# Az Európai Unió C 223/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.223.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 223 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. szeptember 16. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.223.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 223

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. szeptember 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 223/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 223/02 | A Bizottság közleménye a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól | 3 |
| 2009/C 223/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 223/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  ) | 12 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 223/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2009/C 223/02

A Bizottság közleménye a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól

3

2009/C 223/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  )

1

12

2009/C 223/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  )

1

12

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 223/07 | Euro-átváltási árfolyamok | 13 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 223/07

Euro-átváltási árfolyamok

13

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 223/08 | A nemzeti bírák képzése az EK-versenyjogban és igazságügyi együttműködés a nemzeti bírák között | 14 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 223/09 | Állami támogatások – Francia Köztársaság – C 4/09 (ex N 679/97) állami támogatás – A rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott támogatási program módosítása – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  ) | 15 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 223/10 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 20 |
| 2009/C 223/11 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 23 |
| 2009/C 223/12 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 26 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 223/08

A nemzeti bírák képzése az EK-versenyjogban és igazságügyi együttműködés a nemzeti bírák között

14

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 223/09

Állami támogatások – Francia Köztársaság – C 4/09 (ex N 679/97) állami támogatás – A rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott támogatási program módosítása – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  )

1

15

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 223/10

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

20

2009/C 223/11

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

23

2009/C 223/12

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 223/01

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.3.10. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 70/09 |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | Nothern Ireland |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’) |
| Jogalap | Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Kedvezményes kamatozású kölcsön |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 12 millió GBP; Tervezett támogatás teljes összege 51,5 millió GBP |
| Támogatás intenzitása | 90 % |
| Időtartam | 2007.4.1–2012.3.31. |
| Gazdasági ágazat | Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Northern Ireland Screen Alfred House |
| Alfred Street |
| Belfast |
| BT2 8ED |
| Northern Ireland |
| UNITED KINGDOM |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.3.10.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 70/09

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

Nothern Ireland

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’)

Jogalap

Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Kedvezményes kamatozású kölcsön

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 12 millió GBP; Tervezett támogatás teljes összege 51,5 millió GBP

Támogatás intenzitása

90 %

Időtartam

2007.4.1–2012.3.31.

Gazdasági ágazat

Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Northern Ireland Screen Alfred House

Alfred Street

Belfast

BT2 8ED

Northern Ireland

UNITED KINGDOM

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.5.12. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 241/09 |
| Tagállam | Írország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Allied Irish Bank |
| Jogalap | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | A tőkeintervenció egyéb formái |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás 3 500 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2009.5.12–2009.11.12. |
| Gazdasági ágazat | Pénzügyi intermediáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.5.12.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 241/09

Tagállam

Írország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Allied Irish Bank

Jogalap

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

A tőkeintervenció egyéb formái

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 3 500 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2009.5.12–2009.11.12.

Gazdasági ágazat

Pénzügyi intermediáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/3

---

A Bizottság közleménye a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól

2009/C 223/02

1.   BEVEZETÉS

1.1.   A regionális támogatási intézkedésekre érvényes általános szabályok

| 1. | A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló bizottsági iránymutatás (1) (a továbbiakban: RAG) világosan megfogalmazza a regionális állami támogatásokkal kapcsolatos általános bizottsági megközelítést. A RAG feltételeinek megfelelően – a regionális támogatásoknak a kereskedelemre és versenyre esetlegesen gyakorolt kedvezőtlen hatásai ellenére – a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatja azokat az állami támogatásokat, amelyek az Európai Unió egyes hátrányos helyzetű régióinak gazdasági fejlődését segítik elő. |
| --- | --- |

1.

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló bizottsági iránymutatás (1) (a továbbiakban: RAG) világosan megfogalmazza a regionális állami támogatásokkal kapcsolatos általános bizottsági megközelítést. A RAG feltételeinek megfelelően – a regionális támogatásoknak a kereskedelemre és versenyre esetlegesen gyakorolt kedvezőtlen hatásai ellenére – a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatja azokat az állami támogatásokat, amelyek az Európai Unió egyes hátrányos helyzetű régióinak gazdasági fejlődését segítik elő.

| 2. | A RAG konkrét regionális támogatási korlátok alkalmazásával figyelembe veszi az érintett régiók fejlődését hátrányosan befolyásoló problémák relatív súlyát. A maximális támogatási intenzitás a támogatható költségek 10–50 %-a között van, és elsősorban az érintett régiók egy főre eső GDP-jén alapul, ugyanakkor némi rugalmasságot biztosít a tagállamoknak, hogy figyelembe vehessék a helyi adottságokat. Minden tagállam regionális támogatási térképét közzétették az Európa weboldalon. (2) A progresszív támogatási intenzitás lényegében tükrözi a Bizottság által végzendő mérlegelési gyakorlatot, amelynek során egyrészt figyelembe veszik a regionális beruházási támogatás esetleges pozitív hatásait, különös tekintettel a kohézió azáltali elősegítésére, hogy ösztönzik a hátrányos helyzetű területeken történő beruházásokat, másrészt pedig korlátozzák az egyes vállalkozásoknak nyújtott támogatással járó esetleges negatív hatásokat, például az egyéb gazdasági szereplőkre, illetve az azokra a régiókra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat, amelyek relatív versenyelőnye a támogatásnak megfelelő mértékben csökken. |
| --- | --- |

2.

A RAG konkrét regionális támogatási korlátok alkalmazásával figyelembe veszi az érintett régiók fejlődését hátrányosan befolyásoló problémák relatív súlyát. A maximális támogatási intenzitás a támogatható költségek 10–50 %-a között van, és elsősorban az érintett régiók egy főre eső GDP-jén alapul, ugyanakkor némi rugalmasságot biztosít a tagállamoknak, hogy figyelembe vehessék a helyi adottságokat. Minden tagállam regionális támogatási térképét közzétették az Európa weboldalon. (2) A progresszív támogatási intenzitás lényegében tükrözi a Bizottság által végzendő mérlegelési gyakorlatot, amelynek során egyrészt figyelembe veszik a regionális beruházási támogatás esetleges pozitív hatásait, különös tekintettel a kohézió azáltali elősegítésére, hogy ösztönzik a hátrányos helyzetű területeken történő beruházásokat, másrészt pedig korlátozzák az egyes vállalkozásoknak nyújtott támogatással járó esetleges negatív hatásokat, például az egyéb gazdasági szereplőkre, illetve az azokra a régiókra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat, amelyek relatív versenyelőnye a támogatásnak megfelelő mértékben csökken.

| 3. | A nagyberuházási projekt egy olyan induló beruházás, amelynek elszámolható költsége 50 millió EUR felett van (3). A nagyberuházási projekteket kevésbé érintik a hátrányos helyzetű területekre jellemző hátrányok, mint a kisebb méretű beruházásokat. Nagyobb viszont a kockázata annak, hogy a nagyberuházási projektek hatással lesznek a kereskedelemre, valamint annak, hogy a más régióból származó versenytársakkal szemben erősebb torzító hatás érvényesül. Nagyberuházások esetén annak is fennáll a veszélye, hogy a támogatási összeg meghaladja a regionális hátrányok ellensúlyozása érdekében szükséges minimumöszszeget, valamint fennáll a veszélye, hogy az e projekteknek nyújtott állami támogatás rendellenes hatást vált ki, mint például nem megfelelő telephelyválasztás, a verseny jelentősebb torzítása, és nettó jóléti veszteség, azaz, hogy a támogatás költsége meghaladja a fogyasztókat és gyártókat érintő előnyöket, mivel a támogatás az adófizetők pénzének a kedvezményezettekhez történő költséges átirányítása. |
| --- | --- |

3.

A nagyberuházási projekt egy olyan induló beruházás, amelynek elszámolható költsége 50 millió EUR felett van (3). A nagyberuházási projekteket kevésbé érintik a hátrányos helyzetű területekre jellemző hátrányok, mint a kisebb méretű beruházásokat. Nagyobb viszont a kockázata annak, hogy a nagyberuházási projektek hatással lesznek a kereskedelemre, valamint annak, hogy a más régióból származó versenytársakkal szemben erősebb torzító hatás érvényesül. Nagyberuházások esetén annak is fennáll a veszélye, hogy a támogatási összeg meghaladja a regionális hátrányok ellensúlyozása érdekében szükséges minimumöszszeget, valamint fennáll a veszélye, hogy az e projekteknek nyújtott állami támogatás rendellenes hatást vált ki, mint például nem megfelelő telephelyválasztás, a verseny jelentősebb torzítása, és nettó jóléti veszteség, azaz, hogy a támogatás költsége meghaladja a fogyasztókat és gyártókat érintő előnyöket, mivel a támogatás az adófizetők pénzének a kedvezményezettekhez történő költséges átirányítása.

| 4. | A RAG különleges szabályokat tartalmaz a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozóan (4). A RAG tartalmazza a nagyberuházási projektekre érvényes regionális támogatási felső határ automatikus, progresszív csökkentését, hogy ily módon olyan szintre korlátozza a verseny torzulását, amelyet vélhetően kiegyenlít az érintett régió fejlődésében megmutatkozó haszon (5). |
| --- | --- |

4.

A RAG különleges szabályokat tartalmaz a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozóan (4). A RAG tartalmazza a nagyberuházási projektekre érvényes regionális támogatási felső határ automatikus, progresszív csökkentését, hogy ily módon olyan szintre korlátozza a verseny torzulását, amelyet vélhetően kiegyenlít az érintett régió fejlődésében megmutatkozó haszon (5).

| 5. | Ezenfelül a tagállamoknak egyenként be kell jelenteniük a beruházási projektekhez nyújtott minden olyan támogatást, amelynek összege meghaladja a 100 millió EUR elszámolható kiadást tartalmazó beruházásnak a vonatkozó szabályok értelmében nyújtható maximális támogatási összeget (bejelentési határérték) (6). A bejelentett esetekben a Bizottság ellenőrzi különösen a támogatási intenzitást, a RAG általános feltételeinek való megfelelést, valamint azt, hogy a bejelentett támogatás a gyenge teljesítményű vagy szűkülő piac ellensúlyozásával egyidejűleg jelentősen növeli-e a termelőkapacitásokat, vagy pedig magas piaci részesedésű cégeknek kedvez. |
| --- | --- |

5.

Ezenfelül a tagállamoknak egyenként be kell jelenteniük a beruházási projektekhez nyújtott minden olyan támogatást, amelynek összege meghaladja a 100 millió EUR elszámolható kiadást tartalmazó beruházásnak a vonatkozó szabályok értelmében nyújtható maximális támogatási összeget (bejelentési határérték) (6). A bejelentett esetekben a Bizottság ellenőrzi különösen a támogatási intenzitást, a RAG általános feltételeinek való megfelelést, valamint azt, hogy a bejelentett támogatás a gyenge teljesítményű vagy szűkülő piac ellensúlyozásával egyidejűleg jelentősen növeli-e a termelőkapacitásokat, vagy pedig magas piaci részesedésű cégeknek kedvez.

1.2.   Részletes vizsgálat tárgyát képező regionális támogatási intézkedések

| 6. | Egyes, nagyberuházási projektekre fordított nagyösszegű regionális támogatások az automatikus csökkentés ellenére jelentős hatást gyakorolhatnak a kereskedelemre, és döntő mértékben torzíthatják a versenyt. Ebből az okból kifolyólag a Bizottság korábban az alábbi határértékek felett nem engedélyezte a nagyberuházási projekteknek nyújtandó támogatásokat (7):






  — | a kedvezményezett részesedése az érintett termék(ek) érintett piac(ok)on történő értékesítéséből több mint 25 %, vagy |
| --- | --- | --- |

6.

Egyes, nagyberuházási projektekre fordított nagyösszegű regionális támogatások az automatikus csökkentés ellenére jelentős hatást gyakorolhatnak a kereskedelemre, és döntő mértékben torzíthatják a versenyt. Ebből az okból kifolyólag a Bizottság korábban az alábbi határértékek felett nem engedélyezte a nagyberuházási projekteknek nyújtandó támogatásokat (7):

—

a kedvezményezett részesedése az érintett termék(ek) érintett piac(ok)on történő értékesítéséből több mint 25 %, vagy

| — | a projekt által létrehozott termelési kapacitás a piac több mint 5 %-át teszi ki, ugyanakkor az érintett piac növekedési rátája nem haladja meg az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos évi növekedését. |
| --- | --- |

—

a projekt által létrehozott termelési kapacitás a piac több mint 5 %-át teszi ki, ugyanakkor az érintett piac növekedési rátája nem haladja meg az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos évi növekedését.

| 7. | A jelenlegi RAG alapján azonban a Bizottság egyénre szabottabb megközelítést alkalmaz, amely lehetővé teszi, hogy az ilyen projektekből származó kohéziós hatást és egyéb előnyöket is a lehető legkonkrétabban figyelembe vegyék. Ezeket a hasznokat össze kell mérni a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt lehetséges negatív hatásokkal, amelyeket szintén a lehető legkonkrétabban meg kell határozni. Ebből az okból kifolyólag a RAG 68. pontja előírja, hogy a Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint hivatalos vizsgálatot végezzen azokban az esetekben, amelyek meghaladják a bejelentési küszöbértéket és eleget tesznek a RAG 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt egyik vagy mindkét feltételnek (a részletes vizsgálati küszöbértékeknek, amelyek megegyeznek az ezen közlemény 6. bekezdésében említett küszöbértékekkel). Ilyen esetben a hivatalos vizsgálat célja, hogy részletesen elemezze, „hogy a támogatás szükséges a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét” (8). |
| --- | --- |

7.

A jelenlegi RAG alapján azonban a Bizottság egyénre szabottabb megközelítést alkalmaz, amely lehetővé teszi, hogy az ilyen projektekből származó kohéziós hatást és egyéb előnyöket is a lehető legkonkrétabban figyelembe vegyék. Ezeket a hasznokat össze kell mérni a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt lehetséges negatív hatásokkal, amelyeket szintén a lehető legkonkrétabban meg kell határozni. Ebből az okból kifolyólag a RAG 68. pontja előírja, hogy a Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint hivatalos vizsgálatot végezzen azokban az esetekben, amelyek meghaladják a bejelentési küszöbértéket és eleget tesznek a RAG 68. pontjának a) és b) alpontjában foglalt egyik vagy mindkét feltételnek (a részletes vizsgálati küszöbértékeknek, amelyek megegyeznek az ezen közlemény 6. bekezdésében említett küszöbértékekkel). Ilyen esetben a hivatalos vizsgálat célja, hogy részletesen elemezze, „hogy a támogatás szükséges a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják a versenytorzítás és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét” (8).

| 8. | A RAG 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy „további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni”. Az alábbiakban a Bizottság útmutatással szolgál a kérhető információk típusaihoz és ahhoz a módszertanhoz, amelyet a részletes vizsgálatnak alávetett intézkedések esetében követni fog. Az állami támogatási cselekvési tervvel (9) összhangban a Bizottság annak megállapítására, hogy a támogatási intézkedés egésze jóváhagyható-e, átfogóan megvizsgálja a támogatás kedvező és kedvezőtlen hatásai közötti egyensúlyt. |
| --- | --- |

8.

