėmis, 2004 m.–2050 m. padidės 10 %,

| F. | kadangi demografiniai pokyčiai neturėtų turėti įtakos bendram Europos gyventojų skaičiui iki 2050 m., bet jie paskatins didelius skirtumus tarp regionų, nes iš kai kurių Sąjungos regionų emigruoja daug jaunų žmonių, ypač jaunų moterų; kadangi Europos gyventojų dalis pasaulyje turėtų sumažėti nuo 15 % prieš šimtą metų iki 5 % 2050 m.; kadangi Sąjungos regionams šie pokyčiai daro labai skirtingą poveikį – regionuose, kuriuose migracija neigiama, jau dabar neproporcingai daug pagyvenusių žmonių, o į teigiamą migraciją patiriančius regionus atvyksta jaunimas ir jie visuomenės senėjimo proceso nejaučia, |
| --- | --- |

F.

kadangi demografiniai pokyčiai neturėtų turėti įtakos bendram Europos gyventojų skaičiui iki 2050 m., bet jie paskatins didelius skirtumus tarp regionų, nes iš kai kurių Sąjungos regionų emigruoja daug jaunų žmonių, ypač jaunų moterų; kadangi Europos gyventojų dalis pasaulyje turėtų sumažėti nuo 15 % prieš šimtą metų iki 5 % 2050 m.; kadangi Sąjungos regionams šie pokyčiai daro labai skirtingą poveikį – regionuose, kuriuose migracija neigiama, jau dabar neproporcingai daug pagyvenusių žmonių, o į teigiamą migraciją patiriančius regionus atvyksta jaunimas ir jie visuomenės senėjimo proceso nejaučia,

| G. | kadangi nevaisingumas yra viena gyventojų skaičiaus mažėjimo priežasčių ir kadangi jis turėtų būti pripažintas ir vyrams, ir moterims poveikį darančia visuomenės sveikatos ir socialine problema; primena Komisijai 2005 m. Europos Parlamento paskelbtą raginimą imtis veiksmų nevaisingumo ir demografijos srityje – Parlamentas ragino Komisiją šioje srityje pateikti rekomendacijų, |
| --- | --- |

G.

kadangi nevaisingumas yra viena gyventojų skaičiaus mažėjimo priežasčių ir kadangi jis turėtų būti pripažintas ir vyrams, ir moterims poveikį darančia visuomenės sveikatos ir socialine problema; primena Komisijai 2005 m. Europos Parlamento paskelbtą raginimą imtis veiksmų nevaisingumo ir demografijos srityje – Parlamentas ragino Komisiją šioje srityje pateikti rekomendacijų,

| H. | kadangi legali imigracija teigiamai veikia Europos gyventojų sudėtį ir kadangi ji būtina siekiant išlaikyti demografinę pusiausvyrą; kadangi vis dėlto vien tik legalios imigracijos nepakanka norint kompensuoti vis labiau senėjančios Europos Sąjungos visuomenės padarinius ir reikia imtis vietos gyventojų gimstamumo didinimo priemonių, |
| --- | --- |

H.

kadangi legali imigracija teigiamai veikia Europos gyventojų sudėtį ir kadangi ji būtina siekiant išlaikyti demografinę pusiausvyrą; kadangi vis dėlto vien tik legalios imigracijos nepakanka norint kompensuoti vis labiau senėjančios Europos Sąjungos visuomenės padarinius ir reikia imtis vietos gyventojų gimstamumo didinimo priemonių,

| I. | kadangi imigracija tik iš dalies ir neilgam išsprendžia Europos demografinių pokyčių problemą – reikia, kad valstybės narės įsipareigotų užtikrinti lyčių lygybės principo laikymąsi valstybiniame ir privačiame sektoriuose, kad būtų apsaugota motinystė, teikiama socialinė ir ekonominė parama šeimoms ir imamasi priemonių geriau suderinti vyrų ir moterų šeiminį gyvenimą ir darbą, |
| --- | --- |

I.

kadangi imigracija tik iš dalies ir neilgam išsprendžia Europos demografinių pokyčių problemą – reikia, kad valstybės narės įsipareigotų užtikrinti lyčių lygybės principo laikymąsi valstybiniame ir privačiame sektoriuose, kad būtų apsaugota motinystė, teikiama socialinė ir ekonominė parama šeimoms ir imamasi priemonių geriau suderinti vyrų ir moterų šeiminį gyvenimą ir darbą,

| J. | kadangi neįgalumas labai susijęs su amžiumi ir kadangi pagyvenę žmonės dažniau turi sutrikimų arba negalią, |
| --- | --- |

J.

kadangi neįgalumas labai susijęs su amžiumi ir kadangi pagyvenę žmonės dažniau turi sutrikimų arba negalią,

Bendros pastabos

| 1. | atsižvelgia į demografines prognozes iki 2050 m.; vis dėlto pabrėžia, kad prognozės 50 metų laikotarpiui nėra negrįžtamos, tačiau jos įspėja, kad į šias problemas reikia reaguoti jau šiandien, kad ir vėliau būtų galima išsaugoti konkurencingumą, tvarią ekonomiką, socialinę sanglaudą, kartų solidarumą ir Europos socialinį modelį; mano, kad gyventojų skaičiaus mažėjimo perspektyva iki 2050 m. gali reikšti, kad sumažės aplinkos tarša ir atsiras tvaraus vystymosi galimybių, tad reikia imtis aktyvios politikos, skirtos atitinkamai pritaikyti erdvės planavimą, būstus, transportą ir visą kitą infrastruktūrą; pripažįsta valstybių narių kompetenciją šioje srityje; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į demografines prognozes iki 2050 m.; vis dėlto pabrėžia, kad prognozės 50 metų laikotarpiui nėra negrįžtamos, tačiau jos įspėja, kad į šias problemas reikia reaguoti jau šiandien, kad ir vėliau būtų galima išsaugoti konkurencingumą, tvarią ekonomiką, socialinę sanglaudą, kartų solidarumą ir Europos socialinį modelį; mano, kad gyventojų skaičiaus mažėjimo perspektyva iki 2050 m. gali reikšti, kad sumažės aplinkos tarša ir atsiras tvaraus vystymosi galimybių, tad reikia imtis aktyvios politikos, skirtos atitinkamai pritaikyti erdvės planavimą, būstus, transportą ir visą kitą infrastruktūrą; pripažįsta valstybių narių kompetenciją šioje srityje;

| 2. | iš anksto primena, kad dvi pagrindinės demografinių pokyčių priežastys, gimstamumo rodiklių mažėjimas ir gyventojų senėjimas, yra pažangos rezultatas; kad vidutinės gyvenimo trukmės ilgėjimas yra tiesioginė pažangos mokslo, higienos bei gyvenimo lygio pagerėjimo pasekmė, kad šeimos planavimas yra moterų emancipacijos rezultatas, šis procesas vyksta kartu su mergaičių švietimo lygio kilimu ir moterų dalyvavimu aktyviame gyvenime ir viešosios atsakomybės prisiėmimu; mano, kad tai turi būti laikoma neatšaukiamu žmonijos laimėjimu; |
| --- | --- |

2.

iš anksto primena, kad dvi pagrindinės demografinių pokyčių priežastys, gimstamumo rodiklių mažėjimas ir gyventojų senėjimas, yra pažangos rezultatas; kad vidutinės gyvenimo trukmės ilgėjimas yra tiesioginė pažangos mokslo, higienos bei gyvenimo lygio pagerėjimo pasekmė, kad šeimos planavimas yra moterų emancipacijos rezultatas, šis procesas vyksta kartu su mergaičių švietimo lygio kilimu ir moterų dalyvavimu aktyviame gyvenime ir viešosios atsakomybės prisiėmimu; mano, kad tai turi būti laikoma neatšaukiamu žmonijos laimėjimu;

| 3. | pripažįsta, kad norint padidinti gimstamumą visuomenė turi ypatingai rūpintis vaikais; mano, kad būtina kurti šeimai palankią aplinką ir gerinti šeimos ir vaikų gyvenimo sąlygas, taip pat sudaryti sąlygas realių šeimos poreikių tenkinimui; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad norint padidinti gimstamumą visuomenė turi ypatingai rūpintis vaikais; mano, kad būtina kurti šeimai palankią aplinką ir gerinti šeimos ir vaikų gyvenimo sąlygas, taip pat sudaryti sąlygas realių šeimos poreikių tenkinimui;

| 4. | pabrėžia, kad gimstamumo Sąjungoje vidurkis yra 1,5, tai yra labai žemas rodiklis ir jis priklauso ne tik nuo moterų valios bei Europos piliečių ketinimų kurti šeimą; šis nerimą keliantis gimstamumo mažėjimas taip pat galėtų būti susijęs su profesinio ir šeiminio gyvenimo derinimo sunkumais (mažų vaikų priežiūros infrastruktūros trūkumas, socialinės ir ekonominės paramos šeimoms ir moterų darbui nebuvimas), nerimą keliančia socialine aplinka (nestabilumas darbe, brangus būstas) arba ateities baime (jauni žmonės vėlai pradeda dirbti, neužtikrintas darbo vietos išsaugojimas); |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad gimstamumo Sąjungoje vidurkis yra 1,5, tai yra labai žemas rodiklis ir jis priklauso ne tik nuo moterų valios bei Europos piliečių ketinimų kurti šeimą; šis nerimą keliantis gimstamumo mažėjimas taip pat galėtų būti susijęs su profesinio ir šeiminio gyvenimo derinimo sunkumais (mažų vaikų priežiūros infrastruktūros trūkumas, socialinės ir ekonominės paramos šeimoms ir moterų darbui nebuvimas), nerimą keliančia socialine aplinka (nestabilumas darbe, brangus būstas) arba ateities baime (jauni žmonės vėlai pradeda dirbti, neužtikrintas darbo vietos išsaugojimas);

| 5. | primena, kad alkoholį ir narkotikus vartojantis jaunimas – visuotinės svarbos rizikos grupė ir kad tai turi milžiniškus demografinius padarinius – mažėja darbo pajėgumas, sugebėjimas sukurti šeimą ir kt.; todėl rekomenduoja sukurti tikslines pagrindų programas, orientuotas į ankstyvo alkoholio ir narkotikų vartojimo prevenciją ir jaunų žmonių priklausomybės nuo narkotikų ir alkoholio mažinimą; |
| --- | --- |

5.

primena, kad alkoholį ir narkotikus vartojantis jaunimas – visuotinės svarbos rizikos grupė ir kad tai turi milžiniškus demografinius padarinius – mažėja darbo pajėgumas, sugebėjimas sukurti šeimą ir kt.; todėl rekomenduoja sukurti tikslines pagrindų programas, orientuotas į ankstyvo alkoholio ir narkotikų vartojimo prevenciją ir jaunų žmonių priklausomybės nuo narkotikų ir alkoholio mažinimą;

| 6. | mano, kad vidutinės gyvenimo trukmės ilgėjimas yra ir turėtų būti vertinamas teigiamai; todėl prašo, kad valstybės narės imtųsi priemonių siekdamos nuo gresiančio skurdo apsaugoti pensininkus, kurie neturi lėšų būstui, gydymuisi ir galimybės oriai baigti gyvenimą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad vidutinės gyvenimo trukmės ilgėjimas yra ir turėtų būti vertinamas teigiamai; todėl prašo, kad valstybės narės imtųsi priemonių siekdamos nuo gresiančio skurdo apsaugoti pensininkus, kurie neturi lėšų būstui, gydymuisi ir galimybės oriai baigti gyvenimą;

| 7. | ragina imtis išsamių nediskriminavimo užtikrinimo priemonių, nes Europos demografijos ateities klausimo negalima atskirti nuo pažeidžiamų visuomenės nuošalyje liekančių ir skurde gyvenančių grupių, kurios pačios laikomos kaltomis dėl savo blogos padėties – tai daro poveikį ne tik vaikams, bet ir būsimosioms kartoms; |
| --- | --- |

7.

ragina imtis išsamių nediskriminavimo užtikrinimo priemonių, nes Europos demografijos ateities klausimo negalima atskirti nuo pažeidžiamų visuomenės nuošalyje liekančių ir skurde gyvenančių grupių, kurios pačios laikomos kaltomis dėl savo blogos padėties – tai daro poveikį ne tik vaikams, bet ir būsimosioms kartoms;

| 8. | atkreipia dėmesį į netinkamą elgesį su pagyvenusiais asmenimis ir jų priežiūros stoką šeimose arba atitinkamose institucijose; ragina valstybes nares ir Komisiją daryti daugiau, kad netinkamo elgesio su pagyvenusiais asmenimis paplitimas Sąjungoje būtų geriau žinomas; atkreipia dėmesį į vertinimus, kuriais remiantis beveik 10 % pagyvenusių asmenų prieš mirtį kenčia dėl fizinių, finansinių arba psichologinių priežasčių; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti informacijos apie šį netinkamą elgesį skleidimo, įspėjimo sistemas ir sankcijas; džiaugiasi Komisijos ketinimu parengti komunikatą dėl blogo elgesio su pagyvenusiais asmenimis 2008 m.; prašo, kad šis komunikatas taptų proga parengti bendrą strategiją, kuria siekiama vykdyti sąmoningumo ugdymo kampanijas ir imtis veiksmų šioje srityje (paslaugų teikėjų mokymas, kokybės normų nustatymas, sankcijos už netinkamą elgesį); |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į netinkamą elgesį su pagyvenusiais asmenimis ir jų priežiūros stoką šeimose arba atitinkamose institucijose; ragina valstybes nares ir Komisiją daryti daugiau, kad netinkamo elgesio su pagyvenusiais asmenimis paplitimas Sąjungoje būtų geriau žinomas; atkreipia dėmesį į vertinimus, kuriais remiantis beveik 10 % pagyvenusių asmenų prieš mirtį kenčia dėl fizinių, finansinių arba psichologinių priežasčių; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti informacijos apie šį netinkamą elgesį skleidimo, įspėjimo sistemas ir sankcijas; džiaugiasi Komisijos ketinimu parengti komunikatą dėl blogo elgesio su pagyvenusiais asmenimis 2008 m.; prašo, kad šis komunikatas taptų proga parengti bendrą strategiją, kuria siekiama vykdyti sąmoningumo ugdymo kampanijas ir imtis veiksmų šioje srityje (paslaugų teikėjų mokymas, kokybės normų nustatymas, sankcijos už netinkamą elgesį);

| 9. | apgailestauja, kad iki šiol nebuvo imtasi deramų priemonių siekiant parengti Sąjungą šiam iššūkiui, kurį jau seniai buvo galima numatyti; ypač apgailestauja, kad Lisabonos strategijos tikslai ir 2002 m. kovo 15 ir 16 d. Barselonoje susitikusios Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimai dėl vaikų priežiūros, vyresnių kaip 55 metų asmenų užimtumo, geresnio šeiminio gyvenimo ir darbo suderinimo ir moterų dalyvavimo aktyviame gyvenime daugumoje valstybių narių nebuvo įgyvendinti ir kad visa Europos Sąjunga dar nėra pasirengusi pasiekti šiuos tikslus; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad iki šiol nebuvo imtasi deramų priemonių siekiant parengti Sąjungą šiam iššūkiui, kurį jau seniai buvo galima numatyti; ypač apgailestauja, kad Lisabonos strategijos tikslai ir 2002 m. kovo 15 ir 16 d. Barselonoje susitikusios Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimai dėl vaikų priežiūros, vyresnių kaip 55 metų asmenų užimtumo, geresnio šeiminio gyvenimo ir darbo suderinimo ir moterų dalyvavimo aktyviame gyvenime daugumoje valstybių narių nebuvo įgyvendinti ir kad visa Europos Sąjunga dar nėra pasirengusi pasiekti šiuos tikslus;

| 10. | ragina valstybes nares patvirtinti priemones, kuriomis remiantis būtų galima numatyti kurti vaikų ir kitų globos reikalingų asmenų aukštos kokybės ir prieinamų kainų priežiūros įstaigas, pagal 2002 m. kovo 15 ir 16 d. Barselonoje susitikusios Europos Vadovų Tarybos nustatytus tikslus, pagal kuriuos valstybes narės kviečiamos iki 2010 m. sukurti struktūras, į kurias būtų galima priimti mažiausiai 90 % vaikų nuo 3 metų iki privalomo mokyklinio amžiaus ir mažiausiai 33 % jaunesnių kaip 3 metų vaikų; pabrėžia, kad tokiomis priemonėmis tėvams turėtų būti suteikiama galimybė organizuoti savo dalyvavimą darbo rinkoje atsižvelgiant į savo gyvenimo ritmą; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares patvirtinti priemones, kuriomis remiantis būtų galima numatyti kurti vaikų ir kitų globos reikalingų asmenų aukštos kokybės ir prieinamų kainų priežiūros įstaigas, pagal 2002 m. kovo 15 ir 16 d. Barselonoje susitikusios Europos Vadovų Tarybos nustatytus tikslus, pagal kuriuos valstybes narės kviečiamos iki 2010 m. sukurti struktūras, į kurias būtų galima priimti mažiausiai 90 % vaikų nuo 3 metų iki privalomo mokyklinio amžiaus ir mažiausiai 33 % jaunesnių kaip 3 metų vaikų; pabrėžia, kad tokiomis priemonėmis tėvams turėtų būti suteikiama galimybė organizuoti savo dalyvavimą darbo rinkoje atsižvelgiant į savo gyvenimo ritmą;

| 11. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų siekti laikytis ne tik Barselonos tikslų dėl vaiko priežiūros pagalbos priemonių; mano, kad šios įstaigos turėtų būti laikomos visuotinėmis tarnybomis, prieinamomis visiems, kuriems jų reikia; |
| --- | --- |

11.

mano, kad Europos Sąjunga turėtų siekti laikytis ne tik Barselonos tikslų dėl vaiko priežiūros pagalbos priemonių; mano, kad šios įstaigos turėtų būti laikomos visuotinėmis tarnybomis, prieinamomis visiems, kuriems jų reikia;

| 12. | pabrėžia tai, kad daug mažų įmonių yra prastai pasirengusios senėjančios darbo jėgos keliamoms problemoms ir šioje srityje gali prireikti valstybių narių pagalbos; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia tai, kad daug mažų įmonių yra prastai pasirengusios senėjančios darbo jėgos keliamoms problemoms ir šioje srityje gali prireikti valstybių narių pagalbos;

| 13. | džiaugiasi Komisijos iniciatyva apsvarstyti šią svarbią problemą; ragina Komisiją regioniniu ir vietos lygmenimis remti pažangiosios patirties nustatymą ir kaitimąsi ja ir išnaudoti šią naujovių sąjungoje galimybę; pritaria integruotam požiūriui į demografinę problemą ir penkioms pagrindinėms kryptims, į kurias orientuojantis siekiama kartų, lyčių ir teritorijų solidarumo; primena, kad siekdamos sėkmingai išspręsti demografijos problemas valstybės narės turi veiksmingai įgyvendinti Lisabonos strategiją ir valstybių narių lygmeniu glaudžiai derinti makroekonominę bei socialinę politiką, kad panaudojant Sąjungos ekonominės sistemos augimą, konkurencingumą ir našumą galima būtų tinkamai spręsti demografinio senėjimo problemą ir tai valstybėms narėms leistų įgyvendinti joms tenkančius įsipareigojimus kuriant naujovišką politiką viešųjų finansų, sveikatos priežiūros paslaugų, visuotinės svarbos paslaugų (VSP), imigracijos ir integracijos srityse; |
| --- | --- |

13.

džiaugiasi Komisijos iniciatyva apsvarstyti šią svarbią problemą; ragina Komisiją regioniniu ir vietos lygmenimis remti pažangiosios patirties nustatymą ir kaitimąsi ja ir išnaudoti šią naujovių sąjungoje galimybę; pritaria integruotam požiūriui į demografinę problemą ir penkioms pagrindinėms kryptims, į kurias orientuojantis siekiama kartų, lyčių ir teritorijų solidarumo; primena, kad siekdamos sėkmingai išspręsti demografijos problemas valstybės narės turi veiksmingai įgyvendinti Lisabonos strategiją ir valstybių narių lygmeniu glaudžiai derinti makroekonominę bei socialinę politiką, kad panaudojant Sąjungos ekonominės sistemos augimą, konkurencingumą ir našumą galima būtų tinkamai spręsti demografinio senėjimo problemą ir tai valstybėms narėms leistų įgyvendinti joms tenkančius įsipareigojimus kuriant naujovišką politiką viešųjų finansų, sveikatos priežiūros paslaugų, visuotinės svarbos paslaugų (VSP), imigracijos ir integracijos srityse;

Demografinio atsinaujinimo iššūkis

| 14. | pripažįsta, kad motinystė yra vienas iš asmeniškiausių vyrų ir moterų pasirinkimų, kuris turi būti gerbiamas; atsižvelgdamas į skirtingus gimstamumo rodiklius (nuo 1,25 iki 2,0) skirtingose valstybėse narėse, mano, kad įmanoma teigiama linkme keisti gimstamumo kreivę vykdant tinkamą viešąją politiką kuriant šeimai ir vaikams palankią materialinę bei psichologinę aplinką; pripažįsta, kad pagal Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlyme dėl Europos pakto, skirto šeimai, išdėstytus principus šios priemonės turėtų būti įgyvendinamos ilguoju laikotarpiu ir turėtų būti sukurta stabilumo bei saugumo sistema, būtina apsisprendžiant tėvystei; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad motinystė yra vienas iš asmeniškiausių vyrų ir moterų pasirinkimų, kuris turi būti gerbiamas; atsižvelgdamas į skirtingus gimstamumo rodiklius (nuo 1,25 iki 2,0) skirtingose valstybėse narėse, mano, kad įmanoma teigiama linkme keisti gimstamumo kreivę vykdant tinkamą viešąją politiką kuriant šeimai ir vaikams palankią materialinę bei psichologinę aplinką; pripažįsta, kad pagal Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlyme dėl Europos pakto, skirto šeimai, išdėstytus principus šios priemonės turėtų būti įgyvendinamos ilguoju laikotarpiu ir turėtų būti sukurta stabilumo bei saugumo sistema, būtina apsisprendžiant tėvystei;

| 15. | ragina valstybes nares vadovautis pažangiąja patirtimi sprendžiant motinystės atostogų trukmės, kuri skirtingose valstybėse narėse yra nuo 14 iki 28 savaičių, klausimą, taip pat vaiko priežiūros atostogų, priešgimdyminės priežiūros ir globos, pajamų nėštumo metu ir galimybės vėl dirbti tą patį darbą užtikrinimo klausimus; be to, norėtų, kad valstybės narės imtųsi priemonių ir numatytų sankcijas už smurtą ir netinkamą elgesį šeimoje; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares vadovautis pažangiąja patirtimi sprendžiant motinystės atostogų trukmės, kuri skirtingose valstybėse narėse yra nuo 14 iki 28 savaičių, klausimą, taip pat vaiko priežiūros atostogų, priešgimdyminės priežiūros ir globos, pajamų nėštumo metu ir galimybės vėl dirbti tą patį darbą užtikrinimo klausimus; be to, norėtų, kad valstybės narės imtųsi priemonių ir numatytų sankcijas už smurtą ir netinkamą elgesį šeimoje;

| 16. | primena diskriminacijos atvejus, kai nukentėjo motinomis norinčios tapti moterys, nes pablogėjo jų darbo sąlygos ir darbdavio požiūris į jas; primena, kad moterų užimtumas, nepaisant jų kvalifikacijos, nėra pakankamas ir kad už vidutinį atlyginimą žemesnis jų pajamų lygis turi neigiamą poveikį jų būtinai ekonominei nepriklausomybei; ragina valstybes nares tinkamai įgyvendinti 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (7) ir perkelti 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (8); prašo valstybes nares vadovaujantis Direktyva 92/85/EEB imtis priemonių prieš darbdavius, kurie tiesiogiai arba netiesiogiai diskriminuoja darbuotojas, norinčias tapti motinomis; |
| --- | --- |

16.

primena diskriminacijos atvejus, kai nukentėjo motinomis norinčios tapti moterys, nes pablogėjo jų darbo sąlygos ir darbdavio požiūris į jas; primena, kad moterų užimtumas, nepaisant jų kvalifikacijos, nėra pakankamas ir kad už vidutinį atlyginimą žemesnis jų pajamų lygis turi neigiamą poveikį jų būtinai ekonominei nepriklausomybei; ragina valstybes nares tinkamai įgyvendinti 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (7) ir perkelti 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (8); prašo valstybes nares vadovaujantis Direktyva 92/85/EEB imtis priemonių prieš darbdavius, kurie tiesiogiai arba netiesiogiai diskriminuoja darbuotojas, norinčias tapti motinomis;

| 17. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimas priemones siekiant užtikrinti ypatingą apsaugą ir teikti ypatingą paramą pagimdžiusioms moterims, visų pirma jaunoms vienišoms motinoms, atsižvelgiant į didėjantį šeimų, kuriose yra tik vienas iš tėvų, skaičių, nes 85 % tokių šeimų galvų yra moterys ir tokios šeimos labiau nei kitos šeimos patiria didelį neturto pavojų; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares apsvarstyti galimas priemones siekiant užtikrinti ypatingą apsaugą ir teikti ypatingą paramą pagimdžiusioms moterims, visų pirma jaunoms vienišoms motinoms, atsižvelgiant į didėjantį šeimų, kuriose yra tik vienas iš tėvų, skaičių, nes 85 % tokių šeimų galvų yra moterys ir tokios šeimos labiau nei kitos šeimos patiria didelį neturto pavojų;

| 18. | atkreipia dėmesį į būtinybę skirti lėšų mažų vaikų priežiūrai ir daug vaikų turinčioms šeimoms, visų pirma vaiko priežiūros paslaugų teikimui ir vienišų motinų bei nepilnų šeimų, kurioms ypač gresia socialinė atskirtis, izoliacija ir skurdas, apsaugai; pabrėžia, kad šios paslaugos yra visuotinės svarbos ir prisideda prie darbo vietų kūrimo ir vietos bei regioninio vystymosi; ragina Komisiją pabrėžti pažangiosios patirties pavyzdžių kai kurių valstybių narių regionuose privalumus; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į būtinybę skirti lėšų mažų vaikų priežiūrai ir daug vaikų turinčioms šeimoms, visų pirma vaiko priežiūros paslaugų teikimui ir vienišų motinų bei nepilnų šeimų, kurioms ypač gresia socialinė atskirtis, izoliacija ir skurdas, apsaugai; pabrėžia, kad šios paslaugos yra visuotinės svarbos ir prisideda prie darbo vietų kūrimo ir vietos bei regioninio vystymosi; ragina Komisiją pabrėžti pažangiosios patirties pavyzdžių kai kurių valstybių narių regionuose privalumus;

| 19. | taigi investuojant į vaikų priežiūros sektorių ir ikimokyklinę švietimo sistemą, rekomenduoja derinti valstybines ir privačias investicijas; |
| --- | --- |

19.

taigi investuojant į vaikų priežiūros sektorių ir ikimokyklinę švietimo sistemą, rekomenduoja derinti valstybines ir privačias investicijas;

| 20. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti pakankamą vaikų, pagyvenusių žmonių, neįgaliųjų ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugų prieinamumą siekiant sudaryti galimybes vyrams ir moterims be apribojimų ir vienodomis sąlygomis dalyvauti darbo rinkoje – tai turės įtakos neoficialios namų ūkiuose atliekamos priežiūros lygiui; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti pakankamą vaikų, pagyvenusių žmonių, neįgaliųjų ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugų prieinamumą siekiant sudaryti galimybes vyrams ir moterims be apribojimų ir vienodomis sąlygomis dalyvauti darbo rinkoje – tai turės įtakos neoficialios namų ūkiuose atliekamos priežiūros lygiui;

| 21. | primena, kad socialinio dialogo metu buvo susitarta dėl tėvystės atostogų ir darbo ne visą darbo dieną ir tai yra 1996 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvos 96/34/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl tėvystės atostogų, sudaryto tarp UNICE, CEEP ir ETUC (9) ir 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvos 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė UNICE, CEEP ir ETUC (10) objektas; ragina valstybes nares ir Komisiją deramai laikantis subsidiarumo principo užtikrinti šių teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

21.

primena, kad socialinio dialogo metu buvo susitarta dėl tėvystės atostogų ir darbo ne visą darbo dieną ir tai yra 1996 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvos 96/34/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl tėvystės atostogų, sudaryto tarp UNICE, CEEP ir ETUC (9) ir 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvos 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė UNICE, CEEP ir ETUC (10) objektas; ragina valstybes nares ir Komisiją deramai laikantis subsidiarumo principo užtikrinti šių teisės aktų įgyvendinimą;

| 22. | ragina valstybes nares supaprastinti vaikų, su kuriais buvo netinkamai elgiamasi, našlaičių arba vaikų iš specializuotų institucijų priėmimo į šeimą galimybes; ragina europiniu lygmeniu apsvarstyti vaikų iš valstybių narių arba trečiųjų šalių įsivaikinimo procedūras ir pasirūpinti, kad būtų laikomasi nacionalinių ir tarptautinių taisyklių ir kad jos būtų keičiamos, jei tai būtina atsižvelgiant į vaiko poreikius; ragina būti labai budriems, kad būtų pastebėtos visos netinkamo elgesio ir prekybos žmonėmis apraiškos; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares supaprastinti vaikų, su kuriais buvo netinkamai elgiamasi, našlaičių arba vaikų iš specializuotų institucijų priėmimo į šeimą galimybes; ragina europiniu lygmeniu apsvarstyti vaikų iš valstybių narių arba trečiųjų šalių įsivaikinimo procedūras ir pasirūpinti, kad būtų laikomasi nacionalinių ir tarptautinių taisyklių ir kad jos būtų keičiamos, jei tai būtina atsižvelgiant į vaiko poreikius; ragina būti labai budriems, kad būtų pastebėtos visos netinkamo elgesio ir prekybos žmonėmis apraiškos;

| 23. | pabrėžia, kad keičiasi šeimos modeliai, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares deramai atsižvelgti į šią tikrovę kuriant ir įgyvendinant savo politiką; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad keičiasi šeimos modeliai, todėl ragina Komisiją ir valstybes nares deramai atsižvelgti į šią tikrovę kuriant ir įgyvendinant savo politiką;

| 24. | pabrėžia, kad reikia tobulinti tėvystę reglamentuojančius Europos Sąjungos teisės aktus; ragina Komisiją pasiūlyti specialias priemones, skirtas padėti tėvams aktyviau dalyvauti šeiminiame gyvenime suteikiant jiems teisę į tėvystės atostogas; ragina Komisiją ir valstybes nares propaguoti tėvų teises auginti vaikus ir jais rūpintis (ypač faktinių ar teisinių skyrybų atveju) siekiant Europos visuomenėje plėtoti lyčių lygybę; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad reikia tobulinti tėvystę reglamentuojančius Europos Sąjungos teisės aktus; ragina Komisiją pasiūlyti specialias priemones, skirtas padėti tėvams aktyviau dalyvauti šeiminiame gyvenime suteikiant jiems teisę į tėvystės atostogas; ragina Komisiją ir valstybes nares propaguoti tėvų teises auginti vaikus ir jais rūpintis (ypač faktinių ar teisinių skyrybų atveju) siekiant Europos visuomenėje plėtoti lyčių lygybę;

| 25. | ragina Komisiją atsižvelgti į opią nevaisingumo problemą, būdingą ir susituokusioms, ir nesusituokusioms moterims ir poroms; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją atsižvelgti į opią nevaisingumo problemą, būdingą ir susituokusioms, ir nesusituokusioms moterims ir poroms;

| 26. | pabrėžia, kad Pasaulio sveikatos organizacija nevaisingumą laiko liga, kuri gali turėti rimtų pasekmių, pvz., depresija; pabrėžia, kad nevaisingumas didėja ir šiuo metu apie 15 % porų yra nevaisingos; taigi ragina valstybes nares užtikrinti poroms teisę turėti visuotinę nevaisingumo gydymo galimybę; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad Pasaulio sveikatos organizacija nevaisingumą laiko liga, kuri gali turėti rimtų pasekmių, pvz., depresija; pabrėžia, kad nevaisingumas didėja ir šiuo metu apie 15 % porų yra nevaisingos; taigi ragina valstybes nares užtikrinti poroms teisę turėti visuotinę nevaisingumo gydymo galimybę;

| 27. | skatina valstybes nares nustatyti pažangiąją patirtį, kuri palanki šeimoms, susijusi su vaiko pašalpų sistema ir visuotinės svarbos paramos šeimai ir jos apsaugos socialinėmis paslaugomis, ir keistis šia patirtimi; ragina valstybes nares teikti paramą jauniems tėvams, kurie mokosi ir studijuoja; |
| --- | --- |

27.

skatina valstybes nares nustatyti pažangiąją patirtį, kuri palanki šeimoms, susijusi su vaiko pašalpų sistema ir visuotinės svarbos paramos šeimai ir jos apsaugos socialinėmis paslaugomis, ir keistis šia patirtimi; ragina valstybes nares teikti paramą jauniems tėvams, kurie mokosi ir studijuoja;

| 28. | ragina valstybes nares pripažinti socialinę, ekonominę ir šviečiamąją neoficialaus darbo šeimoje – rūpinimosi vaikais ir kitais priklausomais asmenimis – vertę ir kartu ištirti galimybę pripažinti šį neoficialų darbą atliekančių asmenų stažą, teises į socialinę apsaugą ir į pensiją; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares pripažinti socialinę, ekonominę ir šviečiamąją neoficialaus darbo šeimoje – rūpinimosi vaikais ir kitais priklausomais asmenimis – vertę ir kartu ištirti galimybę pripažinti šį neoficialų darbą atliekančių asmenų stažą, teises į socialinę apsaugą ir į pensiją;

| 29. | ragina valstybes nares imtis pozityvių tėvystei palankių veiksmų, pvz., užtikrinti papildomas teises į pensiją, sumažinti mokesčius įmonėms, steigiančioms vaikų darželius, ir keistis pažangiąja patirtimi šiuo klausimu; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares imtis pozityvių tėvystei palankių veiksmų, pvz., užtikrinti papildomas teises į pensiją, sumažinti mokesčius įmonėms, steigiančioms vaikų darželius, ir keistis pažangiąja patirtimi šiuo klausimu;

Žmogiškųjų išteklių iššūkis

| 30. | pažymi, kad, atsižvelgdama į pusiausvyros tarp nedirbančių ir dirbančių sutrikimą, kurį paskatino demografiniai pokyčiai, Europos Sąjunga turi galimybę didinti užimtumą įdarbindama moteris, jaunimą, vyresnio amžiaus asmenis ir neįgaliuosius; mano, kad 2008 m. persvarstant Lisabonos strategiją visiškas užimtumas turi tapti tikslu, pasiekiamu trumpuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad, atsižvelgdama į pusiausvyros tarp nedirbančių ir dirbančių sutrikimą, kurį paskatino demografiniai pokyčiai, Europos Sąjunga turi galimybę didinti užimtumą įdarbindama moteris, jaunimą, vyresnio amžiaus asmenis ir neįgaliuosius; mano, kad 2008 m. persvarstant Lisabonos strategiją visiškas užimtumas turi tapti tikslu, pasiekiamu trumpuoju laikotarpiu;

| 31. | skatina vykdyti Europos žmogiškųjų išteklių valdymo reformą, nes šiuo metu esant nepakankamam jaunų žmonių, kuriems mažiau nei 25–30 metų, ir vyresnių kaip 55 metai žmonių užimtumui, didelės gyventojų dalies aktyvaus gyvenimo trukmė siekia iki apie 30 metų; ragina skatinti apsauginius visuotinius su amžiumi susijusių klausimų valdymo būdus; |
| --- | --- |

31.

skatina vykdyti Europos žmogiškųjų išteklių valdymo reformą, nes šiuo metu esant nepakankamam jaunų žmonių, kuriems mažiau nei 25–30 metų, ir vyresnių kaip 55 metai žmonių užimtumui, didelės gyventojų dalies aktyvaus gyvenimo trukmė siekia iki apie 30 metų; ragina skatinti apsauginius visuotinius su amžiumi susijusių klausimų valdymo būdus;

| 32. | sprendžiant žmogiškųjų išteklių klausimą ragina taikyti bendrą ir kokybinį požiūrį ir siūlo apibrėžti „aktyvaus gyvenimo ciklą“, kuris apimtų mokymus, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir oficialių bei neoficialių žinių, kvalifikacijos ir profesinės veiklos galimybių panaudojimą nuo aktyvaus gyvenimo pradžios iki pabaigos; |
| --- | --- |

32.

sprendžiant žmogiškųjų išteklių klausimą ragina taikyti bendrą ir kokybinį požiūrį ir siūlo apibrėžti „aktyvaus gyvenimo ciklą“, kuris apimtų mokymus, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir oficialių bei neoficialių žinių, kvalifikacijos ir profesinės veiklos galimybių panaudojimą nuo aktyvaus gyvenimo pradžios iki pabaigos;

| 33. | pripažįsta, kad darbo rinkos susiskaidymas bei nesaugių darbo formų plitimas lemia didesnį nesaugumą vyresniame amžiuje; mano, kad valstybės narės, siekdamos stiprinti vyresnio amžiaus asmenų saugumą, turi išnagrinėti pažangiausios patirties, kai socialinio draudimo įmokos išlaikomos visą gyvenimą, atvejus ir keistis informacija šiuo klausimu; |
| --- | --- |