A RAG 63. lábjegyzetében a Bizottság bejelentette, hogy „további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni”. Az alábbiakban a Bizottság útmutatással szolgál a kérhető információk típusaihoz és ahhoz a módszertanhoz, amelyet a részletes vizsgálatnak alávetett intézkedések esetében követni fog. Az állami támogatási cselekvési tervvel (9) összhangban a Bizottság annak megállapítására, hogy a támogatási intézkedés egésze jóváhagyható-e, átfogóan megvizsgálja a támogatás kedvező és kedvezőtlen hatásai közötti egyensúlyt.

| 9. | A részletes értékelésnek arányban kell állnia a támogatás által teremtett lehetséges torzulásokkal. Ez azt jelenti, hogy az elemzés mértéke az eset jellegétől függ. Így a szükséges bizonyítékok jellege és a bizonyítás szintje is az egyes konkrét esetek jellemzőitől függ majd. A hivatalos vizsgálat lefolytatására vonatkozóan az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (10) 6. és 7. cikkében foglalt intézkedések betartása mellett a Bizottság többek között arra kérheti a tagállamot, hogy nyújtson be a bejelentésben foglalt információkat alátámasztó független tanulmányt, vagy kérje ki az érintett piacokon működő egyéb gazdasági szereplők, illetve regionális fejlesztési szakértők véleményét. Ezenfelül a hivatalos vizsgálatok során szívesen várják az érdekelt felek észrevételeit. A Bizottság az eljárás megindítása során azonosítja azokat a kulcsfontosságú kérdéseket, amelyekkel kapcsolatban várja az adatokat. |
| --- | --- |

9.

A részletes értékelésnek arányban kell állnia a támogatás által teremtett lehetséges torzulásokkal. Ez azt jelenti, hogy az elemzés mértéke az eset jellegétől függ. Így a szükséges bizonyítékok jellege és a bizonyítás szintje is az egyes konkrét esetek jellemzőitől függ majd. A hivatalos vizsgálat lefolytatására vonatkozóan az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (10) 6. és 7. cikkében foglalt intézkedések betartása mellett a Bizottság többek között arra kérheti a tagállamot, hogy nyújtson be a bejelentésben foglalt információkat alátámasztó független tanulmányt, vagy kérje ki az érintett piacokon működő egyéb gazdasági szereplők, illetve regionális fejlesztési szakértők véleményét. Ezenfelül a hivatalos vizsgálatok során szívesen várják az érdekelt felek észrevételeit. A Bizottság az eljárás megindítása során azonosítja azokat a kulcsfontosságú kérdéseket, amelyekkel kapcsolatban várja az adatokat.

| 10. | Jelen közlemény célja, hogy garantálja a bizottsági határozathozatali folyamat átláthatóságát és kiszámíthatóságát, valamint egyenlő bánásmódot biztosítson a tagállamok számára. A Bizottság fenntartja annak lehetőségét, hogy a gyűjtött tapasztalatok fényében módosítsa és felülvizsgálja ezt az útmutatást. |
| --- | --- |

10.

Jelen közlemény célja, hogy garantálja a bizottsági határozathozatali folyamat átláthatóságát és kiszámíthatóságát, valamint egyenlő bánásmódot biztosítson a tagállamok számára. A Bizottság fenntartja annak lehetőségét, hogy a gyűjtött tapasztalatok fényében módosítsa és felülvizsgálja ezt az útmutatást.

2.   A TÁMOGATÁS POZITÍV HATÁSAI

2.1.   A támogatás célja

| 11. | A regionális támogatások célja kiegyenlítési megfontolásokat tükröző közérdek, azaz az eltérő fejlettségű, különböző közösségi régiók közötti különbségek csökkentése révén a gazdasági kohézió fejlesztése. A RAG 2. pontja alapján: „A hátrányos helyzetű régiók problémáira összpontosítva a nemzeti regionális támogatás a tagállamok és az Európai Unió egészének gazdasági, társadalmi és területi kohézióját mozdítja elő”. A RAG 3. pontja ezt kiegészíti a következőkkel: „A nemzeti regionális beruházási támogatás célja, hogy a beruházások és a munkahelyteremtés támogatásán keresztül elősegítse a leghátrányosabb helyzetű régiók fejlődését. Az ilyen támogatás előmozdítja a hátrányos helyzetű régiókban található vállalkozások gazdasági tevékenységének bővítését és diverzifikációját, legfőképpen azzal, hogy a cégeket új létesítmények létrehozására ösztönzi.” |
| --- | --- |

11.

A regionális támogatások célja kiegyenlítési megfontolásokat tükröző közérdek, azaz az eltérő fejlettségű, különböző közösségi régiók közötti különbségek csökkentése révén a gazdasági kohézió fejlesztése. A RAG 2. pontja alapján: „A hátrányos helyzetű régiók problémáira összpontosítva a nemzeti regionális támogatás a tagállamok és az Európai Unió egészének gazdasági, társadalmi és területi kohézióját mozdítja elő”. A RAG 3. pontja ezt kiegészíti a következőkkel: „A nemzeti regionális beruházási támogatás célja, hogy a beruházások és a munkahelyteremtés támogatásán keresztül elősegítse a leghátrányosabb helyzetű régiók fejlődését. Az ilyen támogatás előmozdítja a hátrányos helyzetű régiókban található vállalkozások gazdasági tevékenységének bővítését és diverzifikációját, legfőképpen azzal, hogy a cégeket új létesítmények létrehozására ösztönzi.”

| 12. | A részletes vizsgálati küszöbértékeket elérő nagyberuházási projektek esetében a tagállamokat fel fogjuk kérni annak bizonyítására, hogy a támogatás teljesíti a szóban forgó kiegyenlítési célkitűzést. Ezért a tagállamnak bizonyítania kell, hogy a beruházási projekt hozzájárul az érintett régió fejlődéséhez. |
| --- | --- |

12.

A részletes vizsgálati küszöbértékeket elérő nagyberuházási projektek esetében a tagállamokat fel fogjuk kérni annak bizonyítására, hogy a támogatás teljesíti a szóban forgó kiegyenlítési célkitűzést. Ezért a tagállamnak bizonyítania kell, hogy a beruházási projekt hozzájárul az érintett régió fejlődéséhez.

| 13. | Bár a regionális támogatás a gazdasági kohézió jegyében elsődlegesen a kiegyenlítést szolgálja, piaci hiányosságok kezelésére is alkalmas lehet. A regionális hátrányok olyan piaci hiányosságokra vezethetők vissza, mint például az elégtelen információ, összehangolási problémák, a köztulajdonba való megfelelő beruházás kedvezményezettet érintő nehézségei, valamint a beruházási externáliák. Abban az esetben, ha a kiegyenlítési célkitűzés mellett a regionális támogatás hatékonysági problémákra is megoldást kínál, az átfogó pozitív hatás még nagyobbnak tekintendő. |
| --- | --- |

13.

Bár a regionális támogatás a gazdasági kohézió jegyében elsődlegesen a kiegyenlítést szolgálja, piaci hiányosságok kezelésére is alkalmas lehet. A regionális hátrányok olyan piaci hiányosságokra vezethetők vissza, mint például az elégtelen információ, összehangolási problémák, a köztulajdonba való megfelelő beruházás kedvezményezettet érintő nehézségei, valamint a beruházási externáliák. Abban az esetben, ha a kiegyenlítési célkitűzés mellett a regionális támogatás hatékonysági problémákra is megoldást kínál, az átfogó pozitív hatás még nagyobbnak tekintendő.

| 14. | A kritériumok alább következő, nem teljes körű jegyzékének segítségével bizonyítható, hogy a támogatás hozzájárul a regionális fejlődéshez, amennyiben vonzza a régióban történő további beruházásokat és tevékenységet. A támogatás kedvező hatásai lehetnek közvetlenek (pl. munkahelyteremtés), illetve közvetettek (pl. helyi innováció).






  — | A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és a szükséges képzettségi szintet is. |
| --- | --- | --- |

14.

A kritériumok alább következő, nem teljes körű jegyzékének segítségével bizonyítható, hogy a támogatás hozzájárul a regionális fejlődéshez, amennyiben vonzza a régióban történő további beruházásokat és tevékenységet. A támogatás kedvező hatásai lehetnek közvetlenek (pl. munkahelyteremtés), illetve közvetettek (pl. helyi innováció).

—

A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és a szükséges képzettségi szintet is.

| — | A helyi (al-)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, ezáltal a beruházás jobban illeszkedik az érintett régióba, és hatása tovagyűrűzik. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

—

A helyi (al-)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, ezáltal a beruházás jobban illeszkedik az érintett régióba, és hatása tovagyűrűzik. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni.

| — | A kedvezményezett által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek tekintjük, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez. Hangsúlyt helyezünk a cégen kívüli alkalmazottak tudását és munkavállalási lehetőségeit szélesítő képzésre is. A kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében nem számítjuk a regionális támogtás kedvező hatásaihoz azon általános vagy speciális képzés kedvező hatásait, amelyekre képzési támogatást is nyújtanak. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezett által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek tekintjük, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez. Hangsúlyt helyezünk a cégen kívüli alkalmazottak tudását és munkavállalási lehetőségeit szélesítő képzésre is. A kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében nem számítjuk a regionális támogtás kedvező hatásaihoz azon általános vagy speciális képzés kedvező hatásait, amelyekre képzési támogatást is nyújtanak.

| — | A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon ágazatban tevékenykedő cégek klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. A földrajzi közelség elősegíti az információk, az ötletek és a tudás cseréjét a cégek között. A koncentrált gazdasági tevékenységek sok munkakeresőt vonzanak, így a cégeknek sokféle készséggel rendelkező, nagy munkaerőbázis áll rendelkezésére. Biztosított a jogi és kereskedelmi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, ami növeli a termelékenységet. Általánosságban pedig a koncentrált gazdasági tevékenységek további beruházásokat ösztönözhetnek, amelyek további kedvező hatást fejtenek ki (egymást erősítő hatás). |
| --- | --- |

—

A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon ágazatban tevékenykedő cégek klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. A földrajzi közelség elősegíti az információk, az ötletek és a tudás cseréjét a cégek között. A koncentrált gazdasági tevékenységek sok munkakeresőt vonzanak, így a cégeknek sokféle készséggel rendelkező, nagy munkaerőbázis áll rendelkezésére. Biztosított a jogi és kereskedelmi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, ami növeli a termelékenységet. Általánosságban pedig a koncentrált gazdasági tevékenységek további beruházásokat ösztönözhetnek, amelyek további kedvező hatást fejtenek ki (egymást erősítő hatás).

| — | A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt a fogadó régióba történő technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága. |
| --- | --- |

—

A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt a fogadó régióba történő technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága.

| — | Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a régió azon képességének erősítéséhez, hogy helyi innováció útján hozzanak létre új technológiát. E tekintetben kedvezően ítélhető meg az új termelő létesítmény és a helyi felsőoktatási intézmények közötti együttműködés. |
| --- | --- |

—

Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a régió azon képességének erősítéséhez, hogy helyi innováció útján hozzanak létre új technológiát. E tekintetben kedvezően ítélhető meg az új termelő létesítmény és a helyi felsőoktatási intézmények közötti együttműködés.

| — | A beruházás időtartama és a lehetséges további kapcsolódó beruházások a vállalkozásnak az adott régióban eszközölt tartós szerepvállalására utalnak. |
| --- | --- |

—

A beruházás időtartama és a lehetséges további kapcsolódó beruházások a vállalkozásnak az adott régióban eszközölt tartós szerepvállalására utalnak.

| 15. | A tagállamokat különösen arra kérjük, hogy támaszkodjanak a múltbeli állami támogatási programokkal vagy intézkedésekkel kapcsolatos értékelésekre, a támogatást megítélő hatóságok által végzett hatásvizsgálatokra, valamint a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra. A kedvezményezett üzleti tervében szerepelhet a létrehozott munkahelyek száma, a fizetett bérek (ennek következtében nő a háztartások jóléte), a helyi termelők eladási volumenei, a beruházás által generált forgalom, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hoz a régiónak. |
| --- | --- |

15.

A tagállamokat különösen arra kérjük, hogy támaszkodjanak a múltbeli állami támogatási programokkal vagy intézkedésekkel kapcsolatos értékelésekre, a támogatást megítélő hatóságok által végzett hatásvizsgálatokra, valamint a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra. A kedvezményezett üzleti tervében szerepelhet a létrehozott munkahelyek száma, a fizetett bérek (ennek következtében nő a háztartások jóléte), a helyi termelők eladási volumenei, a beruházás által generált forgalom, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hoz a régiónak.

| 16. | Adott esetben figyelembe kell venni azt is, hogy a tervezett beruházási projekt hogyan viszonyul a nemzeti stratégiai referenciakerethez, illetve a strukturális alapok által társfinanszírozott operatív programokhoz. E tekintetben a Bizottság figyelembe veheti a strukturális alapok és a Kohéziós Alap keretein belüli nagyprojektek elemzésének keretében (11) vizsgált intézkedésre vonatkozó bármely bizottsági határozatot. Egy ilyen határozat többek között az alábbiakon alapul: „költség-haszon elemzés, beleértve a kockázatelemzést, valamint az érintett ágazatra és a tagállam és/vagy régió, illetve – adott esetben és amennyiben lehetséges a más közösségi régiók – társadalmi-gazdasági helyzetére várhatóan gyakorolt hatást is.” |
| --- | --- |

16.