33.

pripažįsta, kad darbo rinkos susiskaidymas bei nesaugių darbo formų plitimas lemia didesnį nesaugumą vyresniame amžiuje; mano, kad valstybės narės, siekdamos stiprinti vyresnio amžiaus asmenų saugumą, turi išnagrinėti pažangiausios patirties, kai socialinio draudimo įmokos išlaikomos visą gyvenimą, atvejus ir keistis informacija šiuo klausimu;

| 34. | mano, kad imantis visų atsižvelgiant į demografinį vystymąsi numatytų priemonių turi būti kreipiamas dėmesys į visų aktyvių darbuotojų produktyvumo didėjimą, ir kad dėl to svarbus ne tik ekonomiškai aktyvių ir ekonomiškai neaktyvių gyventojų skaičiaus santykis, bet taip pat ir produktyvumo didėjimas; |
| --- | --- |

34.

mano, kad imantis visų atsižvelgiant į demografinį vystymąsi numatytų priemonių turi būti kreipiamas dėmesys į visų aktyvių darbuotojų produktyvumo didėjimą, ir kad dėl to svarbus ne tik ekonomiškai aktyvių ir ekonomiškai neaktyvių gyventojų skaičiaus santykis, bet taip pat ir produktyvumo didėjimas;

| 35. | ragina palaikyti intensyvų dialogą su socialiniais partneriais, įmonėmis, universitetais, nevyriausybinėmis organizacijomis ir žiniasklaida siekiant pasirengti šiems demografiniams pokyčiams; pabrėžia, kad našumo didėjimas ateityje visų pirma priklausys nuo investicijų į mokslinius tyrimus, plėtrą ir technologines naujoves, ir primygtinai ragina įmones, valdant užimtumą bei planuojant darbuotojų karjerą iš anksto numatyti, kokių specialistų joms reikės, o investuojant į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi padėti darbuotojams atnaujinti įgūdžius; |
| --- | --- |

35.

ragina palaikyti intensyvų dialogą su socialiniais partneriais, įmonėmis, universitetais, nevyriausybinėmis organizacijomis ir žiniasklaida siekiant pasirengti šiems demografiniams pokyčiams; pabrėžia, kad našumo didėjimas ateityje visų pirma priklausys nuo investicijų į mokslinius tyrimus, plėtrą ir technologines naujoves, ir primygtinai ragina įmones, valdant užimtumą bei planuojant darbuotojų karjerą iš anksto numatyti, kokių specialistų joms reikės, o investuojant į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi padėti darbuotojams atnaujinti įgūdžius;

| 36. | ragina imtis praktinių iniciatyvų, skirtų sudaryti pagyvenusiems žmonėms galimybes dirbti ilgiau, jei jie to norėtų, kad jie galėtų perduoti ypatingą savo sukauptą darbo patirtį jaunimui, kitiems darbuotojams ir darbdaviams; |
| --- | --- |

36.

ragina imtis praktinių iniciatyvų, skirtų sudaryti pagyvenusiems žmonėms galimybes dirbti ilgiau, jei jie to norėtų, kad jie galėtų perduoti ypatingą savo sukauptą darbo patirtį jaunimui, kitiems darbuotojams ir darbdaviams;

| 37. | ragina investuoti į švietimą ir mokymus, taip pat panaudojant naujas technologijas, siekiant pakelti bendrą pagrindinio išsilavinimo lygį, nes tai yra būsimo sugebėjimo prisitaikyti ugdymo ir perkvalifikavimo galimybių mokantis visą gyvenimą sąlyga, taip pat sąlyga parengti priemones, padedančias jauniems žmonėms pradėti profesinį gyvenimą ir vyresniems žmonėms bei pažeidžiamų asmenų grupėms vėl integruotis į profesinį gyvenimą, ir priemones, kurios būtų taikomos visą profesinio gyvenimo laikotarpį; |
| --- | --- |

37.

ragina investuoti į švietimą ir mokymus, taip pat panaudojant naujas technologijas, siekiant pakelti bendrą pagrindinio išsilavinimo lygį, nes tai yra būsimo sugebėjimo prisitaikyti ugdymo ir perkvalifikavimo galimybių mokantis visą gyvenimą sąlyga, taip pat sąlyga parengti priemones, padedančias jauniems žmonėms pradėti profesinį gyvenimą ir vyresniems žmonėms bei pažeidžiamų asmenų grupėms vėl integruotis į profesinį gyvenimą, ir priemones, kurios būtų taikomos visą profesinio gyvenimo laikotarpį;

| 38. | siūlo atsižvelgiant į valstybių narių tradicijas kuo greičiau pasirūpinti, kad įmonės rečiau taikytų ankstesnio išėjimo į pensiją sistemą remiantis sutartimis arba konsultacijomis su įmonių tarybomis ir ragina valstybes nares stiprinti vyresnių darbuotojų vaidmenį ir skatinti jų užimtumą; vis dėlto pripažįsta, kad vyresniems darbuotojams (tiems, kurie jau peržengė minimalaus pensinio amžiaus ribą), kuriedaugiau nepageidauja dirbti visą darbo dieną, gali būti ištirtos galimybės dirbti ne visą darbo dieną, dirbti pagal lankstų darbo grafiką, dirbti nuotolinį darbą bei dalytis darbu su kitu darbuotoju ir tai gali tapti naujoviška palaipsnio išėjimo į pensiją forma bei sumažinti su išėjimu į pensiją susijusį stresą; |
| --- | --- |

38.

siūlo atsižvelgiant į valstybių narių tradicijas kuo greičiau pasirūpinti, kad įmonės rečiau taikytų ankstesnio išėjimo į pensiją sistemą remiantis sutartimis arba konsultacijomis su įmonių tarybomis ir ragina valstybes nares stiprinti vyresnių darbuotojų vaidmenį ir skatinti jų užimtumą; vis dėlto pripažįsta, kad vyresniems darbuotojams (tiems, kurie jau peržengė minimalaus pensinio amžiaus ribą), kuriedaugiau nepageidauja dirbti visą darbo dieną, gali būti ištirtos galimybės dirbti ne visą darbo dieną, dirbti pagal lankstų darbo grafiką, dirbti nuotolinį darbą bei dalytis darbu su kitu darbuotoju ir tai gali tapti naujoviška palaipsnio išėjimo į pensiją forma bei sumažinti su išėjimu į pensiją susijusį stresą;

| 39. | mano, kad atėjo laikas kovoti su „pensininko stresu“, t. y. prislėgtumo, nenaudingumo ir nihilizmo jausmais, užplūstančiais darbuotojus praėjus keletui dienų nuo išėjimo į pensiją, kai jie mano, kad yra nenaudingi, apleisti, vieniši ir neturi ateities; |
| --- | --- |

39.

mano, kad atėjo laikas kovoti su „pensininko stresu“, t. y. prislėgtumo, nenaudingumo ir nihilizmo jausmais, užplūstančiais darbuotojus praėjus keletui dienų nuo išėjimo į pensiją, kai jie mano, kad yra nenaudingi, apleisti, vieniši ir neturi ateities;

| 40. | ragina Komisiją ir valstybes nares pasiūlyti iniciatyvas, kurias taikant jaunimui būtų lengviau patekti į darbo rinką, pvz., skatinant pensinio amžiaus darbuotojus būti jaunų darbuotojų mokytojais, ir diegti kelių asmenų darbą vienoje darbo vietoje skirtingu laiku ir darbą ne visą darbo dieną, kad patirtis lengviau pereitų iš vienos kartos kitai; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją ir valstybes nares pasiūlyti iniciatyvas, kurias taikant jaunimui būtų lengviau patekti į darbo rinką, pvz., skatinant pensinio amžiaus darbuotojus būti jaunų darbuotojų mokytojais, ir diegti kelių asmenų darbą vienoje darbo vietoje skirtingu laiku ir darbą ne visą darbo dieną, kad patirtis lengviau pereitų iš vienos kartos kitai;

| 41. | ragina iš esmės reformuoti vyresnio amžiaus darbuotojų karjeros valdymą, kuriems šiuo metu jau nuo 50 metų sudarytos nepalankios sąlygos, nes jie diskriminuojami įdarbinant, jiems nesuteikiama pakankamai galimybių dalyvauti mokymuose, ypač susijusiuose su naujomis technologijomis, nepripažįstama įgytos patirties nauda, jie retai paaukštinami; primena, kad galimybių dalyvauti profesiniuose mokymuose apribojimas dėl amžiaus yra diskriminuojantis ir ragina valstybes nares apie tai aiškiai informuoti darbdavius bei mokymo personalą; todėl prašo nedelsiant perkelti ir veiksmingai taikyti 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (11), kurioje diskriminacija dėl amžiaus mokymų ir užimtumo srityje vertinama kaip neteisėta; mano, kad be prieigos prie žinių klausimo vyresnio amžiaus darbuotojams dažnai reikalinga pagalba asmeniškesnėse su darbu susijusiose srityse, pvz., pokalbio technikos, pasitikėjimo savimi ugdymo ir gyvenimo aprašymo parengimo srityse; ragina valstybes nares numatyti informacijos apie užimtumą, skirtos specialiai vyresniems darbuotojams, skleidimą ir parengti daugiau vyriausybinių programų, skirtų vyresnių asmenų užimtumui skatinti; ragina Komisiją vykdyti priežiūrą ir imtis veiksmų prieš valstybes nares, kurių teisės aktais ir toliau diskriminuojama dėl negalios arba amžiaus; |
| --- | --- |

41.

ragina iš esmės reformuoti vyresnio amžiaus darbuotojų karjeros valdymą, kuriems šiuo metu jau nuo 50 metų sudarytos nepalankios sąlygos, nes jie diskriminuojami įdarbinant, jiems nesuteikiama pakankamai galimybių dalyvauti mokymuose, ypač susijusiuose su naujomis technologijomis, nepripažįstama įgytos patirties nauda, jie retai paaukštinami; primena, kad galimybių dalyvauti profesiniuose mokymuose apribojimas dėl amžiaus yra diskriminuojantis ir ragina valstybes nares apie tai aiškiai informuoti darbdavius bei mokymo personalą; todėl prašo nedelsiant perkelti ir veiksmingai taikyti 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (11), kurioje diskriminacija dėl amžiaus mokymų ir užimtumo srityje vertinama kaip neteisėta; mano, kad be prieigos prie žinių klausimo vyresnio amžiaus darbuotojams dažnai reikalinga pagalba asmeniškesnėse su darbu susijusiose srityse, pvz., pokalbio technikos, pasitikėjimo savimi ugdymo ir gyvenimo aprašymo parengimo srityse; ragina valstybes nares numatyti informacijos apie užimtumą, skirtos specialiai vyresniems darbuotojams, skleidimą ir parengti daugiau vyriausybinių programų, skirtų vyresnių asmenų užimtumui skatinti; ragina Komisiją vykdyti priežiūrą ir imtis veiksmų prieš valstybes nares, kurių teisės aktais ir toliau diskriminuojama dėl negalios arba amžiaus;

| 42. | ragina Komisiją vykdyti priežiūrą ir imtis veiksmų prieš valstybes nares, kurių teisės aktais ir toliau diskriminuojama dėl amžiaus ir negalios (t. y. pažeidžiamos Sutartys ir Pagrindinių teisių chartija, kuri nuo 2009 m. sausio 1 d. bus teisiškai privaloma visoje ES), kad atitinkamos valstybės narės nedelsdamos panaikintų šiuos teisės aktus; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją vykdyti priežiūrą ir imtis veiksmų prieš valstybes nares, kurių teisės aktais ir toliau diskriminuojama dėl amžiaus ir negalios (t. y. pažeidžiamos Sutartys ir Pagrindinių teisių chartija, kuri nuo 2009 m. sausio 1 d. bus teisiškai privaloma visoje ES), kad atitinkamos valstybės narės nedelsdamos panaikintų šiuos teisės aktus;

| 43. | ragina Komisiją surinkti atitinkamus statistikos duomenis apie įvairias amžiaus grupes, atsižvelgiant į skirtingas problemas, su kuriomis susiduriama, taip pat į labai įvairaus pobūdžio diskriminaciją dėl amžiaus; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją surinkti atitinkamus statistikos duomenis apie įvairias amžiaus grupes, atsižvelgiant į skirtingas problemas, su kuriomis susiduriama, taip pat į labai įvairaus pobūdžio diskriminaciją dėl amžiaus;

| 44. | primena, kad pagyvenę žmonės nėra vientisa kategorija; ypač pabrėžia, kad pagyvenusios moterys ir pagyvenę etninėms mažumoms priklausantys žmonės patiria daugialypę diskriminaciją; |
| --- | --- |

44.

primena, kad pagyvenę žmonės nėra vientisa kategorija; ypač pabrėžia, kad pagyvenusios moterys ir pagyvenę etninėms mažumoms priklausantys žmonės patiria daugialypę diskriminaciją;

| 45. | pabrėžia, kad darbas ne visą darbo dieną yra naudingas etapas grįžtant į darbo rinką; ragina valstybes nares ypač remti mažas įmones, kad jos skatintų darbą ne visą darbo dieną ir lankstų darbo organizavimą; dar kartą pabrėžia teigiamą darbo ne visą darbo dieną vertę pagyvenusiems darbuotojams, kurie gali nebenorėti dirbti visą darbo dieną; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad darbas ne visą darbo dieną yra naudingas etapas grįžtant į darbo rinką; ragina valstybes nares ypač remti mažas įmones, kad jos skatintų darbą ne visą darbo dieną ir lankstų darbo organizavimą; dar kartą pabrėžia teigiamą darbo ne visą darbo dieną vertę pagyvenusiems darbuotojams, kurie gali nebenorėti dirbti visą darbo dieną;

| 46. | ragina valstybes nares skatinti pagyvenusių darbuotojų vaidmenį darbo rinkoje pabrėžiant pagyvenusių darbuotojų samdymo naudą ir skatinant darbdavius diegti lanksčią darbo organizaciją, kuria pagyvenę darbuotojai būtų skatinami dalyvauti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

46.

ragina valstybes nares skatinti pagyvenusių darbuotojų vaidmenį darbo rinkoje pabrėžiant pagyvenusių darbuotojų samdymo naudą ir skatinant darbdavius diegti lanksčią darbo organizaciją, kuria pagyvenę darbuotojai būtų skatinami dalyvauti darbo rinkoje;

| 47. | prašo Komisiją atlikti tyrimą, paremtą pagal lytis suskirstytais duomenimis, dėl vyresnio amžiaus gyventojų įdarbinimui taikomų mokesčių lengvatų ir esamų jų įdarbinimo kliūčių; |
| --- | --- |

47.

prašo Komisiją atlikti tyrimą, paremtą pagal lytis suskirstytais duomenimis, dėl vyresnio amžiaus gyventojų įdarbinimui taikomų mokesčių lengvatų ir esamų jų įdarbinimo kliūčių;

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti galimybes mokytis visą gyvenimą; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti galimybes mokytis visą gyvenimą;

| 49. | primena, kad įstatyminis amžiaus, kuris suteikia teisę išeiti į pensiją, nustatymas yra Europos socialinių modelių pasiekimas ir užtikrina, kad privalomo aktyvaus gyvenimo trukmė neperžengtų protingų ribų; |
| --- | --- |

49.

primena, kad įstatyminis amžiaus, kuris suteikia teisę išeiti į pensiją, nustatymas yra Europos socialinių modelių pasiekimas ir užtikrina, kad privalomo aktyvaus gyvenimo trukmė neperžengtų protingų ribų;

| 50. | primena, kad išėjimas į pensiją yra teisė, kurią turi kiekvienas darbuotojas, sulaukęs kiekvienos valstybės narės įstatymuose, parengtuose konsultuojantis su socialiniais partneriais ir tinkamai atsižvelgiant į nacionalines tradicijas, numatyto pensinio amžiaus; |
| --- | --- |

50.

primena, kad išėjimas į pensiją yra teisė, kurią turi kiekvienas darbuotojas, sulaukęs kiekvienos valstybės narės įstatymuose, parengtuose konsultuojantis su socialiniais partneriais ir tinkamai atsižvelgiant į nacionalines tradicijas, numatyto pensinio amžiaus;

| 51. | pabrėžia didelį skirtumą tarp vyrų ir moterų vidutinio pensijų dydžio, kurį galima paaiškinti karjeros nutraukimu norint vykdyti šeiminius įsipareigojimus vaikams arba pagyvenusiems tėvams; ragina valstybes nares imtis priemonių, kad profesinio gyvenimo nutraukimas dėl motinystės ir vaiko priežiūros atostogų daugiau neturėtų neigiamo poveikio apskaičiuojant pensijos dydį; ragina valstybes nares numatyti pensijos padidinimą atsižvelgiant į išaugintų vaikų skaičių ir pripažinti svarbų žmonių, kurie prižiūri kitus asmenis, vaidmenį visuomenėje; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia didelį skirtumą tarp vyrų ir moterų vidutinio pensijų dydžio, kurį galima paaiškinti karjeros nutraukimu norint vykdyti šeiminius įsipareigojimus vaikams arba pagyvenusiems tėvams; ragina valstybes nares imtis priemonių, kad profesinio gyvenimo nutraukimas dėl motinystės ir vaiko priežiūros atostogų daugiau neturėtų neigiamo poveikio apskaičiuojant pensijos dydį; ragina valstybes nares numatyti pensijos padidinimą atsižvelgiant į išaugintų vaikų skaičių ir pripažinti svarbų žmonių, kurie prižiūri kitus asmenis, vaidmenį visuomenėje;

| 52. | ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant modernizuoti socialinės apsaugos ir gerovės sistemas, įskaitant pensijų sistemas, siekiant užtikrinti ilgalaikį jų finansinį patikimumą ir sudaryti galimybes spręsti dėl visuomenės senėjimo kylančias problemas; mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų kreipti į vyresnio amžiaus moterų padėtį, nes joms gresia didesnis izoliacijos ir skurdo pavojus; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant modernizuoti socialinės apsaugos ir gerovės sistemas, įskaitant pensijų sistemas, siekiant užtikrinti ilgalaikį jų finansinį patikimumą ir sudaryti galimybes spręsti dėl visuomenės senėjimo kylančias problemas; mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų kreipti į vyresnio amžiaus moterų padėtį, nes joms gresia didesnis izoliacijos ir skurdo pavojus;

| 53. | ragina Komisiją atlikti skirtingų visose valstybėse narėse taikomų moterų gaunamos pensijos ir socialinės apsaugos sistemų lyginamąjį tyrimą norint nustatyti pažangiąją patirtį, kad būtų galima vystyti moterų užimtumą bei sudaryti sąlygas derinti šeimos ir profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją atlikti skirtingų visose valstybėse narėse taikomų moterų gaunamos pensijos ir socialinės apsaugos sistemų lyginamąjį tyrimą norint nustatyti pažangiąją patirtį, kad būtų galima vystyti moterų užimtumą bei sudaryti sąlygas derinti šeimos ir profesinį gyvenimą;

| 54. | ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai imtis priemonių, kurias taikant pagyvenusiems darbuotojams būtų lengviau įsidarbinti, nes daugelyje valstybių narių planuojama padidinti amžiaus, kuriam suėjus įgyjama teisė į pensiją, ribą; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai imtis priemonių, kurias taikant pagyvenusiems darbuotojams būtų lengviau įsidarbinti, nes daugelyje valstybių narių planuojama padidinti amžiaus, kuriam suėjus įgyjama teisė į pensiją, ribą;

| 55. | mano, kad pensinio amžiaus sulaukusių asmenų gyvenimo perspektyvos ir kokybė geresnės negu kada nors anksčiau, ir atsižvelgdamas į tai mano, kad valstybės narės, pasikonsultavusios su socialiniais partneriais ir tinkamai atsižvelgdamos į nacionalines tradicijas, turėtų skatinti, o ne trukdyti kurti bendras normas ir taisykles, kuriomis leidžiama savanorišku darbuotojo sprendimu profesinį gyvenimą pratęsti ir sulaukus amžiaus, kurį įstatymais nustato kiekviena valstybė narė; ragina Komisiją tęsti valstybių narių pensijų sistemų įvairovės ir numatomų reformų ekonominio bei socialinio poveikio valstybėse narėse lyginamąsias studijas; |
| --- | --- |

55.

mano, kad pensinio amžiaus sulaukusių asmenų gyvenimo perspektyvos ir kokybė geresnės negu kada nors anksčiau, ir atsižvelgdamas į tai mano, kad valstybės narės, pasikonsultavusios su socialiniais partneriais ir tinkamai atsižvelgdamos į nacionalines tradicijas, turėtų skatinti, o ne trukdyti kurti bendras normas ir taisykles, kuriomis leidžiama savanorišku darbuotojo sprendimu profesinį gyvenimą pratęsti ir sulaukus amžiaus, kurį įstatymais nustato kiekviena valstybė narė; ragina Komisiją tęsti valstybių narių pensijų sistemų įvairovės ir numatomų reformų ekonominio bei socialinio poveikio valstybėse narėse lyginamąsias studijas;

| 56. | ragina valstybes nares įgyvendinti priemones, kuriomis leidžiama suderinti moterų užimtumą ir jų profesinę karjerą su įsipareigojimais šeimai, ir kovoti su diskriminavimu ir stereotipais, vis dar turinčiais joms poveikį darbo rinkoje ir švietimo sistemoje; primena lyčių lygybės principą ir nepažeidžiamą Europos socialinio modelio principą, kad už tą patį darbą toje pačioje darbo vietoje turi būti mokamas vienodas atlyginimas; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares įgyvendinti priemones, kuriomis leidžiama suderinti moterų užimtumą ir jų profesinę karjerą su įsipareigojimais šeimai, ir kovoti su diskriminavimu ir stereotipais, vis dar turinčiais joms poveikį darbo rinkoje ir švietimo sistemoje; primena lyčių lygybės principą ir nepažeidžiamą Europos socialinio modelio principą, kad už tą patį darbą toje pačioje darbo vietoje turi būti mokamas vienodas atlyginimas;

| 57. | taigi, siekiant panaikinti šią diskriminavimo formą, ypač moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą, ragina imtis priemonių darbo teisės srityje ir sudarant valstybės biudžetą atsižvelgti į lyčių lygybės aspektus; |
| --- | --- |

57.

taigi, siekiant panaikinti šią diskriminavimo formą, ypač moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą, ragina imtis priemonių darbo teisės srityje ir sudarant valstybės biudžetą atsižvelgti į lyčių lygybės aspektus;

| 58. | primena, kad palanki darbo aplinka yra svarbus našumo veiksnys; ragina valstybes nares skatinti priemones, kuriomis darbo vietoje mažinama žalos pagyvenusiems darbuotojams rizika – gerinama psichosocialinė ir fizinė aplinka, keičiamas darbo turinys ir organizavimas, gerinama bendra darbuotojų sveikata, gerovė ir sugebėjimas dirbti, taip pat kiti jų sugebėjimai ir profesinė kompetencija; ragina įmones investuoti į nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų prevenciją, profesinę sveikatos priežiūrą, higieną ir socialinį dialogą; |
| --- | --- |

58.

primena, kad palanki darbo aplinka yra svarbus našumo veiksnys; ragina valstybes nares skatinti priemones, kuriomis darbo vietoje mažinama žalos pagyvenusiems darbuotojams rizika – gerinama psichosocialinė ir fizinė aplinka, keičiamas darbo turinys ir organizavimas, gerinama bendra darbuotojų sveikata, gerovė ir sugebėjimas dirbti, taip pat kiti jų sugebėjimai ir profesinė kompetencija; ragina įmones investuoti į nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų prevenciją, profesinę sveikatos priežiūrą, higieną ir socialinį dialogą;

| 59. | pabrėžia, kad būtina padaryti darbo vietas saugias ir prieinamas pagyvenusiems ir neįgaliems darbuotojams sukuriant tinkamą infrastruktūrą ir parūpinant reikiamą individualiems tų asmenų poreikiams ir reikalavimams pritaikytą įrangą; taip pat pabrėžia, kad tokioje aplinkoje pagyvenę žmonės gali gyventi nepriklausomi, todėl sutaupomos priežiūrai specialiose įstaigose valstybės skiriamos lėšos; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad būtina padaryti darbo vietas saugias ir prieinamas pagyvenusiems ir neįgaliems darbuotojams sukuriant tinkamą infrastruktūrą ir parūpinant reikiamą individualiems tų asmenų poreikiams ir reikalavimams pritaikytą įrangą; taip pat pabrėžia, kad tokioje aplinkoje pagyvenę žmonės gali gyventi nepriklausomi, todėl sutaupomos priežiūrai specialiose įstaigose valstybės skiriamos lėšos;

| 60. | ragina valstybes nares įvesti teisę prašyti lankstaus darbo laiko arba galimybės dirbti ne visą darbo dieną; ši teisė turi būti taikoma ne tik tėvams, bet ir pagyvenusiems darbuotojams, kurie taip pat gali turėti pareigų šeimoje; |
| --- | --- |

60.

ragina valstybes nares įvesti teisę prašyti lankstaus darbo laiko arba galimybės dirbti ne visą darbo dieną; ši teisė turi būti taikoma ne tik tėvams, bet ir pagyvenusiems darbuotojams, kurie taip pat gali turėti pareigų šeimoje;

| 61. | pabrėžia mažųjų ir vidutinių įmonių, kaip pagrindinių Europos Sąjungos darbo vietų kūrėjų, vaidmenį; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia mažųjų ir vidutinių įmonių, kaip pagrindinių Europos Sąjungos darbo vietų kūrėjų, vaidmenį;

| 62. | pažymi, kad paslaugų sektorius yra daugiausia darbo vietų moterims, imigrantams ir pagyvenusiems darbuotojams teikiantis sektorius; ragina skubiai užbaigti kurti paslaugų vidaus rinką; |
| --- | --- |

62.

pažymi, kad paslaugų sektorius yra daugiausia darbo vietų moterims, imigrantams ir pagyvenusiems darbuotojams teikiantis sektorius; ragina skubiai užbaigti kurti paslaugų vidaus rinką;

Kartų ir regionų solidarumo iššūkis

| 63. | primena, kad kartų solidarumo principas, ypač svarbus Europos socialinių modelių principas, remiasi tuo, kad dirbantieji finansuoja alternatyvius pajamų šaltinius ir nedirbančių (vaikų, jaunuolių, nuo kitų priklausomų asmenų ir vyresnio amžiaus žmonių) apsaugos ir sveikatos išlaidas; ragina, kad solidarumo principas būtų išlaikytas nepaisant numatomo demografinės pusiausvyros sutrikimo; |
| --- | --- |

63.

primena, kad kartų solidarumo principas, ypač svarbus Europos socialinių modelių principas, remiasi tuo, kad dirbantieji finansuoja alternatyvius pajamų šaltinius ir nedirbančių (vaikų, jaunuolių, nuo kitų priklausomų asmenų ir vyresnio amžiaus žmonių) apsaugos ir sveikatos išlaidas; ragina, kad solidarumo principas būtų išlaikytas nepaisant numatomo demografinės pusiausvyros sutrikimo;

| 64. | pabrėžia, aktyvaus valdžios institucijų įsikišimo, kad būtų teikiamos visuotinės svarbos socialinės paslaugos (VSSP) šeimoms ir mažiems vaikams ir būtų rūpinamasi bei būtų globojami vyresnio amžiaus žmonės bei visi asmenys, kurie yra priklausomi nuo kitų, svarbą; mano, kad galimybė naudotis šiomis paslaugomis yra pagrindinė teisė; ragina Komisiją visuotinės svarbos socialines paslaugas, kuriomis užtikrinama visuotinė prieiga ir solidarumo principas, teisiškai įvirtinti Bendrijos teisėje; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, aktyvaus valdžios institucijų įsikišimo, kad būtų teikiamos visuotinės svarbos socialinės paslaugos (VSSP) šeimoms ir mažiems vaikams ir būtų rūpinamasi bei būtų globojami vyresnio amžiaus žmonės bei visi asmenys, kurie yra priklausomi nuo kitų, svarbą; mano, kad galimybė naudotis šiomis paslaugomis yra pagrindinė teisė; ragina Komisiją visuotinės svarbos socialines paslaugas, kuriomis užtikrinama visuotinė prieiga ir solidarumo principas, teisiškai įvirtinti Bendrijos teisėje;

| 65. | pabrėžia, kad valstybėms narėms svarbu keistis informacija ir pažangiąja patirtimi apie tai, kaip parengti sveikatos apsaugos sistemas padidėjusiems senėjančios visuomenės poreikiams, ypač atsižvelgiant į tai, kad dėl senėjančios visuomenės labai padidės valstybės išlaidos sveikatos priežiūrai, nes neįgalumas ir ligos senyvame amžiuje labai padažnėja, ypač tarp labai senų (80 m. ir vyresnio amžiaus) žmonių, kurie būsimaisiais dešimtmečiais bus greičiausiai augantis segmentas; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad valstybėms narėms svarbu keistis informacija ir pažangiąja patirtimi apie tai, kaip parengti sveikatos apsaugos sistemas padidėjusiems senėjančios visuomenės poreikiams, ypač atsižvelgiant į tai, kad dėl senėjančios visuomenės labai padidės valstybės išlaidos sveikatos priežiūrai, nes neįgalumas ir ligos senyvame amžiuje labai padažnėja, ypač tarp labai senų (80 m. ir vyresnio amžiaus) žmonių, kurie būsimaisiais dešimtmečiais bus greičiausiai augantis segmentas;

| 66. | ragina valstybes nares aktyviau kovoti su mokesčių ir socialinio draudimo įmokų nemokėjimu, kad pensijų sistemos veiktų; mano, kad valstybės narės turi pradėti taikyti aktyvias, veiksmingas užimtumo politikos priemones ir ragina jas diegti lanksčias sistemas bei sudaryti asmenines galimybes pasirinkti, kada išeiti į pensiją (sulaukus minimalaus reikalaujamo amžiaus) – skatinti ilgiau dirbti nusprendusius darbuotojus; |
| --- | --- |

66.

ragina valstybes nares aktyviau kovoti su mokesčių ir socialinio draudimo įmokų nemokėjimu, kad pensijų sistemos veiktų; mano, kad valstybės narės turi pradėti taikyti aktyvias, veiksmingas užimtumo politikos priemones ir ragina jas diegti lanksčias sistemas bei sudaryti asmenines galimybes pasirinkti, kada išeiti į pensiją (sulaukus minimalaus reikalaujamo amžiaus) – skatinti ilgiau dirbti nusprendusius darbuotojus;

| 67. | primena apie milžinišką vyresnio amžiaus žmonių indėlį į socialinę sanglaudą ir ekonomiką ir tai, kad jų aktyvus dalyvavimas užtikrinant šeimos bei kartų solidarumą sustiprina išteklių „šeimos grandinėje“ perskirstymo svarbą; be to, mano, kad reikia palengvinti ir paskatinti šių žmonių dalyvavimą savanoriškoje veikloje; galiausiai mano, kad jų prekių bei paslaugų vartojimas, laisvalaikis, priežiūra ir gerovė yra besiplečiantis ekonomikos sektorius bei kad tai yra naujieji „pilkuoju auksu“ vadinami turtai; taigi ragina valstybes nares skatinti ir plėtoti ekonominį bei socialinį vyresnio amžiaus asmenų dalyvavimą, ypač užtikrinant jų fizinę gerovę ir geras socialinio bei finansinio gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

67.

primena apie milžinišką vyresnio amžiaus žmonių indėlį į socialinę sanglaudą ir ekonomiką ir tai, kad jų aktyvus dalyvavimas užtikrinant šeimos bei kartų solidarumą sustiprina išteklių „šeimos grandinėje“ perskirstymo svarbą; be to, mano, kad reikia palengvinti ir paskatinti šių žmonių dalyvavimą savanoriškoje veikloje; galiausiai mano, kad jų prekių bei paslaugų vartojimas, laisvalaikis, priežiūra ir gerovė yra besiplečiantis ekonomikos sektorius bei kad tai yra naujieji „pilkuoju auksu“ vadinami turtai; taigi ragina valstybes nares skatinti ir plėtoti ekonominį bei socialinį vyresnio amžiaus asmenų dalyvavimą, ypač užtikrinant jų fizinę gerovę ir geras socialinio bei finansinio gyvenimo sąlygas;

| 68. | ragina valstybes nares skatinti konsultavimąsi su vyresnio amžiaus žmonėmis, kad būtų išsaugotas kartų solidarumas, ir kartu su vietos lygmens partneriais sudaryti jiems geresnes sąlygas dalyvauti savanoriškoje švietimo, kultūros veikloje arba versle; |
| --- | --- |

68.

ragina valstybes nares skatinti konsultavimąsi su vyresnio amžiaus žmonėmis, kad būtų išsaugotas kartų solidarumas, ir kartu su vietos lygmens partneriais sudaryti jiems geresnes sąlygas dalyvauti savanoriškoje švietimo, kultūros veikloje arba versle;

| 69. | pabrėžia, koks svarbus savanoriškas darbas daugeliui žmonių grįžtant į darbo rinką; ragina vyriausybes sudaryti pagyvenusiems žmonėms geresnes galimybes imtis savanoriško darbo ir kartu gauti išmokas; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, koks svarbus savanoriškas darbas daugeliui žmonių grįžtant į darbo rinką; ragina vyriausybes sudaryti pagyvenusiems žmonėms geresnes galimybes imtis savanoriško darbo ir kartu gauti išmokas;

| 70. | primena, kad visuotinės svarbos socialinės paslaugos (toliau – VSSP), ypač apimančios priežiūrą, sveikatą ir mažų vaikų auginimą, padeda tėvams pradėti dirbti bei padeda kovoti su skurdu, ypač šeimose, kuriose yra tik vienas iš tėvų; yra tvirtai įsitikinęs, kad šios paslaugos būtinos, jeigu Europos Sąjunga nori reaguoti į demografines problemas; be to, VSSP kuriamos darbo vietos ir taip skatinamas vietos bei regioninės ekonomikos vystymasis, didinamas Europos Sąjungos konkurencingumas; į tai atsižvelgdamas, mano, kad turi būti įvardytos visuotinės ekonominės svarbos socialinės paslaugos (toliau – VESSP) ir įvertintas jų socialinis bei ekonominis poveikis; ragina sukurti kokybės rodiklius, kad būtų galima įvertinti pažangą siekiant Barselonos tikslų; pažymi, kad į vyresnio amžiaus ir priklausomus žmones orientuotoms VESSP turi būti skiriama tiek pat dėmesio ir suteikiamas toks pats statusas; |
| --- | --- |

70.

primena, kad visuotinės svarbos socialinės paslaugos (toliau – VSSP), ypač apimančios priežiūrą, sveikatą ir mažų vaikų auginimą, padeda tėvams pradėti dirbti bei padeda kovoti su skurdu, ypač šeimose, kuriose yra tik vienas iš tėvų; yra tvirtai įsitikinęs, kad šios paslaugos būtinos, jeigu Europos Sąjunga nori reaguoti į demografines problemas; be to, VSSP kuriamos darbo vietos ir taip skatinamas vietos bei regioninės ekonomikos vystymasis, didinamas Europos Sąjungos konkurencingumas; į tai atsižvelgdamas, mano, kad turi būti įvardytos visuotinės ekonominės svarbos socialinės paslaugos (toliau – VESSP) ir įvertintas jų socialinis bei ekonominis poveikis; ragina sukurti kokybės rodiklius, kad būtų galima įvertinti pažangą siekiant Barselonos tikslų; pažymi, kad į vyresnio amžiaus ir priklausomus žmones orientuotoms VESSP turi būti skiriama tiek pat dėmesio ir suteikiamas toks pats statusas;

| 71. | pabrėžia, kad regionuose, kuriuose mažėja gyventojų skaičius, savanoriško darbo sektorius ir socialiniai tinklai labai padeda patenkinti vietos gyventojų poreikius, tačiau jų vaidmuo negali atstoti esminio visuotinės svarbos paslaugų vaidmens regionuose; mano, kad reikia pripažinti šį aktyvų pilietiškumą, o jo veikėjus būtina remti kaip partnerius vykdant regioninę politiką; pabrėžia, kad dėl to prasideda mokymosi procesai, kurie leidžia regionui įveikti demografinių pokyčių sunkumus; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad regionuose, kuriuose mažėja gyventojų skaičius, savanoriško darbo sektorius ir socialiniai tinklai labai padeda patenkinti vietos gyventojų poreikius, tačiau jų vaidmuo negali atstoti esminio visuotinės svarbos paslaugų vaidmens regionuose; mano, kad reikia pripažinti šį aktyvų pilietiškumą, o jo veikėjus būtina remti kaip partnerius vykdant regioninę politiką; pabrėžia, kad dėl to prasideda mokymosi procesai, kurie leidžia regionui įveikti demografinių pokyčių sunkumus;

| 72. | ragina Komisiją ir regionų valdžios institucijas tuo tikslu naudotis struktūrinių fondų lėšomis; ragina Komisiją, vykdant teritorinį bendradarbiavimą (2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo 7 straipsnio 3 dalis (12)), remti regionų, kuriuose vyresnio amžiaus žmonių ekonomika jau atlieka labai svarbų vaidmenį arba atliks ateityje, patirties mainus; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją ir regionų valdžios institucijas tuo tikslu naudotis struktūrinių fondų lėšomis; ragina Komisiją, vykdant teritorinį bendradarbiavimą (2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo 7 straipsnio 3 dalis (12)), remti regionų, kuriuose vyresnio amžiaus žmonių ekonomika jau atlieka labai svarbų vaidmenį arba atliks ateityje, patirties mainus;

| 73. | ragina daug diskutuoti apie visuotinę teisę į deramą pensiją, kuri yra mokumo, orumo ir vyresnio amžiaus žmonių socialinės integracijos sąlyga; primena milžinišką pagyvenusių žmonių savanoriška ir priežiūros veikla daromą įnašą į socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