Adott esetben figyelembe kell venni azt is, hogy a tervezett beruházási projekt hogyan viszonyul a nemzeti stratégiai referenciakerethez, illetve a strukturális alapok által társfinanszírozott operatív programokhoz. E tekintetben a Bizottság figyelembe veheti a strukturális alapok és a Kohéziós Alap keretein belüli nagyprojektek elemzésének keretében (11) vizsgált intézkedésre vonatkozó bármely bizottsági határozatot. Egy ilyen határozat többek között az alábbiakon alapul: „költség-haszon elemzés, beleértve a kockázatelemzést, valamint az érintett ágazatra és a tagállam és/vagy régió, illetve – adott esetben és amennyiben lehetséges a más közösségi régiók – társadalmi-gazdasági helyzetére várhatóan gyakorolt hatást is.”

2.2.   A támogatási eszköz megfelelősége

| 17. | A beruházási támogatások formájában nyújtott állami támogatás mellett a tagállamok más politikai eszközökkel is ösztönözhetik a beruházásokat és a munkahelyteremtést a hátrányos helyzetű régiókban. A tagállamok olyan általános intézkedéseket is tehetnek, mint az oktatás és képzés minőségét javító infrastrukturális fejlesztés vagy az általános üzleti környezet javítása. |
| --- | --- |

17.

A beruházási támogatások formájában nyújtott állami támogatás mellett a tagállamok más politikai eszközökkel is ösztönözhetik a beruházásokat és a munkahelyteremtést a hátrányos helyzetű régiókban. A tagállamok olyan általános intézkedéseket is tehetnek, mint az oktatás és képzés minőségét javító infrastrukturális fejlesztés vagy az általános üzleti környezet javítása.

| 18. | Azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél a tagállam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz – úgymint az egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás – használatának előnyei. A Bizottság figyelembe veszi különösen a tagállam által a javasolt intézkedéssel kapcsolatban esetlegesen készített hatásvizsgálatokat. |
| --- | --- |

18.

Azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél a tagállam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz – úgymint az egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás – használatának előnyei. A Bizottság figyelembe veszi különösen a tagállam által a javasolt intézkedéssel kapcsolatban esetlegesen készített hatásvizsgálatokat.

2.3.   Ösztönző hatás

| 19. | A támogatási intézkedés ösztönző hatásának elemzése a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálatának egyik legfontosabb eleme. A Bizottság értékelni fogja, hogy a javasolt támogatás szükséges-e annak teljesüléséhez, hogy „valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken” (12). A vizsgálat két szinten történik: először általános, eljárási szinten, másodszor pedig egy részletesebb, gazdasági szinten. |
| --- | --- |

19.

A támogatási intézkedés ösztönző hatásának elemzése a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálatának egyik legfontosabb eleme. A Bizottság értékelni fogja, hogy a javasolt támogatás szükséges-e annak teljesüléséhez, hogy „valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken” (12). A vizsgálat két szinten történik: először általános, eljárási szinten, másodszor pedig egy részletesebb, gazdasági szinten.

| 20. | A RAG 38. pontja tartalmaz általános kritériumokat a regionális támogatás ösztönző hatásának formai értékeléséhez. E kritériumok nemcsak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra, hanem valamennyi regionális támogatásra alkalmazandók. |
| --- | --- |

20.

A RAG 38. pontja tartalmaz általános kritériumokat a regionális támogatás ösztönző hatásának formai értékeléséhez. E kritériumok nemcsak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra, hanem valamennyi regionális támogatásra alkalmazandók.

| 21. | Az e közlemény által érintett nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás esetében a Bizottság részletesen meg fogja vizsgálni, „hogy a támogatás szükséges[-e] a beruházás ösztönzéséhez” (13). A részletes vizsgálat célja annak meghatározása, hogy ténylegesen a támogatás következtében változik-e meg a kedvezményezett magatartása, azaz emiatt kezdeményez-e (további) beruházást a szóban forgó, támogatott térségben. Egy vállalkozásnak sok jó oka van arra, hogy támogatásnyújtás nélkül is megtelepedjen egy bizonyos régióban. |
| --- | --- |

21.

Az e közlemény által érintett nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás esetében a Bizottság részletesen meg fogja vizsgálni, „hogy a támogatás szükséges[-e] a beruházás ösztönzéséhez” (13). A részletes vizsgálat célja annak meghatározása, hogy ténylegesen a támogatás következtében változik-e meg a kedvezményezett magatartása, azaz emiatt kezdeményez-e (további) beruházást a szóban forgó, támogatott térségben. Egy vállalkozásnak sok jó oka van arra, hogy támogatásnyújtás nélkül is megtelepedjen egy bizonyos régióban.

| 22. | Figyelembe véve a kohéziós politikából következő kiegyenlítési célkitűzést, valamint azt, hogy a támogatás milyen mértékben járul hozzá ennek megvalósításához, az ösztönző hatást két forgatókönyv bizonyíthatja.






  1. | A támogatás kedvező beruházási döntés meghozatalára ösztönöz, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem jövedelmező beruházásra kerülhet sor a támogatott régióban (14). |
| --- | --- | --- |

22.

Figyelembe véve a kohéziós politikából következő kiegyenlítési célkitűzést, valamint azt, hogy a támogatás milyen mértékben járul hozzá ennek megvalósításához, az ösztönző hatást két forgatókönyv bizonyíthatja.

1.

A támogatás kedvező beruházási döntés meghozatalára ösztönöz, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem jövedelmező beruházásra kerülhet sor a támogatott régióban (14).

| 2. | A támogatás arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. |
| --- | --- |

2.

A támogatás arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket.

| 23. | A tagállamnak bizonyítania kell a Bizottság felé, hogy a támogatás ösztönző hatást gyakorol. A tagállamnak egyértelmű bizonyítékkal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy a támogatásnak tényleges hatása van a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra. A tagállamnak konkretizálnia kell, hogy melyik forgatókönyv valósul meg. Az átfogó értékelés elkészítéséhez a tagállamnak nemcsak a támogatott projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtania, hanem ismertetnie kell az ellenkező esetet is, vagyis azt, ha a tagállam nem nyújtana támogatást a kedvezményezettnek. |
| --- | --- |

23.

A tagállamnak bizonyítania kell a Bizottság felé, hogy a támogatás ösztönző hatást gyakorol. A tagállamnak egyértelmű bizonyítékkal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy a támogatásnak tényleges hatása van a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra. A tagállamnak konkretizálnia kell, hogy melyik forgatókönyv valósul meg. Az átfogó értékelés elkészítéséhez a tagállamnak nemcsak a támogatott projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtania, hanem ismertetnie kell az ellenkező esetet is, vagyis azt, ha a tagállam nem nyújtana támogatást a kedvezményezettnek.

| 24. | Az 1. forgatókönyv esetén a tagállam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek szerint a beruházás a támogatás nélkül nem lenne jövedelmező, valamint hogy a szóban forgó, támogatott régión kívül más helyszín nem jöhetett szóba. |
| --- | --- |

24.

Az 1. forgatókönyv esetén a tagállam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek szerint a beruházás a támogatás nélkül nem lenne jövedelmező, valamint hogy a szóban forgó, támogatott régión kívül más helyszín nem jöhetett szóba.

| 25. | A 2. forgatókönyv esetén a tagállam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek azt mutatják, hogy a támogatott régióba való település költségeit és előnyeit összehasonlították egy más régióba való település azonos adataival. Az ilyen összehasonlító forgatókönyveket azonban a Bizottságnak realisztikusnak kell ítélnie. |
| --- | --- |

25.

A 2. forgatókönyv esetén a tagállam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek azt mutatják, hogy a támogatott régióba való település költségeit és előnyeit összehasonlították egy más régióba való település azonos adataival. Az ilyen összehasonlító forgatókönyveket azonban a Bizottságnak realisztikusnak kell ítélnie.

| 26. | A tagállamoknak a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó kockázatértékelésekre (ideértve a telephely-specifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. Az ösztönző hatás fennállásának megerősítésében segíthetnek a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket kidolgozó dokumentumok, valamint a pénzügyi piacok számára készült dokumentumok. |
| --- | --- |

26.

A tagállamoknak a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó kockázatértékelésekre (ideértve a telephely-specifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. Az ösztönző hatás fennállásának megerősítésében segíthetnek a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket kidolgozó dokumentumok, valamint a pénzügyi piacok számára készült dokumentumok.

| 27. | Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv esetén a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az adott ágazatra jellemző módszertani gyakorlatok alkalmazásával, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV), a belső megtérülési rátának (IRR) és a befektetett tőke megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek. |
| --- | --- |

27.

Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv esetén a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az adott ágazatra jellemző módszertani gyakorlatok alkalmazásával, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV), a belső megtérülési rátának (IRR) és a befektetett tőke megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek.

| 28. | Ha a támogatás eredményeképpen nem változik meg a kedvezményezett viselkedése, tehát nem eszközöl (további) beruházásokat a szóban forgó, támogatott régióban, akkor nem áll fenn a regionális célkitűzés elérését segítő ösztönző hatás. Amennyiben a támogatás nem ösztönzi a regionális célkitűzés elérését, a támogatás a vállalkozásnak nyújtott ingyen pénzforrásnak tekinthető. Ezért a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálata során a Bizottság nem hagyja jóvá a támogatást azokban az esetekben, ahol az adott régióban ugyanaz a beruházás a támogatás nélkül is megvalósult volna. |
| --- | --- |

28.

Ha a támogatás eredményeképpen nem változik meg a kedvezményezett viselkedése, tehát nem eszközöl (további) beruházásokat a szóban forgó, támogatott régióban, akkor nem áll fenn a regionális célkitűzés elérését segítő ösztönző hatás. Amennyiben a támogatás nem ösztönzi a regionális célkitűzés elérését, a támogatás a vállalkozásnak nyújtott ingyen pénzforrásnak tekinthető. Ezért a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálata során a Bizottság nem hagyja jóvá a támogatást azokban az esetekben, ahol az adott régióban ugyanaz a beruházás a támogatás nélkül is megvalósult volna.

2.4.   A támogatás arányossága

| 29. | Ahhoz, hogy a regionális támogatás arányos legyen, a támogatás összegét és intenzitását a beruházás támogatott régióban való megvalósulásához szükséges minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

29.

Ahhoz, hogy a regionális támogatás arányos legyen, a támogatás összegét és intenzitását a beruházás támogatott régióban való megvalósulásához szükséges minimumra kell korlátozni.

| 30. | A RAG általánosságban biztosítja, hogy a regionális támogatás összege arányban álljon a támogatott régiókat sújtó problémák súlyosságával, egyrészt azáltal, hogy regionális támogatási határértékeket alkalmaz, másrészt e regionális támogatási felső határoknak a nagyberuházási projektek esetében történő automatikus, progresszív csökkentésén keresztül (lásd az 1. és a 3. bekezdést). |
| --- | --- |

30.

A RAG általánosságban biztosítja, hogy a regionális támogatás összege arányban álljon a támogatott régiókat sújtó problémák súlyosságával, egyrészt azáltal, hogy regionális támogatási határértékeket alkalmaz, másrészt e regionális támogatási felső határoknak a nagyberuházási projektek esetében történő automatikus, progresszív csökkentésén keresztül (lásd az 1. és a 3. bekezdést).

| 31. | A részletes vizsgálatot igénylő regionális támogatási esetekben részletesebben kell ellenőrizni, hogy a RAG-ban foglalt általános arányossági elv teljesül-e. |
| --- | --- |

31.

A részletes vizsgálatot igénylő regionális támogatási esetekben részletesebben kell ellenőrizni, hogy a RAG-ban foglalt általános arányossági elv teljesül-e.

| 32. | Az 1. forgatókönyv, a beruházási ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha a támogatás következtében a beruházás megtérülése összhangban áll a vállalkozás által más beruházási projekteknél kalkulált normál megtérülési rátával, a vállalkozás tőkeköltségeinek teljességével vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérüléssel. |
| --- | --- |

32.

Az 1. forgatókönyv, a beruházási ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha a támogatás következtében a beruházás megtérülése összhangban áll a vállalkozás által más beruházási projekteknél kalkulált normál megtérülési rátával, a vállalkozás tőkeköltségeinek teljességével vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérüléssel.

| 33. | A 2. forgatókönyv, a helyszíni ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha az egyenlő a kedvezményezett vállalkozásnak a támogatott régióban történő befektetéshez kapcsolódó nettó költségei és az egyéb régió(k)ban történő befektetés nettó költségei közötti különbséggel. Minden ilyen költséget és hasznot számításba kell venni, ideértve például az igazgatási, a szállítási és a képzési támogatásban nem részesülő képzési költségeket, valamint a bérezési különbségeket. |
| --- | --- |

33.

A 2. forgatókönyv, a helyszíni ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha az egyenlő a kedvezményezett vállalkozásnak a támogatott régióban történő befektetéshez kapcsolódó nettó költségei és az egyéb régió(k)ban történő befektetés nettó költségei közötti különbséggel. Minden ilyen költséget és hasznot számításba kell venni, ideértve például az igazgatási, a szállítási és a képzési támogatásban nem részesülő képzési költségeket, valamint a bérezési különbségeket.

| 34. | Végezetül, a regionális hiányosságokhoz kapcsolódó nettó költségek eredményeként a beruházás jövedelmezősége alacsonyabb. Ebből az okból kifolyólag az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e. |
| --- | --- |

34.

Végezetül, a regionális hiányosságokhoz kapcsolódó nettó költségek eredményeként a beruházás jövedelmezősége alacsonyabb. Ebből az okból kifolyólag az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e.

| 35. | A tagállamnak megfelelő (például a 26. bekezdésben említett) dokumentumokkal kell bizonyítania az arányosságot. |
| --- | --- |

35.

A tagállamnak megfelelő (például a 26. bekezdésben említett) dokumentumokkal kell bizonyítania az arányosságot.

| 36. | A támogatási intenzitás egy esetben sem haladhatja meg a regionális támogatásra vonatkozó, a RAG-ban szereplő módon csökkentett felső határokat. |
| --- | --- |

36.

A támogatási intenzitás egy esetben sem haladhatja meg a regionális támogatásra vonatkozó, a RAG-ban szereplő módon csökkentett felső határokat.

3.   A TÁMOGATÁS NEGATÍV HATÁSAI

| 37. | A szűkülő piacon fennálló piaci részesedések és esetleges felesleges kapacitás értékeléséhez a Bizottságnak meg kell határoznia az érintett termékpiacot és földrajzi piacot. Általában (15) tehát a részletes vizsgálat tárgyát képező regionális támogatási intézkedések esetében már meghatározták az érintett piacokat. |
| --- | --- |

37.