73.

ragina daug diskutuoti apie visuotinę teisę į deramą pensiją, kuri yra mokumo, orumo ir vyresnio amžiaus žmonių socialinės integracijos sąlyga; primena milžinišką pagyvenusių žmonių savanoriška ir priežiūros veikla daromą įnašą į socialinę sanglaudą;

| 74. | ragina valstybes nares sutartinai apsvarstyti galimas reformas, kurias įgyvendinant būtų galima užtikrinti pensijų ir socialinės apsaugos sistemos ilgalaikiškumą; taip pat vykdant tokias reformas numatyti nuostatas, kuriomis moterims būtų garantuota, kad nustatant jų teises į pensiją būtų atsižvelgiama į motinystės ir vaiko priežiūros atostogas; |
| --- | --- |

74.

ragina valstybes nares sutartinai apsvarstyti galimas reformas, kurias įgyvendinant būtų galima užtikrinti pensijų ir socialinės apsaugos sistemos ilgalaikiškumą; taip pat vykdant tokias reformas numatyti nuostatas, kuriomis moterims būtų garantuota, kad nustatant jų teises į pensiją būtų atsižvelgiama į motinystės ir vaiko priežiūros atostogas;

| 75. | ragina valstybes nares, dar neatliekančias pensijų mokėjimo ir paskatų dirbti, ypač lankstų darbą, sąsajos tyrimų, juos atlikti, kad būtų galima panaikinti paskatas nedirbti; |
| --- | --- |

75.

ragina valstybes nares, dar neatliekančias pensijų mokėjimo ir paskatų dirbti, ypač lankstų darbą, sąsajos tyrimų, juos atlikti, kad būtų galima panaikinti paskatas nedirbti;

| 76. | pažymi, kad Europos visuomenės senėjimo procesas skirtinguose regionuose vyksta itin nevienodai ir kad valstybių narių duomenys apie demografinius pokyčius neparodo vietos tikrovės įvairovės, o centrinėms vyriausybėms kartais ypač sunku nustatyti, kokie yra infrastruktūros poreikiai ir kiek reikia finansinių lėšų; ragina Komisiją prisidėti prie statistinių duomenų apie demografines tendencijas kokybės bei patikimumo gerinimo ir ragina Komisiją bei valstybes nares paspartinti visų darbuotojų judėjimo laisvės įgyvendinimą išsiplėtusioje Europos Sąjungoje dar iki 2014 m.; |
| --- | --- |

76.

pažymi, kad Europos visuomenės senėjimo procesas skirtinguose regionuose vyksta itin nevienodai ir kad valstybių narių duomenys apie demografinius pokyčius neparodo vietos tikrovės įvairovės, o centrinėms vyriausybėms kartais ypač sunku nustatyti, kokie yra infrastruktūros poreikiai ir kiek reikia finansinių lėšų; ragina Komisiją prisidėti prie statistinių duomenų apie demografines tendencijas kokybės bei patikimumo gerinimo ir ragina Komisiją bei valstybes nares paspartinti visų darbuotojų judėjimo laisvės įgyvendinimą išsiplėtusioje Europos Sąjungoje dar iki 2014 m.;

| 77. | ragina valstybes nares, tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, įvairiose pensijų sistemose išlaikyti biudžeto pajamų bei išlaidų pusiausvyrą ir teigiamai vertina tas valstybes nares, kurios kiekvienais metais skiria biudžeto asignavimų būsimoms pensijoms mokėti; |
| --- | --- |

77.

ragina valstybes nares, tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, įvairiose pensijų sistemose išlaikyti biudžeto pajamų bei išlaidų pusiausvyrą ir teigiamai vertina tas valstybes nares, kurios kiekvienais metais skiria biudžeto asignavimų būsimoms pensijoms mokėti;

| 78. | pažymi, kad demografinių pokyčių poveikis kai kuriuose regionuose labai didelis, todėl reikalingos skirtingos reguliavimo strategijos, atsižvelgiant į tai, ar tai yra regionas, į kurį imigruojama, ar regionas, kuriame gyventojų mažėja; pabrėžia, kad regionuose, kuriuose gyventojų mažėja (tai daugiausia kaimo regionai), gyvenimo kokybė apibrėžiama kitaip negu regionuose, kuriuose gyventojų daugėja, todėl mano, kad reikalingos skirtingos paramos strategijos; |
| --- | --- |

78.

pažymi, kad demografinių pokyčių poveikis kai kuriuose regionuose labai didelis, todėl reikalingos skirtingos reguliavimo strategijos, atsižvelgiant į tai, ar tai yra regionas, į kurį imigruojama, ar regionas, kuriame gyventojų mažėja; pabrėžia, kad regionuose, kuriuose gyventojų mažėja (tai daugiausia kaimo regionai), gyvenimo kokybė apibrėžiama kitaip negu regionuose, kuriuose gyventojų daugėja, todėl mano, kad reikalingos skirtingos paramos strategijos;

| 79. | ragina Komisiją ir valstybes nares, sprendžiant Europos regionų solidarumo klausimą, apsvarstyti kartų aspektą ir atsižvelgti į itin didelį įvairių Sąjungos demografinių tendencijų teritorinį poveikį; pabrėžia, kad šis poveikis svarbus būsto ir infrastruktūros požiūriu, ypač miestuose, kur veikiausiai padaugės migrantų gyventojų ir jie labiau susitelks; taip pat pabrėžia ypatingus poreikius vietos lygmeniu, kurie rasis vadinamuosiuose senėjančiuose regionuose ir kurie bus susiję su investicijomis į vietos paslaugas siekiant atsižvelgti į specialius vyresnio amžiaus žmonių poreikius ir sudaryti galimybių šiems žmonėms kuo ilgiau gyventi savarankiškai ir nepriklausomai; siūlo, kad skiriant lėšas iš Europos socialinio fondo ir pasinaudojant jo teikiamomis galimybėmis vietos socialinius išteklius skirti paslaugoms būtų atsižvelgiama į minėtųjų investicijų poreikį; prašo jas taikyti ir po 2013 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad regionai, kurių migracijos srautas neigiamas, turėtų imtis priemonių siekdami išsaugoti natūralią demografinę pusiausvyrą pasitelkdami investicijas į užimtumo skatinimą, mokymą ir prieigą prie viešųjų paslaugų; |
| --- | --- |

79.

ragina Komisiją ir valstybes nares, sprendžiant Europos regionų solidarumo klausimą, apsvarstyti kartų aspektą ir atsižvelgti į itin didelį įvairių Sąjungos demografinių tendencijų teritorinį poveikį; pabrėžia, kad šis poveikis svarbus būsto ir infrastruktūros požiūriu, ypač miestuose, kur veikiausiai padaugės migrantų gyventojų ir jie labiau susitelks; taip pat pabrėžia ypatingus poreikius vietos lygmeniu, kurie rasis vadinamuosiuose senėjančiuose regionuose ir kurie bus susiję su investicijomis į vietos paslaugas siekiant atsižvelgti į specialius vyresnio amžiaus žmonių poreikius ir sudaryti galimybių šiems žmonėms kuo ilgiau gyventi savarankiškai ir nepriklausomai; siūlo, kad skiriant lėšas iš Europos socialinio fondo ir pasinaudojant jo teikiamomis galimybėmis vietos socialinius išteklius skirti paslaugoms būtų atsižvelgiama į minėtųjų investicijų poreikį; prašo jas taikyti ir po 2013 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad regionai, kurių migracijos srautas neigiamas, turėtų imtis priemonių siekdami išsaugoti natūralią demografinę pusiausvyrą pasitelkdami investicijas į užimtumo skatinimą, mokymą ir prieigą prie viešųjų paslaugų;

| 80. | siūlo Komisijai vykdant teritorinį bendradarbiavimą remti Europos tinklus, kuriems priklausančios regionų bei vietos valdžios institucijos ir regionai bei pilietinės visuomenės įstaigos, spręsdamos dėl demografinių pokyčių kylančias problemas, gali viena iš kitos mokytis; |
| --- | --- |

80.

siūlo Komisijai vykdant teritorinį bendradarbiavimą remti Europos tinklus, kuriems priklausančios regionų bei vietos valdžios institucijos ir regionai bei pilietinės visuomenės įstaigos, spręsdamos dėl demografinių pokyčių kylančias problemas, gali viena iš kitos mokytis;

| 81. | ragina valstybes nares skatinti kartų sąveikos projektus, kuriuose vyresnio amžiaus žmonės bendradarbiauja su jaunesniais, perduoda įgūdžius ir įgyja naujų žinių; ragina Komisiją padėti keistis pažangiąja patirtimi šioje srityje; |
| --- | --- |

81.

ragina valstybes nares skatinti kartų sąveikos projektus, kuriuose vyresnio amžiaus žmonės bendradarbiauja su jaunesniais, perduoda įgūdžius ir įgyja naujų žinių; ragina Komisiją padėti keistis pažangiąja patirtimi šioje srityje;

| 82. | ragina valstybes nares pagelbėti regionams, iš kurių išvykstama, užtikrinant aukšto lygio VSP (pvz., švietimo, įskaitant ikimokyklinį ugdymą ir vaikų priežiūrą, socialinio aprūpinimo ir sveikatos priežiūros bei pašto), susisiekimą (pvz., galimybę naudotis viešuoju transportu, transporto infrastruktūra ir telekomunikacijų tinklais) ir išsaugoti aktyvaus ekonominio dalyvavimo galimybes ir gebėjimus (pvz., rengiant mokymus, įskaitant mokymosi visą gyvenimą metodiką, ir naudojantis naujomis technologijomis ir investuojant į jas); ragina bendrąsias sąlygas, skirtas šioms užduotims vykdyti, priderinti prie vietos poreikių ir veikėjų ir pagerinti pastarųjų prisiderinimo galimybes; atkreipia ypatingą dėmesį į salų, pasienio, kalnų regionų ir kitų nuo gyvenamųjų centrų atokiai esančių vietovių padėtį; |
| --- | --- |

82.

ragina valstybes nares pagelbėti regionams, iš kurių išvykstama, užtikrinant aukšto lygio VSP (pvz., švietimo, įskaitant ikimokyklinį ugdymą ir vaikų priežiūrą, socialinio aprūpinimo ir sveikatos priežiūros bei pašto), susisiekimą (pvz., galimybę naudotis viešuoju transportu, transporto infrastruktūra ir telekomunikacijų tinklais) ir išsaugoti aktyvaus ekonominio dalyvavimo galimybes ir gebėjimus (pvz., rengiant mokymus, įskaitant mokymosi visą gyvenimą metodiką, ir naudojantis naujomis technologijomis ir investuojant į jas); ragina bendrąsias sąlygas, skirtas šioms užduotims vykdyti, priderinti prie vietos poreikių ir veikėjų ir pagerinti pastarųjų prisiderinimo galimybes; atkreipia ypatingą dėmesį į salų, pasienio, kalnų regionų ir kitų nuo gyvenamųjų centrų atokiai esančių vietovių padėtį;

| 83. | palankiai vertina pasiūlymą įkurti Europos integracijos fondą; ragina kompetentingas nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas, atsakingas už sanglaudos politikos ir kaimo plėtros politikos parengimą ir valdymą, glaudžiau bendradarbiauti, siekiant paskatinti žmones grįžti į kaimo regionus, kuriuose gyventojų skaičius mažėja, pagerinus gyvenimo ir darbo sąlygas šiuose regionuose; |
| --- | --- |

83.

palankiai vertina pasiūlymą įkurti Europos integracijos fondą; ragina kompetentingas nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas, atsakingas už sanglaudos politikos ir kaimo plėtros politikos parengimą ir valdymą, glaudžiau bendradarbiauti, siekiant paskatinti žmones grįžti į kaimo regionus, kuriuose gyventojų skaičius mažėja, pagerinus gyvenimo ir darbo sąlygas šiuose regionuose;

| 84. | palankiai vertina aplinkybę, kad ketvirtojoje socialinės ir ekonominės sanglaudos ataskaitoje Komisija didėjantį demografinį disbalansą įvardijo kaip vieną iš uždavinių; susidomėjęs laukia konsultacijų su visuomene rezultatų ir to, kaip bus apibrėžtas regioninės politikos vaidmuo kovojant su neigiamais demografiniai pokyčiais artimiausiu programiniu laikotarpiu; |
| --- | --- |

84.

palankiai vertina aplinkybę, kad ketvirtojoje socialinės ir ekonominės sanglaudos ataskaitoje Komisija didėjantį demografinį disbalansą įvardijo kaip vieną iš uždavinių; susidomėjęs laukia konsultacijų su visuomene rezultatų ir to, kaip bus apibrėžtas regioninės politikos vaidmuo kovojant su neigiamais demografiniai pokyčiais artimiausiu programiniu laikotarpiu;

| 85. | primena valstybėms narėms, kad globėjai, ypač vyresnio amžiaus globėjai, susiduria su daugeliu problemų; teigia, kad šioms grupėms reikėtų suteikti daugiau paramos, kad jos galėtų įveikti daugybę įsidarbinant kylančių kliūčių; |
| --- | --- |

85.

primena valstybėms narėms, kad globėjai, ypač vyresnio amžiaus globėjai, susiduria su daugeliu problemų; teigia, kad šioms grupėms reikėtų suteikti daugiau paramos, kad jos galėtų įveikti daugybę įsidarbinant kylančių kliūčių;

| 86. | blogas sąlygas turinčiuose miestų rajonuose, priemiesčiuose ir kaimo vietovėse mažėja gyventojų ir tai turi lemiamą poveikį būstams ir infrastruktūrai; |
| --- | --- |

86.

blogas sąlygas turinčiuose miestų rajonuose, priemiesčiuose ir kaimo vietovėse mažėja gyventojų ir tai turi lemiamą poveikį būstams ir infrastruktūrai;

| 87. | ragina valstybes nares, planuojant miestų plėtrą ir tvarkymą, padidinti galimybes šeimoms, visų pirma toms, kuriose yra tik vienas iš tėvų, ir vyresnio amžiaus asmenims gauti tinkamą būstą, pvz., pasitelkus skirtingų kartų projektus, kuriais siekiama į tam tikrą veiklą įtraukti skirtingų kartų žmones; |
| --- | --- |

87.

ragina valstybes nares, planuojant miestų plėtrą ir tvarkymą, padidinti galimybes šeimoms, visų pirma toms, kuriose yra tik vienas iš tėvų, ir vyresnio amžiaus asmenims gauti tinkamą būstą, pvz., pasitelkus skirtingų kartų projektus, kuriais siekiama į tam tikrą veiklą įtraukti skirtingų kartų žmones;

| 88. | pabrėžia, kad demografiniai skirtumai pasaulio mastu gali sustiprinti išsivystymo skirtumus ir paaštrinti migracijos problemą; ragina Komisiją ir valstybes nares siekiant vystomojo bendradarbiavimo šiuos aspektus įtraukti į savo imigracijos politiką; |
| --- | --- |

88.

pabrėžia, kad demografiniai skirtumai pasaulio mastu gali sustiprinti išsivystymo skirtumus ir paaštrinti migracijos problemą; ragina Komisiją ir valstybes nares siekiant vystomojo bendradarbiavimo šiuos aspektus įtraukti į savo imigracijos politiką;

Integruotos imigracijos iššūkis

| 89. | pažymi, kad imigracijos proceso galimybių išnaudojimas yra ir ateityje išliks viena iš Europos Sąjungos demografijos dalių ir ekonominiu, socialiniu bei kultūriniu požiūriu galėtų būti vertintinas kaip teigiamas procesas; todėl ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius be išankstinio nusistatymo ir apgalvotai spręsti imigracijos klausimą, kad būtų galima apriboti ksenofobiškas ir rasistines pastabas ir veiksmus bei skatinti visišką ir veiksmingą migrantų integravimą į visuomenę; |
| --- | --- |

89.

pažymi, kad imigracijos proceso galimybių išnaudojimas yra ir ateityje išliks viena iš Europos Sąjungos demografijos dalių ir ekonominiu, socialiniu bei kultūriniu požiūriu galėtų būti vertintinas kaip teigiamas procesas; todėl ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius be išankstinio nusistatymo ir apgalvotai spręsti imigracijos klausimą, kad būtų galima apriboti ksenofobiškas ir rasistines pastabas ir veiksmus bei skatinti visišką ir veiksmingą migrantų integravimą į visuomenę;

| 90. | vis dėlto pripažįsta, kad imigracija teikia galimybę sustabdyti neigiamą demografinių pokyčių poveikį, ypač regionuose, kuriuose migracija neigiama, ir todėl ragina valstybes nares pripažinti migrantų integraciją kaip strategiškai svarbią politikos priemonę; |
| --- | --- |

90.

vis dėlto pripažįsta, kad imigracija teikia galimybę sustabdyti neigiamą demografinių pokyčių poveikį, ypač regionuose, kuriuose migracija neigiama, ir todėl ragina valstybes nares pripažinti migrantų integraciją kaip strategiškai svarbią politikos priemonę;

| 91. | mano, kad, siekiant sudaryti migrantams sąlygas įsitvirtinti ES, valstybėse narėse turėtų būti stiprinama integracijos politika; todėl džiaugiasi 2007 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimu 2007/435/EB dėl Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai 2007–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo (13) ir tiki, kad jis padės sudaryti sąlygas migrantų socialinei ir ekonominei integracijai ES; |
| --- | --- |

91.

mano, kad, siekiant sudaryti migrantams sąlygas įsitvirtinti ES, valstybėse narėse turėtų būti stiprinama integracijos politika; todėl džiaugiasi 2007 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimu 2007/435/EB dėl Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai 2007–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo (13) ir tiki, kad jis padės sudaryti sąlygas migrantų socialinei ir ekonominei integracijai ES;

| 92. | pabrėžia, kad valstybės narės turi patvirtinti ir koordinuoti imigracijos politikos priemones, užtikrindamos, kad imigrantai turėtų tokias pačias gyvenimo ir darbo sąlygas; ragina Komisiją apsvarstyti ekonominės imigracijos strategiją, konkrečias priemones ir kuo greičiau jas pateikti; |
| --- | --- |

92.

pabrėžia, kad valstybės narės turi patvirtinti ir koordinuoti imigracijos politikos priemones, užtikrindamos, kad imigrantai turėtų tokias pačias gyvenimo ir darbo sąlygas; ragina Komisiją apsvarstyti ekonominės imigracijos strategiją, konkrečias priemones ir kuo greičiau jas pateikti;

| 93. | pabrėžia, kad būtina geriau koordinuoti valstybių narių imigracijos politiką siekiant užtikrinti geresnę imigrantų integraciją į visuomenę ir oficialią darbo rinką bei jų teisinį ir socialinį saugumą, įskaitant teises į pensiją; ragina valstybes nares ryžtingai kovoti su prekyba žmonėmis ir nelegaliais tinklais bei bausti darbdavius, kurie įdarbina ir (arba) išnaudoja nelegalius darbuotojus; džiaugiasi europine iniciatyva prieš nelegalų darbą, išnaudojimą ir gėdingas nelegalių imigrantų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia, kad būtina geriau koordinuoti valstybių narių imigracijos politiką siekiant užtikrinti geresnę imigrantų integraciją į visuomenę ir oficialią darbo rinką bei jų teisinį ir socialinį saugumą, įskaitant teises į pensiją; ragina valstybes nares ryžtingai kovoti su prekyba žmonėmis ir nelegaliais tinklais bei bausti darbdavius, kurie įdarbina ir (arba) išnaudoja nelegalius darbuotojus; džiaugiasi europine iniciatyva prieš nelegalų darbą, išnaudojimą ir gėdingas nelegalių imigrantų gyvenimo sąlygas;

| 94. | pripažįsta ypatingą miestų vaidmenį šioje srityje, nes dauguma imigrantų apsigyvena miestuose, ir pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turi atsižvelgti į imigracijos politikos poveikį miestams ir juos glaudžiai įtraukti į imigracijos politikos priemonių kūrimą ir įgyvendinimą; su susidomėjimu pažymi 2006 m. Europos Komisijos ir Europos miestų asociacijos EUROCITIES pradėtą miestų integracijos procesą ir 2007 m. lapkričio 6 d. pasirašytą Milano deklaraciją dėl integracijos siekiant užtikrinti nuolatinį dialogą dėl pagrindinių bendrųjų integracijos principų įgyvendinimo miestų lygmeniu; |
| --- | --- |

94.

pripažįsta ypatingą miestų vaidmenį šioje srityje, nes dauguma imigrantų apsigyvena miestuose, ir pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turi atsižvelgti į imigracijos politikos poveikį miestams ir juos glaudžiai įtraukti į imigracijos politikos priemonių kūrimą ir įgyvendinimą; su susidomėjimu pažymi 2006 m. Europos Komisijos ir Europos miestų asociacijos EUROCITIES pradėtą miestų integracijos procesą ir 2007 m. lapkričio 6 d. pasirašytą Milano deklaraciją dėl integracijos siekiant užtikrinti nuolatinį dialogą dėl pagrindinių bendrųjų integracijos principų įgyvendinimo miestų lygmeniu;

| 95. | pabrėžia, kad legali migracija Europos Sąjungoje turėtų būti naudinga migrantams ir neturėtų tapti našta kilmės valstybėms; skatina valstybes nares plėtoti imigrantų integracijos priemones; |
| --- | --- |

95.

pabrėžia, kad legali migracija Europos Sąjungoje turėtų būti naudinga migrantams ir neturėtų tapti našta kilmės valstybėms; skatina valstybes nares plėtoti imigrantų integracijos priemones;

| 96. | džiaugiasi Komisijos ir valstybių narių iniciatyva atsižvelgti į pasaulinį imigracijos aspektą ir ekonominės migracijos Europos Sąjungoje poveikį kilmės šaliai; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į protų nutekėjimo migrantų kilmės šalyse pavojus; ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su atitinkamomis trečiosiomis šalimis sukurti veiksmingas kovos su šiuo reiškiniu priemones; |
| --- | --- |

96.

džiaugiasi Komisijos ir valstybių narių iniciatyva atsižvelgti į pasaulinį imigracijos aspektą ir ekonominės migracijos Europos Sąjungoje poveikį kilmės šaliai; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į protų nutekėjimo migrantų kilmės šalyse pavojus; ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su atitinkamomis trečiosiomis šalimis sukurti veiksmingas kovos su šiuo reiškiniu priemones;

| 97. | ragina, kad sprendžiant imigracijos problemą humaniškumo aspekto neužgožtų vien tik ekonominiai motyvai ir kad imigrantai, kurie to pageidauja, galėtų pasinaudoti šeimos susijungimo galimybe; ragina glaudžiai bendradarbiauti Europos imigracijos ir užimtumo, socialinių klausimų, švietimo ir regioninės politikos sričių atstovus; |
| --- | --- |

97.

ragina, kad sprendžiant imigracijos problemą humaniškumo aspekto neužgožtų vien tik ekonominiai motyvai ir kad imigrantai, kurie to pageidauja, galėtų pasinaudoti šeimos susijungimo galimybe; ragina glaudžiai bendradarbiauti Europos imigracijos ir užimtumo, socialinių klausimų, švietimo ir regioninės politikos sričių atstovus;

| 98. | primena, kad finansinės Europoje gyvenančių imigrantų perlaidos yra labai veiksmingas būdas finansuoti vyresnio amžiaus žmonių pragyvenimą besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

98.

primena, kad finansinės Europoje gyvenančių imigrantų perlaidos yra labai veiksmingas būdas finansuoti vyresnio amžiaus žmonių pragyvenimą besivystančiose šalyse;

| 99. | pažymi, kad imigracijos politika turi būti orientuota į nediskriminavimą, ja turi būti siekiama didesnės Europoje jau gyvenančių ir joje dar tik apsigyvensiančių migrantų teisinės, socialinės ir visuomeninės lygybės; |
| --- | --- |

99.

pažymi, kad imigracijos politika turi būti orientuota į nediskriminavimą, ja turi būti siekiama didesnės Europoje jau gyvenančių ir joje dar tik apsigyvensiančių migrantų teisinės, socialinės ir visuomeninės lygybės;

| 100. | mano, kad darbuotoją migrantą lydintys šeimos nariai turėtų gauti leidimą gyventi ir, prireikus, leidimą dirbti; |
| --- | --- |

100.

mano, kad darbuotoją migrantą lydintys šeimos nariai turėtų gauti leidimą gyventi ir, prireikus, leidimą dirbti;

| 101. | pabrėžia, kad moterys migrantės atlieka svarbų vaidmenį, ir ragina valstybes nares vykdant integracijos politiką suteikti joms tokią vietą, kokios jos nusipelnė, ir užtikrinti visas jų teises; |
| --- | --- |

101.

pabrėžia, kad moterys migrantės atlieka svarbų vaidmenį, ir ragina valstybes nares vykdant integracijos politiką suteikti joms tokią vietą, kokios jos nusipelnė, ir užtikrinti visas jų teises;

| 102. | ragina valstybes nares kito vadovų susitikimo darbotvarkėje numatyti keitimąsi nuomonėmis apie demografinius pokyčius ir pažangiąją patirtį aktyvaus senėjimo, jaunimo užimtumo, šeimos politikos ir migrantų integracijos srityse; |
| --- | --- |

102.

ragina valstybes nares kito vadovų susitikimo darbotvarkėje numatyti keitimąsi nuomonėmis apie demografinius pokyčius ir pažangiąją patirtį aktyvaus senėjimo, jaunimo užimtumo, šeimos politikos ir migrantų integracijos srityse;

| 103. | džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu bendradarbiaujant su Europos demografijos forumu kas dveji metai pateikti esamos padėties ataskaitą; pageidauja, kad šioje ataskaitoje taip pat būtų įvertintas politinių priemonių, kurias valstybės narės įgyvendina atitinkamose srityse, poveikis; remia Komisijos ketinimą kas dvejus metus vieną savo ataskaitos skyrių paskirti nevaisingumui ir į šią ataskaitą įtraukti skyrių dėl Europos Sąjungos pasirengimo demografiniams pokyčiams; ragina Komisiją sukurti demografinių pokyčių įvairiose valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje stebėjimo bei analizės rodiklių sistemą; |
| --- | --- |

103.

džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu bendradarbiaujant su Europos demografijos forumu kas dveji metai pateikti esamos padėties ataskaitą; pageidauja, kad šioje ataskaitoje taip pat būtų įvertintas politinių priemonių, kurias valstybės narės įgyvendina atitinkamose srityse, poveikis; remia Komisijos ketinimą kas dvejus metus vieną savo ataskaitos skyrių paskirti nevaisingumui ir į šią ataskaitą įtraukti skyrių dėl Europos Sąjungos pasirengimo demografiniams pokyčiams; ragina Komisiją sukurti demografinių pokyčių įvairiose valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje stebėjimo bei analizės rodiklių sistemą;

| 104. | pažymi, kad Europos demografijos ateitis kelia naujų sunkumų dėl demokratinių priemonių ir kelių, kuriais įvairūs Europos veikėjai gali reikšti savo nuomonę ir daryti įtaką politiniams sprendimams; itin svarbus senėjančios visuomenės aspektas yra politinis nepilnamečių atstovavimas, kurie yra visų Bendrijos gyventojų ateitis (taigi ir politinė ateitis) ir kurie dar negali reikšti savo nuomonės ir daryti įtakos sprendimams; dėl įvairių priežasčių imigrantams (ir suaugusiems, ir jų vaikams) nelengva pasiekti, kad juos išgirstų; mano, kad socialinių grupių (ypač nepilnamečių) balso ir politinio atstovavimo, kurio joms šiuo metu trūksta, klausimas yra itin svarbus aspektas, apie kurį reikia nuodugniai ir plačiai diskutuoti; |
| --- | --- |

104.

pažymi, kad Europos demografijos ateitis kelia naujų sunkumų dėl demokratinių priemonių ir kelių, kuriais įvairūs Europos veikėjai gali reikšti savo nuomonę ir daryti įtaką politiniams sprendimams; itin svarbus senėjančios visuomenės aspektas yra politinis nepilnamečių atstovavimas, kurie yra visų Bendrijos gyventojų ateitis (taigi ir politinė ateitis) ir kurie dar negali reikšti savo nuomonės ir daryti įtakos sprendimams; dėl įvairių priežasčių imigrantams (ir suaugusiems, ir jų vaikams) nelengva pasiekti, kad juos išgirstų; mano, kad socialinių grupių (ypač nepilnamečių) balso ir politinio atstovavimo, kurio joms šiuo metu trūksta, klausimas yra itin svarbus aspektas, apie kurį reikia nuodugniai ir plačiai diskutuoti;

| 105. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti Sąjungos piliečių žinias apie Europos demografinius iššūkius, pvz., šiuo klausimu rengti kampanijas ir bandomuosius projektus; |
| --- | --- |

105.

ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti Sąjungos piliečių žinias apie Europos demografinius iššūkius, pvz., šiuo klausimu rengti kampanijas ir bandomuosius projektus;

*

* *

| 106. | paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

106.

paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL C 115, 1997 4 14, p. 238.

(2)  OL C 104, 1998 4 6, p. 222.

(3)  OL C 232, 2001 8 17, p. 381.

(4)  OL C 292 E, 2006 12 1, p. 131.

(5)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 141.

(6)  OL C 161, 2007 7 13, p. 66.

(7)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(8)  OL L 348, 1992 11 28, p. 1.

(9)  OL L 145, 1996 6 19, p. 4.

(10)  OL L 14, 1998 1 20, p. 9.

(11)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(12)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(13)  OL L 168, 2007 6 28, p. 18.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/88

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisMokslinis bendradarbiavimas su Afrika

P6_TA(2008)0067

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagalbinių priemonių, skirtų gerinti tarptautiniam moksliniam bendradarbiavimui su Afrika, svarbos

2009/C 184 E/13

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 8 ir 9 d. vykusį ES ir Afrikos vadovų susitikimą, ES ir Afrikos strateginį bendradarbiavimą bei ES ir Afrikos veiksmų planą (2008–2010 m.),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 31 d. rezoliuciją „Europos mokslinių tyrimų erdvė. Naujos perspektyvos“ (1),

atsižvelgdamas į energetikos technologijų svarbą kovojant su klimato kaita,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| 1. | pripažįsta vis didėjantį Afrikos politiką formuojančių asmenų poreikį suteikti pirmenybę mokslui ir technologijoms bei plėtros naujovėms; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta vis didėjantį Afrikos politiką formuojančių asmenų poreikį suteikti pirmenybę mokslui ir technologijoms bei plėtros naujovėms;

| 2. | pripažįsta vertingą Naujosios Afrikos vystymo partnerystės (NEPAD) indėlį, bendrą jos mokslo ir technologijų veiksmų planą bei Afrikos Sąjungos (AS) mokslo ir technologijų programas ir ragina juos geriau įgyvendinti ir plačiau vystyti bei gerinti atitinkamas priemones; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta vertingą Naujosios Afrikos vystymo partnerystės (NEPAD) indėlį, bendrą jos mokslo ir technologijų veiksmų planą bei Afrikos Sąjungos (AS) mokslo ir technologijų programas ir ragina juos geriau įgyvendinti ir plačiau vystyti bei gerinti atitinkamas priemones;

| 3. | pabrėžia, kad reikia gerinti Afrikos mokslininkų dalyvavimą bendruose tarptautiniuose projektuose ir mokslinių tyrimų bei taikomosios veiklos projektuose, siekiant išlaikyti bei gerinti Afrikos mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos žinias, ypač specifiniuose sektoriuose – maisto, sveikatos ir energetikos; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad reikia gerinti Afrikos mokslininkų dalyvavimą bendruose tarptautiniuose projektuose ir mokslinių tyrimų bei taikomosios veiklos projektuose, siekiant išlaikyti bei gerinti Afrikos mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos žinias, ypač specifiniuose sektoriuose – maisto, sveikatos ir energetikos;

| 4. | primena, kad 7-ojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrojoje programoje (2) ypatinga svarba teikiama apleistoms ligoms, ir mano, kad Afrikos šalyse ypač daug dėmesio reikėtų skirti AIDS moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

4.

primena, kad 7-ojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrojoje programoje (2) ypatinga svarba teikiama apleistoms ligoms, ir mano, kad Afrikos šalyse ypač daug dėmesio reikėtų skirti AIDS moksliniams tyrimams;

| 5. | ragina stiprinti esamą infrastruktūrą atsižvelgiant į AS ir Afrikos mokslo bendruomenės, taip pat NEPAD mokslo ir technologijų skyriaus, AS programų ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektų, nurodymus, ypač specifiniuose sektoriuose – maisto, sveikatos ir energetikos; |
| --- | --- |

5.

ragina stiprinti esamą infrastruktūrą atsižvelgiant į AS ir Afrikos mokslo bendruomenės, taip pat NEPAD mokslo ir technologijų skyriaus, AS programų ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektų, nurodymus, ypač specifiniuose sektoriuose – maisto, sveikatos ir energetikos;

| 6. | ragina valstybes nares skatinti bendradarbiavimą su Afrika mokslo ir technologijų srityje, užtikrinant greitą, tikrą ir visapusį pačių Afrikos šalių žinių ir technologijų vystymąsi; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares skatinti bendradarbiavimą su Afrika mokslo ir technologijų srityje, užtikrinant greitą, tikrą ir visapusį pačių Afrikos šalių žinių ir technologijų vystymąsi;

| 7. | pažymi, kad mokslo pažanga prisideda prie ekonominio ir socialinio vystymosi, numatyto Tūkstantmečio vystymosi tiksluose; ypač ragina ES bendradarbiaujant su Afrika mokslo ir technologijų srityje suteikti pirmenybę klimato kaitos problemai, pirmiausiai ypatingą dėmesį skirti didžiuliams Afrikoje esantiems atsinaujinančios energijos ištekliams, ypač saulės energijai; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad mokslo pažanga prisideda prie ekonominio ir socialinio vystymosi, numatyto Tūkstantmečio vystymosi tiksluose; ypač ragina ES bendradarbiaujant su Afrika mokslo ir technologijų srityje suteikti pirmenybę klimato kaitos problemai, pirmiausiai ypatingą dėmesį skirti didžiuliams Afrikoje esantiems atsinaujinančios energijos ištekliams, ypač saulės energijai;

| 8. | ragina valstybes nares pagal naują nuoseklią veiksmų struktūrą, kuria siekiama trumpalaikių ir ilgalaikių tvaraus vystymosi tikslų, skatinti žinių ir technologijų perdavimą iš ES į Afriką kartu su mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektais ir atitinkamai plėtoti politiką ir išteklius; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares pagal naują nuoseklią veiksmų struktūrą, kuria siekiama trumpalaikių ir ilgalaikių tvaraus vystymosi tikslų, skatinti žinių ir technologijų perdavimą iš ES į Afriką kartu su mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektais ir atitinkamai plėtoti politiką ir išteklius;

| 9. | ragina ES ir valstybes nares užtikrinti didesnį ES tarptautinės mokslo ir technologijų politikos ir Afrikos šalių pagrindinių poreikių atitikimą ir siekti sukurti naują visapusį mokslo ir diplomatinių santykių su Afrika pagrindą; |
| --- | --- |

9.

ragina ES ir valstybes nares užtikrinti didesnį ES tarptautinės mokslo ir technologijų politikos ir Afrikos šalių pagrindinių poreikių atitikimą ir siekti sukurti naują visapusį mokslo ir diplomatinių santykių su Afrika pagrindą;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai valstybių narių parlamentams ir Jungtinėms Tautoms. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai valstybių narių parlamentams ir Jungtinėms Tautoms.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0029.