A szűkülő piacon fennálló piaci részesedések és esetleges felesleges kapacitás értékeléséhez a Bizottságnak meg kell határoznia az érintett termékpiacot és földrajzi piacot. Általában (15) tehát a részletes vizsgálat tárgyát képező regionális támogatási intézkedések esetében már meghatározták az érintett piacokat.

| 38. | A támogatás esetleges negatív hatásaira utaló két fő mutatót tartalmazza a RAG 68. pontja: a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó esetleges felesleges kapacitás. Ezek a versenyt akadályozó tényezőkkel kapcsolatos két elmélethez kapcsolódnak: a piaci befolyás megteremtése, valamint a nem hatékony piaci struktúrák létrehozása vagy fenntartása. E két mutatót már a hivatalos eljárás megindítása előtt előzetesen értékelni fogják. A végső mérlegeléshez szükséges valamennyi elem összegyűjtéséhez a részletes vizsgálat során finomítani kell e két mutató értékelését. A támogatásból következő lehetséges negatív hatások harmadik, részletes vizsgálat alá veendő mutatója a támogatás kereskedelemre gyakorolt hatása. Bár e három mutatót tekintjük a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatásból következő fő negatív hatásoknak, a Bizottság nem zárja ki, hogy egyes esetekben más mutatók is relevánsak lehetnek. |
| --- | --- |

38.

A támogatás esetleges negatív hatásaira utaló két fő mutatót tartalmazza a RAG 68. pontja: a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó esetleges felesleges kapacitás. Ezek a versenyt akadályozó tényezőkkel kapcsolatos két elmélethez kapcsolódnak: a piaci befolyás megteremtése, valamint a nem hatékony piaci struktúrák létrehozása vagy fenntartása. E két mutatót már a hivatalos eljárás megindítása előtt előzetesen értékelni fogják. A végső mérlegeléshez szükséges valamennyi elem összegyűjtéséhez a részletes vizsgálat során finomítani kell e két mutató értékelését. A támogatásból következő lehetséges negatív hatások harmadik, részletes vizsgálat alá veendő mutatója a támogatás kereskedelemre gyakorolt hatása. Bár e három mutatót tekintjük a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatásból következő fő negatív hatásoknak, a Bizottság nem zárja ki, hogy egyes esetekben más mutatók is relevánsak lehetnek.

| 39. | A Bizottság különös hangsúlyt helyez majd a piaci befolyás és a felesleges kapacitás fogalmához kapcsolódó negatív hatásokra azokban az esetekben, ahol a támogatás a beruházási döntés megváltoztatására ösztönöz, azaz ha a támogatás nélkül a beruházás nem valósulna meg (ösztönző hatás, 1. forgatókönyv). |
| --- | --- |

39.

A Bizottság különös hangsúlyt helyez majd a piaci befolyás és a felesleges kapacitás fogalmához kapcsolódó negatív hatásokra azokban az esetekben, ahol a támogatás a beruházási döntés megváltoztatására ösztönöz, azaz ha a támogatás nélkül a beruházás nem valósulna meg (ösztönző hatás, 1. forgatókönyv).

| 40. | Ha azonban a tényeket összevető elemzés arra enged következtetni, hogy a beruházás a támogatás nélkül is mindenképpen megvalósulna, még ha esetleg más helyszínen is (2. forgatókönyv), és a támogatás arányos, akkor az olyan torzulásra utaló jelek, mint a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó kapacitásnövekedés elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének. |
| --- | --- |

40.

Ha azonban a tényeket összevető elemzés arra enged következtetni, hogy a beruházás a támogatás nélkül is mindenképpen megvalósulna, még ha esetleg más helyszínen is (2. forgatókönyv), és a támogatás arányos, akkor az olyan torzulásra utaló jelek, mint a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó kapacitásnövekedés elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének.

3.1.   A magánbefektetések kiszorítása

3.1.1.   Piaci befolyás

| 41. | Kevés szereplős piac esetében (ami a nagyberuházási projekteknél tipikusan jellemző) az optimális beruházási szint meghatározásakor minden cég figyelembe veszi versenytársai befektetéseit. Ha a támogatás az egyik vállalatot többletberuházásra ösztönzi, versenytársai esetleg a területen való saját beruházás csökkentésével reagálhatnak. Ilyen esetben a támogatás a magánberuházás kiszorítását eredményezi. Ha ebből következően ezek a versenytársak meggyengülnek, vagy el kell hagyniuk a piacot, akkor a támogatás torzítja a versenyt. A 38. bekezdésben írtak szerint a RAG e tekintetben különbséget tesz azon esetek között, amikor a támogatás kedvezményezettje piaci befolyással rendelkezik, illetve amikor a támogatás szűkülő piacon vezet jelentős kapacitásbővüléshez. |
| --- | --- |

41.

Kevés szereplős piac esetében (ami a nagyberuházási projekteknél tipikusan jellemző) az optimális beruházási szint meghatározásakor minden cég figyelembe veszi versenytársai befektetéseit. Ha a támogatás az egyik vállalatot többletberuházásra ösztönzi, versenytársai esetleg a területen való saját beruházás csökkentésével reagálhatnak. Ilyen esetben a támogatás a magánberuházás kiszorítását eredményezi. Ha ebből következően ezek a versenytársak meggyengülnek, vagy el kell hagyniuk a piacot, akkor a támogatás torzítja a versenyt. A 38. bekezdésben írtak szerint a RAG e tekintetben különbséget tesz azon esetek között, amikor a támogatás kedvezményezettje piaci befolyással rendelkezik, illetve amikor a támogatás szűkülő piacon vezet jelentős kapacitásbővüléshez.

| 42. | Általánosságban nagyobb valószínűséggel torzul a verseny akkor, ha koncentrált piacon tevékenykedő kedvezményezettnek nyújtanak támogatást, mivel mindegyik cég döntése közvetlenebbül érinti versenytársait. Ez különösen akkor van így, ha erőfölényben levő piaci szereplő kapja a támogatást. Ha tehát a támogatásnak köszönhetően a kedvezményezett fenntartja vagy növeli piaci befolyását (16), akkor a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatás következtében csökkenhet a versenytársak beruházásainak száma, ezáltal pedig torzulhat a verseny. Ez hátrányosan érintené a fogyasztókat. Ezért a Bizottság korlátozni kívánja a piaci befolyással rendelkező vállalkozásoknak nyújtott állami támogatást. |
| --- | --- |

42.

Általánosságban nagyobb valószínűséggel torzul a verseny akkor, ha koncentrált piacon tevékenykedő kedvezményezettnek nyújtanak támogatást, mivel mindegyik cég döntése közvetlenebbül érinti versenytársait. Ez különösen akkor van így, ha erőfölényben levő piaci szereplő kapja a támogatást. Ha tehát a támogatásnak köszönhetően a kedvezményezett fenntartja vagy növeli piaci befolyását (16), akkor a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatás következtében csökkenhet a versenytársak beruházásainak száma, ezáltal pedig torzulhat a verseny. Ez hátrányosan érintené a fogyasztókat. Ezért a Bizottság korlátozni kívánja a piaci befolyással rendelkező vállalkozásoknak nyújtott állami támogatást.

| 43. | A bejelentési küszöbértéket (a RAG 64. pontja) elérő valamennyi regionális támogatási ügyben a Bizottságnak értékelnie kell (a RAG 68. pontjának a) alpontja) a támogatás kedvezményezettjének (vagy a csoportnak, amelyhez tartozik) az érintett termékpiac(ok)on és földrajzi piac(ok)on való, a szóban forgó termék vagy termékek értékesítéséből származó piaci részesedését. A piaci részesedés azonban csak előzetesen utalás lehet a lehetséges problémákra. Ezért a részletes vizsgálat során a Bizottság szükség esetén más tényezőket is figyelembe fog venni, például a piaci koncentrációt vizsgálva a piaci struktúrát (17), a belépés útjában álló esetleges akadályokat (18), a vásárlóerőt (19) és a piacról való kivonulás korlátait. |
| --- | --- |

43.

A bejelentési küszöbértéket (a RAG 64. pontja) elérő valamennyi regionális támogatási ügyben a Bizottságnak értékelnie kell (a RAG 68. pontjának a) alpontja) a támogatás kedvezményezettjének (vagy a csoportnak, amelyhez tartozik) az érintett termékpiac(ok)on és földrajzi piac(ok)on való, a szóban forgó termék vagy termékek értékesítéséből származó piaci részesedését. A piaci részesedés azonban csak előzetesen utalás lehet a lehetséges problémákra. Ezért a részletes vizsgálat során a Bizottság szükség esetén más tényezőket is figyelembe fog venni, például a piaci koncentrációt vizsgálva a piaci struktúrát (17), a belépés útjában álló esetleges akadályokat (18), a vásárlóerőt (19) és a piacról való kivonulás korlátait.

| 44. | A Bizottság figyelembe veszi a beruházás előtti és utáni (általában a beruházás kezdete előtti év és a teljes termelési kapacitás elérése utáni év) piaci részesedést és egyéb tényezőket. A negatív hatások részletes elemzésekor a Bizottság figyelembe veszi, hogy a legtöbb nagyberuházási projekt megvalósítása hosszú időt vesz igénybe, bár néhány projektet viszonylag rövid idő – egy-két év – alatt befejeznek. Ezért a legtöbb esetben a piacok alakulásának hosszú távú elemzésére van szükség. A Bizottság azonban figyelemmel lesz arra a tényre, hogy – különösen ingadozó vagy gyors technológiai változásoknak kitett piacok esetén – a hosszú távú elemzés erősebben spekulatív jellegű. Ezért minél hosszabb távú és minél spekulatívabb az elemzés, annál kisebb jelentőséget tulajdonítanak a piaci befolyás általi negatív hatásnak és a kizáró magatartás megvalósulásának. |
| --- | --- |

44.

A Bizottság figyelembe veszi a beruházás előtti és utáni (általában a beruházás kezdete előtti év és a teljes termelési kapacitás elérése utáni év) piaci részesedést és egyéb tényezőket. A negatív hatások részletes elemzésekor a Bizottság figyelembe veszi, hogy a legtöbb nagyberuházási projekt megvalósítása hosszú időt vesz igénybe, bár néhány projektet viszonylag rövid idő – egy-két év – alatt befejeznek. Ezért a legtöbb esetben a piacok alakulásának hosszú távú elemzésére van szükség. A Bizottság azonban figyelemmel lesz arra a tényre, hogy – különösen ingadozó vagy gyors technológiai változásoknak kitett piacok esetén – a hosszú távú elemzés erősebben spekulatív jellegű. Ezért minél hosszabb távú és minél spekulatívabb az elemzés, annál kisebb jelentőséget tulajdonítanak a piaci befolyás általi negatív hatásnak és a kizáró magatartás megvalósulásának.

3.1.2.   Nem hatékony piaci struktúrák létrehozása vagy fenntartása

| 45. | A hatékony verseny jele, ha a nem hatékony cégek a piacról való kivonulásra kényszerülnek. Hosszú távon ez a folyamat a technológiai fejlődést és a gazdaság szűkös erőforrásainak hatékony felhasználását erősíti. A szűkülő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés azonban szükségtelenül torzíthatja a versenyt, mivel a felesleges kapacitás eredményeként csökkenhet a haszonkulcs és a versenytársak kapacitása, amelyek akár el is hagyhatják a piacot. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak az állami támogatás következtében kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy alacsony költségű cégek lépjenek be a piacra, és gyengítheti a versenytársakat innovációra ösztönző tényezők hatását. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve. |
| --- | --- |

45.

A hatékony verseny jele, ha a nem hatékony cégek a piacról való kivonulásra kényszerülnek. Hosszú távon ez a folyamat a technológiai fejlődést és a gazdaság szűkös erőforrásainak hatékony felhasználását erősíti. A szűkülő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés azonban szükségtelenül torzíthatja a versenyt, mivel a felesleges kapacitás eredményeként csökkenhet a haszonkulcs és a versenytársak kapacitása, amelyek akár el is hagyhatják a piacot. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak az állami támogatás következtében kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy alacsony költségű cégek lépjenek be a piacra, és gyengítheti a versenytársakat innovációra ösztönző tényezők hatását. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve.

| 46. | Annak értékelése során, hogy a támogatás eredményeképpen a fent említett módon létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e nem hatékony piaci struktúrák, a Bizottság figyelembe fogja venni a projekt során létrehozott további termelő kapacitást, valamint azt, hogy a piac szűkül-e (20). A RAG alapján csak akkor tekintjük problémásnak a kiegészítő kapacitást, ha szűkülő piacon jön létre, és ha meghaladja az érintett piac öt százalékát. |
| --- | --- |

46.

Annak értékelése során, hogy a támogatás eredményeképpen a fent említett módon létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e nem hatékony piaci struktúrák, a Bizottság figyelembe fogja venni a projekt során létrehozott további termelő kapacitást, valamint azt, hogy a piac szűkül-e (20). A RAG alapján csak akkor tekintjük problémásnak a kiegészítő kapacitást, ha szűkülő piacon jön létre, és ha meghaladja az érintett piac öt százalékát.

| 47. | Mivel az abszolút szűkülő piacon létrehozott kapacitás erősebben torzítja a piacot, mint a relatív hanyatló piacon létrehozott kapacitás, a Bizottság különbséget tesz majd a hosszú távon strukturálisan hanyatló (azaz negatív növekedési arányt mutató) piacon, illetve a relatív mértében hanyatló (azaz pozitív a növekedési arány, de nem haladja meg a viszonyításképpen alkalmazott növekedési értéket – lásd a 48. bekezdést) piacon zajló ügyek között. Amenynyiben a projekt által létrehozott kapacitás strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon keletkezik, akkor a Bizottság a mérlegelés során ezt kedvezőtlen elemként veszi számításba, amelyet a kedvező elemek valószínűleg nem ellensúlyoznak. Ilyen esetben erősebben kétséges a hosszú távú haszon is az érintett régió számára. |
| --- | --- |

47.

Mivel az abszolút szűkülő piacon létrehozott kapacitás erősebben torzítja a piacot, mint a relatív hanyatló piacon létrehozott kapacitás, a Bizottság különbséget tesz majd a hosszú távon strukturálisan hanyatló (azaz negatív növekedési arányt mutató) piacon, illetve a relatív mértében hanyatló (azaz pozitív a növekedési arány, de nem haladja meg a viszonyításképpen alkalmazott növekedési értéket – lásd a 48. bekezdést) piacon zajló ügyek között. Amenynyiben a projekt által létrehozott kapacitás strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon keletkezik, akkor a Bizottság a mérlegelés során ezt kedvezőtlen elemként veszi számításba, amelyet a kedvező elemek valószínűleg nem ellensúlyoznak. Ilyen esetben erősebben kétséges a hosszú távú haszon is az érintett régió számára.

| 48. | A piaci alulteljesítés mértékét általában a projektkezdést megelőző öt év EGT GDP-jéhez (viszonyítási érték) hasonlítva vizsgálják. A múltbeli teljesítményre vonatkozó adatok azonnal rendelkezésre állnak és kevésbé spekulatívak, mint a jövőbeli előrejelzések. A részletes vizsgálat során azonban a Bizottság a jövőben várható tendenciákat is figyelembe veheti, mivel a kapacitásnövekedés a beruházást követő években fejti ki hatását. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árakon és a haszonkulcson keresztül a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása. |
| --- | --- |

48.

A piaci alulteljesítés mértékét általában a projektkezdést megelőző öt év EGT GDP-jéhez (viszonyítási érték) hasonlítva vizsgálják. A múltbeli teljesítményre vonatkozó adatok azonnal rendelkezésre állnak és kevésbé spekulatívak, mint a jövőbeli előrejelzések. A részletes vizsgálat során azonban a Bizottság a jövőben várható tendenciákat is figyelembe veheti, mivel a kapacitásnövekedés a beruházást követő években fejti ki hatását. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árakon és a haszonkulcson keresztül a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása.

| 49. | A tapasztalat azt is mutatja, hogy néhány esetben az érintett termék növekedésének EGT-n belüli vizsgálata nem a megfelelő viszonyítási alap a támogatás hatásainak értékeléséhez, különösen akkor, ha a piac világméretű, és a termékeket az EGT-n belül csak korlátozott mértékben termelik vagy fogyasztják. Ilyen esetben a Bizottság szélesebb körben vizsgálja a támogatás piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különös tekintettel arra, hogy az kiszoríthatja-e az EGT-beli termelőket. |
| --- | --- |

49.

A tapasztalat azt is mutatja, hogy néhány esetben az érintett termék növekedésének EGT-n belüli vizsgálata nem a megfelelő viszonyítási alap a támogatás hatásainak értékeléséhez, különösen akkor, ha a piac világméretű, és a termékeket az EGT-n belül csak korlátozott mértékben termelik vagy fogyasztják. Ilyen esetben a Bizottság szélesebb körben vizsgálja a támogatás piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különös tekintettel arra, hogy az kiszoríthatja-e az EGT-beli termelőket.

3.2.   A kereskedelemre gyakorolt negatív hatások

| 50. | A RAG 2. pontjában említett módon a regionális támogatást a földrajzi vonatkozás különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különleges jellemzője, hogy a beruházóknak a beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntését kívánja befolyásolni. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hiányosságokból adódó többletköltségeket, és további beruházásokra ösztönöz a támogatott területeken, akkor a régió fejlődésén túl a kohéziót is elősegíti, így az egész Közösség számára előnyökkel jár (21). A RAG és a regionális támogatásra jogosult területeket meghatározó regionális támogatási térképek bizonyos mértékig felismerik és korlátozzák a regionális támogatás helyspecifikus lehetséges negatív hatásait, figyelembe véve a kiegyenlítő és kohéziós politika célkitűzéseit, valamint a megengedhető támogatási intenzitást. E területeken kívül nem nyújtható támogatás beruházásvonzási célzattal. Az ezen útmutatás tárgyát képező nagyberuházási projektek értékelésekor a Bizottságnak minden információra szüksége van annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e a Közösségen belüli meglevő helyszíneken. |
| --- | --- |

50.

A RAG 2. pontjában említett módon a regionális támogatást a földrajzi vonatkozás különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különleges jellemzője, hogy a beruházóknak a beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntését kívánja befolyásolni. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hiányosságokból adódó többletköltségeket, és további beruházásokra ösztönöz a támogatott területeken, akkor a régió fejlődésén túl a kohéziót is elősegíti, így az egész Közösség számára előnyökkel jár (21). A RAG és a regionális támogatásra jogosult területeket meghatározó regionális támogatási térképek bizonyos mértékig felismerik és korlátozzák a regionális támogatás helyspecifikus lehetséges negatív hatásait, figyelembe véve a kiegyenlítő és kohéziós politika célkitűzéseit, valamint a megengedhető támogatási intenzitást. E területeken kívül nem nyújtható támogatás beruházásvonzási célzattal. Az ezen útmutatás tárgyát képező nagyberuházási projektek értékelésekor a Bizottságnak minden információra szüksége van annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e a Közösségen belüli meglevő helyszíneken.

| 51. | Konkrétabban, ha állami támogatás eredményeként a termelési kapacitást növelő beruházásra kerül sor egy piacon, akkor fennáll a veszélye, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorol a Közösség más régióiban fennálló termelésre vagy befektetésekre. Különösen valószínű ez abban az esetben, ha a kapacitás növekedése meghaladja a piaci növekedést, ami általában jellemző a RAG 68. pontjában szereplő második kritériumnak eleget tevő nagyberuházási projektek esetében. A kereskedelemre gyakorolt negatív, a támogatás által érintett régiókban mutatkozó gazdasági tevékenység-vesztéshez kapcsolódó hatások az érintett piacokon található munkahelyek elvesztésében, az alvállalkozókat érő hátrányként (22) és a pozitív externáliák csökkenésében mutatkoznak meg (például klaszterképző hatás, tudás gyűrűzés, oktatás és képzés stb.). |
| --- | --- |

51.

Konkrétabban, ha állami támogatás eredményeként a termelési kapacitást növelő beruházásra kerül sor egy piacon, akkor fennáll a veszélye, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorol a Közösség más régióiban fennálló termelésre vagy befektetésekre. Különösen valószínű ez abban az esetben, ha a kapacitás növekedése meghaladja a piaci növekedést, ami általában jellemző a RAG 68. pontjában szereplő második kritériumnak eleget tevő nagyberuházási projektek esetében. A kereskedelemre gyakorolt negatív, a támogatás által érintett régiókban mutatkozó gazdasági tevékenység-vesztéshez kapcsolódó hatások az érintett piacokon található munkahelyek elvesztésében, az alvállalkozókat érő hátrányként (22) és a pozitív externáliák csökkenésében mutatkoznak meg (például klaszterképző hatás, tudás gyűrűzés, oktatás és képzés stb.).

4.   A TÁMOGATÁS HATÁSAINAK MÉRLEGELÉSE

| 52. | Miután megállapította, hogy a támogatás ösztönzőként való alkalmazása szükséges a beruházás érintett régióban történő megvalósulásához, a Bizottság mérlegelni fogja a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális beruházási támogatás pozitív és negatív hatásait. Gondosan mérlegeli a támogatásnak a Közösségen belüli kohézióra gyakorolt átfogó hatását. A Bizottság nem gépiesen használja az e közleményben meghatározott feltételeket, hanem összesített értékelést készít viszonylagos fontosságukról. E mérlegelés során önmagában egyetlen elem sem meghatározó, és azok egyetlen csoportja sem tekinthető magában elegendőnek az összeegyeztethetőség biztosításához. |
| --- | --- |

52.

Miután megállapította, hogy a támogatás ösztönzőként való alkalmazása szükséges a beruházás érintett régióban történő megvalósulásához, a Bizottság mérlegelni fogja a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális beruházási támogatás pozitív és negatív hatásait. Gondosan mérlegeli a támogatásnak a Közösségen belüli kohézióra gyakorolt átfogó hatását. A Bizottság nem gépiesen használja az e közleményben meghatározott feltételeket, hanem összesített értékelést készít viszonylagos fontosságukról. E mérlegelés során önmagában egyetlen elem sem meghatározó, és azok egyetlen csoportja sem tekinthető magában elegendőnek az összeegyeztethetőség biztosításához.

| 53. | A Bizottság különösen úgy véli, hogy a Közösségen belüli kohézió szempontjából előnyösebb egy beruházást egy (a magasabb regionális támogatási korlát által meghatározott) szegényebb régióba vonzani, mint ha ugyanaz a beruházás egy kedvezőbb helyzetű régióban helyezkedik el. Ezért a 2. forgatókönyv esetében, ahol az alternatív helyszínnel kapcsolatban kell bizonyítékot nyújtani, az átfogó mérlegelés során a Bizottság negatív elemként ítéli meg azt, ha a támogatás nélkül a beruházás egy szegényebb régióba (több regionális hiányosság – magasabb maximális regionális támogatási intenzitás) vagy a célrégióhoz hasonló regionális hiányosságokkal rendelkezőnek ítélt régióba (azonos maximális regionális támogatási intenzitás) települt volna. Ezt a negatív elemet valószínűleg nem ellensúlyozzák a kedvező elemek, mivel ellentmond a regionális támogatás lényegének. Másrészt viszont a mérlegelési teszt alapján általában úgy tekintik, hogy a csupán a fejlettebb alternatív beruházási helyszínhez kapcsolódó nettó költségkülönbséget kompenzáló – azaz a célkitűzésre, a megfelelőségre és az ösztönző hatásra vonatkozó „pozitív hatások” követelménye mellett az arányossági tesztet is teljesítő – regionális támogatás pozitív hatásai meghaladják az új beruházás alternatív helyszínén fellépő negatív hatásokat. |
| --- | --- |

53.

A Bizottság különösen úgy véli, hogy a Közösségen belüli kohézió szempontjából előnyösebb egy beruházást egy (a magasabb regionális támogatási korlát által meghatározott) szegényebb régióba vonzani, mint ha ugyanaz a beruházás egy kedvezőbb helyzetű régióban helyezkedik el. Ezért a 2. forgatókönyv esetében, ahol az alternatív helyszínnel kapcsolatban kell bizonyítékot nyújtani, az átfogó mérlegelés során a Bizottság negatív elemként ítéli meg azt, ha a támogatás nélkül a beruházás egy szegényebb régióba (több regionális hiányosság – magasabb maximális regionális támogatási intenzitás) vagy a célrégióhoz hasonló regionális hiányosságokkal rendelkezőnek ítélt régióba (azonos maximális regionális támogatási intenzitás) települt volna. Ezt a negatív elemet valószínűleg nem ellensúlyozzák a kedvező elemek, mivel ellentmond a regionális támogatás lényegének. Másrészt viszont a mérlegelési teszt alapján általában úgy tekintik, hogy a csupán a fejlettebb alternatív beruházási helyszínhez kapcsolódó nettó költségkülönbséget kompenzáló – azaz a célkitűzésre, a megfelelőségre és az ösztönző hatásra vonatkozó „pozitív hatások” követelménye mellett az arányossági tesztet is teljesítő – regionális támogatás pozitív hatásai meghaladják az új beruházás alternatív helyszínén fellépő negatív hatásokat.

| 54. | Ha azonban meggyőző bizonyítékok támasztják alá, hogy az állami támogatás eredményeként az Európai Unióban található más helyszíneken jelentős munkahelyvesztés következne be, amely egyéb esetben középtávon valószínűleg nem történne meg, akkor a mérlegelés során figyelembe kell venni a meglévő helyszínre gyakorolt társadalmi és gazdasági hatásokat. |
| --- | --- |

54.

Ha azonban meggyőző bizonyítékok támasztják alá, hogy az állami támogatás eredményeként az Európai Unióban található más helyszíneken jelentős munkahelyvesztés következne be, amely egyéb esetben középtávon valószínűleg nem történne meg, akkor a mérlegelés során figyelembe kell venni a meglévő helyszínre gyakorolt társadalmi és gazdasági hatásokat.

| 55. | A Bizottság a 659/1999/EK rendelet 6. cikkében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás lefolytatását követően az e rendelet 7. cikke szerinti határozattal zárhatja le az eljárást. |
| --- | --- |

55.

A Bizottság a 659/1999/EK rendelet 6. cikkében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás lefolytatását követően az e rendelet 7. cikke szerinti határozattal zárhatja le az eljárást.

| 56. | A Bizottság jóváhagyhatja, feltételekhez kötheti vagy megtilthatja a támogatást (23). Ha a Bizottság a rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerint feltételt megállapító határozatot fogad el, olyan feltételeket szabhat, amelyek korlátozzák a verseny potenciális torzulásának mértékét és biztosítják az arányosságot. A Bizottság így különösen csökkentheti a bejelentett támogatási összeget vagy támogatási intenzitást az arányosnak, és így a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintett szintre. |
| --- | --- |

56.

A Bizottság jóváhagyhatja, feltételekhez kötheti vagy megtilthatja a támogatást (23). Ha a Bizottság a rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerint feltételt megállapító határozatot fogad el, olyan feltételeket szabhat, amelyek korlátozzák a verseny potenciális torzulásának mértékét és biztosítják az arányosságot. A Bizottság így különösen csökkentheti a bejelentett támogatási összeget vagy támogatási intenzitást az arányosnak, és így a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintett szintre.

---

(1)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

(2)  http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.html

(3)  Ahogyan azt a RAG 60. pontja és 54. és 55. lábjegyzete meghatározza.

(4)  Vö. a RAG 4.3. szakaszával.

(5)  Vö. a RAG 67. pontjával.

(6)  Vö. a RAG 64. pontjával.

(7)  Vö. a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás 2002. évi multiszektorális keretrendszerének 24. bekezdésével (HL C 70., 2002.3.19., 8. o., módosította HL C 263., 2003.11.1., 3. o.).

(8)  Vö. a RAG 68. pontjával.

(9)  Vö. az állami támogatási cselekvési terv 11. és 20. bekezdésével (COM(2005) 107 végleges).

(10)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

(11)  Vö. az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet 2. szakaszával (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).

(12)  Vö. a RAG 38. pontjával.

(13)  Vö. a RAG 68. pontjával.

(14)  Az ilyen beruházások más, további támogatás nélkül is talpon maradó beruházások indításához szükséges feltételeket teremthetnek.

(15)  Amennyiben az érintett piacok megfelelő meghatározását illetően továbbra is kétségek állnak fenn, a Bizottság ezeket belefoglalja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatába.