(2)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/89

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisKetvirtoji sanglaudos ataskaita

P6_TA(2008)0068

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ketvirtosios ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos (2007/2148(INI))

2009/C 184 E/14

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ketvirtąją ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitą (COM(2007)0273) (toliau – Ketvirtoji sanglaudos ataskaita),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Atokiausiems regionams skirta strategija: rezultatai ir perspektyvos“ (COM(2007)0507),

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutarties 158, 159 straipsnius ir 299 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į ES teritorinę darbotvarkę, Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją bei į Pirmąją Europos Sąjungos teritorinės darbotvarkės įgyvendinimo veiksmų programą,

atsižvelgdamas į Europos teritorinio planavimo stebėjimo tinklo (pranc. ORATE) tyrimą „Teritorijos virsmai, Europos teritorinio planavimo scenarijai“ ir Europos Parlamento tyrimą „Atotrūkis tarp regionų ir sanglauda. Kokios strategijos reikės ateityje?“,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (COTER-IV-011) bei 2007 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (CESE 1712/2007) dėl Ketvirtosios sanglaudos ataskaitos,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl struktūrinės politikos poveikio ir padarinių Europos Sąjungos sanglaudai (1),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens ir veiksmingumo mažinant skurdžiausių ES regionų skirtumus (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį ir 112 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A6-0023/2008),

| A. | bendra Europos Sąjungos sanglaudos politika būtina ir toliau, nes išlieka didelių skirtumų bei specifinių struktūrinių problemų daugelyje Europos regionų, be to, dėl paskutinės Europos Sąjungos plėtros ši situacija dar labiau pablogėjo, |
| --- | --- |

A.

bendra Europos Sąjungos sanglaudos politika būtina ir toliau, nes išlieka didelių skirtumų bei specifinių struktūrinių problemų daugelyje Europos regionų, be to, dėl paskutinės Europos Sąjungos plėtros ši situacija dar labiau pablogėjo,

| B. | kadangi ES sanglaudos politika ir toliau išlieka esminis Europos integracijos proceso ramstis bei kadangi jai tenka pagrindinis vaidmuo mažinant vystymosi skirtumus ir trūkumus, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES sanglaudos politika ir toliau išlieka esminis Europos integracijos proceso ramstis bei kadangi jai tenka pagrindinis vaidmuo mažinant vystymosi skirtumus ir trūkumus,

| C. | kadangi didėjantis euroskepticizmas ir didėjantys regionų skirtumai bei skirtumai regionuose yra aiškiai susiję, tai reiškia kad siekiant stiprinti konvergenciją ir įtvirtinti Europos Sąjungos teisėtumą būtina ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, o ją pasiekti galima vykdant visiems matomą regioninę politiką; kadangi regionų ir vietos valdžios institucijoms bei vietos veikėjams tenka svarbiausias vaidmuo aiškinant piliečiams apie ES veiklą ir įgyvendinant regioninę politiką, o apie jų laimėjimus reikėtų informuoti veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi didėjantis euroskepticizmas ir didėjantys regionų skirtumai bei skirtumai regionuose yra aiškiai susiję, tai reiškia kad siekiant stiprinti konvergenciją ir įtvirtinti Europos Sąjungos teisėtumą būtina ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, o ją pasiekti galima vykdant visiems matomą regioninę politiką; kadangi regionų ir vietos valdžios institucijoms bei vietos veikėjams tenka svarbiausias vaidmuo aiškinant piliečiams apie ES veiklą ir įgyvendinant regioninę politiką, o apie jų laimėjimus reikėtų informuoti veiksmingiau,

| D. | kadangi, atsižvelgiant į papildomą sanglaudos politikos naudą, vykdant šią politiką kiekvienas regionas turi galimybių gauti konkrečios naudos, susijusios su ilgalaikiu užimtumu ir geresnėmis vietos gyventojų gyvenimo sąlygomis, ypač vystymosi požiūriu atsiliekančiuose regionuose, taip pat prisidedama prie konkurencingumo ir administracinių gebėjimų stiprinimo bei decentralizuoto valdymo; taigi būtina atmesti bet kokius bandymus iš naujo nacionalizuoti šią politiką, |
| --- | --- |

D.

kadangi, atsižvelgiant į papildomą sanglaudos politikos naudą, vykdant šią politiką kiekvienas regionas turi galimybių gauti konkrečios naudos, susijusios su ilgalaikiu užimtumu ir geresnėmis vietos gyventojų gyvenimo sąlygomis, ypač vystymosi požiūriu atsiliekančiuose regionuose, taip pat prisidedama prie konkurencingumo ir administracinių gebėjimų stiprinimo bei decentralizuoto valdymo; taigi būtina atmesti bet kokius bandymus iš naujo nacionalizuoti šią politiką,

| E. | kadangi Lisabonos sutartyje, kuriai valstybių ir vyriausybių vadovai pritarė 2007 m. spalio 18 d. ir kurią pasirašė 2007 m. gruodžio 13 d., teritorinė sanglauda, kaip ir ekonominė bei socialinė sanglauda, įvardijama kaip vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų, |
| --- | --- |

E.

kadangi Lisabonos sutartyje, kuriai valstybių ir vyriausybių vadovai pritarė 2007 m. spalio 18 d. ir kurią pasirašė 2007 m. gruodžio 13 d., teritorinė sanglauda, kaip ir ekonominė bei socialinė sanglauda, įvardijama kaip vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų,

| F. | kadangi reikia užtikrinti, kad ateityje sanglaudos politikai finansuoti būtų skiriama daugiau lėšų siekiant spręsti naujas numatomas problemas, turinčias didelį teritorinį poveikį, pvz., susijusias su demografiniais pokyčiais, urbanizacija, segregacija, migracijos srautais (ypač problemiška kaimo ir atokiose vietovėse), prisitaikymu prie globalizacijos, klimato kaita, energijos tiekimu ir lėta kaimo vietovių plėtra; kadangi šios problemos gali būti sprendžiamos tik tada, jeigu bus pripažinta sanglaudos politikos svarba ateičiai; |
| --- | --- |

F.

kadangi reikia užtikrinti, kad ateityje sanglaudos politikai finansuoti būtų skiriama daugiau lėšų siekiant spręsti naujas numatomas problemas, turinčias didelį teritorinį poveikį, pvz., susijusias su demografiniais pokyčiais, urbanizacija, segregacija, migracijos srautais (ypač problemiška kaimo ir atokiose vietovėse), prisitaikymu prie globalizacijos, klimato kaita, energijos tiekimu ir lėta kaimo vietovių plėtra; kadangi šios problemos gali būti sprendžiamos tik tada, jeigu bus pripažinta sanglaudos politikos svarba ateičiai;

Prieštaringi 27 Europos Sąjungos valstybių narių sanglaudos rezultatai

| 1. | teigiamai vertina šią ataskaitą, kuri yra išsamesnė už anksčiau buvusias, pagrįsta įvairiais rodikliais ir kurioje pateikiami naudingi palyginamieji kitų šalių, pavyzdžiui, Jungtinių Valstijų, Japonijos, Kinijos ir Indijos, duomenys, iš kurių matoma tarptautinė aplinka, kurioje veikia ES ūkio šakų subjektai; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina šią ataskaitą, kuri yra išsamesnė už anksčiau buvusias, pagrįsta įvairiais rodikliais ir kurioje pateikiami naudingi palyginamieji kitų šalių, pavyzdžiui, Jungtinių Valstijų, Japonijos, Kinijos ir Indijos, duomenys, iš kurių matoma tarptautinė aplinka, kurioje veikia ES ūkio šakų subjektai;

| 2. | vis dėlto apgailestauja, kad trūksta duomenų iš įvairių šaltinių ir palyginamų duomenų apie skirtingų NUTS lygmenų regionus, būtinų siekiant geriau įvertinti augimo ir konvergencijos tvarumą; todėl ragina taikyti geresnes statistikos priemones, pvz., Ketvirtojoje sanglaudos ataskaitoje sėkmingai panaudotus naujuosius rodiklius (ne tik BVP vienam gyventojui rodiklį), padėsiančias geriau įvertinti konkrečios vietovės ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos lygį, taip pat konkrečių vietinių veiksmų indėlį į sanglaudos politiką; mano, kad siekiant šių tikslų reikia stiprinti ORATE pajėgumus; |
| --- | --- |

2.

vis dėlto apgailestauja, kad trūksta duomenų iš įvairių šaltinių ir palyginamų duomenų apie skirtingų NUTS lygmenų regionus, būtinų siekiant geriau įvertinti augimo ir konvergencijos tvarumą; todėl ragina taikyti geresnes statistikos priemones, pvz., Ketvirtojoje sanglaudos ataskaitoje sėkmingai panaudotus naujuosius rodiklius (ne tik BVP vienam gyventojui rodiklį), padėsiančias geriau įvertinti konkrečios vietovės ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos lygį, taip pat konkrečių vietinių veiksmų indėlį į sanglaudos politiką; mano, kad siekiant šių tikslų reikia stiprinti ORATE pajėgumus;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės vėluoja panaudoti struktūrinių fondų asignavimus ir ragina imtis priemonių šiai padėčiai pagerinti; vis dėlto pažymi, kad dar per anksti vertinti naujųjų valstybių narių sanglaudos politikos rezultatus; teigiamai vertina visas pastangas padidinti sanglaudos politikos veiksmingumą ir sumažinti per didelę biurokratiją, taip pat ragina atlikti sisteminį šios politikos vertinimą; kartoja, kad labai remia Komisijos inicijuotą Europos skaidrumo iniciatyvą, pagal kurią bus nustatyti 2008 m. ir vėlesnės paramos iš struktūrinių fondų gavėjai; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės vėluoja panaudoti struktūrinių fondų asignavimus ir ragina imtis priemonių šiai padėčiai pagerinti; vis dėlto pažymi, kad dar per anksti vertinti naujųjų valstybių narių sanglaudos politikos rezultatus; teigiamai vertina visas pastangas padidinti sanglaudos politikos veiksmingumą ir sumažinti per didelę biurokratiją, taip pat ragina atlikti sisteminį šios politikos vertinimą; kartoja, kad labai remia Komisijos inicijuotą Europos skaidrumo iniciatyvą, pagal kurią bus nustatyti 2008 m. ir vėlesnės paramos iš struktūrinių fondų gavėjai;

| 4. | džiaugiasi, kad buvusios sanglaudos šalys, t. y. Graikija, Ispanija, Portugalija ir Airija, pasiekė labai didelių augimo rezultatų ir 2000–2006 m. buvo užfiksuotas įspūdingas ekonomikos augimas, tačiau primena, kad nepaisant šio augimo vis dar lieka didelių skirtumų tarp regionų ir dar neišspręstos įsišaknijusios struktūrinės problemos; |
| --- | --- |

4.

džiaugiasi, kad buvusios sanglaudos šalys, t. y. Graikija, Ispanija, Portugalija ir Airija, pasiekė labai didelių augimo rezultatų ir 2000–2006 m. buvo užfiksuotas įspūdingas ekonomikos augimas, tačiau primena, kad nepaisant šio augimo vis dar lieka didelių skirtumų tarp regionų ir dar neišspręstos įsišaknijusios struktūrinės problemos;

| 5. | džiaugiasi aukštu augimo lygiu naujosiose valstybėse narėse, tačiau pažymi, kad jų ekonominė konvergencija gali būti numatoma tik vidutiniu arba ilgu laikotarpiu ir kad šis procesas truks ilgai dėl itin žemo pradinio BVP vienam gyventojui lygio kai kuriose iš šių šalių; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi aukštu augimo lygiu naujosiose valstybėse narėse, tačiau pažymi, kad jų ekonominė konvergencija gali būti numatoma tik vidutiniu arba ilgu laikotarpiu ir kad šis procesas truks ilgai dėl itin žemo pradinio BVP vienam gyventojui lygio kai kuriose iš šių šalių;

| 6. | palankiai vertina tai, kad Komisija dar kartą patvirtino svarbų sanglaudos politikos vaidmenį didinant visų valstybių narių pajėgumą darniai vystytis ir kurti naujas bei perspektyvias darbo vietas, kaip matyti iš puikių daugelyje 2 tikslo regionų pasiektų sanglaudos politikos rezultatų; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad Komisija dar kartą patvirtino svarbų sanglaudos politikos vaidmenį didinant visų valstybių narių pajėgumą darniai vystytis ir kurti naujas bei perspektyvias darbo vietas, kaip matyti iš puikių daugelyje 2 tikslo regionų pasiektų sanglaudos politikos rezultatų;

| 7. | yra susirūpinęs tuo, kad šalių konvergencija labai dažnai slepia didėjantį regionų ir pavienių to paties regiono vietovių atotrūkį; šis atotrūkis tarp regionų ir regionų viduje reiškiasi keliais aspektais, pavyzdžiui, užimtumo, našumo, pajamų, švietimo lygio ir naujovių diegimo gebėjimų srityse; taip pat pabrėžia teritorinio bendradarbiavimo svarbą padedant spręsti šias problemas; |
| --- | --- |

7.

yra susirūpinęs tuo, kad šalių konvergencija labai dažnai slepia didėjantį regionų ir pavienių to paties regiono vietovių atotrūkį; šis atotrūkis tarp regionų ir regionų viduje reiškiasi keliais aspektais, pavyzdžiui, užimtumo, našumo, pajamų, švietimo lygio ir naujovių diegimo gebėjimų srityse; taip pat pabrėžia teritorinio bendradarbiavimo svarbą padedant spręsti šias problemas;

| 8. | pabrėžia, kad, pavyzdžiui, regionų konkurencingumas labai priklauso nuo darbo jėgos našumo, prieigos prie rinkų bei kvalifikacijos lygio, kuris daug labiau skiriasi tarp regionų nei tarp valstybių; taip pat pažymi, kad instituciniai veiksniai, pavyzdžiui, parama socialiniam kapitalui kuriant verslo kultūrą ir bendras elgsenos normas, palengvinančias bendradarbiavimą ir verslumą bei veiksmingą viešąjį administravimą, vis dažniau laikomi svarbiausiais konkurencingumo veiksniais; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad, pavyzdžiui, regionų konkurencingumas labai priklauso nuo darbo jėgos našumo, prieigos prie rinkų bei kvalifikacijos lygio, kuris daug labiau skiriasi tarp regionų nei tarp valstybių; taip pat pažymi, kad instituciniai veiksniai, pavyzdžiui, parama socialiniam kapitalui kuriant verslo kultūrą ir bendras elgsenos normas, palengvinančias bendradarbiavimą ir verslumą bei veiksmingą viešąjį administravimą, vis dažniau laikomi svarbiausiais konkurencingumo veiksniais;

| 9. | atsižvelgdamas į tai, konstatuoja, kad kai kuriuose išsivysčiusiuose regionuose ir kai kuriuose mažiau išsivysčiusiuose regionuose pradeda kauptis daug ir labai sudėtingų, labai didelį poveikį vystymosi pajėgumui turinčių ekonominių problemų, pavyzdžiui, mažas augimo lygis, našumo ir užimtumo sumažėjimas bei gyventojų senėjimas; |
| --- | --- |

9.

atsižvelgdamas į tai, konstatuoja, kad kai kuriuose išsivysčiusiuose regionuose ir kai kuriuose mažiau išsivysčiusiuose regionuose pradeda kauptis daug ir labai sudėtingų, labai didelį poveikį vystymosi pajėgumui turinčių ekonominių problemų, pavyzdžiui, mažas augimo lygis, našumo ir užimtumo sumažėjimas bei gyventojų senėjimas;

| 10. | konstatuoja, kad nors aukštas augimo lygis leido kai kurioms valstybėms narėms pasiekti visišką užimtumą ir padidinti BVP vienam gyventojui, kitose valstybėse padidėjo pavienių socialinių grupių skirtumai, todėl negalima pamiršti, kad reikėtų rūpintis pažeidžiamiausių visuomenės grupių socialine integracija; |
| --- | --- |

10.

konstatuoja, kad nors aukštas augimo lygis leido kai kurioms valstybėms narėms pasiekti visišką užimtumą ir padidinti BVP vienam gyventojui, kitose valstybėse padidėjo pavienių socialinių grupių skirtumai, todėl negalima pamiršti, kad reikėtų rūpintis pažeidžiamiausių visuomenės grupių socialine integracija;

| 11. | pabrėžia, kad matyti silpna konvergencija, kalbant apie švietimo lygį, ir tikra švietimo bedugnė tarp Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų, kur 29 % 25–64 metų amžiaus asmenų turi universiteto diplomą, o Europos Sąjungoje tokių yra vos 16 %; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad aukštąjį išsilavinimą turinčių moterų skaičius auga sparčiau negu vyrų; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad matyti silpna konvergencija, kalbant apie švietimo lygį, ir tikra švietimo bedugnė tarp Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų, kur 29 % 25–64 metų amžiaus asmenų turi universiteto diplomą, o Europos Sąjungoje tokių yra vos 16 %; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad aukštąjį išsilavinimą turinčių moterų skaičius auga sparčiau negu vyrų;

| 12. | pabrėžia, kad į vykdant sanglaudos politiką visais etapais svarbu įtraukti lyčių aspektą, lygias galimybes bei specialiuosius neįgaliųjų ir vyresniojo amžiaus asmenų poreikius; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad į vykdant sanglaudos politiką visais etapais svarbu įtraukti lyčių aspektą, lygias galimybes bei specialiuosius neįgaliųjų ir vyresniojo amžiaus asmenų poreikius;

| 13. | pabrėžia sostinių regionuose vykstančią poliarizaciją; šie regionai sukūrė vidutiniškai 32 % savo šalies BVP, nors juose gyvena tik apie 22 % šalies gyventojų; pabrėžia, kad ši poliarizacija gali paskatinti didžiulius nedarbo skirtumus miestų centruose; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia sostinių regionuose vykstančią poliarizaciją; šie regionai sukūrė vidutiniškai 32 % savo šalies BVP, nors juose gyvena tik apie 22 % šalies gyventojų; pabrėžia, kad ši poliarizacija gali paskatinti didžiulius nedarbo skirtumus miestų centruose;

| 14. | konstatuoja, kad šis urbanizacijos augimas ribotoje erdvėje ardo demografinę, ekonominę, socialinę ir aplinkos pusiausvyrą bei skatina priemiesčių tendencijas ir lemia gyventojų mažėjimą toli nuo miestų esančiose kaimo vietovėse; todėl ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį šiai problemai ir pateikti konkrečius pasiūlymus, kad minėtosios problemos būtų išspręstos; |
| --- | --- |

14.

konstatuoja, kad šis urbanizacijos augimas ribotoje erdvėje ardo demografinę, ekonominę, socialinę ir aplinkos pusiausvyrą bei skatina priemiesčių tendencijas ir lemia gyventojų mažėjimą toli nuo miestų esančiose kaimo vietovėse; todėl ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį šiai problemai ir pateikti konkrečius pasiūlymus, kad minėtosios problemos būtų išspręstos;

| 15. | atkreipia dėmesį į regioninius skirtumus, susijusius su susisiekimu ir ryšiu tarp centrų ir periferinių vietovių, kuris yra nepalankių geografinių ir struktūrinių sąlygų, nepakankamo investavimo į transporto infrastruktūrą, taip pat negebėjimo įvairinti galimus transporto susisiekimo būdus rezultatas; ypač atkreipia dėmesį į esmines kliūtis, turint mintyje kalnų ir salų regionų, taip pat periferinių ir atokiausių regionų, labai nutolusių nuo Europos žemyno, prieinamumą; pabrėžia, kad reikia parengti priemones siekiant didinti šių regionų potencialą, patrauklumą ir skatinti tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į regioninius skirtumus, susijusius su susisiekimu ir ryšiu tarp centrų ir periferinių vietovių, kuris yra nepalankių geografinių ir struktūrinių sąlygų, nepakankamo investavimo į transporto infrastruktūrą, taip pat negebėjimo įvairinti galimus transporto susisiekimo būdus rezultatas; ypač atkreipia dėmesį į esmines kliūtis, turint mintyje kalnų ir salų regionų, taip pat periferinių ir atokiausių regionų, labai nutolusių nuo Europos žemyno, prieinamumą; pabrėžia, kad reikia parengti priemones siekiant didinti šių regionų potencialą, patrauklumą ir skatinti tvarų vystymąsi;

| 16. | labai stebisi Ketvirtojoje sanglaudos ataskaitoje pateiktu Komisijos teiginiu, nes atrodo, jog nuošalumas savaime nėra didelė plėtros kliūtis, ir pažymi, kad salų gyventojai labai nusivylę šiuo teiginiu, nes jie kasdien susiduria su neigiamu nuošalumo poveikiu ir dėl jo kylančiais sunkumais; |
| --- | --- |

16.

labai stebisi Ketvirtojoje sanglaudos ataskaitoje pateiktu Komisijos teiginiu, nes atrodo, jog nuošalumas savaime nėra didelė plėtros kliūtis, ir pažymi, kad salų gyventojai labai nusivylę šiuo teiginiu, nes jie kasdien susiduria su neigiamu nuošalumo poveikiu ir dėl jo kylančiais sunkumais;

Regioninė politika ir Lisabonos strategija

| 17. | pabrėžia labai didelius valstybių skirtumus investicijų į mokslinius tyrimus ir vystymąsi bei naujovių diegimo srityse, konstatuoja didelius regionų skirtumus, kurie Ketvirtojoje sanglaudos ataskaitoje vertinami naudojant regiono pajėgumo diegti naujoves rodiklį; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia labai didelius valstybių skirtumus investicijų į mokslinius tyrimus ir vystymąsi bei naujovių diegimo srityse, konstatuoja didelius regionų skirtumus, kurie Ketvirtojoje sanglaudos ataskaitoje vertinami naudojant regiono pajėgumo diegti naujoves rodiklį;

| 18. | pritaria Komisijos nuomonei dėl to, kad sanglaudos politika yra Lisabonos strategijos variklis, kadangi ji nukreipia valstybės investicijas į projektus, skatinančius dinamiško, ekonominiam augimui ir naujovėms palankaus veiksmingesniu politikos ir programų derinimu pasiektu bendradarbiavimu pagrįsto ekonominio pagrindo kūrimą; |
| --- | --- |

18.

pritaria Komisijos nuomonei dėl to, kad sanglaudos politika yra Lisabonos strategijos variklis, kadangi ji nukreipia valstybės investicijas į projektus, skatinančius dinamiško, ekonominiam augimui ir naujovėms palankaus veiksmingesniu politikos ir programų derinimu pasiektu bendradarbiavimu pagrįsto ekonominio pagrindo kūrimą;

| 19. | apgailestauja, kad, nepaisant asignavimų paskirstymo, nebuvo tinkamai atsižvelgta į mažųjų, mažiausiųjų ir amatų įmonių naujovių diegimo pajėgumą, todėl ragina įgyvendinti aktyvią politiką siekiant remti visas šių įmonių naujovių formas ir taip pat ragina Komisiją atsižvelgiant į Lisabonos strategiją sudaryti sąlygas, kad įmonės, viešasis sektorius, mokyklos ir universitetai galėtų bendradarbiauti ir sudaryti naujovių diegimo grupes; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja, kad, nepaisant asignavimų paskirstymo, nebuvo tinkamai atsižvelgta į mažųjų, mažiausiųjų ir amatų įmonių naujovių diegimo pajėgumą, todėl ragina įgyvendinti aktyvią politiką siekiant remti visas šių įmonių naujovių formas ir taip pat ragina Komisiją atsižvelgiant į Lisabonos strategiją sudaryti sąlygas, kad įmonės, viešasis sektorius, mokyklos ir universitetai galėtų bendradarbiauti ir sudaryti naujovių diegimo grupes;

| 20. | pažymi, kad struktūrinės paramos sverto poveikį galima didinti naudojant privatų bendrą finansavimą; ragina skubiai nustatyti skaidrias viešosios ir privačiosios partnerystės taisykles ir standartus, kurių laikydamiesi regionai galėtų naudoti privatų kapitalą viešiesiems tikslams siekti; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad struktūrinės paramos sverto poveikį galima didinti naudojant privatų bendrą finansavimą; ragina skubiai nustatyti skaidrias viešosios ir privačiosios partnerystės taisykles ir standartus, kurių laikydamiesi regionai galėtų naudoti privatų kapitalą viešiesiems tikslams siekti;

| 21. | pažymi, kad svarbu laikytis savaiminio įsipareigojimų panaikinimo principo siekiant skatinti finansavimą ir valdymo institucijų atliekamą greitą projektų įgyvendinimą; ragina, kad būtų laikomasi n+2 taisyklės (ir n+3 taisyklės naujosiose valstybėse narėse pirmaisiais trejais 2007–2013 m. finansinės programos metais); |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad svarbu laikytis savaiminio įsipareigojimų panaikinimo principo siekiant skatinti finansavimą ir valdymo institucijų atliekamą greitą projektų įgyvendinimą; ragina, kad būtų laikomasi n+2 taisyklės (ir n+3 taisyklės naujosiose valstybėse narėse pirmaisiais trejais 2007–2013 m. finansinės programos metais);

| 22. | primena, kad struktūrinę politiką vėluojama įgyvendinti, be kita ko, dėl to, kad taikoma labai griežta tvarka, ir todėl vertėtų apsvarstyti galimybes, kaip supaprastinti šią tvarką ir kaip aiškiai paskirstyti Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus bei įgaliojimus; |
| --- | --- |

22.

primena, kad struktūrinę politiką vėluojama įgyvendinti, be kita ko, dėl to, kad taikoma labai griežta tvarka, ir todėl vertėtų apsvarstyti galimybes, kaip supaprastinti šią tvarką ir kaip aiškiai paskirstyti Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus bei įgaliojimus;

| 23. | pažymi, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu pagal asignavimų paskirstymo sistemą 64 % 1 tikslo (konvergencija) ir 80 % 2 tikslo (regionų konkurencingumas ir užimtumas) išteklių bus skirta naujovėms diegti; tai sudarys 55 mlrd. EUR daugiau nei ankstesniu laikotarpiu; tačiau pabrėžia, kad nors moksliniai tyrimai, technologijų plėtra ir naujovės yra žinių ekonomikos pagrindas ir esminiai ekonomikos augimo ir tvaraus vystymosi, įmonių konkurencingumo, užimtumo ir Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo veiksniai, šių asignavimų naudojimo lygis yra susijęs su mažiau išsivysčiusių regionų gebėjimu pakankamai kokybiškai ir užtikrinant kiekybę valdyti mokslinio tyrimo ir naujovių projektus siekiant, kad šios lėšos būtų panaudotos ir kad nebūtų skirtos mažai naudos duodančioms investicijoms; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu pagal asignavimų paskirstymo sistemą 64 % 1 tikslo (konvergencija) ir 80 % 2 tikslo (regionų konkurencingumas ir užimtumas) išteklių bus skirta naujovėms diegti; tai sudarys 55 mlrd. EUR daugiau nei ankstesniu laikotarpiu; tačiau pabrėžia, kad nors moksliniai tyrimai, technologijų plėtra ir naujovės yra žinių ekonomikos pagrindas ir esminiai ekonomikos augimo ir tvaraus vystymosi, įmonių konkurencingumo, užimtumo ir Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo veiksniai, šių asignavimų naudojimo lygis yra susijęs su mažiau išsivysčiusių regionų gebėjimu pakankamai kokybiškai ir užtikrinant kiekybę valdyti mokslinio tyrimo ir naujovių projektus siekiant, kad šios lėšos būtų panaudotos ir kad nebūtų skirtos mažai naudos duodančioms investicijoms;

| 24. | ragina Komisiją įvertinti asignavimų paskirstymo sistemą ir jos poveikį regionų skirtumų raidai ir išsiaiškinti, ar nustatant prioritetus ši sistema neskatina laikytis per daug centralizuoto požiūrio „iš viršaus į apačią“ (angl. top-down); tikisi, kad sistemos vertinimas bus pradėtas 2008 m. paskelbus Komisijos penktąją sanglaudos pažangos ataskaitą, kurioje, tikimasi, daug dėmesio bus skiriama sanglaudos politikos ir Lisabonos strategijos visų regionų ekonominio augimo ir užimtumo prioritetų sąsajai; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją įvertinti asignavimų paskirstymo sistemą ir jos poveikį regionų skirtumų raidai ir išsiaiškinti, ar nustatant prioritetus ši sistema neskatina laikytis per daug centralizuoto požiūrio „iš viršaus į apačią“ (angl. top-down); tikisi, kad sistemos vertinimas bus pradėtas 2008 m. paskelbus Komisijos penktąją sanglaudos pažangos ataskaitą, kurioje, tikimasi, daug dėmesio bus skiriama sanglaudos politikos ir Lisabonos strategijos visų regionų ekonominio augimo ir užimtumo prioritetų sąsajai;

| 25. | pabrėžia, kad sanglaudos politika negali teikti pirmenybės jau ir taip dinamiškiems regionams, kaip tai atsitiktų griežtai skirstant asignavimus; primena, kad įsigaliojus Lisabonos Reformų sutarčiai sanglaudos politika apims tris tikslus: ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, kurie išeina už Lisabonos strategijos ribų; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad sanglaudos politika negali teikti pirmenybės jau ir taip dinamiškiems regionams, kaip tai atsitiktų griežtai skirstant asignavimus; primena, kad įsigaliojus Lisabonos Reformų sutarčiai sanglaudos politika apims tris tikslus: ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, kurie išeina už Lisabonos strategijos ribų;

| 26. | reikalauja, kad Lisabonos strategija būtų išplėsta, įtraukiant į ją teritorinį aspektą, leisiantį atsižvelgti į pavienėms teritorijoms būdingas savybes ir paskatinti europinį bendradarbiavimą ir ryšius bei ypač remti įvairios naujoviškos veiklos rengimą ir vykdymą; |
| --- | --- |

26.

reikalauja, kad Lisabonos strategija būtų išplėsta, įtraukiant į ją teritorinį aspektą, leisiantį atsižvelgti į pavienėms teritorijoms būdingas savybes ir paskatinti europinį bendradarbiavimą ir ryšius bei ypač remti įvairios naujoviškos veiklos rengimą ir vykdymą;

| 27. | pabrėžia, kad sanglaudos politikos tikslas negali būti vien pasiekti Lisabonos strategijos tikslus; mano, kad siekti teritorinės sanglaudos vykdant konvergenciją skatinančią veiklą yra būtina ilgalaikio regionų konkurencingumo sąlyga; todėl mano, kad 1-asis tikslas (konvergencija) ir 2-asis tikslas (regionų konkurencingumas ir užimtumas) ateityje turėtų būti laikomi vienas kitą papildančiais tikslais, taip pat ir 3-ąjį tikslą (Europos teritorinė sanglauda) papildančiais tikslais; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad sanglaudos politikos tikslas negali būti vien pasiekti Lisabonos strategijos tikslus; mano, kad siekti teritorinės sanglaudos vykdant konvergenciją skatinančią veiklą yra būtina ilgalaikio regionų konkurencingumo sąlyga; todėl mano, kad 1-asis tikslas (konvergencija) ir 2-asis tikslas (regionų konkurencingumas ir užimtumas) ateityje turėtų būti laikomi vienas kitą papildančiais tikslais, taip pat ir 3-ąjį tikslą (Europos teritorinė sanglauda) papildančiais tikslais;

Teritorinė sanglauda: už integruotą požiūrį

| 28. | ragina Komisiją įtraukti teritorinės sanglaudos apibrėžtį į būsimą Žaliąją knygą apie teritorinę sanglaudą (numatyta paskelbti 2008 m. rugsėjo mėn.), kad būtų daroma tolesnė pažangą vykdant šią Bendrijos politiką; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją įtraukti teritorinės sanglaudos apibrėžtį į būsimą Žaliąją knygą apie teritorinę sanglaudą (numatyta paskelbti 2008 m. rugsėjo mėn.), kad būtų daroma tolesnė pažangą vykdant šią Bendrijos politiką;

| 29. | pabrėžia svarbą tikros partnerystės ir tikro valdymo, kuris apima visus lygmenis – Bendrijos, nacionalinį, regioninį ir vietos, ir kurį vykdant konsultuojamasi su ekonominiais ir socialiniais partneriais nustatant ir įgyvendinant regioninio vystymosi tikslus ir siekiant, kad Europos lygmeniu apibrėžtų veiksmų prioritetų taikymo sritis nesumažėtų, kai jie įgyvendinami nacionaliniu, regionų ar vietos lygmenimis (angl. bottom up approach), taip pat siekiant išvengti rizikos, kad nebus įtraukti veikėjai, dalyvaujantys vykdant vietos plėtrą ir sanglaudą, kaip dažnai atsitinka vykdant miestų politiką; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia svarbą tikros partnerystės ir tikro valdymo, kuris apima visus lygmenis – Bendrijos, nacionalinį, regioninį ir vietos, ir kurį vykdant konsultuojamasi su ekonominiais ir socialiniais partneriais nustatant ir įgyvendinant regioninio vystymosi tikslus ir siekiant, kad Europos lygmeniu apibrėžtų veiksmų prioritetų taikymo sritis nesumažėtų, kai jie įgyvendinami nacionaliniu, regionų ar vietos lygmenimis (angl. bottom up approach), taip pat siekiant išvengti rizikos, kad nebus įtraukti veikėjai, dalyvaujantys vykdant vietos plėtrą ir sanglaudą, kaip dažnai atsitinka vykdant miestų politiką;

| 30. | siūlo suteikti prioritetą politikai, skatinančiai tikrą policentrinį teritorinį vystymąsi, siekiant sumažinti spaudimą pagrindiniams miestams bei paskatinti kitų miestų augimą; mano, kad kartu nereikėtų nustoti skatinti kaimo vietovių ir pamiršti svarbaus kaimo vietovėse esančių mažų ir vidutinio dydžio miestų vaidmens; |
| --- | --- |

30.

siūlo suteikti prioritetą politikai, skatinančiai tikrą policentrinį teritorinį vystymąsi, siekiant sumažinti spaudimą pagrindiniams miestams bei paskatinti kitų miestų augimą; mano, kad kartu nereikėtų nustoti skatinti kaimo vietovių ir pamiršti svarbaus kaimo vietovėse esančių mažų ir vidutinio dydžio miestų vaidmens;

| 31. | taip pat ragina imtis praktinių veiksmų siekiant mažinti lengvai prieinamų regionų ir struktūriniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių regionų, ypač kalnų, salų, retai gyvenamų vietovių, periferinių ir pasienio regionų skirtumus, pripažįstant nepalankią pastarųjų regionų padėtį, ir imtis konkrečių nuolatinių jų paramos priemonių; dar kartą tvirtina, kad reikia atsižvelgti į specifinius atokiausių regionų sunkumus; |
| --- | --- |

31.

taip pat ragina imtis praktinių veiksmų siekiant mažinti lengvai prieinamų regionų ir struktūriniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių regionų, ypač kalnų, salų, retai gyvenamų vietovių, periferinių ir pasienio regionų skirtumus, pripažįstant nepalankią pastarųjų regionų padėtį, ir imtis konkrečių nuolatinių jų paramos priemonių; dar kartą tvirtina, kad reikia atsižvelgti į specifinius atokiausių regionų sunkumus;

| 32. | ragina labiau susieti miesto ir kaimo problemas, pabrėžia, kad kaimo vietovių plėtra turėtų būti koordinuojama vykdant veiklą pagal regioninę politiką; reiškia susirūpinimą tuo, ar naudingas skirtingas požiūris į sanglaudą ir kaimo plėtrą (naudojant Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai); ragina atlikti didesnio kaimo plėtros finansavimo poveikio tyrimą taikant privalomojo moduliavimo priemones; |
| --- | --- |

32.

ragina labiau susieti miesto ir kaimo problemas, pabrėžia, kad kaimo vietovių plėtra turėtų būti koordinuojama vykdant veiklą pagal regioninę politiką; reiškia susirūpinimą tuo, ar naudingas skirtingas požiūris į sanglaudą ir kaimo plėtrą (naudojant Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai); ragina atlikti didesnio kaimo plėtros finansavimo poveikio tyrimą taikant privalomojo moduliavimo priemones;

| 33. | įspėja dėl politikos skaidymo pagal sektorius pavojaus ir skatina plėtoti integruotą požiūrį, kurio laikantis būtų nustatomi galimi sanglaudos politikos ir didesnių sričių politikos, pvz., transporto, žemės ūkio, žuvininkystės, kaimo plėtros, aplinkos, energetikos, mokslinių tyrimų ir technologijų, ryšiai; |
| --- | --- |

33.