(16)  Piaci befolyás alatt a piaci árak, a termelés, a termékek és szolgáltatások választékának és minőségének, illetve a piaci verseny egyéb paramétereinek jelentős ideig tartó befolyásolásának képességét kell érteni.

(17)  E célból a Bizottság a Herfindahl–Hirschman–indexet (HHI) alkalmazhatja, amely a piaci struktúra alapvető elemzésének mutatója. Kevés piaci szereplővel működő piacon, ahol ezek közül több is viszonylag magas részesedéssel rendelkezik, a kedvezményezett magas piaci részesedése kevésbé jelent versenypiaci aggályt.

(18)  A belépési korlátok közé tartoznak a jogi korlátok (különösen a szellemi tulajdonjog), a méretgazdaságosság és a hatókör, valamint a hálózatokhoz és az infrastruktúrához való hozzáférést akadályozó tényezők. Ha a támogatás olyan piacra irányul, ahol a kedvezményezett már letelepedett, akkor a belépési korlátok fokozhatják a kedvezményezett potenciális piaci befolyását, azaz súlyosbíthatják a piaci befolyás lehetséges negatív hatásait.

(19)  Ha a piacon az erős vevők jelenléte jellemző, kevésbé valószínű, hogy a támogatás kedvezményezettje növelheti az árakat ezen erős vevőkkel szemben.

(20)  Ebben az összefüggésben a piac akkor „szűkülő”, ha az éves átlag növekedési arány a referenciaidőszakban nem haladja meg az EGT GDP-jének növekedési arányát.

(21)  Így a támogatott területen való további tevékenységek, illetve a megnövekedett életszínvonal fokozhatja a Közösség más részeiből származó termékek és szolgáltatások iránti keresletet.

(22)  Különösen, ha a régió helyi piacain tevékenykednek.

(23)  Amennyiben a támogatást létező regionális támogatási program alapján nyújtják. Meg kell azonban jegyezni, hogy a tagállamnak továbbra is megvan az a lehetősége, hogy addig a szintig nyújtson ilyen támogatást, amely megfelel a vonatkozó szabályok alapján a 100 millió EUR támogatható kiadással rendelkező beruházáshoz maximálisan nyújtható összegnek.

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/11

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 223/03

2009. szeptember 4-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5582 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5582 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/11

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 223/04

2009. július 24-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5518 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5518 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/12

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 223/05

2009. augusztus 21-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5585 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5585 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/12

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 223/06

2009. szeptember 3-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak olasz nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5609 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5609 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/13

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. szeptember 15.

2009/C 223/07

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4611 |
| JPY | Japán yen | 133,26 |
| DKK | Dán korona | 7,4430 |
| GBP | Angol font | 0,88690 |
| SEK | Svéd korona | 10,2438 |
| CHF | Svájci frank | 1,5162 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,6390 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,351 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 272,02 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7023 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1635 |
| RON | Román lej | 4,2678 |
| TRY | Török líra | 2,1781 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7014 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5869 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,3235 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0883 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0796 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 780,25 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,8246 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,9777 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3252 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 502,11 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,1175 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 70,622 |
| RUB | Orosz rubel | 45,0950 |
| THB | Thaiföldi baht | 49,524 |
| BRL | Brazil real | 2,6464 |
| MXN | Mexikói peso | 19,4908 |
| INR | Indiai rúpia | 71,0680 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4611

JPY

Japán yen

133,26

DKK

Dán korona

7,4430

GBP

Angol font

0,88690

SEK

Svéd korona

10,2438

CHF

Svájci frank

1,5162

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,6390

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,351

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

272,02

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7023

PLN

Lengyel zloty

4,1635

RON

Román lej

4,2678

TRY

Török líra

2,1781

AUD

Ausztrál dollár

1,7014

CAD

Kanadai dollár

1,5869

HKD

Hongkongi dollár

11,3235

NZD

Új-zélandi dollár

2,0883

SGD

Szingapúri dollár

2,0796

KRW

Dél-Koreai won

1 780,25

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,8246

CNY

Kínai renminbi

9,9777

HRK

Horvát kuna

7,3252

IDR

Indonéz rúpia

14 502,11

MYR

Maláj ringgit

5,1175

PHP

Fülöp-szigeteki peso

70,622

RUB

Orosz rubel

45,0950

THB

Thaiföldi baht

49,524

BRL

Brazil real

2,6464

MXN

Mexikói peso

19,4908

INR

Indiai rúpia

71,0680

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/14

---

A nemzeti bírák képzése az EK-versenyjogban és igazságügyi együttműködés a nemzeti bírák között

2009/C 223/08

A nemzeti bírák képzése az EK-versenyjogban és igazságügyi együttműködés a nemzeti bírák között új pályázati felhívás került meghirdetésre a:

http://ec.europa.eu/dgs/competition/proposals2/ oldalon.

Jelentkezési határidő: 2009. november 13.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/15

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK – FRANCIA KÖZTÁRSASÁG

C 4/09 (ex N 679/97) állami támogatás – A rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott támogatási program módosítása

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 223/09

A Bizottság 2009. február 11-én kelt levelében – melynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően – értesítette döntéséről a Francia Köztársaságot, miszerint a fent említett támogatással kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

Az érdekelt felek észrevételeiket az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül az alábbi címre nyújthatják be:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| SPA 3 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |
| E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

SPA 3 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Ezen észrevételeket közlik a Francia Köztársasággal. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek – kérésüket megindokolva – írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

1.   AZ ELJÁRÁS

Franciaország Európai Unió melletti állandó képviselete 1997. október 2-án kelt és másnap nyilvántartásba vett levelében a francia kormány az EK-Szerződés 93. cikkének (3) bekezdése értelmében – amely jelenleg az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének felel meg – értesítette a Bizottságot az 1992. szeptember 30-i 92-1053. sz. rendelettel létrehozott, a rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott támogatási program módosítását célzó rendelettervezetről.

1997. november 10-én kelt levelében (SG(97) D/9265) a Bizottság tájékoztatta a Francia Köztársaságot határozatáról, miszerint nem emel kifogást a program bejelentett módosításaival szemben. E határozat az NN 42/03 (ex N 752/02) sz. állami támogatásról szóló, 2003. július 28-i bizottsági határozat időpontjáig volt érvényben, amely az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította az 1997. november 10-i határozattal jóváhagyott, a rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott támogatási program módosítását célzó törvénytervezetet.

2008. december 22-i ítéletében (C-333/07. sz. Régie Networks ügy, az EBHT-ben még nem tették közzé) az Európai Közösségek Bírósága érvénytelennek nyilvánította a Bizottság 1997. november 10-i határozatát. A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik felek figyelmét ezen ítélet indokolására.

2.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   A támogatási program kedvezményezettjei

A francia hatóságok által bejelentett tervezet az 1989. január 17-i 89-25. sz. törvény 25. cikkével és az 1990. december 29-i 90-1170. sz. törvény 27. cikkével módosított, a közlés szabadságáról szóló 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvény 80. cikke szerinti támogatási programot hajtja végre. E bekezdés a következőképpen rendelkezik:

„A rádiófrekvenciákon sugárzó olyan rádiós műsorszolgáltatók, amelyeknek az élő adásokban elhangzó márka- vagy szponzorált reklámokból származó kereskedelmi bevételei a teljes bevételüknek kevesebb, mint 20 %-át teszik ki, az Államtanács rendeletében meghatározott szabályok szerint támogatásban részesülnek.”

2.2.   A támogatási program finanszírozási módja

A támogatási program finanszírozási módja

A francia hatóságok által bejelentett tervezet 1. cikke – amely jelenleg az 1997. december 29-i 97-1263. sz. rendeletnek felel meg (a Francia Köztársaság Hivatalos Lapja, 1997.12.30., 19194. o.) adójellegű járulékot hozott létre a rádiós műsorszolgáltatást segítő támogatási alap javára.

A rendelettervezet 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a járulék alapját a hirdetők által hirdetéseik francia területen történő sugárzása fejében megfizetett összegek képezik. A járulékot a reklámközvetítőknek kell megfizetniük. A Franciaországtól eltérő tagállamokból sugárzó állomások számára fizetett összegek tehát járulékkötelesek.

3.   A BEJELENTETT INTÉZKEDÉSEK ELŐZETES ÉRTÉKELÉSE

A BEJELENTETT INTÉZKEDÉSEK ELŐZETES ÉRTÉKELÉSE

3.1.   Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása

A támogatási program finanszírozási forrásait egy olyan adójellegű járulék képezi, amelyet jogszabályi és rendeleti rendelkezések írnak elő és az adóhatóság szed be; e források tehát a francia állam közforrásai.

A támogatási program kizárólag a földfelszíni rádiós műsorszolgáltatókat részesíti előnyben. A támogatási program kedvezményezettjei olyan szolgáltatók, amelyek reklámbevételei nem haladják meg a teljes forgalmuk 20 %-át. E szolgáltatók versenyhelyzetben állnak a hallgatottság, illetve a reklámbevételek tekintetében más, francia területen sugárzó rádiós műsorszolgáltatókkal. Fennáll a veszélye, hogy a bejelentett támogatási program befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

Amennyiben a francia hatóságok bejelentésének tárgya, a rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott támogatási program az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti előírások hatálya alá tartozik, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az intézkedés közös piaccal való összeegyeztethetőségét.

3.2.   A támogatás összeegyeztethetősége az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésére tekintettel

A támogatás összeegyeztethetősége az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésére tekintettel

A célját – a rádiós műsorszolgáltatást végző állomások sokféleségének előmozdítását – tekintve a támogatási program a francia területen működő média sokszínűségét hivatott biztosítani, amely jogos gazdasági célkitűzésnek tekinthető. Ezért a kedvezményezetteknek nyújtott támogatási elem az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételek figyelembevételével vizsgálható.

Mindazonáltal a támogatási programnak a szóban forgó adójellegű járulékok által történő finanszírozási módja az intézkedés szerves részét képezi, amint egyébiránt azt a Bíróság is megállapította a Régie Network ügyben hozott ítéletében (99–112. pont). Következésképpen a Bizottságnak figyelembe kell vennie az említett járulékot a támogatási program közös piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata során.

Régie Network

E tekintetben a reklámokra kivetett kérdéses járulék ellentétesnek tűnik a Bizottság által rendszeresen hangsúlyozott, és a Bíróság által, a Franciaország kontra Bizottság ügyben (47/69. sz., EBHT 487. o.) hozott, 1970. június 25-i ítéletében megerősített általános elvvel; mely szerint az importált termékeket vagy szolgáltatásokat mentesíteni kell minden olyan adójellegű járulék alól, amely olyan támogatási program finanszírozására szolgál, amelynek egyedüli kedvezményezettjei a nemzeti vállalkozások, ahogyan azt a Bíróság is megállapította a Régie Network ügyben hozott ítéletében (115. pont).

Franciaország kontra Bizottság

Régie Network

E körülményekre tekintettel a Bizottságnak kételyei vannak a bejelentett támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően, nevezetesen az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételek vonatkozásában. A Bizottság megjegyzi, hogy a finanszírozási mód jogellenessége esetén a támogatási program eredendően és teljes egészében jogellenesnek tekintendő.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke (1) értelmében a kedvezményezett kötelezhető a jogellenes támogatás visszafizetésére.

1

A LEVÉL SZÖVEGE

„Par la présente, la Commission européenne a l’honneur d’informer la République française qu’après avoir examiné les informations fournies par vos autorités, elle a décidé d’ouvrir la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

Par lettre du 2 octobre 1997 de la Représentation Permanente de la France auprès de l'Union européenne, enregistrée le lendemain, le gouvernement français a notifié au titre de l'article 93, paragraphe 3 du Traité CE — devenu depuis l'article 88, paragraphe 3 du Traité CE — un projet de décret visant à modifier le régime d'aide à l'expression radiophonique qui avait été mis en place par le décret 92-1053 du 30 septembre 1992.

Par lettre du 10 novembre 1997 [SG(97) D/9265], la Commission a informé la République française de sa décision de ne pas soulever d'objection aux modifications du régime, telles que notifiées. Cette décision a produit ses effets jusqu'à la décision de la Commission en date du 28 juillet 2003, relative à la mesure d'aide NN 42/03 (ex N 752/02) qui a déclaré compatible avec le marché commun au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE, le projet de loi visant à modifier le régime d'aides à l'expression radiophonique ayant été approuvé par la décision du 10 novembre 1997.

Par son arrêt du 22 décembre 2008 (affaire C-333/07 Régie Networks, non encore publié au recueil), la Cour de Justice des Communautés européennes a déclaré invalide la décision de la Commission du 10 novembre 1997.

La déclaration d'invalidité de la Cour amène la Commission à prendre toutes les mesures nécessaires pour remédier à l'illégalité constatée et donc à réexaminer les informations ci-dessus fournies par les autorités françaises.

2.   DESCRIPTION DÉTAILLÉE DE L’AIDE

2.1.   Bénéficiaires du régime d'aides

Le projet notifié par les autorités françaises met en application le régime d'aides prévu à l’article 80 de la loi no 86-1067, du 30 septembre 1986, relative à la liberté de communication, tel que modifié par les articles 25 de la loi no 89-25, du 17 janvier 1989, et 27 de la loi no 90-1170, du 29 décembre 1990, qui dispose:

«Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total bénéficient d’une aide selon les modalités fixées par décret en Conseil d’État.

Le financement de cette aide est assuré par un prélèvement sur les ressources provenant de la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

La rémunération perçue par les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne lors de la diffusion de messages destinés à soutenir des actions collectives ou d’intérêt général n’est pas prise en compte pour la détermination du seuil visé à l’alinéa 1er du présent article».

2.2.   Mode de financement du régime d'aides

Mode de financement du régime d'aides

Pour ce qui est du volet financement du régime d'aides, l'article 1 du projet notifié par les autorités françaises le 2 Octobre 1997, qui est devenu le décret no 97-1263, du 29 décembre 1997, portant création d’une taxe parafiscale au profit d’un fonds de soutien à l’expression radiophonique (JORF du 30 décembre 1997, p. 19194), dispose:

o

«Il est institué, à compter du 1er janvier 1998 et pour une durée de cinq ans, une taxe parafiscale sur la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision [(ci-après la “taxe sur les régies publicitaires”)] destinée à financer un fonds d’aide aux titulaires d’une autorisation de service de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Cette taxe a pour objet de favoriser l’expression radiophonique.»

er

L’article 2 de du projet de décret dispose:

«La taxe est assise sur les sommes, hors commission d’agence et hors taxe sur la valeur ajoutée, payées par les annonceurs pour la diffusion de leurs messages publicitaires à destination du territoire français.

Elle est due par les personnes qui assurent la régie de ces messages publicitaires.

Un arrêté conjoint des ministres chargés du budget et de la communication fixe le tarif d’imposition par paliers de recettes trimestrielles perçues par les régies assujetties dans les limites suivantes:

[...]»

L’article 4 de ce même projet de décret prévoit que cette taxe est assise, liquidée et recouvrée par la direction générale des impôts pour le compte du Fonds de soutien à l’expression radiophonique selon les mêmes règles, garanties et sanctions que celles qui sont prévues pour la taxe sur la valeur ajoutée.

3.   EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

3.1.   Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

L’article 87, paragraphe 1 du traité CE dispose que:

«Sauf dérogations prévues par le présent traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions».

Ces conditions d'application sont examinées ci-après.

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Le régime d'aides est financé au moyen de ressources provenant d'une taxe parafiscale prévue par des dispositions législatives et règlementaires et perçue par l'administration fiscale, qui grève la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

Les aides sont donc accordées au moyen de ressources publiques de l'État français.

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

Le régime d'aides favorise uniquement la prestation de services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne. Les bénéficiaires du régime d'aides sont des prestataires de tels services dont les ressources publicitaires sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Ces services sont en situation de concurrence quant à la captation d'audience et de recettes publicitaires, notamment avec d'autres services de radiodiffusion sonore sur le territoire français dont les ressources commerciales dépassent ce seuil et qui, eux, ne bénéficient pas du soutient publique au titre du régime d'aides.

Les aides en question faussent donc ou, à tout le moins, menacent de fausser la concurrence entre ces deux catégories de prestataires de services.

Affectation des échanges entre États membres

Affectation des échanges entre États membres

Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne émis à partir du territoire français, notamment par les bénéficiaires du régime d'aides, peuvent être captés dans d'autres États membres, fût-ce seulement dans des zones transfrontalières. De même, il apparaît que la taxe parafiscale prévue par les dispositions législatives et règlementaires notifiées grève aussi les ressources publicitaires de services prestés à partir d'autres États membres vers le territoire français.

Il en résulte que les échanges entre États membres sont ou risquent d'être affectés par le régime d'aides notifié.

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Dans ces conditions, à ce stade et sous réserve des observations de la France et des tiers intéressés, la Commission estime que le régime d'aide à l'expression radiophonique objet de la notification des autorités françaises tombe sous le coup des dispositions prévues par l'article 87, paragraphe 1 du traité CE. Pour autant que cette mesure constitue une aide d'État, la Commission se doit d'analyser sa compatibilité avec le marché commun.

3.2.   Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

De par son objet et son champ d'application, la mesure d'aide notifiée ne satisfait manifestement pas aux dérogations prévues dans le paragraphe 2 de l'article 87 du traité CE ni dans les alinéas a) et b) du paragraphe 3 dudit article.

De par son but de favoriser la pluralité des stations prestant des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne sur le territoire français, notamment en soutenant celles dont les ressources publicitaires sont les plus faibles, le régime d'aide vise à garantir la pluralité des médias sur le territoire français, qui est un objectif économique général légitime. Ainsi, l'examen du volet d'aide aux bénéficiaires pourrait être fait au regard des conditions énoncées dans l'alinéa c) du paragraphe 3 de l'article 87 du traité CE. Celui-ci dispose que: «Peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun: (...) les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun (...)».

Toutefois, il ressort de l'examen de l'information fournie par les autorités françaises que le mode de financement du régime d'aides au moyen de la taxe parafiscale en question fait partie intégrante de la mesure, comme l'a constaté par ailleurs la Cour dans son arrêt Régie Networks (points 99 à 112).

En effet, ainsi qu'elle a pu le rappeler dans son arrêt Régie Networks (point 89): «la Cour a jugé que le mode de financement d’une aide peut rendre l’ensemble du régime d’aides qu’il sert à financer incompatible avec le marché commun. Dès lors, l’examen d’une aide ne saurait être séparé des effets de son mode de financement. Tout au contraire, l’examen d’une mesure d’aide par la Commission doit nécessairement aussi prendre en considération le mode de financement de l’aide dans le cas où ce dernier fait partie intégrante de la mesure (voir en ce sens, notamment, arrêts van Calster e.a., précité, point 49, ainsi que du 15 juillet 2004, Pearle e.a., C-345/02, Rec. p. I7139, point 29)».

Régie Networks

Il en résulte que la Commission se doit de prendre en considération ladite taxe lors de son examen de la compatibilité du régime d'aides avec le marché commun. A cet égard, la taxe sur les régies publicitaires en cause apparaît contraire au principe général, régulièrement réaffirmé par la Commission et confirmé par la Cour dans son arrêt du 25 juin 1970, France/Commission (47/69, Rec. p. 487), selon lequel les produits ou services importés doivent être exonérés de toute taxe parafiscale destinée à financer un régime d’aides dont seules bénéficient des entreprises nationales, comme l'a constaté la Cour dans son arrêt Régie Networks (point 115).

Régie Networks

La Commission considère à ce stade que la non exonération des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne prestés en France à partir de stations sises dans d'autres États membres et qui ne peuvent en aucun cas prétendre bénéficier des aides octroyées au titre du régime notifié altère les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Quand bien même le but général du volet d'aide aux bénéficiaires visé par le régime notifié est légitime et pourrait être déclaré compatible avec le marché commun, il en est tout autrement du mode de financement du régime, qui n'est pas dissociable de celui-là dans l'examen de la compatibilité.

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Dans ces conditions, à ce stade, la Commission a des doutes quant à la compatibilité avec le marché commun du régime d'aides notifié, notamment à l'aune des critères énoncés dans l'article 87, paragraphe 3, alinéa c) CE. La Commission note qu'une illégalité du mode de financement entacherait d'illégalité ab initio le régime d'aides.

ab initio

4.   CONCLUSION

CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes sérieux que la mesure en cause soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l’évaluation des mesures dans un délai d’un mois à compter de la date de réception de la présente.

La Commission rappelle à la France que toute aide incompatible pourra faire l’objet d’une récupération auprès de son bénéficiaire.

La Commission invite la République française à lui transmettre ses observations, notamment sur les aspects suivants:

| — | Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002.

| — | Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002.

| — | Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres. |
| --- | --- |

—

Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres.

| — | Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE. |
| --- | --- |

—

Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE.

| — | Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission. |
| --- | --- |

—

Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission.

Par la présente, la Commission avise la France qu’elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l’Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l’AELE signataires de l’accord EEE par la publication d’une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l’autorité de surveillance de l’AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d’un mois à compter de la date de cette publication.”

Journal officiel de l’Union européenne

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

1

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/20

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 223/10

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„HOPFEN AUS DER HALLERTAU”

EK-sz.: DE-PGI-005-0529-14.03.2006

OEM ( ) OFJ ( X )

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Cím: | Mohrenstraße 37 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Név:

Bundesministerium der Justiz

Cím:

Mohrenstraße 37

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 3020259333

Fax

+49 3020258251

E-mail:

—

2.   Csoportosulás:

| Név: | Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V. |
| --- | --- |
| Cím: | Kellerstraße 1 |
| 85283 Wolnzach |
| DEUTSCHLAND |

Név:

Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V.

Cím:

Kellerstraße 1

85283 Wolnzach

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8442957200

Fax

+49 8442957270

E-mail:

info@deutscher-hopfen.de

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) Egyéb ( )

3.   A termék típusa:

| Komló, 1.8. osztály: | A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek |
| --- | --- |

Komló, 1.8. osztály:

A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek

4.   Termékleírás:

(követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés:

„Hopfen aus der Hallertau”

4.2.   Leírás:

| | Botanika:
  A komló a kenderfélék (Cannabinaceae) családjába és a csalánfélék (Urticeae) rendjébe tartozik. Kétlaki növény, azaz a porzós és a termős virágok külön növényeken találhatók. Csak a termős növényeken alakul ki az úgynevezett komlótoboz (lupuli strobulus), amelynek német elnevezése Hopfenzapfen, de szokás Hopfendoldénak vagy Trollénak is nevezni. |
| --- | --- |

Botanika:

A komló a kenderfélék (Cannabinaceae) családjába és a csalánfélék (Urticeae) rendjébe tartozik. Kétlaki növény, azaz a porzós és a termős virágok külön növényeken találhatók. Csak a termős növényeken alakul ki az úgynevezett komlótoboz (lupuli strobulus), amelynek német elnevezése Hopfenzapfen, de szokás Hopfendoldénak vagy Trollénak is nevezni.

| | Termékek:
  A „Hopfen aus der Hallertau” elnevezésre kért, az 510/2006/EK rendelet szerinti oltalom kizárólag a szárított komlótobozra (lupuli strobulus), valamint az abból nyert, komlókészítményekre (komlópellet vagy komlókivonat) vonatkozik. Hagyományos komlókészítménynek számít például a 90-es típusú pellet és a 45-ös típusú, magas lupulintartalmú pellet, valamint a szén-dioxidos komlókivonat és az etanolos komlókivonat. Pelletáláskor a komlót megőrlik, és megfelelő formájúra sajtolják, az extrahálás során pedig az összetevőket oldószerrel (szén-dioxid és etanol) vonják ki a pelletből. |
| --- | --- |

Termékek:

A „Hopfen aus der Hallertau” elnevezésre kért, az 510/2006/EK rendelet szerinti oltalom kizárólag a szárított komlótobozra (lupuli strobulus), valamint az abból nyert, komlókészítményekre (komlópellet vagy komlókivonat) vonatkozik. Hagyományos komlókészítménynek számít például a 90-es típusú pellet és a 45-ös típusú, magas lupulintartalmú pellet, valamint a szén-dioxidos komlókivonat és az etanolos komlókivonat. Pelletáláskor a komlót megőrlik, és megfelelő formájúra sajtolják, az extrahálás során pedig az összetevőket oldószerrel (szén-dioxid és etanol) vonják ki a pelletből.

| | Alkalmazás:
  A „Hopfen aus der Hallertau” és készítményei több mint 99 %-ban a sörkészítésben kerülnek felhasználásra, és ennek során a Hallertauban termesztett komlófajták keserűanyaga és illóolajai jelentősen befolyásolják a sör egyedi minőségét.
  Ma Hallertauban, a világ legnagyobb összefüggő komlótermő területén folyik a világ komlótermesztésének kb. egyharmada. A termesztett komlófajták termékspektruma mind a keserű komlófajták, mind az aromás komlófajták terén igen nagy. |
| --- | --- |

Alkalmazás:

A „Hopfen aus der Hallertau” és készítményei több mint 99 %-ban a sörkészítésben kerülnek felhasználásra, és ennek során a Hallertauban termesztett komlófajták keserűanyaga és illóolajai jelentősen befolyásolják a sör egyedi minőségét.

Ma Hallertauban, a világ legnagyobb összefüggő komlótermő területén folyik a világ komlótermesztésének kb. egyharmada. A termesztett komlófajták termékspektruma mind a keserű komlófajták, mind az aromás komlófajták terén igen nagy.

A Hallertauban termesztett keserű fajták közé például a következők tartoznak:

| — | Hallertauer Magnum |
| --- | --- |

—

Hallertauer Magnum

| — | Hallertauer Taurus |
| --- | --- |

—

Hallertauer Taurus

| — | Herkules |
| --- | --- |

—

Herkules

| — | Northern Brewer |
| --- | --- |

—

Northern Brewer

A Hallertauban termesztett aromás fajták közé például a következők tartoznak:

| — | Hallertauer Tradition |
| --- | --- |

—

Hallertauer Tradition

| — | Perle |
| --- | --- |

—

Perle

| — | Spalter Select |
| --- | --- |

—

Spalter Select

| — | Saphir |
| --- | --- |

—

Saphir

| — | Hallertauer Mittelfrüh |
| --- | --- |

—

Hallertauer Mittelfrüh

| — | Hersbrucker Spät |
| --- | --- |

—

Hersbrucker Spät

4.3.   Földrajzi terület:

A hallertaui komlótermesztés teljes földrajzi területe Eichstätt, Freising, Kehlheim, Landshut, Nürnberger Land és Pfaffenhofen körzet területének felel meg.

4.4.   A származás igazolása:

A fajtára, évjáratra és termőterületre vonatkozó hivatalos minősítési eljárásnak köszönhetően ma a komlótermelőtől a komlófeldolgozáson át a sörfőzdéig az egész termelési láncot egy zárt, hivatalosan felügyelt nyomon követési rendszer kíséri végig. Ellenőrzés céljából a forgalomba hozatal, illetve a feldolgozás minden szakaszában hivatalos tanúsítási eljárásra kerül sor, amelyet a hatósági felügyelet nyilvántartásában dokumentálnak. A komlószüretet követően a komló minden részét laboratóriumi vizsgálatnak vetik alá, és a komlót a hivatalos minősítési eljárás lefolytatása után veszik át a komlókereskedelmi és komlófeldolgozó cégek.

4.5.   Az előállítás módja:

| | Komlótermesztés:
  A hallertaui komlót a termőterületen komlókarókon termesztik. A tavaszi munkák márciusban kezdődnek a támasztónövények metszésével és drótra tűzésével, amit a felfuttatás, a talajforgatás, a növényvédelem és a gépi talajmegmunkálás követ. A komló szüretelésére – fajtától függően – augusztus végétől szeptember közepéig kerül sor. |
| --- | --- |

Komlótermesztés:

A hallertaui komlót a termőterületen komlókarókon termesztik. A tavaszi munkák márciusban kezdődnek a támasztónövények metszésével és drótra tűzésével, amit a felfuttatás, a talajforgatás, a növényvédelem és a gépi talajmegmunkálás követ. A komló szüretelésére – fajtától függően – augusztus végétől szeptember közepéig kerül sor.

| | Feldolgozás:
  A „Hopfen aus der Hallertau” minőségének biztosítása érdekében a komlót a szüret után azonnal, illetve a komlótermelő általi csomagolást követően a forgalomba hozatal első szakaszában hűvös helyen kell tárolni. A nemzetközi komlókereskedelem keretében időközben megfelelő tárolási lehetőségeket biztosítottak a hallertaui komlótermő területen. A nyerskomló hűvös helyen való tárolását követően a „Hopfen aus der Hallertau”-ból úgynevezett komlókészítményeket – komlópelletet és kivonatot – készítenek. A pelletálás során a szárított komlótobozt először megőrlik, majd pellet alakúra sajtolják. Az így létrejött pellet egy részéből kivonatot készítenek, vagyis a pelletből kivonják az összetevőket. |
| --- | --- |

Feldolgozás:

A „Hopfen aus der Hallertau” minőségének biztosítása érdekében a komlót a szüret után azonnal, illetve a komlótermelő általi csomagolást követően a forgalomba hozatal első szakaszában hűvös helyen kell tárolni. A nemzetközi komlókereskedelem keretében időközben megfelelő tárolási lehetőségeket biztosítottak a hallertaui komlótermő területen. A nyerskomló hűvös helyen való tárolását követően a „Hopfen aus der Hallertau”-ból úgynevezett komlókészítményeket – komlópelletet és kivonatot – készítenek. A pelletálás során a szárított komlótobozt először megőrlik, majd pellet alakúra sajtolják. Az így létrejött pellet egy részéből kivonatot készítenek, vagyis a pelletből kivonják az összetevőket.