įspėja dėl politikos skaidymo pagal sektorius pavojaus ir skatina plėtoti integruotą požiūrį, kurio laikantis būtų nustatomi galimi sanglaudos politikos ir didesnių sričių politikos, pvz., transporto, žemės ūkio, žuvininkystės, kaimo plėtros, aplinkos, energetikos, mokslinių tyrimų ir technologijų, ryšiai;

| 34. | ragina Komisiją kitose savo ataskaitose įvertinti, kiek įvairios priemonės ir politikos veiksmai, įskaitant sanglaudos politiką, prisidėjo prie ekonomikos ir socialinės sanglaudos srityse įvykdytos pažangos; mano, kad reikia išanalizuoti laimėjimus ir problemas visose svarbiose srityse, ypač susijusiose su Lisabonos strategija; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją kitose savo ataskaitose įvertinti, kiek įvairios priemonės ir politikos veiksmai, įskaitant sanglaudos politiką, prisidėjo prie ekonomikos ir socialinės sanglaudos srityse įvykdytos pažangos; mano, kad reikia išanalizuoti laimėjimus ir problemas visose svarbiose srityse, ypač susijusiose su Lisabonos strategija;

| 35. | tikisi, kad diskusijose dėl sanglaudos politikos nuo 2013 m. bus ypač atsižvelgta į prie Bendrijos išorės sienų esančius regionus siekiant užtikrint pasienio regionų stabilumą ir gerovę, nes galiausiai tai skatins ne tik pasienio regionų plėtrą, bet ir didesnę visos Bendrijos sanglaudą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

35.

tikisi, kad diskusijose dėl sanglaudos politikos nuo 2013 m. bus ypač atsižvelgta į prie Bendrijos išorės sienų esančius regionus siekiant užtikrint pasienio regionų stabilumą ir gerovę, nes galiausiai tai skatins ne tik pasienio regionų plėtrą, bet ir didesnę visos Bendrijos sanglaudą ir konkurencingumą;

| 36. | pažymi, kad kovojant su teritorine ir socialine atskirtimi, siekiant tvaraus ir tolygaus augimo reikia vykdyti apgalvotą būsto politiką, kaip vieną iš platesnio pobūdžio vietinės plėtros, miestų planavimo ir vietos viešųjų paslaugų valdymo strategijos priemonių; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad kovojant su teritorine ir socialine atskirtimi, siekiant tvaraus ir tolygaus augimo reikia vykdyti apgalvotą būsto politiką, kaip vieną iš platesnio pobūdžio vietinės plėtros, miestų planavimo ir vietos viešųjų paslaugų valdymo strategijos priemonių;

| 37. | džiaugiasi, kad priimta Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos įgyvendinimo veiksmų programa, siekiant į visą viešąją, Bendrijos, nacionalinę ir vietos politiką geriau įtraukti teritorinį aspektą, ir tikisi, kad bus imtasi konkrečių veiksmų; mano, kad siekiant į ekonominę ir socialinę sanglaudą pagal Lisabonos sutartį įtraukti numatytą teritorijų aspektą reikėtų nustatyti tinkamus rodiklius, kad būtų galima apibrėžti teritorinės sanglaudos turinį; |
| --- | --- |

37.

džiaugiasi, kad priimta Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos įgyvendinimo veiksmų programa, siekiant į visą viešąją, Bendrijos, nacionalinę ir vietos politiką geriau įtraukti teritorinį aspektą, ir tikisi, kad bus imtasi konkrečių veiksmų; mano, kad siekiant į ekonominę ir socialinę sanglaudą pagal Lisabonos sutartį įtraukti numatytą teritorijų aspektą reikėtų nustatyti tinkamus rodiklius, kad būtų galima apibrėžti teritorinės sanglaudos turinį;

| 38. | džiaugiasi Komisijos paskelbta informacija apie ketinimą parengti žaliąją knygą apie sanglaudos politiką, kurią tikimasi priimti 2008 m. rugsėjo mėnesį, ir ragina joje numatyti konkrečius integruoto požiūrio taikymo būdus; |
| --- | --- |

38.

džiaugiasi Komisijos paskelbta informacija apie ketinimą parengti žaliąją knygą apie sanglaudos politiką, kurią tikimasi priimti 2008 m. rugsėjo mėnesį, ir ragina joje numatyti konkrečius integruoto požiūrio taikymo būdus;

| 39. | supranta Parlamento, atstovaujamo Regioninės plėtros komiteto, ir Regionų komiteto nenutrūkstamo bendradarbiavimo regioninės politikos ateities klausimais svarbą; |
| --- | --- |

39.

supranta Parlamento, atstovaujamo Regioninės plėtros komiteto, ir Regionų komiteto nenutrūkstamo bendradarbiavimo regioninės politikos ateities klausimais svarbą;

Nauji sanglaudos politikos uždaviniai ir bendras Europos Sąjungos biudžetas

| 40. | mano, kad Europos Sąjunga ateityje vis dažniau susidurs su naujomis problemomis, kurios turės didelį teritorinį poveikį ir dėl kurių sustiprės regionų plėtros kliūtys, pvz., susijusios su demografiniais pokyčiais, urbanizacija, migracijos srautais (ypač problemiška kaimo ir atokiose vietovėse), energijos tiekimu ir klimato klausimais, prisitaikymu prie globalizacijos, taip pat plėtros ir kaimynystės politikos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia bandomųjų projektų, skirtų regionų prisitaikymui prie šių naujų iššūkių, svarbą; |
| --- | --- |

40.

mano, kad Europos Sąjunga ateityje vis dažniau susidurs su naujomis problemomis, kurios turės didelį teritorinį poveikį ir dėl kurių sustiprės regionų plėtros kliūtys, pvz., susijusios su demografiniais pokyčiais, urbanizacija, migracijos srautais (ypač problemiška kaimo ir atokiose vietovėse), energijos tiekimu ir klimato klausimais, prisitaikymu prie globalizacijos, taip pat plėtros ir kaimynystės politikos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia bandomųjų projektų, skirtų regionų prisitaikymui prie šių naujų iššūkių, svarbą;

| 41. | ragina prieš pradedant bet kurias stojimo į Europos Sąjungą derybas nuolat įvertinti galimos plėtros ateityje išlaidas ir poveikį struktūrinei politikai ir tikisi, kad Europos Parlamento indėlis vykdant plėtros ir kaimynystės politiką bus didesnis ir bus nustatyta, kad jis privalo dalyvauti rengiant pasirengimo narystei priemones; |
| --- | --- |

41.

ragina prieš pradedant bet kurias stojimo į Europos Sąjungą derybas nuolat įvertinti galimos plėtros ateityje išlaidas ir poveikį struktūrinei politikai ir tikisi, kad Europos Parlamento indėlis vykdant plėtros ir kaimynystės politiką bus didesnis ir bus nustatyta, kad jis privalo dalyvauti rengiant pasirengimo narystei priemones;

| 42. | atkreipia dėmesį į rimtą daugelio Europos Sąjungos regionų gyventojų mažėjimo problemą ir su tuo susijusį gyventojų senėjimą, žmogiškojo kapitalo praradimą, jo nutekėjimą, brangesnes paslaugas ir kt.; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į rimtą daugelio Europos Sąjungos regionų gyventojų mažėjimo problemą ir su tuo susijusį gyventojų senėjimą, žmogiškojo kapitalo praradimą, jo nutekėjimą, brangesnes paslaugas ir kt.;

| 43. | mano, kad demografiniai pokyčiai gali daryti didelį teritorinį poveikį, pavyzdžiui, gali sumažėti gyventojų tam tikrose vietovėse, ypač mažiau išsivysčiusiose kaimo vietovėse, kartu gali padidėti miestų santalka, senti visuomenė, vystytis būsto ekonomika, todėl reikia parengti specialią naujovišką strategiją, skirtą problemoms spręsti, ir dėti ypatingas pastangas siekiant išsaugoti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas bei užtikrinti aukštą universaliųjų paslaugų kokybę; |
| --- | --- |

43.

mano, kad demografiniai pokyčiai gali daryti didelį teritorinį poveikį, pavyzdžiui, gali sumažėti gyventojų tam tikrose vietovėse, ypač mažiau išsivysčiusiose kaimo vietovėse, kartu gali padidėti miestų santalka, senti visuomenė, vystytis būsto ekonomika, todėl reikia parengti specialią naujovišką strategiją, skirtą problemoms spręsti, ir dėti ypatingas pastangas siekiant išsaugoti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas bei užtikrinti aukštą universaliųjų paslaugų kokybę;

| 44. | konstatuoja, kad klimato kaita sukels įvairių padarinių, ir visų pirma stichinės nelaimės, pvz., miškų gaisrai, sausros ir potvyniai, bus dažnesnės ir didesnės, todėl reikės sprendimų, kurie skirtinguose ES regionuose bus skirtingi, šias problemas regionai turės spręsti persvarstydami ir pritaikydami savo tvarios plėtros strategijas, kad galėtų pasiekti ES tikslą sumažinti išemtamo CO2 kiekį; mano, kad vykdant ES sanglaudos politiką neturėtų būti kenkiama klimatui, tačiau primena, kad šioje srityje sanglaudos politikos galimybės ribotos; mano, kad kovos su klimato kaita problemą reikėtų spręsti ir vykdant kitų sričių Bendrijos politiką; |
| --- | --- |

44.

konstatuoja, kad klimato kaita sukels įvairių padarinių, ir visų pirma stichinės nelaimės, pvz., miškų gaisrai, sausros ir potvyniai, bus dažnesnės ir didesnės, todėl reikės sprendimų, kurie skirtinguose ES regionuose bus skirtingi, šias problemas regionai turės spręsti persvarstydami ir pritaikydami savo tvarios plėtros strategijas, kad galėtų pasiekti ES tikslą sumažinti išemtamo CO2 kiekį; mano, kad vykdant ES sanglaudos politiką neturėtų būti kenkiama klimatui, tačiau primena, kad šioje srityje sanglaudos politikos galimybės ribotos; mano, kad kovos su klimato kaita problemą reikėtų spręsti ir vykdant kitų sričių Bendrijos politiką;

| 45. | taip pat primena būtinybę patvirtinti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005)0108), rengiant veiksmingą visuotinę apsaugos nuo stichinių nelaimių ir katastrofų, kurios tam tikruose regionuose dėl jų geografinės padėties dažnai yra pražūtingos, politiką; |
| --- | --- |

45.

taip pat primena būtinybę patvirtinti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005)0108), rengiant veiksmingą visuotinę apsaugos nuo stichinių nelaimių ir katastrofų, kurios tam tikruose regionuose dėl jų geografinės padėties dažnai yra pražūtingos, politiką;

| 46. | mano, kad apsirūpinimo energetikos ištekliais bei energijos kainos didėjimo klausimai gali daryti didelį poveikį teritorijoms dėl didelės valstybių narių energetinės priklausomybės, ypač kaimo, kalnų, salų, atokiems ir atokiausiems regionams dėl jų priklausomybės nuo transporto, kuris labai priklauso nuo energijos kainos; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad tokių atsinaujinančių energijos šaltinių plėtojimas ir investicijos į energijos naudojimo efektyvumą ateityje galėtų suteikti regionams ir vietovėms didelių vystymosi galimybių; |
| --- | --- |

46.

mano, kad apsirūpinimo energetikos ištekliais bei energijos kainos didėjimo klausimai gali daryti didelį poveikį teritorijoms dėl didelės valstybių narių energetinės priklausomybės, ypač kaimo, kalnų, salų, atokiems ir atokiausiems regionams dėl jų priklausomybės nuo transporto, kuris labai priklauso nuo energijos kainos; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad tokių atsinaujinančių energijos šaltinių plėtojimas ir investicijos į energijos naudojimo efektyvumą ateityje galėtų suteikti regionams ir vietovėms didelių vystymosi galimybių;

| 47. | dar kartą reikalauja, kad nepanaudoti asignavimai būtų perskirstyti sanglaudos politikai taikant n+2 arba n+3 taisyklę siekiant kuo didesnės naudos iš turimų mažų išteklių; |
| --- | --- |

47.

dar kartą reikalauja, kad nepanaudoti asignavimai būtų perskirstyti sanglaudos politikai taikant n+2 arba n+3 taisyklę siekiant kuo didesnės naudos iš turimų mažų išteklių;

| 48. | mano, kad struktūrinės politikos išsaugojimas po 2013 m. yra reikšmingas atsakas šiems naujiems iššūkiams ir kad ši politika diferencijuotai turėtų būti taikoma visoje Europos Sąjungos teritorijoje; mano, kad laikantis Sutarties nuostatų ir solidarumo principo sanglaudos politika turėtų išlikti Bendrijos politika ir atmeta visus bandymus iš naujo nacionalizuoti šią politiką; |
| --- | --- |

48.

mano, kad struktūrinės politikos išsaugojimas po 2013 m. yra reikšmingas atsakas šiems naujiems iššūkiams ir kad ši politika diferencijuotai turėtų būti taikoma visoje Europos Sąjungos teritorijoje; mano, kad laikantis Sutarties nuostatų ir solidarumo principo sanglaudos politika turėtų išlikti Bendrijos politika ir atmeta visus bandymus iš naujo nacionalizuoti šią politiką;

| 49. | mano, kad ateityje sanglaudos politika turėtų būti ir toliau stiprinama ir kad turėtų būti labiau pabrėžiama jos pridėtinė vertė; taigi ragina Bendrijos lygmeniu skirti sanglaudos politikai užtektinai finansinių išteklių; ragina, kad finansinės programos persvarstymas būtų panaudotas kaip galimybė nustatyti, kiek biudžeto lėšų reikia, kad būtų išspręsti Sąjungos sanglaudos politikos uždaviniai; |
| --- | --- |

49.

mano, kad ateityje sanglaudos politika turėtų būti ir toliau stiprinama ir kad turėtų būti labiau pabrėžiama jos pridėtinė vertė; taigi ragina Bendrijos lygmeniu skirti sanglaudos politikai užtektinai finansinių išteklių; ragina, kad finansinės programos persvarstymas būtų panaudotas kaip galimybė nustatyti, kiek biudžeto lėšų reikia, kad būtų išspręsti Sąjungos sanglaudos politikos uždaviniai;

*

* *

| 50. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

50.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0202.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0356.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/95

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisTeritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos įgyvendinimas. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa

P6_TA(2008)0069

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnės veiklos, susijusios su teritorine darbotvarke ir Leipcigo chartija. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa (2007/2190(INI))

2009/C 184 E/15

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ES teritorinę darbotvarkę (toliau – Teritorinę darbotvarkę) ir Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją (toliau – Leipcigo chartiją), kurios abi patvirtintos per neoficialų Ministrų Tarybos (ją sudarė už teritorijų planavimą ir miestų plėtrą atsakingi ministrai) posėdį, kuris vyko Leipcige 2007 m. gegužės 24–25 d., ir į Pirmąją Europos Sąjungos teritorinės darbotvarkės įgyvendinimo veiksmų programą (toliau – Pirmąją veiksmų programą), patvirtintą per neoficialų Ministrų Tarybos (ją sudarė už teritorijų planavimą ir plėtrą atsakingi ministrai) posėdį, kuris vyko Ponta Delgadoje (Azorai) 2007 m. lapkričio 23–24 d.,

atsižvelgdamas į Ketvirtąją ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitą (COM(2007)0273) (toliau – Ketvirtąją sanglaudos ataskaitą),

atsižvelgdamas į Europos teritorijų vystymo perspektyvą, patvirtintą per 1999 m. gegužės 11 d. Potsdame vykusį neoficialų Ministrų Tarybos (ją sudarė už teritorijų planavimą atsakingi ministrai) posėdį,

atsižvelgdamas į Europos teritorijų planavimo stebėsenos tinklo (ESPON) 2006 m. programos rezultatus,

atsižvelgdamas į pasiūlytą programą „ESPON 2013“,

atsižvelgdamas į EB sutarties 158 ir 159 straipsnius,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A6-0028/2008),

| A. | kadangi teritorinė įvairovė, policentrizmas ir kompaktiški miestai yra svarbiausi Europos Sąjungos teritorijos požymiai, |
| --- | --- |

A.

kadangi teritorinė įvairovė, policentrizmas ir kompaktiški miestai yra svarbiausi Europos Sąjungos teritorijos požymiai,

| B. | kadangi dauguma Sąjungos piliečių šiandien gyvena miestuose, |
| --- | --- |

B.

kadangi dauguma Sąjungos piliečių šiandien gyvena miestuose,

| C. | kadangi dabartinės teritorijų planavimo problemos apima klimato kaitą, pakriką miestų plėtrą ir teritorijų panaudojimą, energijos panaudojimą, transporto infrastruktūrą, demografinius pokyčius, įskaitant gyventojų mažėjimą kaimo vietovėse ir kituose ES regionuose, plėtros poveikį socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai ir nevienodus globalizacijos padarinius regionams, įskaitant didėjantį atotrūkį tarp turtingų ir mažiau klestinčių regionų ir nevienodą miesto ir kaimo vietovių plėtrą bei struktūrinius pokyčius, |
| --- | --- |

C.

kadangi dabartinės teritorijų planavimo problemos apima klimato kaitą, pakriką miestų plėtrą ir teritorijų panaudojimą, energijos panaudojimą, transporto infrastruktūrą, demografinius pokyčius, įskaitant gyventojų mažėjimą kaimo vietovėse ir kituose ES regionuose, plėtros poveikį socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai ir nevienodus globalizacijos padarinius regionams, įskaitant didėjantį atotrūkį tarp turtingų ir mažiau klestinčių regionų ir nevienodą miesto ir kaimo vietovių plėtrą bei struktūrinius pokyčius,

| D. | kadangi Teritorinėje darbotvarkėje išdėstyti tvaraus teritorijų planavimo tikslai: subalansuota ir policentrinė miestų sistemos plėtra ir nauja miesto ir kaimo partnerystė, pažangių regioninių branduolių skatinimas, vienodos prieigos prie infrastruktūros ir žinių užtikrinimas, transeuropinio rizikos valdymo skatinimas, tvari plėtra, perspektyvi vadyba ir gamtos bei kultūros paveldo apsauga, |
| --- | --- |

D.

kadangi Teritorinėje darbotvarkėje išdėstyti tvaraus teritorijų planavimo tikslai: subalansuota ir policentrinė miestų sistemos plėtra ir nauja miesto ir kaimo partnerystė, pažangių regioninių branduolių skatinimas, vienodos prieigos prie infrastruktūros ir žinių užtikrinimas, transeuropinio rizikos valdymo skatinimas, tvari plėtra, perspektyvi vadyba ir gamtos bei kultūros paveldo apsauga,

| E. | kadangi Leipcigo chartijoje suformuoti tikslai: aktyvesnis integruotos miestų plėtros politikos įgyvendinimas kuriant ir užtikrinant kokybiškas visuomeninės paskirties erdves, infrastruktūrinių tinklų atnaujinimas ir veiksmingesnis energijos panaudojimas, aktyvus naujovių ir švietimo skatinimas ir ekologiško, veiksmingo ir pigaus miesto transporto apleistuose miestų kvartaluose skatinimas, miesto statybų atnaujinimo strategijų įgyvendinimas, vietos ekonomikos ir vietos darbo rinkos politikos stiprinimas, aktyvi vaikų ir jaunimo mokymo ir švietimo politika, |
| --- | --- |

E.

kadangi Leipcigo chartijoje suformuoti tikslai: aktyvesnis integruotos miestų plėtros politikos įgyvendinimas kuriant ir užtikrinant kokybiškas visuomeninės paskirties erdves, infrastruktūrinių tinklų atnaujinimas ir veiksmingesnis energijos panaudojimas, aktyvus naujovių ir švietimo skatinimas ir ekologiško, veiksmingo ir pigaus miesto transporto apleistuose miestų kvartaluose skatinimas, miesto statybų atnaujinimo strategijų įgyvendinimas, vietos ekonomikos ir vietos darbo rinkos politikos stiprinimas, aktyvi vaikų ir jaunimo mokymo ir švietimo politika,

| F. | kadangi teritorijų planavimas yra tinkama žemės panaudojimo ir gyvenviečių struktūros valstybėse narėse, jų regionuose ir miestuose administravimo ir gyvenimo sąlygų ir plėtros galimybių jose atskleidimo priemonė, |
| --- | --- |

F.

kadangi teritorijų planavimas yra tinkama žemės panaudojimo ir gyvenviečių struktūros valstybėse narėse, jų regionuose ir miestuose administravimo ir gyvenimo sąlygų ir plėtros galimybių jose atskleidimo priemonė,

| G. | kadangi siekiant Teritorinėje darbotvarkėje ir Leipcigo chartijoje numatytų tikslų būtina įgyvendinti ne tik sanglaudos politiką, kuri yra strateginio valdymo priemonė, bet ir kitas priemones, ypač poveikio teritorijai įvertinimą, integruotą metodą ir teritorijų stebėseną, |
| --- | --- |

G.

kadangi siekiant Teritorinėje darbotvarkėje ir Leipcigo chartijoje numatytų tikslų būtina įgyvendinti ne tik sanglaudos politiką, kuri yra strateginio valdymo priemonė, bet ir kitas priemones, ypač poveikio teritorijai įvertinimą, integruotą metodą ir teritorijų stebėseną,

| H. | kadangi ne tik sanglaudos, bet ir kaimo vietovių plėtros politika labai veikia teritorijų planavimą; kadangi šios dvi politikos sritys nepakankamai integruojamos ir todėl reikalinga didesnė sąveika siekiant atskleisti tikrąsias jų plėtros galimybes ir padidinti kaimo vietovių patrauklumą ir konkurencingumą – tai padėtų kovoti su gyventojų mažėjimu kaimo vietovėse, |
| --- | --- |

H.

kadangi ne tik sanglaudos, bet ir kaimo vietovių plėtros politika labai veikia teritorijų planavimą; kadangi šios dvi politikos sritys nepakankamai integruojamos ir todėl reikalinga didesnė sąveika siekiant atskleisti tikrąsias jų plėtros galimybes ir padidinti kaimo vietovių patrauklumą ir konkurencingumą – tai padėtų kovoti su gyventojų mažėjimu kaimo vietovėse,

| I. | kadangi visuomeninės paskirties teritorijų kokybė, gamtinė ir kultūrinė aplinka ir architektūra turi didelės įtakos miesto ir kaimo vietovių gyventojų gyvenimo sąlygoms ir yra svarbus vietovės patrauklumą lemiantis veiksnys, |
| --- | --- |

I.

kadangi visuomeninės paskirties teritorijų kokybė, gamtinė ir kultūrinė aplinka ir architektūra turi didelės įtakos miesto ir kaimo vietovių gyventojų gyvenimo sąlygoms ir yra svarbus vietovės patrauklumą lemiantis veiksnys,

| J. | kadangi kūrybingumas ir naujovės labai svarbūs tampant globalizuota žiniomis pagrįsta visuomene; kadangi tvaraus teritorijų ir miestų planavimo sėkmę lemia vietos kūrybinio potencialo plėtra, |
| --- | --- |

J.

kadangi kūrybingumas ir naujovės labai svarbūs tampant globalizuota žiniomis pagrįsta visuomene; kadangi tvaraus teritorijų ir miestų planavimo sėkmę lemia vietos kūrybinio potencialo plėtra,

| K. | kadangi aukštos kokybės pastatų statybų kultūra (vok. Baukultur) – kultūrinių, ekonominių, technologinių, socialinių ir ekologinių aspektų visuma, turinti įtakos planavimo ir statybų kokybei ir eigai – yra esminė integruoto miestų planavimo sudedamoji dalis, |
| --- | --- |

K.

kadangi aukštos kokybės pastatų statybų kultūra (vok. Baukultur) – kultūrinių, ekonominių, technologinių, socialinių ir ekologinių aspektų visuma, turinti įtakos planavimo ir statybų kokybei ir eigai – yra esminė integruoto miestų planavimo sudedamoji dalis,

| L. | kadangi taikant integruotą metodą parengti projektai turėtų sudaryti nuoseklų ilgalaikį planą, kuriame būtų atsižvelgiama į ekonominį, socialinį ir aplinkos aspektus, ir pagal kurį į miesto plėtros programų planavimą, vykdymą ir vertinimą būtų įtraukiami pagrindiniai partneriai, |
| --- | --- |

L.

kadangi taikant integruotą metodą parengti projektai turėtų sudaryti nuoseklų ilgalaikį planą, kuriame būtų atsižvelgiama į ekonominį, socialinį ir aplinkos aspektus, ir pagal kurį į miesto plėtros programų planavimą, vykdymą ir vertinimą būtų įtraukiami pagrindiniai partneriai,

| M. | kadangi integruoto metodo taikymas teritoriniam sanglaudos aspektui apima ne tik su teritorijų planavimu ir miestų plėtra susijusius veiksmus ir strategiją, nes pagrindinis tikslas yra užtikrinti pusiausvyrą tarp Sąjungos piliečių, nepriklausomai nuo jų gyvenamosios vietos, o šio tikslo negalima pasiekti vien tik teritorijų planavimu, |
| --- | --- |

M.

kadangi integruoto metodo taikymas teritoriniam sanglaudos aspektui apima ne tik su teritorijų planavimu ir miestų plėtra susijusius veiksmus ir strategiją, nes pagrindinis tikslas yra užtikrinti pusiausvyrą tarp Sąjungos piliečių, nepriklausomai nuo jų gyvenamosios vietos, o šio tikslo negalima pasiekti vien tik teritorijų planavimu,

| 1. | mano, kad Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos tikslus galima pasiekti tik įgyvendinant plačią, įvairius sektorius apimančią ir vientisą plėtros strategiją, padedančią įgyvendinti integruotą metodą; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos tikslus galima pasiekti tik įgyvendinant plačią, įvairius sektorius apimančią ir vientisą plėtros strategiją, padedančią įgyvendinti integruotą metodą;

| 2. | atsižvelgdamas į tarpinį sanglaudos politikos įvertinimą ir svarstymus dėl sanglaudos politikos, siūlo, kad po 2013 m. numatant programas ir atrenkant struktūrinių fondų projektus būtų taikomas integruotas metodas; todėl ragina sprendimus priimančius asmenis savanoriškai įsipareigoti taikyti naujus bendradarbiavimo metodus; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgdamas į tarpinį sanglaudos politikos įvertinimą ir svarstymus dėl sanglaudos politikos, siūlo, kad po 2013 m. numatant programas ir atrenkant struktūrinių fondų projektus būtų taikomas integruotas metodas; todėl ragina sprendimus priimančius asmenis savanoriškai įsipareigoti taikyti naujus bendradarbiavimo metodus;

| 3. | džiaugiasi už miestų plėtrą atsakingų ES ministrų per neoficialų 2007 m. gegužės 24–25 d. Ministrų Tarybos posėdį Leipcige priimtu sprendimu sukurti Vokietijos vadovaujamą tarpvyriausybinę darbo grupę siekiant apibrėžti ir išaiškinti įvairius klausimus, susijusius su JESSICA iniciatyvos įgyvendinimu; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi už miestų plėtrą atsakingų ES ministrų per neoficialų 2007 m. gegužės 24–25 d. Ministrų Tarybos posėdį Leipcige priimtu sprendimu sukurti Vokietijos vadovaujamą tarpvyriausybinę darbo grupę siekiant apibrėžti ir išaiškinti įvairius klausimus, susijusius su JESSICA iniciatyvos įgyvendinimu;

| 4. | pritaria tam, kad buvo įsteigta Komisijos tarpžinybinė grupė, nagrinėsianti pasiūlymus dėl integruoto metodo taikymo, ir ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su visais socialiniais, aplinkos apsaugos srityje dirbančiais ir ekonominiais partneriais ir užtikrinti, kad jie dalyvautų priimant visus sprendimus, susijusius su teritorine sanglauda; prašo Komisiją nuolat informuoti Europos Parlamentą apie šių darbų eigą; |
| --- | --- |

4.

pritaria tam, kad buvo įsteigta Komisijos tarpžinybinė grupė, nagrinėsianti pasiūlymus dėl integruoto metodo taikymo, ir ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su visais socialiniais, aplinkos apsaugos srityje dirbančiais ir ekonominiais partneriais ir užtikrinti, kad jie dalyvautų priimant visus sprendimus, susijusius su teritorine sanglauda; prašo Komisiją nuolat informuoti Europos Parlamentą apie šių darbų eigą;

| 5. | ragina formuojant sanglaudos politiką po 2013 m. ypač atsižvelgti į teritorinius ypatumus ir poreikius ir su tuo susijusius regioninius skirtumus; rekomenduoja, kaip numatyta Leipcigo chartijoje, taikyti į įgyvendinimą orientuotas planavimo priemones, kurias kuriant būtų remiamasi moksliniais tyrimais ir nuolatine stebėsena; |
| --- | --- |

5.

ragina formuojant sanglaudos politiką po 2013 m. ypač atsižvelgti į teritorinius ypatumus ir poreikius ir su tuo susijusius regioninius skirtumus; rekomenduoja, kaip numatyta Leipcigo chartijoje, taikyti į įgyvendinimą orientuotas planavimo priemones, kurias kuriant būtų remiamasi moksliniais tyrimais ir nuolatine stebėsena;

| 6. | ragina Komisiją ir Tarybą atliekant tarpinį sanglaudos politikos įvertinimą tinkamiau panaudoti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšas visos teritorijos plėtrai; siūlo, atsižvelgiant į svarstymus dėl sanglaudos politikos po 2013 m., glaudžiai koordinuoti struktūrinę ir kaimo plėtros politiką siekiant sukurti daugiau galimybių gerinti gyvenimo kaimo vietovėse kokybę; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir Tarybą atliekant tarpinį sanglaudos politikos įvertinimą tinkamiau panaudoti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai lėšas visos teritorijos plėtrai; siūlo, atsižvelgiant į svarstymus dėl sanglaudos politikos po 2013 m., glaudžiai koordinuoti struktūrinę ir kaimo plėtros politiką siekiant sukurti daugiau galimybių gerinti gyvenimo kaimo vietovėse kokybę;

| 7. | pažymi, kad potencialo kurti naujoves turi ne tik didžiųjų miestų regionai ir kad kai kurios gana atokios ir kaimo vietovės pirmauja siekdamos Lisabonos tikslų; ragina Komisiją aktyviau labiau nei iki šiol analizuoti šių teritorijų sėkmės veiksnius, kad atsižvelgiant į tai būtų parengtas mažų ir vidutinio dydžio miestų užmiesčio teritorijose sėkmės modelis; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad potencialo kurti naujoves turi ne tik didžiųjų miestų regionai ir kad kai kurios gana atokios ir kaimo vietovės pirmauja siekdamos Lisabonos tikslų; ragina Komisiją aktyviau labiau nei iki šiol analizuoti šių teritorijų sėkmės veiksnius, kad atsižvelgiant į tai būtų parengtas mažų ir vidutinio dydžio miestų užmiesčio teritorijose sėkmės modelis;

| 8. | pabrėžia miesto ir kaimo vietovių partnerystės ir funkcijų tarp pasidalijimo svarbą subalansuotai ir tvariai visos teritorijos plėtrai; ragina miesto ir kaimo valdžios įstaigas bendradarbiaujant su visomis valstybinio ir privataus sektoriaus suinteresuotomis šalimis nustatyti bendrus pajėgumus ir parengti bendras regioninės ir subregioninės plėtros strategijas priemones siekiant užtikrinti geresnes gyvenimo sąlygas ir geresnę gyvenimo kokybę visiems Sąjungos piliečiams; ragina būsimas pirmininkaujančias valstybes rengti neoficialius už teritorijų planavimą ir miestų plėtrą atsakingų ministrų susitikimus, |
| --- | --- |

8.

pabrėžia miesto ir kaimo vietovių partnerystės ir funkcijų tarp pasidalijimo svarbą subalansuotai ir tvariai visos teritorijos plėtrai; ragina miesto ir kaimo valdžios įstaigas bendradarbiaujant su visomis valstybinio ir privataus sektoriaus suinteresuotomis šalimis nustatyti bendrus pajėgumus ir parengti bendras regioninės ir subregioninės plėtros strategijas priemones siekiant užtikrinti geresnes gyvenimo sąlygas ir geresnę gyvenimo kokybę visiems Sąjungos piliečiams; ragina būsimas pirmininkaujančias valstybes rengti neoficialius už teritorijų planavimą ir miestų plėtrą atsakingų ministrų susitikimus,

| 9. | ragina Komisiją ir Tarybą persvarstant bendrąjį ES biudžetą atsižvelgti į Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos nuostatas ir padaryti kokybinių pakeitimų siekiant, kad teritorinės sanglaudos tikslai būtų veiksmingiau įtraukiami į ES politiką; mano, kad siekiant to per artimiausius metus reikia imtis teisėkūros priemonių; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją ir Tarybą persvarstant bendrąjį ES biudžetą atsižvelgti į Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos nuostatas ir padaryti kokybinių pakeitimų siekiant, kad teritorinės sanglaudos tikslai būtų veiksmingiau įtraukiami į ES politiką; mano, kad siekiant to per artimiausius metus reikia imtis teisėkūros priemonių;

| 10. | ragina Tarybą 2008 m. Europos aukščiausio lygio susitikime analizuojant Lisabonos ir Geteborgo strategijas (Tvarios plėtros strategija) vienu iš tikslų įvardyti teritorinės ir miesto politikos interesus; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą 2008 m. Europos aukščiausio lygio susitikime analizuojant Lisabonos ir Geteborgo strategijas (Tvarios plėtros strategija) vienu iš tikslų įvardyti teritorinės ir miesto politikos interesus;

| 11. | ragina valstybes nares imtis skubių priemonių siekiant Teritorinės darbotvarkės tikslų ir Leipcigo chartijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares imtis skubių priemonių siekiant Teritorinės darbotvarkės tikslų ir Leipcigo chartijos įgyvendinimo;

| 12. | ragina Tarybą ir valstybes nares, vadovaujantis tikrai daugiapakopiu teritoriniu valdymu, kurį vykdant atsižvelgiama į Europos Sąjungos teritorinę įvairovę ir laikomasi subsidiarumo principo, visokeriopai įtraukti vietos ir regionines valdžios institucijas, įskaitant tarptautines viešąsias įstaigas, ir laikantis partnerystės principo, įtraukti ekonominius ir socialinius partnerius, susijusias NVO ir privataus sektoriaus suinteresuotas šalis į Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos įgyvendinimo veiksmų programas, ir aktyviai remia šias pastangas; pabrėžia, kad visi dalyviai turėtų teigiamai vertinti šią būtinybę dirbti kartu, kadangi įrodyta, jog nuoseklus bendradarbiavimas veiksmingas; |
| --- | --- |

12.

ragina Tarybą ir valstybes nares, vadovaujantis tikrai daugiapakopiu teritoriniu valdymu, kurį vykdant atsižvelgiama į Europos Sąjungos teritorinę įvairovę ir laikomasi subsidiarumo principo, visokeriopai įtraukti vietos ir regionines valdžios institucijas, įskaitant tarptautines viešąsias įstaigas, ir laikantis partnerystės principo, įtraukti ekonominius ir socialinius partnerius, susijusias NVO ir privataus sektoriaus suinteresuotas šalis į Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos įgyvendinimo veiksmų programas, ir aktyviai remia šias pastangas; pabrėžia, kad visi dalyviai turėtų teigiamai vertinti šią būtinybę dirbti kartu, kadangi įrodyta, jog nuoseklus bendradarbiavimas veiksmingas;

| 13. | primena, kad prieiga prie informavimo ir komunikacijų technologijų labai svarbi regionų plėtros galimybėms ateityje, todėl, kaip nurodyta Teritorinėje darbotvarkėje, rekomenduoja integruoti infrastruktūrą, pvz., plačiajuosčio ryšio kabelius, į naujas transporto ir komunikacijų programas; |
| --- | --- |

13.

primena, kad prieiga prie informavimo ir komunikacijų technologijų labai svarbi regionų plėtros galimybėms ateityje, todėl, kaip nurodyta Teritorinėje darbotvarkėje, rekomenduoja integruoti infrastruktūrą, pvz., plačiajuosčio ryšio kabelius, į naujas transporto ir komunikacijų programas;

| 14. | ragina Komisiją atlikti sisteminę susijusių svarbiausių ES politikos sričių teritorinio poveikio analizę, kaip sutarė valstybės narės pagal Pirmosios veiksmų programos 2-ąją veiksmų kryptį, ir atlikti atitinkamų naujų teisės aktų teritorinio poveikio įvertinimą; atkreipia dėmesį į ESPON parengtų įvertinimo metodų potencialą; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją atlikti sisteminę susijusių svarbiausių ES politikos sričių teritorinio poveikio analizę, kaip sutarė valstybės narės pagal Pirmosios veiksmų programos 2-ąją veiksmų kryptį, ir atlikti atitinkamų naujų teisės aktų teritorinio poveikio įvertinimą; atkreipia dėmesį į ESPON parengtų įvertinimo metodų potencialą;

| 15. | pripažįsta, kad aukštos kokybės ikimokyklinis ir mokyklinis švietimas, visą gyvenimą trunkantis mokymasis, universitetai ir kiti tyrimų institutai yra labai svarbūs būsimai miestų ir regionų plėtrai; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad aukštos kokybės ikimokyklinis ir mokyklinis švietimas, visą gyvenimą trunkantis mokymasis, universitetai ir kiti tyrimų institutai yra labai svarbūs būsimai miestų ir regionų plėtrai;

| 16. | primena, kad programa Natura 2000 yra svarbi Europos teritorijų vystymo priemonė; ragina visu pajėgumu įgyvendinti programos Natura 2000 reikalavimus ir kurti vietovių koridorius ir atvirų erdvių tinklus tarp saugomų teritorijų siekiant sudaryti sąlygas augalams plisti ir gyvūnams judėti laisvai bei tokiu būdu išsaugoti biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

16.

primena, kad programa Natura 2000 yra svarbi Europos teritorijų vystymo priemonė; ragina visu pajėgumu įgyvendinti programos Natura 2000 reikalavimus ir kurti vietovių koridorius ir atvirų erdvių tinklus tarp saugomų teritorijų siekiant sudaryti sąlygas augalams plisti ir gyvūnams judėti laisvai bei tokiu būdu išsaugoti biologinę įvairovę;

| 17. | ragina kūrybingiems ekonomikos sektoriams skirtą politiką įtraukti į teritorijų ir miestų planavimą siekiant sukurti pamatines sąlygas geresnei kūrybingai ir novatoriškai veiklai, pasinaudojant turimomis priemonėmis (sanglaudos politika, teritorijų ir miestų planavimu) ir atsižvelgiant į erdvės kokybę; |
| --- | --- |

17.

ragina kūrybingiems ekonomikos sektoriams skirtą politiką įtraukti į teritorijų ir miestų planavimą siekiant sukurti pamatines sąlygas geresnei kūrybingai ir novatoriškai veiklai, pasinaudojant turimomis priemonėmis (sanglaudos politika, teritorijų ir miestų planavimu) ir atsižvelgiant į erdvės kokybę;

| 18. | mano, kad siekiant demografinės plėtros būtina gerinti miestų ir regionų lankstumą, didžiausią dėmesį skiriant savarankiškai plėtrai ir aktyvesnei savanorių veiklai; |
| --- | --- |

18.

mano, kad siekiant demografinės plėtros būtina gerinti miestų ir regionų lankstumą, didžiausią dėmesį skiriant savarankiškai plėtrai ir aktyvesnei savanorių veiklai;

| 19. | pabrėžia, kad demografinės tendencijos kelia naujų problemų darbo rinkai, galimybei naudotis socialinėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis bei aprūpinimui būstu ir planavimui apskritai; pabrėžia, kad gyventojų senėjimas gali būti vertinamas kaip galimybė kurti naujas darbo vietas augančioje rinkoje ir naujus produktus ir paslaugas, kurie gerina vyresnių žmonių gyvenimo kokybę; pabrėžia, kad vadinamosios „sidabrinės ekonomikos“ plėtra svarbi vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad demografinės tendencijos kelia naujų problemų darbo rinkai, galimybei naudotis socialinėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis bei aprūpinimui būstu ir planavimui apskritai; pabrėžia, kad gyventojų senėjimas gali būti vertinamas kaip galimybė kurti naujas darbo vietas augančioje rinkoje ir naujus produktus ir paslaugas, kurie gerina vyresnių žmonių gyvenimo kokybę; pabrėžia, kad vadinamosios „sidabrinės ekonomikos“ plėtra svarbi vietos ir regionų lygmeniu;

| 20. | ragina valstybes nares visose savo teritorijose užtikrinti galimybę ir prieigą prie visuotinės svarbos paslaugų, kad įvairių regionų žmonės turėtų galimybę panaudoti išskirtines savo regiono galimybes ir potencialą; ragina ypatingą dėmesį atkreipti į sunkumų turinčių grupių, pvz., neįgaliųjų, imigrantų, etninių mažumų, ilgalaikių bedarbių, ir mažą kvalifikaciją turinčių asmenų poreikius ir ypatingus moterų poreikius; ragina Komisiją savo pamatinių nuostatų dėl visuotinės svarbos paslaugų ir viešųjų paslaugų pirkimo teisės taikymo gairėse sudaryti sąlygas vietos valdžios įstaigoms labiau atsižvelgti į vietos poreikius ir vietos veikėjus ir padidinti gairių pritaikomumą; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares visose savo teritorijose užtikrinti galimybę ir prieigą prie visuotinės svarbos paslaugų, kad įvairių regionų žmonės turėtų galimybę panaudoti išskirtines savo regiono galimybes ir potencialą; ragina ypatingą dėmesį atkreipti į sunkumų turinčių grupių, pvz., neįgaliųjų, imigrantų, etninių mažumų, ilgalaikių bedarbių, ir mažą kvalifikaciją turinčių asmenų poreikius ir ypatingus moterų poreikius; ragina Komisiją savo pamatinių nuostatų dėl visuotinės svarbos paslaugų ir viešųjų paslaugų pirkimo teisės taikymo gairėse sudaryti sąlygas vietos valdžios įstaigoms labiau atsižvelgti į vietos poreikius ir vietos veikėjus ir padidinti gairių pritaikomumą;

| 21. | prašo Komisiją, atsižvelgiant į Lisabonos sutartyje numatytą naują Bendrijos kompetenciją teritorijų planavimo srityje, parengti komunikatą dėl ES teritorinio poveikio įvertinimo projektų lygmeniu pagrindo, atsižvelgiant į ESPON veiklą; |
| --- | --- |

21.

prašo Komisiją, atsižvelgiant į Lisabonos sutartyje numatytą naują Bendrijos kompetenciją teritorijų planavimo srityje, parengti komunikatą dėl ES teritorinio poveikio įvertinimo projektų lygmeniu pagrindo, atsižvelgiant į ESPON veiklą;

| 22. | pažymi, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai būtinas didesnis Europos Parlamento ir Tarybos bei Komisijos bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas įgyvendinant Pirmąją veiksmų programą; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai būtinas didesnis Europos Parlamento ir Tarybos bei Komisijos bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas įgyvendinant Pirmąją veiksmų programą;

| 23. | labai džiaugiasi, kad teritorinė sanglauda kartu su ekonomine ir socialine sanglauda laikoma Lisabonos sutarties tikslu ir šioje srityje numatyta bendra ES ir valstybių narių kompetencija leisti teisės aktus; atkreipia dėmes į tai, kad Lisabonos sutartyje pripažįstamas faktas, jog būtina šalinti teritorinius sunkumus, veikiančius salų, kalnų arba pasienio regionus bei ypač nutolusias ir negausiai gyvenamas vietoves, nes tai turi neigiamą įtaką visam ES ekonomikos konkurencingumui; ragina Komisiją papildyti Pirmąją veiksmų programą konkrečiais pasiūlymais dėl ES priemonių ir iniciatyvų; |
| --- | --- |

23.

labai džiaugiasi, kad teritorinė sanglauda kartu su ekonomine ir socialine sanglauda laikoma Lisabonos sutarties tikslu ir šioje srityje numatyta bendra ES ir valstybių narių kompetencija leisti teisės aktus; atkreipia dėmes į tai, kad Lisabonos sutartyje pripažįstamas faktas, jog būtina šalinti teritorinius sunkumus, veikiančius salų, kalnų arba pasienio regionus bei ypač nutolusias ir negausiai gyvenamas vietoves, nes tai turi neigiamą įtaką visam ES ekonomikos konkurencingumui; ragina Komisiją papildyti Pirmąją veiksmų programą konkrečiais pasiūlymais dėl ES priemonių ir iniciatyvų;

| 24. | pabrėžia, kad dar nėra bendrai sutarto teritorinės sanglaudos apibrėžimo; todėl ragina Komisiją aiškiai apibrėžti teritorinės sanglaudos sąvoką ir žaliojoje knygoje dėl teritorinės sanglaudos išvardyti teritorijų vystymo Europos Sąjungoje tikslus; tikisi, kad didžiausias prioritetas bus teikiamas tikslui visiems Sąjungos piliečiams, kad ir kurioje ES dalyje jie gyventų, suteikti vienodas vystymosi ir prieigos galimybes; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad dar nėra bendrai sutarto teritorinės sanglaudos apibrėžimo; todėl ragina Komisiją aiškiai apibrėžti teritorinės sanglaudos sąvoką ir žaliojoje knygoje dėl teritorinės sanglaudos išvardyti teritorijų vystymo Europos Sąjungoje tikslus; tikisi, kad didžiausias prioritetas bus teikiamas tikslui visiems Sąjungos piliečiams, kad ir kurioje ES dalyje jie gyventų, suteikti vienodas vystymosi ir prieigos galimybes;

| 25. | siūlo toliau vystyti Europos teritorijų vystymo perspektyvą ir ragina į šios koncepcijos įgyvendinimą visiškai įtraukti naująsias valstybes nares; |
| --- | --- |

25.

siūlo toliau vystyti Europos teritorijų vystymo perspektyvą ir ragina į šios koncepcijos įgyvendinimą visiškai įtraukti naująsias valstybes nares;

| 26. | mano, kad svarbu nuolatos analizuoti Teritorinės darbotvarkės įgyvendinimo rezultatus; ragina Tarybą, Komisiją ir visas suinteresuotąsias šalis įvertinti pavienių Pirmosios veiksmų programos priemonių įgyvendinimą, šių priemonių padarinius ir jų įtaką tvariai teritorinei ES plėtrai; |
| --- | --- |

26.

mano, kad svarbu nuolatos analizuoti Teritorinės darbotvarkės įgyvendinimo rezultatus; ragina Tarybą, Komisiją ir visas suinteresuotąsias šalis įvertinti pavienių Pirmosios veiksmų programos priemonių įgyvendinimą, šių priemonių padarinius ir jų įtaką tvariai teritorinei ES plėtrai;

| 27. | ragina Tarybą kaip galima greičiau susitarti dėl paprastų ir kiekybinių ES teritorijų planavimo stebėjimo kriterijų; siūlo dar prieš atliekant tarpinį sanglaudos politikos įvertinimą metinį žemės panaudojimo rodiklį taikyti vertinant teritorijų vystymą; |
| --- | --- |

27.

ragina Tarybą kaip galima greičiau susitarti dėl paprastų ir kiekybinių ES teritorijų planavimo stebėjimo kriterijų; siūlo dar prieš atliekant tarpinį sanglaudos politikos įvertinimą metinį žemės panaudojimo rodiklį taikyti vertinant teritorijų vystymą;

| 28. | pažymi, kad šiuos vertinimo kriterijus būtų galima laikyti gairėmis vykdant teritorijų vystymą; siūlo Tarybai ir Komisijai panaudoti šiuos kriterijus atliekant valstybių narių lyginamąją analizę (angl. benchmarking) ir kuriant pažangiosios patirties duomenų bazę; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad šiuos vertinimo kriterijus būtų galima laikyti gairėmis vykdant teritorijų vystymą; siūlo Tarybai ir Komisijai panaudoti šiuos kriterijus atliekant valstybių narių lyginamąją analizę (angl. benchmarking) ir kuriant pažangiosios patirties duomenų bazę;

| 29. | pritaria Tarybos ketinimui per kiekvieną neoficialų Ministrų Tarybos posėdį pateikti Pirmosios veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitą; siūlo Tarybai apsvarstyti galimybę Europos teritorijų planavimo srityje pradėti vykdyti abipusio mokymosi programą (angl. Mutual Learning Programme), skirtą keistis valstybių narių patirtimi ir pažangiausios patirties pavyzdžiais; |
| --- | --- |

29.

pritaria Tarybos ketinimui per kiekvieną neoficialų Ministrų Tarybos posėdį pateikti Pirmosios veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitą; siūlo Tarybai apsvarstyti galimybę Europos teritorijų planavimo srityje pradėti vykdyti abipusio mokymosi programą (angl. Mutual Learning Programme), skirtą keistis valstybių narių patirtimi ir pažangiausios patirties pavyzdžiais;

| 30. | pabrėžia geresnio Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos koordinavimo svarbą; dėl to apgailestauja, kad Taryba dar nepriėmė Leipcigo chartijos tikslų įgyvendinimo veiksmų programos, ir ragina tai atlikti pirmininkavimą ES Tarybai perimsiančią valstybę narę ir taip užtikrinti sistemingą Leipcigo chartijos veiksmingą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia geresnio Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos koordinavimo svarbą; dėl to apgailestauja, kad Taryba dar nepriėmė Leipcigo chartijos tikslų įgyvendinimo veiksmų programos, ir ragina tai atlikti pirmininkavimą ES Tarybai perimsiančią valstybę narę ir taip užtikrinti sistemingą Leipcigo chartijos veiksmingą įgyvendinimą;

| 31. | džiaugiasi Slovėnijos iniciatyva pirmininkavimo ES Tarybai laikotarpiu parengti ir skatinti priemones, gerinančias teritorijų ir miestų planavimo koordinavimą, atsižvelgiant į glaudesnį Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos tikslų susiejimą; |
| --- | --- |

31.

džiaugiasi Slovėnijos iniciatyva pirmininkavimo ES Tarybai laikotarpiu parengti ir skatinti priemones, gerinančias teritorijų ir miestų planavimo koordinavimą, atsižvelgiant į glaudesnį Teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos tikslų susiejimą;

| 32. | atkreipia dėmesį į Ketvirtosios sanglaudos ataskaitos išvadas, pagal kurias miestai ir miestų vietovės laikomos gyventojų, ekonominio pajėgumo ir naujovių kūrimo centrais; džiaugiasi pasiūlymais dėl pažangių regioninių ir miestų grupių kūrimo, visų pirma regionuose, kuriems vis dar sunkiai sekasi išnaudoti savo plėtros galimybes, taip pat ragina šiuos branduolius kurti apimant teritorijas prie vidinių ir išorinių ES sienų; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į Ketvirtosios sanglaudos ataskaitos išvadas, pagal kurias miestai ir miestų vietovės laikomos gyventojų, ekonominio pajėgumo ir naujovių kūrimo centrais; džiaugiasi pasiūlymais dėl pažangių regioninių ir miestų grupių kūrimo, visų pirma regionuose, kuriems vis dar sunkiai sekasi išnaudoti savo plėtros galimybes, taip pat ragina šiuos branduolius kurti apimant teritorijas prie vidinių ir išorinių ES sienų;

| 33. | ragina Komisiją ir Tarybą ypatingą dėmesį skiriant miesto audito darbo rezultatams ir remiantis Leipcigo chartija nustatyti miestų tvarumo įvertinimo kriterijus, pavyzdžiui, energijos sunaudojimą vienam gyventojui, visuomeninio transporto panaudojimo dalį visame transporto sraute ar išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tenkantį vienam gyventojui; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ir Tarybą ypatingą dėmesį skiriant miesto audito darbo rezultatams ir remiantis Leipcigo chartija nustatyti miestų tvarumo įvertinimo kriterijus, pavyzdžiui, energijos sunaudojimą vienam gyventojui, visuomeninio transporto panaudojimo dalį visame transporto sraute ar išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tenkantį vienam gyventojui;

| 34. | pabrėžia, kad miestai atlieka svarbų vaidmenį siekiant Lisabonos strategijos tikslų, todėl ragina kurti vientisą ir gerai suderintą miestų plėtros strategiją, kuri būtų remiama visais valdymo lygmenimis ir privataus sektoriaus atstovų; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad miestai atlieka svarbų vaidmenį siekiant Lisabonos strategijos tikslų, todėl ragina kurti vientisą ir gerai suderintą miestų plėtros strategiją, kuri būtų remiama visais valdymo lygmenimis ir privataus sektoriaus atstovų;

| 35. | prašo Komisiją labiau domėtis padrikos miestų plėtros problema; ragina valstybes nares, atsižvelgiant į miestų augimo valstybėse narėse nulemtas kraštovaizdžio suardymo ir ilgalaikio teritorijų panaudojimo problemas, įgyvendinti veiksmingas priemones ir strategijas, ribojančias teritorijų panaudojimą; |
| --- | --- |

35.

prašo Komisiją labiau domėtis padrikos miestų plėtros problema; ragina valstybes nares, atsižvelgiant į miestų augimo valstybėse narėse nulemtas kraštovaizdžio suardymo ir ilgalaikio teritorijų panaudojimo problemas, įgyvendinti veiksmingas priemones ir strategijas, ribojančias teritorijų panaudojimą;

| 36. | siūlo valstybėms narėms labiau atsižvelgti į miestų vidaus, o ne užmiesčių planavimą, taigi pirmiausia dėmesį skirti esamo užstatymo atnaujinimo ir pertvarkymo gerinimui, dažniausiai pasitelkiant tausų žemės plotų valdymą, prieš pradedant statybas naujose teritorijose; |
| --- | --- |

36.

siūlo valstybėms narėms labiau atsižvelgti į miestų vidaus, o ne užmiesčių planavimą, taigi pirmiausia dėmesį skirti esamo užstatymo atnaujinimo ir pertvarkymo gerinimui, dažniausiai pasitelkiant tausų žemės plotų valdymą, prieš pradedant statybas naujose teritorijose;

| 37. | pritaria tam, kad Leipcigo chartijoje pabrėžiama transporto rūšių susiejimo tarpusavyje svarba; pabrėžia integruotos ir tausios transporto sistemos svarbą ir galimą patobulintos dviratininkams ir pėstiesiems skirtos infrastruktūros svarbą, ypač didesniuose miestuose; ragina Komisiją ieškoti veiksmingesnių priemonių, kaip padėti vietos valdžios institucijoms kurti integruotų transporto tikslų strategijas, ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

37.

pritaria tam, kad Leipcigo chartijoje pabrėžiama transporto rūšių susiejimo tarpusavyje svarba; pabrėžia integruotos ir tausios transporto sistemos svarbą ir galimą patobulintos dviratininkams ir pėstiesiems skirtos infrastruktūros svarbą, ypač didesniuose miestuose; ragina Komisiją ieškoti veiksmingesnių priemonių, kaip padėti vietos valdžios institucijoms kurti integruotų transporto tikslų strategijas, ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose;

| 38. | mano, kad siekiant veiksmingai įvykdyti augančius reikalavimus, susijusius su aukšta gyvenimo kokybe miestuose, būtina, kad vietos valdžios institucijos kuo greičiau užtikrintų, kad jų techninė įranga atitiktų ES standartus; ypač mano, kad geriamojo vandens tiekimo tinklų įvedimas (pvz., vandens tiekimo ar tiekiamo vandens kokybės gerinimas), nuotekų valymas (pvz., tinklų ardymas arba naujų tinklų tiesimas) ir bet kokia analogiška įranga turi būti per kuo trumpesnį laiką pritaikyta, kad atitiktų naujas teisės aktuose įtvirtintas sąlygas; |
| --- | --- |

38.

mano, kad siekiant veiksmingai įvykdyti augančius reikalavimus, susijusius su aukšta gyvenimo kokybe miestuose, būtina, kad vietos valdžios institucijos kuo greičiau užtikrintų, kad jų techninė įranga atitiktų ES standartus; ypač mano, kad geriamojo vandens tiekimo tinklų įvedimas (pvz., vandens tiekimo ar tiekiamo vandens kokybės gerinimas), nuotekų valymas (pvz., tinklų ardymas arba naujų tinklų tiesimas) ir bet kokia analogiška įranga turi būti per kuo trumpesnį laiką pritaikyta, kad atitiktų naujas teisės aktuose įtvirtintas sąlygas;

| 39. | apgailestauja, kad ES didžiųjų miestų regionuose ir miestuose didėja socialiniai ir ekonominiai skirtumai; ragina valstybes nares šiai problemai skirti didesnį dėmesį ir į tai labiau atsižvelgti rengiant struktūrinių fondų lėšų paskirstymo programas; |
| --- | --- |

39.

apgailestauja, kad ES didžiųjų miestų regionuose ir miestuose didėja socialiniai ir ekonominiai skirtumai; ragina valstybes nares šiai problemai skirti didesnį dėmesį ir į tai labiau atsižvelgti rengiant struktūrinių fondų lėšų paskirstymo programas;

| 40. | mano, kad miestai ypač atsakingi už ES klimato kaitos prevencijos tikslų įgyvendinimą, nes jie turi unikalią galimybę pateikti galimus sprendimus, kaip prisidėti siekiant sumažinti pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; primygtinai ragina valstybes nares įtraukti klimato apsaugą į miestų plėtros programą kaip horizontalųjį tikslą; |
| --- | --- |

40.

mano, kad miestai ypač atsakingi už ES klimato kaitos prevencijos tikslų įgyvendinimą, nes jie turi unikalią galimybę pateikti galimus sprendimus, kaip prisidėti siekiant sumažinti pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; primygtinai ragina valstybes nares įtraukti klimato apsaugą į miestų plėtros programą kaip horizontalųjį tikslą;

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad investicijos į aplinkai nekenksmingas technologijas, pvz., naujoviškas prevencines, poveikį mažinančias arba pritaikymo priemones, ilgalaikiu laikotarpiu sudaro geras galimybes verslui; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į tai, kad investicijos į aplinkai nekenksmingas technologijas, pvz., naujoviškas prevencines, poveikį mažinančias arba pritaikymo priemones, ilgalaikiu laikotarpiu sudaro geras galimybes verslui;

| 42. | pabrėžia, kad miesto vietovėms klimato kaitos poveikis kenksmingesnis, nes dėl vėsaus oro srautų trūkumo padidėja karštis ir teršalų koncentracija; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad miesto vietovėms klimato kaitos poveikis kenksmingesnis, nes dėl vėsaus oro srautų trūkumo padidėja karštis ir teršalų koncentracija;

| 43. | ragina padidinti pastangas gerinant integraciją ir socialinę bei teritorinę sanglaudą, ypač šalinant urbanistinės aplinkos trūkumus ir gerinant aplinkos sąlygas, tuo pat metu vykdant subalansuotą miesto vietovių plėtros politiką – stabilizuojant padėtį probleminėse vietovėse ir kuriant patrauklią gyvenimo, darbo ir laisvalaikio aplinką; |
| --- | --- |

43.

ragina padidinti pastangas gerinant integraciją ir socialinę bei teritorinę sanglaudą, ypač šalinant urbanistinės aplinkos trūkumus ir gerinant aplinkos sąlygas, tuo pat metu vykdant subalansuotą miesto vietovių plėtros politiką – stabilizuojant padėtį probleminėse vietovėse ir kuriant patrauklią gyvenimo, darbo ir laisvalaikio aplinką;

| 44. | ragina geriau integruoti skurdžias miestų dalis, prašo valstybių nariu kompetentingų valdžios institucijų nustatyti nuosmukio požymius konkrečiose teritorijose ir padidinti pastangas įgyvendinant socialinės integracijos politiką, kuria siekiama sumažinti nelygybės apraiškas ir užkirsti kelią socialinei atskirčiai; pabrėžia svarbią mažų ir vidutinių įmonių įtaką ekonominei plėtrai ir teritorijų konkurencingumui ne tik skurdžiose miestų dalyse, bet ir visose miesto vietovėse; |
| --- | --- |

44.

ragina geriau integruoti skurdžias miestų dalis, prašo valstybių nariu kompetentingų valdžios institucijų nustatyti nuosmukio požymius konkrečiose teritorijose ir padidinti pastangas įgyvendinant socialinės integracijos politiką, kuria siekiama sumažinti nelygybės apraiškas ir užkirsti kelią socialinei atskirčiai; pabrėžia svarbią mažų ir vidutinių įmonių įtaką ekonominei plėtrai ir teritorijų konkurencingumui ne tik skurdžiose miestų dalyse, bet ir visose miesto vietovėse;

| 45. | ragina Komisiją įgyvendinant būsimas finansavimo programas, įskaitant Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologijų vystymo ir demonstravimo veiklos programą, padidinti paramą projektams, pagal kuriuos skatinamas patirties vystymas ir mainai tvaraus miestų valdymo srityje, skleidžiama efektyvaus energijos vartojimo praktika ir technologijos, sprendžiamos miestų aplinkos problemos ir didinamas miestų indėlis kovoje su klimato kaita; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją įgyvendinant būsimas finansavimo programas, įskaitant Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologijų vystymo ir demonstravimo veiklos programą, padidinti paramą projektams, pagal kuriuos skatinamas patirties vystymas ir mainai tvaraus miestų valdymo srityje, skleidžiama efektyvaus energijos vartojimo praktika ir technologijos, sprendžiamos miestų aplinkos problemos ir didinamas miestų indėlis kovoje su klimato kaita;

| 46. | mano, kad miestų tapatybės puoselėjimas ir aktyvus pilietiškumas miestuose gali prisidėti prie sėkmingo Leipcigo chartijos įgyvendinimo; ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti teritorinį dialogą, kurį vykdant būtų stiprinamas visuomenės dalyvavimas planuojant miesto vietovių atgaivinimą ir plėtrą; |
| --- | --- |

46.

mano, kad miestų tapatybės puoselėjimas ir aktyvus pilietiškumas miestuose gali prisidėti prie sėkmingo Leipcigo chartijos įgyvendinimo; ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti teritorinį dialogą, kurį vykdant būtų stiprinamas visuomenės dalyvavimas planuojant miesto vietovių atgaivinimą ir plėtrą;

| 47. | ragina valstybes nares bei jų regionus ir miestus skirti daugiau dėmesio aukštos kokybės urbanistinės aplinkos kultūros (vok. Baukultur) kūrimui ir galimybėms gauti padorų ir įperkamą būstą, nes tai svarbūs socialinės įtraukos ir gyvenimo mieste kokybės veiksniai siekiant tvarios miestų plėtros, taip pat ypatingą dėmesį skirti viešųjų erdvių kokybei, ypač architektūrinių projektų kokybei, kuri padeda užtikrinti didesnę Sąjungos piliečių gerovę; |
| --- | --- |

47.

ragina valstybes nares bei jų regionus ir miestus skirti daugiau dėmesio aukštos kokybės urbanistinės aplinkos kultūros (vok. Baukultur) kūrimui ir galimybėms gauti padorų ir įperkamą būstą, nes tai svarbūs socialinės įtraukos ir gyvenimo mieste kokybės veiksniai siekiant tvarios miestų plėtros, taip pat ypatingą dėmesį skirti viešųjų erdvių kokybei, ypač architektūrinių projektų kokybei, kuri padeda užtikrinti didesnę Sąjungos piliečių gerovę;

| 48. | ragina Tarybą, o ypač jai pirmininkaujančią Slovėniją ir pirmininkausiančią Prancūziją, remtis Vokietijos ir Portugalijos pirmininkavimo laikotarpiais pasiekta pažanga teritorinės sanglaudos srityje bei toliau priimti pasiūlymus šiais klausimais; kadangi iki šiol daugiau dėmesio buvo skiriama miestams, ryšiams tarp miesto ir kaimo bei teritorijų planavimui, mano, kad imantis iniciatyvų ateityje būtina labiau atsižvelgti į teritoriškai nepalankioje būklėje esančių regionų, pvz., salų, kalnų arba pasienio vietovių bei ypač nutolusių ir negausiai gyvenamų vietovių, poreikius; |
| --- | --- |

48.

ragina Tarybą, o ypač jai pirmininkaujančią Slovėniją ir pirmininkausiančią Prancūziją, remtis Vokietijos ir Portugalijos pirmininkavimo laikotarpiais pasiekta pažanga teritorinės sanglaudos srityje bei toliau priimti pasiūlymus šiais klausimais; kadangi iki šiol daugiau dėmesio buvo skiriama miestams, ryšiams tarp miesto ir kaimo bei teritorijų planavimui, mano, kad imantis iniciatyvų ateityje būtina labiau atsižvelgti į teritoriškai nepalankioje būklėje esančių regionų, pvz., salų, kalnų arba pasienio vietovių bei ypač nutolusių ir negausiai gyvenamų vietovių, poreikius;

| 49. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui. |
| --- | --- |

49.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/101

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisRytų Timoras

P6_TA(2008)0070

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rytų Timoro

2009/C 184 E/16

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rytų Timoro,

atsižvelgdamas į informaciją, kurią Saugumo Tarybos 5432-ame posėdyje pateikė Jungtinių Tautų (JT) Generalinio Sekretoriaus specialusis atstovas,

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2007 m. birželio 27 d. – liepos 2 d. vykusios rinkimų stebėjimo misijos Rytų Timoro Demokratinėje Respublikoje, kuriai vadovavo Ana Gomes, ataskaitą,

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 5 d. pareiškimą dėl Rytų Timore vykusių parlamento rinkimų, kurį Europos Sąjungos vardu padarė pirmininkavusi Portugalija,

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2008 m. vasario 11 d. pareiškimą, kuriame smerkiamas prieš Rytų Timoro prezidentą José Ramosą Hortą įvykdytas pasikėsinimas,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 11 d. ES vyriausiojo įgaliotinio bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais Javiero Solanos pranešimą, smerkiantį pasikėsinimus nužudyti Rytų Timore,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Rytų Timore susidarė rimta saugumo krizė dėl to, kad 2006 m. balandžio mėn. po įvykusių streikų buvo atleista iš tarnybos apie 600 kareivių; šios krizės metu vyko ginkluoti karinių pajėgų, atleistų kariškių ir policijos susidūrimai, iširo policijos pajėgos, vyko riaušės ir siautėjo gaujos, daugybė žmonių žuvo, dar daugiau buvo sužeista, 150 000 gyventojų paliko namus ir pusė šių žmonių vis dar tebegyvena perkeltųjų asmenų stovyklose, |
| --- | --- |

A.

kadangi Rytų Timore susidarė rimta saugumo krizė dėl to, kad 2006 m. balandžio mėn. po įvykusių streikų buvo atleista iš tarnybos apie 600 kareivių; šios krizės metu vyko ginkluoti karinių pajėgų, atleistų kariškių ir policijos susidūrimai, iširo policijos pajėgos, vyko riaušės ir siautėjo gaujos, daugybė žmonių žuvo, dar daugiau buvo sužeista, 150 000 gyventojų paliko namus ir pusė šių žmonių vis dar tebegyvena perkeltųjų asmenų stovyklose,

| B. | kadangi dėl šios saugumo krizės 2006 m. birželio mėn. iširo ministro pirmininko Mari Alkatiri vyriausybė ir buvo paskirta laikinoji vyriausybė, kuriai vadovavo José Ramos Horta, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl šios saugumo krizės 2006 m. birželio mėn. iširo ministro pirmininko Mari Alkatiri vyriausybė ir buvo paskirta laikinoji vyriausybė, kuriai vadovavo José Ramos Horta,

| C. | kadangi 2007 m. gegužės 9 d. buvęs ministras pirmininkas ir Nobelio premijos laureatas José Ramos Horta buvo išrinktas Rytų Timoro prezidentu, o po 2007 m. birželio 30 d. parlamento rinkimų šalies ministru pirmininku 2007 m. rugpjūčio 6 d. tapo buvęs prezidentas Kay Rala Xanana Gusmão, o tai teikia vilčių, kad šalies padėtis galiausiai stabilizuosis ir bus laikomasi demokratinių institucijų veikimo principo, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2007 m. gegužės 9 d. buvęs ministras pirmininkas ir Nobelio premijos laureatas José Ramos Horta buvo išrinktas Rytų Timoro prezidentu, o po 2007 m. birželio 30 d. parlamento rinkimų šalies ministru pirmininku 2007 m. rugpjūčio 6 d. tapo buvęs prezidentas Kay Rala Xanana Gusmão, o tai teikia vilčių, kad šalies padėtis galiausiai stabilizuosis ir bus laikomasi demokratinių institucijų veikimo principo,

| D. | kadangi nepaisant laisvų ir taikių prezidento bei parlamento rinkimų ir, Rytų Timoro valdžios institucijų prašymu, intensyvesnio JT remiamo tarptautinės bendruomenės dalyvavimo, Rytų Timore vis dar tęsiasi politinis nestabilumas, |
| --- | --- |

D.

kadangi nepaisant laisvų ir taikių prezidento bei parlamento rinkimų ir, Rytų Timoro valdžios institucijų prašymu, intensyvesnio JT remiamo tarptautinės bendruomenės dalyvavimo, Rytų Timore vis dar tęsiasi politinis nestabilumas,

| E. | kadangi šiam nestabilumui daug įtakos turėjo atviras teisinės valstybės principų nepaisymas, kurį demonstravo maištininkų vadas buvęs majoras Alfredo Reinado, kuris 2006 m. pabėgo iš kalėjimo ir tapo ideologiniu įkvėpėju sostinėje siautėjančioms žiaurioms paauglių gaujoms, |
| --- | --- |

E.

kadangi šiam nestabilumui daug įtakos turėjo atviras teisinės valstybės principų nepaisymas, kurį demonstravo maištininkų vadas buvęs majoras Alfredo Reinado, kuris 2006 m. pabėgo iš kalėjimo ir tapo ideologiniu įkvėpėju sostinėje siautėjančioms žiaurioms paauglių gaujoms,

| F. | kadangi 2008 m. vasario 11 d. šios maištininkų grupuotės šovė į Rytų Timoro prezidentą Ramosą Hortą ir rimtai jį sužeidė; prezidentas šiuo metu kritinės būklės guli Australijos ligoninėje; maištininkai taip pat pasikėsino į ministrą pirmininką Xananą Gusmão, taip vykdydami atskirus, bet koordinuotus išpuolius prieš šalies ir valstybės institucijų vadovus, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2008 m. vasario 11 d. šios maištininkų grupuotės šovė į Rytų Timoro prezidentą Ramosą Hortą ir rimtai jį sužeidė; prezidentas šiuo metu kritinės būklės guli Australijos ligoninėje; maištininkai taip pat pasikėsino į ministrą pirmininką Xananą Gusmão, taip vykdydami atskirus, bet koordinuotus išpuolius prieš šalies ir valstybės institucijų vadovus,

| G. | kadangi Rytų Timoro parlamentas paskelbė nepaprastąją padėtį, kuri vis dar tęsiasi; kadangi šalies vyriausybė paprašė, kad būtų atsiųstas pastiprinimas jau esančioms Rytų Timore 1600 tarptautinių taikdarių pajėgoms, |
| --- | --- |

G.

kadangi Rytų Timoro parlamentas paskelbė nepaprastąją padėtį, kuri vis dar tęsiasi; kadangi šalies vyriausybė paprašė, kad būtų atsiųstas pastiprinimas jau esančioms Rytų Timore 1600 tarptautinių taikdarių pajėgoms,

| H. | kadangi žiaurūs prieš Rytų Timoro valstybės institucijas ir demokratiškai išrinktus lyderius nukreipti išpuoliai – tai 2006 m. balandžio mėn. krizės tęsinys, o tai aiškiai rodo, kad nepaisant šalies valdžios institucijų, JT misijos Rytų Timore (JTMRT) ir tarptautinių pajėgų pastangų, Rytų Timore vis dar nėra veiksmingos krašto saugumo sistemos ir nesilaikoma teisinės valstybės principo, |
| --- | --- |

H.

kadangi žiaurūs prieš Rytų Timoro valstybės institucijas ir demokratiškai išrinktus lyderius nukreipti išpuoliai – tai 2006 m. balandžio mėn. krizės tęsinys, o tai aiškiai rodo, kad nepaisant šalies valdžios institucijų, JT misijos Rytų Timore (JTMRT) ir tarptautinių pajėgų pastangų, Rytų Timore vis dar nėra veiksmingos krašto saugumo sistemos ir nesilaikoma teisinės valstybės principo,

| I. | kadangi kompetentingi stebėtojai atkreipė dėmesį į tai, kad į 2008 m. vasario 11 d. išpuolius nesugebėjo tinkamai ir greitai reaguoti JT tarptautinės policijos ir kitos tarptautinės pajėgos, išskyrus Portugalijos nacionalinę respublikos gvardiją, kuri iškart ėmėsi veiksmų, kai to buvo paprašyta, |
| --- | --- |

I.

kadangi kompetentingi stebėtojai atkreipė dėmesį į tai, kad į 2008 m. vasario 11 d. išpuolius nesugebėjo tinkamai ir greitai reaguoti JT tarptautinės policijos ir kitos tarptautinės pajėgos, išskyrus Portugalijos nacionalinę respublikos gvardiją, kuri iškart ėmėsi veiksmų, kai to buvo paprašyta,

| J. | kadangi išpuoliai įvyko po to, kai Prezidentas J. Ramos-Horta pats asmeniškai ėmėsi pastangų siekdamas rasti tinkamą sprendimą dėl maištininkų; kadangi tikroji įvykių eiga vis dar lieka neaiški, o nacionalinių ir tarptautinių saugumo pajėgų vaidmuo kelia daug neatsakytų klausimų, |
| --- | --- |

J.

kadangi išpuoliai įvyko po to, kai Prezidentas J. Ramos-Horta pats asmeniškai ėmėsi pastangų siekdamas rasti tinkamą sprendimą dėl maištininkų; kadangi tikroji įvykių eiga vis dar lieka neaiški, o nacionalinių ir tarptautinių saugumo pajėgų vaidmuo kelia daug neatsakytų klausimų,

| K. | kadangi dėl prastos, nepaisant iš naftos gaunamų pajamų, Rytų Timoro ekonomikos padėties, įskaitant tai, jog 40 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, 60 proc. sudaro asmenys, kurie yra 18 metų ir jaunesni, dėl masinio beveik 80 proc. nedarbo, ir didelio neraštingumo susidaro labai nestabilios socialinės sąlygos ir kyla pilietinių neramumų grėsmė, |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl prastos, nepaisant iš naftos gaunamų pajamų, Rytų Timoro ekonomikos padėties, įskaitant tai, jog 40 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, 60 proc. sudaro asmenys, kurie yra 18 metų ir jaunesni, dėl masinio beveik 80 proc. nedarbo, ir didelio neraštingumo susidaro labai nestabilios socialinės sąlygos ir kyla pilietinių neramumų grėsmė,

| L. | kadangi ES ir JT viešai įsipareigojusios remti Rytų Timoro nepriklausomybę, demokratiją ir teisinę valstybę, o norint tai pasiekti, reikia stiprinti valstybės institucijas ir gerą valdymą, tinkamai naudoti valstybės lėšas siekiant kovoti su skurdu ir nedarbu bei skatinti vystymąsi ir socialinį teisingumą, taip pat svarbu, kad Rytų Timoro kaimyninės šalys rodytų tinkamą pavyzdį, |
| --- | --- |

L.

kadangi ES ir JT viešai įsipareigojusios remti Rytų Timoro nepriklausomybę, demokratiją ir teisinę valstybę, o norint tai pasiekti, reikia stiprinti valstybės institucijas ir gerą valdymą, tinkamai naudoti valstybės lėšas siekiant kovoti su skurdu ir nedarbu bei skatinti vystymąsi ir socialinį teisingumą, taip pat svarbu, kad Rytų Timoro kaimyninės šalys rodytų tinkamą pavyzdį,

| M. | kadangi Rytų Timoras yra visateisis AKR valstybių grupės narys, ir todėl ES tenka ypatinga atsakomybė prisidėti stiprinant šios šalies demokratinį valdymą ir padėti jos institucijoms plėtoti reikalingus pajėgumus, |
| --- | --- |

M.

kadangi Rytų Timoras yra visateisis AKR valstybių grupės narys, ir todėl ES tenka ypatinga atsakomybė prisidėti stiprinant šios šalies demokratinį valdymą ir padėti jos institucijoms plėtoti reikalingus pajėgumus,

| N. | kadangi turėtų būti atsižvelgta į neatimamas Rytų Timoro žmonių suverenias teises, visų pirma susijusias su šalies gamtiniais ištekliais, |
| --- | --- |

N.

kadangi turėtų būti atsižvelgta į neatimamas Rytų Timoro žmonių suverenias teises, visų pirma susijusias su šalies gamtiniais ištekliais,

| 1. | griežtai smerkia pasikėsinimą į Prezidento J. Ramoso Hortos gyvybę ir linki jam visiškai pasveikti bei netrukus grįžti į šalies vadovo postą; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia pasikėsinimą į Prezidento J. Ramoso Hortos gyvybę ir linki jam visiškai pasveikti bei netrukus grįžti į šalies vadovo postą;

| 2. | griežtai smerkia tuo pačiu metu įvykdytą išpuolį prieš ministrą pirmininką Xananą Gusmão, kuris, laimei, nenukentėjo, ir tikisi, kad vyriausybė kartu su Rytų Timoro prezidentu ir parlamentu sugebės įveikti šią Rytų Timoro stabilumui iškilusią grėsmę ir bendradarbiauti siekdami pagal Konstituciją užtikrinti, kad būtų laikomasi įstatymų ir tvarkos ir kad tinkamai veiktų demokratinės institucijos; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia tuo pačiu metu įvykdytą išpuolį prieš ministrą pirmininką Xananą Gusmão, kuris, laimei, nenukentėjo, ir tikisi, kad vyriausybė kartu su Rytų Timoro prezidentu ir parlamentu sugebės įveikti šią Rytų Timoro stabilumui iškilusią grėsmę ir bendradarbiauti siekdami pagal Konstituciją užtikrinti, kad būtų laikomasi įstatymų ir tvarkos ir kad tinkamai veiktų demokratinės institucijos;

| 3. | ragina visas Rytų Timoro konflikto šalis susilaikyti nuo smurto, užmegzti dialogą ir dalyvauti vadovaujantis teisine ir konstitucine tvarka vyksiančiame demokratiniame procese ir taip padėti atkurti socialinį ir politinį stabilumą; |
| --- | --- |

3.

ragina visas Rytų Timoro konflikto šalis susilaikyti nuo smurto, užmegzti dialogą ir dalyvauti vadovaujantis teisine ir konstitucine tvarka vyksiančiame demokratiniame procese ir taip padėti atkurti socialinį ir politinį stabilumą;

| 4. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad siekiant nacionalinio susitaikymo, dviprasmiškai besielgiantys Rytų Timoro valdžios atstovai, JTMRT ir tarptautinės saugumo pajėgos galėjo kalbėti apie nebaudžiamumą ir teisinės valstybės principų nesilaikymą tų žmonių, kurie turi stoti prieš teismą, atžvilgiu; |
| --- | --- |

4.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad siekiant nacionalinio susitaikymo, dviprasmiškai besielgiantys Rytų Timoro valdžios atstovai, JTMRT ir tarptautinės saugumo pajėgos galėjo kalbėti apie nebaudžiamumą ir teisinės valstybės principų nesilaikymą tų žmonių, kurie turi stoti prieš teismą, atžvilgiu;

| 5. | smerkia visus, kurie stengsis Rytų Timore pasinaudoti po 2008 m. vasario 11 d. išpuolių susidariusia nestabilia padėtimi, ir ragina visas šalis gerbti ir kuo glaudžiau bendradarbiauti su politiniais organais, suformuotais po 2007 m. prezidento ir parlamento rinkimų; |
| --- | --- |

5.

smerkia visus, kurie stengsis Rytų Timore pasinaudoti po 2008 m. vasario 11 d. išpuolių susidariusia nestabilia padėtimi, ir ragina visas šalis gerbti ir kuo glaudžiau bendradarbiauti su politiniais organais, suformuotais po 2007 m. prezidento ir parlamento rinkimų;

| 6. | ragina išsamiai ištirti Rytų Timoro konstitucinę ir teisinę sistemą, pasinaudojant būtinu tarptautiniu bendradarbiavimu bei parama, skirta siekiant detaliai išsiaiškinti akivaizdų bandymą įvykdyti valstybės perversmą ir šalies saugumo sistemos nesugebėjimą nuteisti šių išpuolių vykdytojų; džiaugiasi, kad Jungtinės Tautos ir Rytų Timoro policija pradėjo bendrą išpuolių tyrimą; |
| --- | --- |

6.

ragina išsamiai ištirti Rytų Timoro konstitucinę ir teisinę sistemą, pasinaudojant būtinu tarptautiniu bendradarbiavimu bei parama, skirta siekiant detaliai išsiaiškinti akivaizdų bandymą įvykdyti valstybės perversmą ir šalies saugumo sistemos nesugebėjimą nuteisti šių išpuolių vykdytojų; džiaugiasi, kad Jungtinės Tautos ir Rytų Timoro policija pradėjo bendrą išpuolių tyrimą;

| 7. | ragina pagrindines politines Rytų Timoro jėgas, esančias valdžioje ir opozicijoje, prisidėti prie visų partijų pastangų kuo skubiau siekti nacionalinio susitarimo pagrindiniais valstybės funkcionavimo klausimais, pvz., dėl ginkluotųjų pajėgų vaidmens, policijos ir teismų sistemos stiprinimo; paremia šias Rytų Timoro parlamentinių partijų pastangas; |
| --- | --- |

7.

ragina pagrindines politines Rytų Timoro jėgas, esančias valdžioje ir opozicijoje, prisidėti prie visų partijų pastangų kuo skubiau siekti nacionalinio susitarimo pagrindiniais valstybės funkcionavimo klausimais, pvz., dėl ginkluotųjų pajėgų vaidmens, policijos ir teismų sistemos stiprinimo; paremia šias Rytų Timoro parlamentinių partijų pastangas;

| 8. | primena, kad tarptautinės bendruomenės, visų pirma JT ir jų Saugumo Tarybos vaidmuo, labai svarbus Rytų Timoro valstybės kūrimo procesui, nepriklausomybei, suverenitetui, taip pat siekiant šioje naujoje valstybėje sustiprinti demokratiją; |
| --- | --- |

8.

primena, kad tarptautinės bendruomenės, visų pirma JT ir jų Saugumo Tarybos vaidmuo, labai svarbus Rytų Timoro valstybės kūrimo procesui, nepriklausomybei, suverenitetui, taip pat siekiant šioje naujoje valstybėje sustiprinti demokratiją;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu, jog kaimyninės Rytų Timoro šalys gerbtų ir pritartų Rytų Timoro visuomenės stabilumui ir jos nacionalinių demokratinių institucijų susivienijimui bendrai veiklai; pripažįsta teigiamą Indonezijos požiūrį nuo tada, kai buvo pripažinta Rytų Timoro nepriklausomybė ir Australija bei kitos šalys nusprendė padėti; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu, jog kaimyninės Rytų Timoro šalys gerbtų ir pritartų Rytų Timoro visuomenės stabilumui ir jos nacionalinių demokratinių institucijų susivienijimui bendrai veiklai; pripažįsta teigiamą Indonezijos požiūrį nuo tada, kai buvo pripažinta Rytų Timoro nepriklausomybė ir Australija bei kitos šalys nusprendė padėti;

| 10. | ragina Tarybą ir Komisiją reikalauti, kad Rytų Timoro valdžios institucijos ir JTMRT uždraustų visas sukarintas grupuotes, ginkluotas gaujas, jas išformuotų bei, kaip ir ginkluotus civilius, nuginkluotų ir visuose, taip pat ir aukščiausiojo lygio, oficialiuose susitikimuose su Jungtinėmis Tautomis ir Rytų Timoro vyriausybe reikštų Europos susirūpinimą dėl gebėjimo užtikrinti saugumą ir dėl pagarbos teisinei valstybei; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą ir Komisiją reikalauti, kad Rytų Timoro valdžios institucijos ir JTMRT uždraustų visas sukarintas grupuotes, ginkluotas gaujas, jas išformuotų bei, kaip ir ginkluotus civilius, nuginkluotų ir visuose, taip pat ir aukščiausiojo lygio, oficialiuose susitikimuose su Jungtinėmis Tautomis ir Rytų Timoro vyriausybe reikštų Europos susirūpinimą dėl gebėjimo užtikrinti saugumą ir dėl pagarbos teisinei valstybei;

| 11. | ragina tarptautines institucijas, teikiant išsamias konsultacijas ir vadovaujantis sisteminiu ir visapusiu požiūriu, kaip rekomenduojama JT Saugumo tarybos rezoliucijoje Nr. 1704(2006) ir vėlesniuose JT pranešimuose, užtikrinti bendrą paramą siekiant, kad Rytų Timoras galėtų pertvarkyti nestabilų ir politizuotą saugumo sektorių, kuris būtinas tinkamai funkcionuojančiai demokratinei ir saugiai valstybei; ragina Rytų Timoro vyriausybę šiam uždaviniui teikti pirmenybę; skatina Vakarų Timoro vyriausybę panaudoti JT Saugumo sektoriaus Paramos skyriaus sukauptą patirtį vadovaujant nacionalinėms konsultacijoms dėl saugumo sektoriaus pertvarkos; ragina Tarybą, Komisiją ir kitus tarptautinės paramos teikėjus sukurti sistemą, kurią taikant būtų geriau koordinuojama pagalba saugumo sektoriui; ragina JTMRT aprūpinti Saugumo sektoriaus Paramos skyrių ištekliais ir personalu, kad jis galėtų padėti konsultavimo procese ir vykdyti išsamią peržiūrą; |
| --- | --- |

11.

ragina tarptautines institucijas, teikiant išsamias konsultacijas ir vadovaujantis sisteminiu ir visapusiu požiūriu, kaip rekomenduojama JT Saugumo tarybos rezoliucijoje Nr. 1704(2006) ir vėlesniuose JT pranešimuose, užtikrinti bendrą paramą siekiant, kad Rytų Timoras galėtų pertvarkyti nestabilų ir politizuotą saugumo sektorių, kuris būtinas tinkamai funkcionuojančiai demokratinei ir saugiai valstybei; ragina Rytų Timoro vyriausybę šiam uždaviniui teikti pirmenybę; skatina Vakarų Timoro vyriausybę panaudoti JT Saugumo sektoriaus Paramos skyriaus sukauptą patirtį vadovaujant nacionalinėms konsultacijoms dėl saugumo sektoriaus pertvarkos; ragina Tarybą, Komisiją ir kitus tarptautinės paramos teikėjus sukurti sistemą, kurią taikant būtų geriau koordinuojama pagalba saugumo sektoriui; ragina JTMRT aprūpinti Saugumo sektoriaus Paramos skyrių ištekliais ir personalu, kad jis galėtų padėti konsultavimo procese ir vykdyti išsamią peržiūrą;

| 12. | rekomenduoja, kad Rytų Timoro valdžios institucijos, jei reikia, gavusios tarptautinių šalyje esančių pajėgų paramą, skubiai atsižvelgtų ir visiškai įgyvendintų tribunolų sprendimus ir įsakymus; |
| --- | --- |

12.

rekomenduoja, kad Rytų Timoro valdžios institucijos, jei reikia, gavusios tarptautinių šalyje esančių pajėgų paramą, skubiai atsižvelgtų ir visiškai įgyvendintų tribunolų sprendimus ir įsakymus;

| 13. | ragina Rytų Timoro valstybės institucijas ir JTMRT palaikyti teisinę valstybę, kovoti su nebaudžiamumu ir užtikrinti, kad visi, ypač policija ir ginkluotosios pajėgos, Rytų Timore laikytųsi tarptautinių žmogaus teisių standartų; |
| --- | --- |

13.

ragina Rytų Timoro valstybės institucijas ir JTMRT palaikyti teisinę valstybę, kovoti su nebaudžiamumu ir užtikrinti, kad visi, ypač policija ir ginkluotosios pajėgos, Rytų Timore laikytųsi tarptautinių žmogaus teisių standartų;

| 14. | patvirtina, kad pripažįsta, jog Rytų Timorui reikia politinės, techninės ir finansinės paramos atkuriant infrastruktūrą ir administracines institucijas, kurios būtinos siekiant, kad vėl būtų toliau įgyvendinamas Rytų Timoro plėtros planas, kad būtų atgaivinta Rytų Timoro ekonomika ir skatinamas užimtumas; ragina tarptautinę bendruomenę toliau teikti paramą siekiant sumažinti skurdą Rytų Timore ir pagalbą siekiant atkurti fizines ir administracines institucijas, būtinas šalies ekonomikos raidai; |
| --- | --- |

14.

patvirtina, kad pripažįsta, jog Rytų Timorui reikia politinės, techninės ir finansinės paramos atkuriant infrastruktūrą ir administracines institucijas, kurios būtinos siekiant, kad vėl būtų toliau įgyvendinamas Rytų Timoro plėtros planas, kad būtų atgaivinta Rytų Timoro ekonomika ir skatinamas užimtumas; ragina tarptautinę bendruomenę toliau teikti paramą siekiant sumažinti skurdą Rytų Timore ir pagalbą siekiant atkurti fizines ir administracines institucijas, būtinas šalies ekonomikos raidai;

| 15. | ragina ES ir tarptautinę bendruomenę, ypač kaimynines bei Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) šalis, toliau teikti bei didinti paramą, reikalingą siekiant Rytų Timore įtvirtinti demokratiją ir demokratijos kultūrą, didžiausią dėmesį skiriant daugiapartinei kultūrai, žodžio laisvei ir institucijų (parlamento, vyriausybės, teismų ir saugumo, gynybos bei teisėsaugos agentūrų) kūrimui, padėti nedelsiant užtikrinti, kad žiniasklaidos informacija būtų teikiama visoje šalyje, taip pat stiprinti švietimo ir sveikatos apsaugos įstaigų tinklą ir būsto infrastruktūrą, sanitariją bei aprūpinimą vandeniu; |
| --- | --- |

15.

ragina ES ir tarptautinę bendruomenę, ypač kaimynines bei Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) šalis, toliau teikti bei didinti paramą, reikalingą siekiant Rytų Timore įtvirtinti demokratiją ir demokratijos kultūrą, didžiausią dėmesį skiriant daugiapartinei kultūrai, žodžio laisvei ir institucijų (parlamento, vyriausybės, teismų ir saugumo, gynybos bei teisėsaugos agentūrų) kūrimui, padėti nedelsiant užtikrinti, kad žiniasklaidos informacija būtų teikiama visoje šalyje, taip pat stiprinti švietimo ir sveikatos apsaugos įstaigų tinklą ir būsto infrastruktūrą, sanitariją bei aprūpinimą vandeniu;

| 16. | ragina Komisiją greičiau sudaryti delegaciją, kuri pradėtų tinkamai veikti Dilyje; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją greičiau sudaryti delegaciją, kuri pradėtų tinkamai veikti Dilyje;

| 17. | rekomenduoja į Rytų Timorą siųsti Europos Parlamento ad hoc delegaciją, kuri įvertintų politinę padėtį, išreikštų solidarumą demokratinėms jėgoms ir institucijoms bei vėl pasiūlytų Parlamento pagalbą siekiant demokratinio Rytų Timoro parlamento funkcionavimo; |
| --- | --- |

17.

rekomenduoja į Rytų Timorą siųsti Europos Parlamento ad hoc delegaciją, kuri įvertintų politinę padėtį, išreikštų solidarumą demokratinėms jėgoms ir institucijoms bei vėl pasiūlytų Parlamento pagalbą siekiant demokratinio Rytų Timoro parlamento funkcionavimo;

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Rytų Timoro prezidentui, parlamentui ir vyriausybei, ES vyriausiajam įgaliotiniui bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais, AKR šalių vyriausybėms, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Australijos ir Indonezijos vyriausybėms, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) generaliniam sekretoriui ir sekretoriatui, JT Generaliniam Sekretoriui, ypatingajam JT Generalinio Sekretoriaus atstovui Rytų Timorui ir JT Saugumo Tarybai. |
| --- | --- |

18.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Rytų Timoro prezidentui, parlamentui ir vyriausybei, ES vyriausiajam įgaliotiniui bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais, AKR šalių vyriausybėms, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Australijos ir Indonezijos vyriausybėms, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) generaliniam sekretoriui ir sekretoriatui, JT Generaliniam Sekretoriui, ypatingajam JT Generalinio Sekretoriaus atstovui Rytų Timorui ir JT Saugumo Tarybai.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/104

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisBaltarusija

P6_TA(2008)0071

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijos

2009/C 184 E/17

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Baltarusijoje, ypač į savo 2006 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl padėties Baltarusijoje po prezidento rinkimų, įvykusių 2006 m. kovo 19 d. (1),

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 21 d. Komisijos deklaraciją dėl Europos Sąjungos pasirengimo atnaujinti savo santykius su Baltarusija ir jos žmonėmis remiantis Europos kaimynystės politikos (EKP) priemonėmis,

atsižvelgdamas į Sacharovo premiją už minties laisvę, kuria 2004 m. gruodžio 14. Parlamentas apdovanojo Baltarusijos žurnalistų asociaciją, o 2006 m. gruodžio 13. – Aleksandrą Milinkevičių,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Europos Parlamentas nuolat smerkė nevykusius Baltarusijos prezidento, parlamento ir savivaldybės rinkimus, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamentas nuolat smerkė nevykusius Baltarusijos prezidento, parlamento ir savivaldybės rinkimus,

| B. | kadangi Europos Parlamentas paragino Tarybą ir Komisiją pateikti pasiūlymus, kad tarptautinėse organizacijose toliau būtų daromas spaudimas A. Lukašenkos režimui, ir pareikalavo, kad būtų pateiktas paketas konkrečių ir tikslingų sankcijų (jos griežtai nubaustų priespaudos vykdytojus ir neleistų daugiau kentėti Baltarusijos piliečiams), |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Parlamentas paragino Tarybą ir Komisiją pateikti pasiūlymus, kad tarptautinėse organizacijose toliau būtų daromas spaudimas A. Lukašenkos režimui, ir pareikalavo, kad būtų pateiktas paketas konkrečių ir tikslingų sankcijų (jos griežtai nubaustų priespaudos vykdytojus ir neleistų daugiau kentėti Baltarusijos piliečiams),

| C. | kadangi Europos Parlamentas itin pasmerkė tai, kad Baltarusijoje buvo neatsižvelgta ir nepaisoma vietos demokratijos, kuri yra bet kokio demokratinio valdymo kertinis akmuo ir padeda eiliniams žmonėms išreikšti savo valią bei išpildyti tikras viltis ir lūkesčius, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Parlamentas itin pasmerkė tai, kad Baltarusijoje buvo neatsižvelgta ir nepaisoma vietos demokratijos, kuri yra bet kokio demokratinio valdymo kertinis akmuo ir padeda eiliniams žmonėms išreikšti savo valią bei išpildyti tikras viltis ir lūkesčius,

| D. | kadangi Baltarusijos nevyriausybinėms organizacijoms nuolat taikomas politinis ir administracinis spaudimas, ir todėl kyla pavojus šių organizacijų išlikimui bei pažeidžiamas jų nepriklausomumas, |
| --- | --- |

D.

kadangi Baltarusijos nevyriausybinėms organizacijoms nuolat taikomas politinis ir administracinis spaudimas, ir todėl kyla pavojus šių organizacijų išlikimui bei pažeidžiamas jų nepriklausomumas,

| E. | kadangi 2008 m. sausio mėn. Minske įvyko daug verslininkų protestų, ir tų demonstracijų vadovai buvo sulaikomi ir neretai mušami, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2008 m. sausio mėn. Minske įvyko daug verslininkų protestų, ir tų demonstracijų vadovai buvo sulaikomi ir neretai mušami,

| F. | kadangi neseniai įvyko teigiamų pokyčių steigiant Komisijos delegaciją Minske, |
| --- | --- |

F.

kadangi neseniai įvyko teigiamų pokyčių steigiant Komisijos delegaciją Minske,

| 1. | labai apgailestauja, kad demokratijos, žmogaus teisių, teisinės valstybės principų laikymosi padėtis Baltarusijoje negerėja; pažymi, kad nuolatiniai neteisėti pilietinės visuomenės narių ir opozicijos aktyvistų sulaikymai, visų pirma laikinas Aleksandro Milinkevičiaus sulaikymas, ir nepriklausomos žiniasklaidos ribojimas prieštarauja neseniai išsakytam Baltarusijos vyriausybės norui pagerinti santykius su Europos Sąjunga; |
| --- | --- |

1.

labai apgailestauja, kad demokratijos, žmogaus teisių, teisinės valstybės principų laikymosi padėtis Baltarusijoje negerėja; pažymi, kad nuolatiniai neteisėti pilietinės visuomenės narių ir opozicijos aktyvistų sulaikymai, visų pirma laikinas Aleksandro Milinkevičiaus sulaikymas, ir nepriklausomos žiniasklaidos ribojimas prieštarauja neseniai išsakytam Baltarusijos vyriausybės norui pagerinti santykius su Europos Sąjunga;

| 2. | reiškia apgailestavimą dėl žurnalisto Aleksandro Zdvižkovo nuteisimo trejiems metams kalėjimo, mano, kad ta bausmė buvo nepagrįstai griežta, ir ragina Baltarusijos vyriausybę persvarstyti savo sprendimą; |
| --- | --- |

2.

reiškia apgailestavimą dėl žurnalisto Aleksandro Zdvižkovo nuteisimo trejiems metams kalėjimo, mano, kad ta bausmė buvo nepagrįstai griežta, ir ragina Baltarusijos vyriausybę persvarstyti savo sprendimą;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad neseniai buvo paleisti keli demokratinės opozicijos aktyvistai, įskaitant Baltarusijos populiariojo fronto jaunimo judėjimo ir Jaunojo fronto (Malady front) lyderius; tuo pačiu smerkia, kad po taikių 2008 m. sausio 16 d. įvykusių Minske demonstracijų, skirtų solidarumo su įkalintais Baltarusijos opozicijos aktyvistais ir dingusių įžymių baltarusių šeimomis dienai paminėti, šie aktyvistai buvo sulaikyti, 15 dienų praleido kalėjime ir buvo išmesti iš universiteto; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad neseniai buvo paleisti keli demokratinės opozicijos aktyvistai, įskaitant Baltarusijos populiariojo fronto jaunimo judėjimo ir Jaunojo fronto (Malady front) lyderius; tuo pačiu smerkia, kad po taikių 2008 m. sausio 16 d. įvykusių Minske demonstracijų, skirtų solidarumo su įkalintais Baltarusijos opozicijos aktyvistais ir dingusių įžymių baltarusių šeimomis dienai paminėti, šie aktyvistai buvo sulaikyti, 15 dienų praleido kalėjime ir buvo išmesti iš universiteto;

| 4. | ragina Baltarusijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti politinį kalinį Aleksandrą Kazuliną bei sustabdyti Baltarusijos demokratinės opozicijos aktyvistų ir pilietinės visuomenės bauginimą, priekabiavimą prie jų, jų tikslinius sulaikymus ir politiškai motyvuotą persekiojimą; |
| --- | --- |

4.

ragina Baltarusijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti politinį kalinį Aleksandrą Kazuliną bei sustabdyti Baltarusijos demokratinės opozicijos aktyvistų ir pilietinės visuomenės bauginimą, priekabiavimą prie jų, jų tikslinius sulaikymus ir politiškai motyvuotą persekiojimą;

| 5. | džiaugiasi neseniai įvykusiais pokyčiais, susijusiais su susitarimais sudaryti Komisijos delegaciją Minske, kaip teigiamu žingsniu siekiant atnaujinti dialogą su Europos Sąjunga; ragina Komisiją išnaudoti visas galimybes, kad ši delegacija būtų atidaryta; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi neseniai įvykusiais pokyčiais, susijusiais su susitarimais sudaryti Komisijos delegaciją Minske, kaip teigiamu žingsniu siekiant atnaujinti dialogą su Europos Sąjunga; ragina Komisiją išnaudoti visas galimybes, kad ši delegacija būtų atidaryta;

| 6. | primena, kad 2006 m. lapkričio mėn. 21 d. Europos Sąjunga paskelbė esanti pasiruošusi atnaujinti savo santykius su Baltarusija ir jos žmonėmis, remdamasi EKP priemonėmis, kai tik Baltarusijos vyriausybė parodys pagarbą demokratinėms vertybėms ir pagrindinėms Baltarusijos žmonių teisėms; |
| --- | --- |

6.

primena, kad 2006 m. lapkričio mėn. 21 d. Europos Sąjunga paskelbė esanti pasiruošusi atnaujinti savo santykius su Baltarusija ir jos žmonėmis, remdamasi EKP priemonėmis, kai tik Baltarusijos vyriausybė parodys pagarbą demokratinėms vertybėms ir pagrindinėms Baltarusijos žmonių teisėms;

| 7. | pabrėžia, kad Baltarusija, siekdama dalyvauti bet kokiame esminiame dialoge su ES, turi įgyvendinti likusias neoficialiame dokumente pavadinimu „Ką Europos Sąjunga galėtų duoti Baltarusijai“ išdėstytas sąlygas, kurios apima visų politinių kalinių paleidimą, mirties bausmės panaikinimą, laisvos žiniasklaidos užtikrinimą ir saviraiškos laisvę, teismų sistemos nepriklausomumą, pagarbą demokratinėms vertybėms ir pagrindinėms Baltarusijos žmonių teisėms; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad Baltarusija, siekdama dalyvauti bet kokiame esminiame dialoge su ES, turi įgyvendinti likusias neoficialiame dokumente pavadinimu „Ką Europos Sąjunga galėtų duoti Baltarusijai“ išdėstytas sąlygas, kurios apima visų politinių kalinių paleidimą, mirties bausmės panaikinimą, laisvos žiniasklaidos užtikrinimą ir saviraiškos laisvę, teismų sistemos nepriklausomumą, pagarbą demokratinėms vertybėms ir pagrindinėms Baltarusijos žmonių teisėms;

| 8. | smerkia tai, kad Baltarusija yra vienintelė šalis Europoje, kurioje vis dar taikoma mirties bausmė, o tai prieštarauja Europos vertybėms; |
| --- | --- |

8.

smerkia tai, kad Baltarusija yra vienintelė šalis Europoje, kurioje vis dar taikoma mirties bausmė, o tai prieštarauja Europos vertybėms;

| 9. | ragina Baltarusijos valdžios institucijas atšaukti 2008 m. vasario 8 d. dekretą Nr. 70, kurio nuostatomis pažeidžiama Baltarusijos piliečių teisė į švietimą, t. y. sudaromos kliūtys patekti į aukštojo mokslo įstaigas; |
| --- | --- |

9.

ragina Baltarusijos valdžios institucijas atšaukti 2008 m. vasario 8 d. dekretą Nr. 70, kurio nuostatomis pažeidžiama Baltarusijos piliečių teisė į švietimą, t. y. sudaromos kliūtys patekti į aukštojo mokslo įstaigas;

| 10. | ragina Baltarusijos valdžios institucijas įgyvendinti Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) standartus, rengiantis būsimiems parlamento rinkimams, kurie numatyti 2008 m. rugsėjo 28 d.; ragina vyriausybę leisti demokratinės opozicijos atstovams patekti į apskričių rinkimų komisijas, užregistruoti visus kandidatus į parlamento narius ir stebėtojus bei nedaryti kliūčių išsamiai ir visapusiškai tarptautinei rinkimų stebėjimo misijai; |
| --- | --- |

10.

ragina Baltarusijos valdžios institucijas įgyvendinti Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) standartus, rengiantis būsimiems parlamento rinkimams, kurie numatyti 2008 m. rugsėjo 28 d.; ragina vyriausybę leisti demokratinės opozicijos atstovams patekti į apskričių rinkimų komisijas, užregistruoti visus kandidatus į parlamento narius ir stebėtojus bei nedaryti kliūčių išsamiai ir visapusiškai tarptautinei rinkimų stebėjimo misijai;

| 11. | ragina Tarybą ir Komisiją toliau siekti supaprastinti ir liberalizuoti vizų išdavimo Baltarusijos piliečiams tvarką, kadangi tik tokie veiksmai gali padėti pasiekti pagrindinius ES politikos Baltarusijos atžvilgiu tikslus, t. y. palengvinti ir sustiprinti žmonių asmeninius ryšius ir toliau demokratizuoti šią valstybę; ragina jas, atsižvelgiant į tai, apsvarstyti galimybes panaikinti mokestį už vizų išdavimą Baltarusijos piliečiams, norintiems patekti į Šengeno teritoriją, nes tai vienintelis būdas užkirsti kelią didėjančiai Baltarusijos ir jos piliečių izoliacijai; |
| --- | --- |

11.

ragina Tarybą ir Komisiją toliau siekti supaprastinti ir liberalizuoti vizų išdavimo Baltarusijos piliečiams tvarką, kadangi tik tokie veiksmai gali padėti pasiekti pagrindinius ES politikos Baltarusijos atžvilgiu tikslus, t. y. palengvinti ir sustiprinti žmonių asmeninius ryšius ir toliau demokratizuoti šią valstybę; ragina jas, atsižvelgiant į tai, apsvarstyti galimybes panaikinti mokestį už vizų išdavimą Baltarusijos piliečiams, norintiems patekti į Šengeno teritoriją, nes tai vienintelis būdas užkirsti kelią didėjančiai Baltarusijos ir jos piliečių izoliacijai;

| 12. | ragina Šengeno erdvei priklausiančias valstybes nares panaudoti visas turimas priemones (nacionalinius mokesčius už vizas), kad Baltarusijos piliečiams būtų sudarytos sąlygos judėti visų valstybių narių teritorijose; |
| --- | --- |

12.

ragina Šengeno erdvei priklausiančias valstybes nares panaudoti visas turimas priemones (nacionalinius mokesčius už vizas), kad Baltarusijos piliečiams būtų sudarytos sąlygos judėti visų valstybių narių teritorijose;

| 13. | ragina Tarybą, Komisiją bei visą tarptautinę bendruomenę labiau remti Baltarusijos pilietinę visuomenę ir ypač padidinti finansinę pagalbą nepriklausomai žiniasklaidai, nevyriausybinėms organizacijoms ir užsienyje studijuojantiems studentams iš Baltarusijos; džiaugiasi finansine parama, kurią Komisija skyrė Europos humanitariniam universitetui Vilniuje (Lietuva); ragina Tarybą ir Komisiją apsvarstyti finansinę paramą projektui, kurio tikslas – sukurti nepriklausomą Baltarusijos televizijos kanalą „Belsat“ |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą, Komisiją bei visą tarptautinę bendruomenę labiau remti Baltarusijos pilietinę visuomenę ir ypač padidinti finansinę pagalbą nepriklausomai žiniasklaidai, nevyriausybinėms organizacijoms ir užsienyje studijuojantiems studentams iš Baltarusijos; džiaugiasi finansine parama, kurią Komisija skyrė Europos humanitariniam universitetui Vilniuje (Lietuva); ragina Tarybą ir Komisiją apsvarstyti finansinę paramą projektui, kurio tikslas – sukurti nepriklausomą Baltarusijos televizijos kanalą „Belsat“

| 14. | solidarizuojasi su vieninga demokratine Baltarusijos opozicija ir demokratinio judėjimo vadovu Aleksandru Milinkevičium bei visais baltarusiais, siekiančiais sukurti nepriklausomą, atvirą ir demokratišką Baltarusiją, kurioje būtų vadovaujamasi teisinės valstybės principais; ragina opozicijos lyderius parodyti vienybę ir ryžtą būsimuosiuose parlamento rinkimuose; |
| --- | --- |

14.

solidarizuojasi su vieninga demokratine Baltarusijos opozicija ir demokratinio judėjimo vadovu Aleksandru Milinkevičium bei visais baltarusiais, siekiančiais sukurti nepriklausomą, atvirą ir demokratišką Baltarusiją, kurioje būtų vadovaujamasi teisinės valstybės principais; ragina opozicijos lyderius parodyti vienybę ir ryžtą būsimuosiuose parlamento rinkimuose;

| 15. | smerkia Baltarusijos valdžios institucijų sprendimą per pastaruosius keletą metų nuolat atsisakyti išduoti vizas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų nariams; ragina Baltarusijos valdžios institucijas nesudaryti daugiau kliūčių Europos Parlamento delegacijai ryšiams su Baltarusija lankytis šalyje ir ten įgyti tiesioginės patirties; |
| --- | --- |

15.

smerkia Baltarusijos valdžios institucijų sprendimą per pastaruosius keletą metų nuolat atsisakyti išduoti vizas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų nariams; ragina Baltarusijos valdžios institucijas nesudaryti daugiau kliūčių Europos Parlamento delegacijai ryšiams su Baltarusija lankytis šalyje ir ten įgyti tiesioginės patirties;

| 16. | smerkia Baltarusijos valdžios institucijų dvasininkams iš užsienio nustatytus apribojimus, kurių tikslas – apriboti jų galimybes patekti į šalį siekiant padėti religinėms organizacijoms, ir ragina Baltarusijos valdžios institucijas šiuos apribojimus panaikinti; |
| --- | --- |

16.

smerkia Baltarusijos valdžios institucijų dvasininkams iš užsienio nustatytus apribojimus, kurių tikslas – apriboti jų galimybes patekti į šalį siekiant padėti religinėms organizacijoms, ir ragina Baltarusijos valdžios institucijas šiuos apribojimus panaikinti;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, ESBO parlamentinėms asamblėjoms ir Europos Tarybai bei Baltarusijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, ESBO parlamentinėms asamblėjoms ir Europos Tarybai bei Baltarusijos valdžios institucijoms.

---

(1)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 304.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/106 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/106

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisŠiaurės Kivu (Kongo Demokratinė Respublika)

P6_TA(2008)0072

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šiaurės Kivu

2009/C 184 E/18

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje ir išžaginimo kaip karo nusikaltimo (1) bei į ankstesnes savo rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR),

atsižvelgdamas į AKR-ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2007 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje, ypač šalies rytuose, ir jos poveikio regionui,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl ES atsako į pažeidžiamas situacijas besivystančiose šalyse (2),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „ES atsakas į pažeidžiamumą – veiksmai sudėtingomis sąlygomis skatinant darnų vystymąsi, stabilumą ir taiką“ (COM(2007)0643) ir į pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SEC(2007)1417),

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2005 m. spalio 24 d. rezoliuciją Nr. 60/1 dėl 2005 m. pasaulio aukščiausio lygio susitikimo rezultatų, ypač į jos 138–40 dalis dėl atsakomybės saugoti gyventojus,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį straipsnį,

| A. | kadangi nuo 1998 m. KDR vykstantis konfliktas nusinešė 5 400 000 gyvybių ir kasdien tebėra tiesioginė ar netiesioginė 1 500 žmonių mirties priežastis; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 1998 m. KDR vykstantis konfliktas nusinešė 5 400 000 gyvybių ir kasdien tebėra tiesioginė ar netiesioginė 1 500 žmonių mirties priežastis;

| B. | kadangi dėl Kongo armijos, nušalinto generolo Laurent Nkunda vadovaujamų sukilėlių ir Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų (FDLR, dar vadinami Interhamve) kovotojų susirėmimų jau daugelį mėnesių stipriai kenčia Šiaurės Kivu regiono civiliai gyventojai; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl Kongo armijos, nušalinto generolo Laurent Nkunda vadovaujamų sukilėlių ir Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų (FDLR, dar vadinami Interhamve) kovotojų susirėmimų jau daugelį mėnesių stipriai kenčia Šiaurės Kivu regiono civiliai gyventojai;

| C. | kadangi paskutinius 18 mėnesių rytinėje KDR dalyje tiek Laurent Nkunda sukilėlių grupuotės, tiek FDLR kovotojai, tiek pati Kongo armija vykdo žudynes, žagina mažas mergaites, motinas ir seneles, per prievartą verbuoja civilius gyventojus ir vaikus bei vykdo daugelį kitų žmogaus teisių pažeidimų ir rimtų nusižengimų; |
| --- | --- |

C.

kadangi paskutinius 18 mėnesių rytinėje KDR dalyje tiek Laurent Nkunda sukilėlių grupuotės, tiek FDLR kovotojai, tiek pati Kongo armija vykdo žudynes, žagina mažas mergaites, motinas ir seneles, per prievartą verbuoja civilius gyventojus ir vaikus bei vykdo daugelį kitų žmogaus teisių pažeidimų ir rimtų nusižengimų;

| D. | primindamas, kad MONUC (Jungtinių Tautų misija Kongo Demokratinėje Respublikoje) įgaliojimų pagrindas yra JT chartijos VII skyrius, pagal kurį leidžiama pasitelkti visas reikiamas priemones, kad sustabdyti bet kokius visų ginkluotų grupuočių – tiek užsienio, tiek Kongo, – ypač buvusios FAR (Ruandos karinės pajėgos) ir Interhamwe – kovotojų bandymus pasinaudoti jėga, keliančius grėsmę politiniam procesui, ir užtikrinti civilių gyventojų, kuriems gresia fizinis smurtas, apsaugą; |
| --- | --- |

D.

primindamas, kad MONUC (Jungtinių Tautų misija Kongo Demokratinėje Respublikoje) įgaliojimų pagrindas yra JT chartijos VII skyrius, pagal kurį leidžiama pasitelkti visas reikiamas priemones, kad sustabdyti bet kokius visų ginkluotų grupuočių – tiek užsienio, tiek Kongo, – ypač buvusios FAR (Ruandos karinės pajėgos) ir Interhamwe – kovotojų bandymus pasinaudoti jėga, keliančius grėsmę politiniam procesui, ir užtikrinti civilių gyventojų, kuriems gresia fizinis smurtas, apsaugą;

| E. | kadangi 2008 m. sausio 25 d. Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus specialusis atstovas KDR paskelbė, kad į visas sritis, kurias anksčiau buvo užėmusios ginkluotos grupuotės, bus siunčiami paliaubų stebėtojai ir kad bus sustiprintas Gomoje esančio MONUC biuro karinis ir civilinis personalas; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2008 m. sausio 25 d. Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus specialusis atstovas KDR paskelbė, kad į visas sritis, kurias anksčiau buvo užėmusios ginkluotos grupuotės, bus siunčiami paliaubų stebėtojai ir kad bus sustiprintas Gomoje esančio MONUC biuro karinis ir civilinis personalas;

| F. | kadangi 2008 m. sausio 23 d. Gomoje vykusioje taikos, saugumo ir vystymosi konferencijoje buvo pažadėta laipsniška demobilizacija ir paliaubų sudarymas, o tai apima visų konflikto šalių paliaubas, visų nevyriausybinių pajėgų nusiginklavimą, visų iš rytinės KDR dalies perkeltų asmenų grįžimą bei naują įsikūrimą ir laikinos paliaubų kontrolės priemonės taikymą; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2008 m. sausio 23 d. Gomoje vykusioje taikos, saugumo ir vystymosi konferencijoje buvo pažadėta laipsniška demobilizacija ir paliaubų sudarymas, o tai apima visų konflikto šalių paliaubas, visų nevyriausybinių pajėgų nusiginklavimą, visų iš rytinės KDR dalies perkeltų asmenų grįžimą bei naują įsikūrimą ir laikinos paliaubų kontrolės priemonės taikymą;

| G. | kadangi Jungtiniame techniniame taikos ir saugumo komitete, kartu pirmininkaujant KDR vyriausybei ir prisidedant tarptautinei bendruomenei, dar turi būti tiksliai nustatytos praktinės demobilizacijos detalės; |
| --- | --- |

G.

kadangi Jungtiniame techniniame taikos ir saugumo komitete, kartu pirmininkaujant KDR vyriausybei ir prisidedant tarptautinei bendruomenei, dar turi būti tiksliai nustatytos praktinės demobilizacijos detalės;

| H. | kadangi susirėmimuose dalyvauja FDRL pajėgos, kurių kovotojai rado prieglobstį šiame regione; |
| --- | --- |

H.

kadangi susirėmimuose dalyvauja FDRL pajėgos, kurių kovotojai rado prieglobstį šiame regione;

| I. | kadangi Kongo armija neturi savo užduotims Šiaurės Kivu vykdyti būtinų žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių, ir tai pagrindinė priežastis, kodėl ji kelia gyventojams grėsmę užuot dirbusi gyventojams ir siekusi taikos; |
| --- | --- |

I.

kadangi Kongo armija neturi savo užduotims Šiaurės Kivu vykdyti būtinų žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių, ir tai pagrindinė priežastis, kodėl ji kelia gyventojams grėsmę užuot dirbusi gyventojams ir siekusi taikos;

| J. | kadangi siekiant įtvirtinti taiką ir demokratiją, skatinti regiono stabilumą ir vystymąsi visų Didžiųjų ežerų regiono gyventojų gerovės labui gyvybiškai svarbu rasti politinį Šiaurės Kivu krizės sprendimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi siekiant įtvirtinti taiką ir demokratiją, skatinti regiono stabilumą ir vystymąsi visų Didžiųjų ežerų regiono gyventojų gerovės labui gyvybiškai svarbu rasti politinį Šiaurės Kivu krizės sprendimą;

| K. | kadangi siekiant išspręsti Šiaurės Kivu konfliktą 2007 m. rugsėjo 3 d. įvyko Kongo užsienio reikalų ministro Mbusa Nyamwisi ir Ruandos užsienio reikalų ministro Charles Murigande posėdis; |
| --- | --- |

K.

kadangi siekiant išspręsti Šiaurės Kivu konfliktą 2007 m. rugsėjo 3 d. įvyko Kongo užsienio reikalų ministro Mbusa Nyamwisi ir Ruandos užsienio reikalų ministro Charles Murigande posėdis;

| L. | kadangi 2008 m. sausio 28–30 d. Benyje vyko posėdis, kuriam kartu pirmininkavo KDR gynybos ministras Chikez Diemu ir Ugandos gynybos ministras Crispus Kiyonga; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2008 m. sausio 28–30 d. Benyje vyko posėdis, kuriam kartu pirmininkavo KDR gynybos ministras Chikez Diemu ir Ugandos gynybos ministras Crispus Kiyonga;

| M. | kadangi nuo 2006 m. pabaigos dėl KDR vykstančio konflikto apie 400 000 žmonių turėjo palikti savo namus ir kadangi dabar Šiaurės Kivu provincijoje iš viso yra 800 000 perkeltųjų asmenų; |
| --- | --- |

M.

kadangi nuo 2006 m. pabaigos dėl KDR vykstančio konflikto apie 400 000 žmonių turėjo palikti savo namus ir kadangi dabar Šiaurės Kivu provincijoje iš viso yra 800 000 perkeltųjų asmenų;

| N. | kadangi jau trejus metus vykstančiam pilietiniam karui būdingas nuolatinis šalies turtų plėšimas, dėl kurio kalti ir Kongo vyriausybės sąjungininkai, ir jos priešininkai; |
| --- | --- |

N.

kadangi jau trejus metus vykstančiam pilietiniam karui būdingas nuolatinis šalies turtų plėšimas, dėl kurio kalti ir Kongo vyriausybės sąjungininkai, ir jos priešininkai;

| O. | kadangi siekiant žymiai pagerinti sveikatos padėtį ir sumažinti mirtingumo rodiklį KDR apskritai, o ypač Šiaurės Kivu, prireiks ilgų nuolatinių Kongo valdžios institucijų ir tarptautinės bendruomenės pastangų metų ir esminių finansinių investicijų; |
| --- | --- |

O.

kadangi siekiant žymiai pagerinti sveikatos padėtį ir sumažinti mirtingumo rodiklį KDR apskritai, o ypač Šiaurės Kivu, prireiks ilgų nuolatinių Kongo valdžios institucijų ir tarptautinės bendruomenės pastangų metų ir esminių finansinių investicijų;

| P. | kadangi 2008 m. vasario 3 d. 6 balų pagal Lichterio skalę žemės drebėjimas sukrėtė Didžiųjų ežerų regioną, ypač Bukavu ir Gomos miestus bei jų apylinkes, kurios jau ir taip labai nukentėjo nuo konfliktų, ir tapo mirties, sužeidimų bei didelių materialinių nuostolių priežastimi; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2008 m. vasario 3 d. 6 balų pagal Lichterio skalę žemės drebėjimas sukrėtė Didžiųjų ežerų regioną, ypač Bukavu ir Gomos miestus bei jų apylinkes, kurios jau ir taip labai nukentėjo nuo konfliktų, ir tapo mirties, sužeidimų bei didelių materialinių nuostolių priežastimi;

| Q. | kadangi dėl 2007 m. pabaigoje vykusių karo veiksmų daugybė humanitarinių organizacijų buvo priverstos sustabdyti savo veiklą ir todėl sveikatos centrams nutrauktas tiekimas arba iš jų pasitraukė slaugos personalas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl 2007 m. pabaigoje vykusių karo veiksmų daugybė humanitarinių organizacijų buvo priverstos sustabdyti savo veiklą ir todėl sveikatos centrams nutrauktas tiekimas arba iš jų pasitraukė slaugos personalas;

| R. | kadangi organizacija „Gydytojai be sienų“ teigia, kad Šiaurės Kivu vietos gyventojai ir perkeltieji asmenys vis labiau silpsta ir kad besitęsiančios kovos kliudo humanitarinėms organizacijoms patekti į kai kurias vietoves, kurioms skubiai būtina pagalba maisto produktais ir medicininė pagalba; |
| --- | --- |

R.

kadangi organizacija „Gydytojai be sienų“ teigia, kad Šiaurės Kivu vietos gyventojai ir perkeltieji asmenys vis labiau silpsta ir kad besitęsiančios kovos kliudo humanitarinėms organizacijoms patekti į kai kurias vietoves, kurioms skubiai būtina pagalba maisto produktais ir medicininė pagalba;

| S. | kadangi prasta mityba šiuo metu yra dar viena didelio Šiaurės Kivu gyventojų pažeidžiamumo forma ir kadangi organizacijos „Gydytojų be sienų“ medicininės pagalbos programų duomenys kelia nerimą dėl prastos mitybos apimčių Šiaurės Kivu ir verčia baimintis dėl šeimų, kurių pagalba nepasiekia; |
| --- | --- |

S.

kadangi prasta mityba šiuo metu yra dar viena didelio Šiaurės Kivu gyventojų pažeidžiamumo forma ir kadangi organizacijos „Gydytojų be sienų“ medicininės pagalbos programų duomenys kelia nerimą dėl prastos mitybos apimčių Šiaurės Kivu ir verčia baimintis dėl šeimų, kurių pagalba nepasiekia;

| 1. | pareiškia, kad jį labai sukrėtė žudynės ir nusikaltimai prieš žmoniją, kurie jau pernelyg daug metų vykdomi Šiaurės Kivu ir prašo visų kompetentingų nacionalinių ir tarptautinių institucijų metodiškai traukti baudžiamojon atsakomybėn ir teisti šių veiksmų kaltininkus kas jie bebūtų; ragina Jungtinių Tautų Saugumo Tarybą skubiai imtis visų reikiamų priemonių siekiant užkirsti kelią tolesniems išpuoliams prieš Šiaurės Kivu civilius gyventojus; |
| --- | --- |

1.

pareiškia, kad jį labai sukrėtė žudynės ir nusikaltimai prieš žmoniją, kurie jau pernelyg daug metų vykdomi Šiaurės Kivu ir prašo visų kompetentingų nacionalinių ir tarptautinių institucijų metodiškai traukti baudžiamojon atsakomybėn ir teisti šių veiksmų kaltininkus kas jie bebūtų; ragina Jungtinių Tautų Saugumo Tarybą skubiai imtis visų reikiamų priemonių siekiant užkirsti kelią tolesniems išpuoliams prieš Šiaurės Kivu civilius gyventojus;

| 2. | konstatuoja, kad, nepaisant didelių įgaliojimų, MONUC neturėjo pakankamų priemonių užkirsti kelią šioms žudynėms, smurtui, plėšimams, priverstiniam civilių ir vaikų kareivių verbavimui ar daugybei kitų piktnaudžiavimo žmogaus teisėmis ir žmogaus teisių pažeidinėjimų atvejų ir todėl ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad pastarasis MONUC sustiprinimas padėtų labai pagerinti Šiaurės Kivu gyventojų saugumą ir, nepavykus to padaryti, kreiptis į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybą prašant užtikrinti, kad MONUC galėtų įgyvendinti savo misiją, pradedant regiono civilių gyventojų veiksminga ir ilgalaike apsauga; |
| --- | --- |

2.

konstatuoja, kad, nepaisant didelių įgaliojimų, MONUC neturėjo pakankamų priemonių užkirsti kelią šioms žudynėms, smurtui, plėšimams, priverstiniam civilių ir vaikų kareivių verbavimui ar daugybei kitų piktnaudžiavimo žmogaus teisėmis ir žmogaus teisių pažeidinėjimų atvejų ir todėl ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad pastarasis MONUC sustiprinimas padėtų labai pagerinti Šiaurės Kivu gyventojų saugumą ir, nepavykus to padaryti, kreiptis į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybą prašant užtikrinti, kad MONUC galėtų įgyvendinti savo misiją, pradedant regiono civilių gyventojų veiksminga ir ilgalaike apsauga;

| 3. | ragina visiškai netoleruoti seksualinės prievartos prieš mergaites ir moteris, kuri naudojama kaip karo ginklas, ir ragina taikyti griežtas baudžiamąsias sankcijas šių nusikaltimų kaltininkams; primena, kad svarbu užtikrinti galimybę naudotis reprodukcinės sveikatos paslaugomis konflikto sąlygomis ir pabėgėlių stovyklose; |
| --- | --- |

3.

ragina visiškai netoleruoti seksualinės prievartos prieš mergaites ir moteris, kuri naudojama kaip karo ginklas, ir ragina taikyti griežtas baudžiamąsias sankcijas šių nusikaltimų kaltininkams; primena, kad svarbu užtikrinti galimybę naudotis reprodukcinės sveikatos paslaugomis konflikto sąlygomis ir pabėgėlių stovyklose;

| 4. | atsižvelgdamas į būtinybę rasti politinį konflikto, vykstančio KDR rytuose, sprendimą, teigiamai vertina tai, kad buvo surengta Gomos taikos konferencija; tačiau papildomai pabrėžia, be pažymėtino Interhamwes (FDLR) atstovų nedalyvavimo, šios konferencijos pabaigoje 2008 m. sausio 23 d. paskelbtų demobilizavimo pažadų ir įsipareigojimo dėl paliaubų trapumą, todėl toliau skatina visus šio konflikto veikėjus nepertraukiamai siekti taikos ir nutraukti žmogaus teisių bei tarptautinės teisės pažeidimus, sustabdyti visus išpuolius prieš civilius ir leisti humanitarinėms organizacijoms padėti civiliams gyventojams; |
| --- | --- |

4.

atsižvelgdamas į būtinybę rasti politinį konflikto, vykstančio KDR rytuose, sprendimą, teigiamai vertina tai, kad buvo surengta Gomos taikos konferencija; tačiau papildomai pabrėžia, be pažymėtino Interhamwes (FDLR) atstovų nedalyvavimo, šios konferencijos pabaigoje 2008 m. sausio 23 d. paskelbtų demobilizavimo pažadų ir įsipareigojimo dėl paliaubų trapumą, todėl toliau skatina visus šio konflikto veikėjus nepertraukiamai siekti taikos ir nutraukti žmogaus teisių bei tarptautinės teisės pažeidimus, sustabdyti visus išpuolius prieš civilius ir leisti humanitarinėms organizacijoms padėti civiliams gyventojams;

| 5. | primena, kad kartu pirmininkaujant KDR vyriausybei ir prisidedant tarptautinei bendruomenei, Jungtiniame techniniame taikos ir saugumo komitete dar turi būti tiksliai nustatytos praktinės demobilizacijos detalės, todėl prašo, siekiant išspręsti demobilizavimo klausimą, kuo greičiau sudaryti šį komitetą; |
| --- | --- |

5.

primena, kad kartu pirmininkaujant KDR vyriausybei ir prisidedant tarptautinei bendruomenei, Jungtiniame techniniame taikos ir saugumo komitete dar turi būti tiksliai nustatytos praktinės demobilizacijos detalės, todėl prašo, siekiant išspręsti demobilizavimo klausimą, kuo greičiau sudaryti šį komitetą;

| 6. | teigiamai vertina Kongo ir Ruandos užsienio reikalų ministrų susitikimą, kuris įvyko 2007 m. rugsėjo mėn., ir prašo Ruandos valdžios institucijų realiai dalyvauti bandant išspręsti Šiaurės Kivu konfliktą, ypač Šiaurės Kivu esančių Interhamwes kovotojų teisinio persekiojimo, nuginklavimo, demobilizavimo ir repatriacijos klausimais; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina Kongo ir Ruandos užsienio reikalų ministrų susitikimą, kuris įvyko 2007 m. rugsėjo mėn., ir prašo Ruandos valdžios institucijų realiai dalyvauti bandant išspręsti Šiaurės Kivu konfliktą, ypač Šiaurės Kivu esančių Interhamwes kovotojų teisinio persekiojimo, nuginklavimo, demobilizavimo ir repatriacijos klausimais;

| 7. | ragina Tarybą ir Komisiją dėl labai blogos humanitarinės padėties, kurioje atsidūrė Šiaurės Kivu gyventojai ne tik dėl jų regione nuolat vykstančių konfliktų, bet ir dėl 2008 m. vasario 3 d. žemės drebėjimo, leisti panaudoti nenumatytiems atvejams skirtas lėšas ir užtikrinti, kad humanitarinės organizacijos galėtų kaip įmanoma geresnėmis sąlygomis vykdyti savo misiją; |
| --- | --- |

7.

ragina Tarybą ir Komisiją dėl labai blogos humanitarinės padėties, kurioje atsidūrė Šiaurės Kivu gyventojai ne tik dėl jų regione nuolat vykstančių konfliktų, bet ir dėl 2008 m. vasario 3 d. žemės drebėjimo, leisti panaudoti nenumatytiems atvejams skirtas lėšas ir užtikrinti, kad humanitarinės organizacijos galėtų kaip įmanoma geresnėmis sąlygomis vykdyti savo misiją;

| 8. | ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant pradėti vykdyti didelės apimties medicininės pagalbos programas, skirtas KDR civiliams gyventojams, siekiant patenkinti neatidėliotinus gyventojų poreikius ir numatant atstatymo darbus, kuriuos regione reikės vykdyti ateityje; |
| --- | --- |

8.

ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant pradėti vykdyti didelės apimties medicininės pagalbos programas, skirtas KDR civiliams gyventojams, siekiant patenkinti neatidėliotinus gyventojų poreikius ir numatant atstatymo darbus, kuriuos regione reikės vykdyti ateityje;

| 9. | prašo sukurti veiksmingas kontrolės priemones, tokias kaip, pvz., Kimberley procesas, patvirtinant gamtos išteklių, importuojamų į ES rinką, kilmę; |
| --- | --- |

9.

prašo sukurti veiksmingas kontrolės priemones, tokias kaip, pvz., Kimberley procesas, patvirtinant gamtos išteklių, importuojamų į ES rinką, kilmę;

| 10. | ragina Tarybą ir kiekvieną valstybę narę teikti ypatingą pagalbą Rytų KDR gyventojams; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą ir kiekvieną valstybę narę teikti ypatingą pagalbą Rytų KDR gyventojams;

| 11. | ragina Europos Sąjungos misiją Šiaurės Kivu, kurią numatyta įsteigti 2008 m. kovo mėn., pateikti pranešimą jam; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Sąjungos misiją Šiaurės Kivu, kurią numatyta įsteigti 2008 m. kovo mėn., pateikti pranešimą jam;

| 12. | paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Afrikos sąjungos institucijoms, Vyriausiajam įgaliotiniui BUSP, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai, Kongo Demokratinės Respublikos Prezidentui, parlamentui bei vyriausybei ir Ruandos Respublikos parlamentui ir vyriausybei. |
| --- | --- |

12.

paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Afrikos sąjungos institucijoms, Vyriausiajam įgaliotiniui BUSP, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai, Kongo Demokratinės Respublikos Prezidentui, parlamentui bei vyriausybei ir Ruandos Respublikos parlamentui ir vyriausybei.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0022.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0540.

---

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2008 m. vasario 19 d., antradienis

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/110 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/110

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisPrašymas ginti Claudio Favos imunitetą

P6_TA(2008)0047

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prašymo ginti Claudio Favos imunitetą ir privilegijas (2007/2155(IMM))

2009/C 184 E/19

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Claudio Favos prašymą ginti jo imunitetą Marsalos teisme C. Favai pareikšto civilinio ieškinio atveju, pateiktą 2007 m. gegužės 29 d. ir paskelbtą per 2007 m. birželio 6 d. plenarinį posėdį,

susipažinęs su Claudio Favos paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 bei 10 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų, remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0007/2008),

| 1. | nusprendžia ginti Claudio Favos imunitetą ir privilegijas; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia ginti Claudio Favos imunitetą ir privilegijas;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą susijusioms Italijos Respublikos institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą susijusioms Italijos Respublikos institucijoms.

---

(1)  Byla 101/63, Wagner prieš Fohrmann ir Krier, 1964 m. Rink. p. 383 ir byla 149/85, Wybot prieš Faure ir kiti, 1986 m. Rink. p. 2391.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/111

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisPrašymas ginti Witoldo Tomczako imunitetą

P6_TA(2008)0048

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl prašymo ginti Witoldo Tomczako imunitetą ir privilegijas 2007/2130(IMM)

2009/C 184 E/20

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Witoldo Tomczako prašymą ginti jo imunitetą Lenkijos Ostrów Wielkopolski rajono teisme vykstančiame baudžiamajame procese, pateiktą 2007 m. gegužės 21 d. ir paskelbtą per 2007 m. gegužės 24 d. plenarinį posėdį,

2007 m. spalio 4 d. susipažinęs su Witoldo Tomczako paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 8, 9 bei 10 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų, remiantis tiesiogine visuotine balsavimo teise, 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1),

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0008/2008),

| A. | kadangi Witold Tomczak į Seimo (Lenkijos Parlamento žemieji rūmai) narius išrinktas 1997 m. rugsėjo 21 d. ir 2001 m. rugsėjo 23 d.; kadangi 2003 m. balandžio 16 d. pasirašius Stojimo sutartį jis tapo stebėtoju; kadangi jis buvo Europos Parlamento narys nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2004 m. liepos 19 d.; kadangi jis buvo išrinktas į Europos Parlamentą 2004 m. birželio 13 d., o jo Seimo nario kadencija baigėsi 2004 m. birželio 16 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi Witold Tomczak į Seimo (Lenkijos Parlamento žemieji rūmai) narius išrinktas 1997 m. rugsėjo 21 d. ir 2001 m. rugsėjo 23 d.; kadangi 2003 m. balandžio 16 d. pasirašius Stojimo sutartį jis tapo stebėtoju; kadangi jis buvo Europos Parlamento narys nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2004 m. liepos 19 d.; kadangi jis buvo išrinktas į Europos Parlamentą 2004 m. birželio 13 d., o jo Seimo nario kadencija baigėsi 2004 m. birželio 16 d.;

| B. | kadangi Witold Tomczak kaltinamas tuo, kad 1999 m. birželio 26 d. Ostrów Wielkopolski mieste įžeidė du tarnybines pareigas einančius policijos pareigūnus ir todėl pažeidė Lenkijos baudžiamojo kodekso 226 straipsnio 1 dalį; kadangi po to, kai Witold Tomczak keletą kartų neatvyko į teismo posėdžius, Ostrów Wielkopolski rajono teismas, remdamasis Lenkijos baudžiamojo proceso kodekso 377 straipsnio 3 dalimi, 2005 m. sausio 10 d. nusprendė nagrinėti bylą kaltinamajam nedalyvaujant; |
| --- | --- |

B.

kadangi Witold Tomczak kaltinamas tuo, kad 1999 m. birželio 26 d. Ostrów Wielkopolski mieste įžeidė du tarnybines pareigas einančius policijos pareigūnus ir todėl pažeidė Lenkijos baudžiamojo kodekso 226 straipsnio 1 dalį; kadangi po to, kai Witold Tomczak keletą kartų neatvyko į teismo posėdžius, Ostrów Wielkopolski rajono teismas, remdamasis Lenkijos baudžiamojo proceso kodekso 377 straipsnio 3 dalimi, 2005 m. sausio 10 d. nusprendė nagrinėti bylą kaltinamajam nedalyvaujant;

| C. | kadangi pagal 2004 m. sausio 23 d. Europos Parlamento rinkimų įstatymo 9 straipsnį „Teisę kandidatuoti į Lenkijos Respublikoje renkamus Europos Parlamento narius, turi asmuo, [ ...] kuris nebuvo pripažintas kaltu dėl tyčinės nusikalstamos veikos padarymo ir kurio atžvilgiu nebuvo vykdomas baudžiamasis persekiojimas pateikus oficialius kaltinimus ...“; kadangi šio įstatymo 142 straipsnio 1 dalies 1 punkte nurodoma, kad „Europos Parlamento nario mandatas prarandamas, jei netenkama teisės kandidatuoti“; kadangi tokios nuostatos nenumatytos 2001 m. balandžio 12 d. Lenkijos Respublikos Seimo ir Senato rinkimų įstatyme; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal 2004 m. sausio 23 d. Europos Parlamento rinkimų įstatymo 9 straipsnį „Teisę kandidatuoti į Lenkijos Respublikoje renkamus Europos Parlamento narius, turi asmuo, [ ...] kuris nebuvo pripažintas kaltu dėl tyčinės nusikalstamos veikos padarymo ir kurio atžvilgiu nebuvo vykdomas baudžiamasis persekiojimas pateikus oficialius kaltinimus ...“; kadangi šio įstatymo 142 straipsnio 1 dalies 1 punkte nurodoma, kad „Europos Parlamento nario mandatas prarandamas, jei netenkama teisės kandidatuoti“; kadangi tokios nuostatos nenumatytos 2001 m. balandžio 12 d. Lenkijos Respublikos Seimo ir Senato rinkimų įstatyme;

| D. | kadangi Witold Tomczak anksčiau (2005 m. balandžio 29 d.) prašė Europos Parlamento ginti jo imunitetą vykstant šiam baudžiamajam procesui; kadangi Europos Parlamentas 2006 m. balandžio 4 d. sesijos metu nusprendė neginti Witoldo Tomczako imuniteto, neatsižvelgdamas į Witoldo Tomczako prieš plenarinį posėdį išsiųstą laišką, kuriame jis išreiškė norą, kad jo imunitetas nebebūtų ginamas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Witold Tomczak anksčiau (2005 m. balandžio 29 d.) prašė Europos Parlamento ginti jo imunitetą vykstant šiam baudžiamajam procesui; kadangi Europos Parlamentas 2006 m. balandžio 4 d. sesijos metu nusprendė neginti Witoldo Tomczako imuniteto, neatsižvelgdamas į Witoldo Tomczako prieš plenarinį posėdį išsiųstą laišką, kuriame jis išreiškė norą, kad jo imunitetas nebebūtų ginamas;

| E. | kadangi Witold Tomczak teigia, kad šią bylą nagrinėjantis teisėjas neobjektyvus ir kad dėl galimybės nagrinėti bylą jam, kaip kaltinamajam, nedalyvaujant pažeidžiamas nekaltumo prezumpcijos principas; |
| --- | --- |

E.

kadangi Witold Tomczak teigia, kad šią bylą nagrinėjantis teisėjas neobjektyvus ir kad dėl galimybės nagrinėti bylą jam, kaip kaltinamajam, nedalyvaujant pažeidžiamas nekaltumo prezumpcijos principas;

| F. | kadangi Witold Tomczak skundžiasi, kad rajono teismas neleidžia jam susipažinti su bylos medžiaga ir kad jam iškeltos baudžiamosios bylos nagrinėjimas vyksta šališkai, nes jis apskundė vietos policijos ir prokuratūros veiksmų teisėtumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Witold Tomczak skundžiasi, kad rajono teismas neleidžia jam susipažinti su bylos medžiaga ir kad jam iškeltos baudžiamosios bylos nagrinėjimas vyksta šališkai, nes jis apskundė vietos policijos ir prokuratūros veiksmų teisėtumą;

| G. | kadangi, remiantis gauta informacija, Witoldui Tomczakui Parlamento nario imunitetas netaikomas, kai kalbama apie kaltinimus, dėl kurių buvo kreiptasi į Europos Parlamento pirmininką. |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis gauta informacija, Witoldui Tomczakui Parlamento nario imunitetas netaikomas, kai kalbama apie kaltinimus, dėl kurių buvo kreiptasi į Europos Parlamento pirmininką.

| 1. | nusprendžia neginti Witoldo Tomczako imuniteto ir privilegijų. |
| --- | --- |

1.

nusprendžia neginti Witoldo Tomczako imuniteto ir privilegijų.

---

(1)  Byla 101/63, Wagner prieš Fohrmann ir Krier, 1964 m. Rink. p. 383 ir byla 149/85, Wybot prieš Faure ir kiti, 1986 m. Rink. p. 2391.

---

Europos Parlamentas

2008 m. vasario 19 d., antradienis

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/113 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/113

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisEuropos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp EB ir Izraelio protokolas siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES ***

P6_TA(2008)0036

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Izraelio Valstybės protokolo sudarymo siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (15061/2007 — COM(2007)0464 — C6-0445/2007 — 2007/0165(AVC))

2009/C 184 E/21

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2007)0464),

atsižvelgdamas į Tarybos dokumento tekstą (15061/2007),

atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą duoti pritarimą pagal EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą kartu su 310 straipsniu ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antru sakiniu (C6-0445/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį, 83 straipsnio 7 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A6-0025/2008),

| 1. | duoda pritarimą protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

duoda pritarimą protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, taip pat valstybių narių ir Izraelio Valstybės vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, taip pat valstybių narių ir Izraelio Valstybės vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/114

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisEuropos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp EB ir Egipto protokolas siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES ***

P6_TA(2008)0037

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos protokolo sudarymo siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (13199/2007 — COM(2007)0487 — C6-0438/2007 — 2007/0180(AVC))

2009/C 184 E/22

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2007)0487),

atsižvelgdamas į Tarybos dokumento tekstą (13199/2007),

atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą duoti pritarimą pagal EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą kartu su 310 straipsniu ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antru sakiniu (C6-0438/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį, 83 straipsnio 7 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A6-0026/2008),

| 1. | duoda pritarimą protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

duoda pritarimą protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, taip pat valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, taip pat valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/114

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisFizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams ***I

P6_TA(2008)0038

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/40/EB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (aštuonioliktoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (COM(2007)0669 — C6-0394/2007 — 2007/0230(COD))

2009/C 184 E/23

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0669),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 137 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0394/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A6-0012/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/115 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/115

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisRatinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių apšvietimo ir šviesos signalų įtaisų sumontavimas (kodifikuota redakcija) ***I

P6_TA(2008)0039

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių apšvietimu ir šviesos signalų įtaisų sumontavimu (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0192 — C6-0108/2007 — 2007/0066(COD))

2009/C 184 E/24

(Bendro sprendimo procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0192),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0108/2007),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0022/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/116

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisMotorinių transporto priemonių ir jų priekabų identifikavimo lentelės ir įrašai (kodifikuota redakcija) ***I

P6_TA(2008)0040

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų identifikavimo lentelių, įrašų, tų lentelių tvirtinimo vietos ir būdų (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0344 — C6-0193/2007 — 2007/0119(COD))

2009/C 184 E/25

(Bendro sprendimo procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0344),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į EB sutarties 95 straipsnį, pagal kurį Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0193/2007),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0016/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/116

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisMotorinių transporto priemonių ir jų priekabų galinio registracinio numerio ženklo žibintai (kodifikuota redakcija) ***I

P6_TA(2008)0041

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų galinio registracinio numerio ženklo žibintų (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0451 — C6-0252/2007 — 2007/0162(COD))

2009/C 184 E/26

(Bendro sprendimo procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0451),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0252/2007),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0017/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/117

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisŽemės ūkio ar miškų ūkio traktorių keliamų radijo trukdžių slopinimas (kodifikuota redakcija) ***I

P6_TA(2008)0042

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių keliamų radijo trukdžių slopinimo (elektromagnetinio suderinamumo) (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0462 — C6-0256/2007 — 2007/0166(COD))

2009/C 184 E/27

(Bendro sprendimo procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0462),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į EB sutarties 95 straipsnį, pagal kurį Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0256/2007),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0018/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/118

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisRatinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių keliamo triukšmo lygis (kodifikuota redakcija) ***I

P6_TA(2008)0043

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotoją veikiančio triukšmo lygio (kodifikuota versija) (COM(2007)0588 — C6-0344/2007 — 2007/0205(COD))

2009/C 184 E/28

(Bendro sprendimo procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0588),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į EB sutarties 95 straipsnį, pagal kurį Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0344/2007),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0019/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/118

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisEuropos aplinkos agentūra bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklas (kodifikuota redakcija) ***I

P6_TA(2008)0044

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0667 — C6-0397/2007 — 2007/0235(COD))

2009/C 184 E/29

(Bendro sprendimo procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0667),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į EB sutarties 175 straipsnį, pagal kurį Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0397/2007),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0020/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/119

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisApdorotam tabakui taikomi akcizai (kodifikuota redakcija) *

P6_TA(2008)0045

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl akcizų, taikomų apdorotam tabakui, struktūros ir tarifų (kodifikuota redakcija) (COM(2007)0587 — C6-0392/2007 — 2007/0206(CNS))

2009/C 184 E/30

(Konsultavimosi procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0587),

atsižvelgdamas į EB sutarties 93 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0392/2007),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0021/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui, suderintam su konsultacinės darbo grupės, kurią sudaro atitinkamų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovai, rekomendacijomis;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/120

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisEB ir Šveicarijos susitarimas dėl Bendrijos programos MEDIA 2007 *

P6_TA(2008)0046

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo vaizdo ir garso srityje, nustatančio Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo Bendrijos programoje MEDIA 2007 sąlygas ir reikalavimus, ir baigiamojo akto pasirašymo (COM(2007)0477 — C6-0328/2007 — 2007/0171(CNS))

2009/C 184 E/31

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2007)0477),

atsižvelgdamas į EB sutarties 150 straipsnio 4 dalį ir 157 straipsnio 3 dalį bei 300 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0328/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A6-0512/2007),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms ir Šveicarijos Konfederacijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms ir Šveicarijos Konfederacijai.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/120

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisBendrijos muitinės kodeksas ***II

P6_TA(2008)0049

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (Modernizuotas muitinės kodeksas) (11272/6/2007 — C6-0354/2007 — 2005/0246(COD))

2009/C 184 E/32

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (11272/6/2007 — C6-0354/2007) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0608) per pirmąjį svarstymą (2),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A6-0011/2008),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis bendrąja pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis bendrąja pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 298 E, 2007 12 11, p. 1.

(2)  OL C 317 E, 2006 12 23, p. 82.

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/121 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/121

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisMuitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymas ***I

P6_TA(2008)0050

2008 m. vasario 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (COM(2006)0866 — C6-0033/2007 — 2006/0290 (COD))

2009/C 184 E/33

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0866),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 135 bei 280 straipsnius, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0033/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą bei į Biudžeto kontrolės komiteto nuomonę (A6-0488/2007),

| 1. | pritaria iš dalies pakeistam Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria iš dalies pakeistam Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. vasario 19 d., antradienisP6_TC1-COD(2006)0290

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. .../2008.)

---

2008 m. vasario 20 d., trečiadienis

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/122

---

2008 m. vasario 20 d., trečiadienisGyventojų ir būstų surašymai ***I

P6_TA(2008)0056

2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyventojų ir būstų surašymų (COM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD))

2009/C 184 E/34

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0069),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 285 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0078/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6-0471/2007),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. vasario 20 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2007)0032

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 20 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008 dėl gyventojų ir būstų surašymų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. .../2008.)

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienis

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/123

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisSu prekyba produktais susijęs akreditavimas ir rinkos priežiūra ***I

P6_TA(2008)0061

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus (COM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD))

2009/C 184 E/35

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0037),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 bei 133 straipsnius, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0068/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A6-0491/2007),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2007)0029

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 21 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 339/93

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. .../2008.)

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/123

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisBendrosios prekiavimo produktais gairės ***I

P6_TA(2008)0062

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos (COM(2007)0053 — C6-0067/2007 —2007/0030(COD))

2009/C 184 E/36

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0053),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0067/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą, Tarptautinės prekybos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A6-0490/2007),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2007)0030

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 21 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantį Sprendimą 93/465/EEB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. .../2008/EB.)

---

| 6.8.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/124

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisTam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymas gaminiams, teisėtai parduodamiems kitoje valstybėje narėje ***I

P6_TA(2008)0063

2008 m. vasario 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinančio Sprendimą Nr. 3052/95/EB (COM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD))

2009/C 184 E/37

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0036),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 37 bei 95 straipsnius, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0065/2007),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A6-0489/2007),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2008 m. vasario 21 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2007)0028

Europos Parlamento pozicija, priimta, per pirmąjį svarstymą 2008 m. vasario 21 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, nustatantį procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinantį Sprendimą Nr. 3052/95/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. .../2008.)

---