4.6.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

A hallertaui komlótermesztés több mint 1 100 éves hagyományokkal rendelkezik. Az oklevelek első ízben 860-ban tesznek említést a komlóról. A hallertaui komlótermő-terület kedvező éghajlati és talajviszonyokat kínál a komlótermesztéshez. A harmadkori dombvidék mély, laza talaja, az április végétől fagymentes időjárás, a 7,7 °C fokos átlaghőmérséklet, a mérsékelt éghajlatra jellemző évi 1 673 napsütéses óra és a bőséges, évi 816 mm csapadék e tekintetben különösen fontos. A termőterület különleges éghajlati és talajviszonyai alapján a nemzetközi söripar nagyon nagy becsben tartja Hallertaut. A hallertaui komlótermesztők nemzedékeken át gyarapodó tudása, valamint a folyamatos szaktanácsadás nagyon fontos a kb. 70 %-ban kivitelre termelt és több mint 100 országba exportált „Hopfen aus der Hallertau” termesztése szempontjából. A „Hopfen aus der Hallertau” a világ legtöbb sörfőzdéje számára a mindenre kiterjedő minőséget jelenti, és mind belföldön, mind nemzetközi viszonylatban a legnagyobb elismertségnek örvend. A nemzetközi söriparban a hallertaui komló jó hírnevét a gondos és kímélő feldolgozás is öregbíti. A jó minőségnek köszönhetően minden vevő esküszik ezekre a termékekre, melyek nélkül el sem tudnák képzelni saját sörgyártásukat. A hagyományokban gazdag komló- és népi ünnepek, például az augusztusi wolnzachi mulatság (Wolnzacher Volksfest) vagy az október elején tartott mainburgi vásár (Mainburger Gallimarkt), valamint a minden évben megtartott komlókirálynő-választás egyedi bájt kölcsönöznek a termőterületnek.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt |
| --- | --- |
| Cím: | Menzinger Strasse 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Név:

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt

Cím:

Menzinger Strasse 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8917800333

Fax

+49 8917800332

E-mail:

—

4.8.   Címkézés:

—

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/23

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 223/11

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„TARTA DE SANTIAGO”

EK-szám: ES-PGI-0005-0616-03.07.2007

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés:

„Tarta de Santiago”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa (a II. melléklet besorolása szerint):

| 2.4. osztály: | Sütőipari, cukrászati, édesipari és keksztermékek |
| --- | --- |

2.4. osztály:

Sütőipari, cukrászati, édesipari és keksztermékek

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

Hagyományos galíciai sütemény, amelynek legfontosabb összetevői a mandula, a cukor és a tojás. Ezek arányait és felhasználásuk körülményeit a 3.3. bekezdés tartalmazza.

Organoleptikus jellemzők:

| — | A termék alakja kerek, fehér cukormáz bevonattal, amelyen ismertetőjegye, a Jakab-kereszt látható. |
| --- | --- |

—

A termék alakja kerek, fehér cukormáz bevonattal, amelyen ismertetőjegye, a Jakab-kereszt látható.

| — | Aromája a tojássárgája és a mandula jellegzetes aromája. |
| --- | --- |

—

Aromája a tojássárgája és a mandula jellegzetes aromája.

| — | Színe a külsején a fehér cukormáz díszítésnek köszönhetően fehér, vágásfelülete aranysárga. |
| --- | --- |

—

Színe a külsején a fehér cukormáz díszítésnek köszönhetően fehér, vágásfelülete aranysárga.

| — | Íze jellegzetes mandulaíz. |
| --- | --- |

—

Íze jellegzetes mandulaíz.

| — | Textúrája lyukacsos, szemcsés. |
| --- | --- |

—

Textúrája lyukacsos, szemcsés.

Két fő változata a tésztával készülő torta, illetve a tészta nélküli torta. Mindkét változatot különböző formákban lehet elkészíteni a torta kívánt méretétől függően.

3.3.   Nyersanyagok:

A „Tarta de Santiago” (tészta nélküli torta, illetve a tésztával készülő torta esetében a torta tölteléke) hozzávalói a következők:

| — | Első osztályú mandula a massza teljes súlyának legalább 33 %-ában. A mandula héjas termésben mért zsírtartalma legalább 50 %. Ennek a követelménynek általában a földközi-tengeri eredetű mandulafajták felelnek meg (köztük a „comuna”, „marcona”, „mollar”, „largueta” és „planeta” fajták), és rendszerint ezeket használják a torta elkészítéséhez. |
| --- | --- |

—

Első osztályú mandula a massza teljes súlyának legalább 33 %-ában. A mandula héjas termésben mért zsírtartalma legalább 50 %. Ennek a követelménynek általában a földközi-tengeri eredetű mandulafajták felelnek meg (köztük a „comuna”, „marcona”, „mollar”, „largueta” és „planeta” fajták), és rendszerint ezeket használják a torta elkészítéséhez.

| — | Finomított cukor (szacharóz) a massza teljes súlyának legalább 33 %-ában. |
| --- | --- |

—

Finomított cukor (szacharóz) a massza teljes súlyának legalább 33 %-ában.

| — | Tojás, melynek mennyisége a massza teljes súlyának legalább 25 %-a. |
| --- | --- |

—

Tojás, melynek mennyisége a massza teljes súlyának legalább 25 %-a.

| — | A receptnek megfelelően citromreszelék, égetett cukor, valamint édes bor, brandy vagy törkölypálinka. |
| --- | --- |

—

A receptnek megfelelően citromreszelék, égetett cukor, valamint édes bor, brandy vagy törkölypálinka.

A tésztával készülő torta esetében a tészta – amely a torta teljes súlyának legfeljebb 25 %-át teheti ki – két változata elfogadható, a következő összetételben:

| — | leveles tészta, melynek hozzávalói búzaliszt, vaj, víz és só, |
| --- | --- |

—

leveles tészta, melynek hozzávalói búzaliszt, vaj, víz és só,

| — | pâte brisée (ropogós omlós vajas tészta) tortaalap, amelynek hozzávalói búzaliszt, vaj, cukor (szacharóz), egész tojás, tej, só. |
| --- | --- |

—

pâte brisée (ropogós omlós vajas tészta) tortaalap, amelynek hozzávalói búzaliszt, vaj, cukor (szacharóz), egész tojás, tej, só.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A „Tarta de Santiago” elkészítése és díszítése.

3.6.   A szeletelésre, reszelésre, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A csomagolás az ellenőrző szerv által nyilvántartásba vett feldolgozóüzemekben történik. A csomagolást elsősorban azért szükséges magukban a feldolgozó létesítményekben elvégezni, mert a csomagolás nyújtotta védelem nélkül e cukrászati termék kezelése és szállítása rendkívüli törékenysége miatt (omlós massza, fehér cukorbevonat) igen bonyolult feladat lenne. Ezt a követelményt a higiénia, a fertőzési forrásokkal szembeni védelem is indokolja. Ilyen körülmények között a csomagolás a termék előállítása részének tekinthető.

Minden egyes termék számára külön-külön, új, tiszta, egyedi csomagolást kell használni, amelynek a termék megfelelő védelmét és szállítását megkönnyítő anyagokból kell készülnie.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A termékleírásnak való megfelelőség tanúsítását követően a „Tarta de Santiago” földrajzi jelzéssel értékesített termékek csomagolását az ellenőrző szerv által engedélyezett és kiadott, sorszámozott alfanumerikus kóddal rendelkező zárjeggyel, címkével vagy ellenőrző címkével és a földrajzi jelzés hivatalos logójával kell ellátni (lásd lejjebb).

Mind a kereskedelmi, mind az ellenőrző címkén szerepelnie kell a „Tarta de Santiago földrajzi jelzés” feliratnak. A címkéken és a csomagolóeszközökön a hatályos jogszabályokban előírt általános tájékoztatáson túl kötelező feltűnő formában feltüntetni a „Tarta de Santiago” földrajzi jelzés logóját.

Image

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „Tarta de Santiago” földrajzi jelzés földrajzi területe magában foglalja Galícia teljes autonóm területét.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

Annak ellenére, hogy ebben a régióban alig található mandulafa, Galíciában nagyon régóta fogyasztanak mandulából előállított termékeket; az így létrejött hagyományos édességek mára a galíciai konyha szerves részei lettek.

Kezdetben csak a legtehetősebb osztályok fogyaszthatták a mandulából készült termékeket, azonban ezek idővel egyre népszerűbbé váltak, és ma már a mandula a hagyományos galíciai desszertek legfontosabb, jellegzetes összetevője. A „Tarta de Santiago” olyan különlegesség, amely a régmúlt galíciai cukrászatának legjobb hagyományaiban gyökerezik.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „Tarta de Santiago” egészen különleges édesség úgy külseje, mint organoleptikus tulajdonságai miatt, amelyek közül íze mellett kiemelkedik színe, valamint lyukacsos, szemcsés textúrája. A torta könnyen felismerhető alakjáról és a tetején látható Jakab-keresztről.

5.3.   A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A manapság „Tarta de Santiago” néven ismert mandulás piskótáról fennmaradt legkorábbi híradás 1577-ből származik, amikor Pedro de Portocarrero a santiagói egyetemen tett látogatása során szemrevételezte, hogy milyen ételekkel és édességekkel kínálják a professzorokat a tudományos fokozatok odaítélése alkalmából.

Az első megbízható recepteket a Luis Bartolomé de Leybar által 1838 körül összeállított „Édességek füzete” című munkában, valamint Eduardo Merín „Édességek és sütemények. Igen hasznos könyv intézők, vendéglősök és cukrászok számára” címet viselő könyvében találhatjuk. Az értekezések elkészítésének időpontja és egyértelműen galíciai eredetük igazolja mind az édesség hosszú időre visszatekintő hagyományát, mind kapcsolatát a helyi gasztronómiai tradícióval. Az a tény, hogy ez az édesség egészen a XX. századig nem szerepelt a Spanyolország többi területéhez fűződő receptgyűjteményekben, arra enged következtetni, hogy nem tartották a közös cukrászati örökség részének, és még később is hosszú időn keresztül regionális különlegességnek tekintették. Mindez megerősíti az édesség galíciai eredetének feltételezését és szoros kapcsolatát Galícia hagyományaival, gasztronómiájával és ízlésével.

Másrészt a galíciai hagyományos cukrászatokban a „Tarta de Santiago” most is a legkésőbb a XIX. század végén kialakult receptek szerint készül A santiago de compostela-i „Casa Mora” alapítója 1924-ben kezdte mandulatortáit a Jakab-kereszt körvonalaival díszíteni. Ötlete nagy sikert aratott, és hamarosan elterjedt a többi galíciai előállító között.

Végezetül a „Tarta de Santiago” a Földművelési, Halászati és Élelmezési Minisztérium által 1996-ban kiadott „Hagyományos spanyol termékek jegyzékében” is szerepel a cukrászati termékekkel foglalkozó szakaszban, ami szintén a terméknek a Galícia autonóm közösséghez fűződő kapcsolatát bizonyítja.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

A 2006. december 29-i rendelet a Tarta de Santiago védett földrajzi jelzés nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelem kedvező elbírálásáról.

Galíciai Hivatalos Lap, 5. sz., 2007. január 8.

http://www.xunta.es/doc/Dog2007.nsf/a6d9af76b0474e95c1257251004554c3/9eff9ab5be0f8a9ec125725a004cf842/$FILE/00500D006P012.PDF

---

| 16.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 223/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 223/26

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 223/12

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„PEMENTO DE OÍMBRA”

EK-sz.: ES-PDO-0005-0486-20.07.2005

OEM ( ) OFJ ( X )

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España |
| --- | --- |
| Cím: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Név:

Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España

Cím:

Paseo Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel.

+34 913475394

Fax

+34 913475410

E-mail:

sgcaae@mapya.es

2.   Csoportosulás:

| Név: | Hortoflor 2 SCG |
| --- | --- |
| Cím: | Barbantes-estación |
| 32454 Cenlle (Ourense) |
| ESPAÑA |

Név:

Hortoflor 2 SCG

Cím:

Barbantes-estación

32454 Cenlle (Ourense)

ESPAÑA

Tel.

+34 988280402

Fax

+34 988280399

E-mail:

hortoflor@hortoflor.com

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) Egyéb ( )

3.   A termék típusa:

| 1.6. osztály: | Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály:

Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva

4.   Termékleírás:

(követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés:

„Pemento de Oímbra”

4.2.   Leírás:

A „Pemento de Oímbra” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) oltalmát élvező paprika a Capsicum annuum L fajtának a termelési területen hagyományosan termesztett, emberi fogyasztásra szánt ökotípusának termése, amelyet éretlen állapotban szednek és nyersen értékesítenek.

A következő jellemzőkkel rendelkezik:

A termés fizikai és érzékszervi jellemzői:

| — | szabályos, hosszúkás alakú, egyhéjú, három-négy cikkellyel, jelentősebb erezet nélkül, |
| --- | --- |

—

szabályos, hosszúkás alakú, egyhéjú, három-négy cikkellyel, jelentősebb erezet nélkül,

| — | tömege egyenként 100–200 g, |
| --- | --- |

—

tömege egyenként 100–200 g,

| — | hossza 10–20 cm, |
| --- | --- |

—

hossza 10–20 cm,

| — | szélessége az alapnál 6–8 cm, |
| --- | --- |

—

szélessége az alapnál 6–8 cm,

| — | keresztmetszetében 3–4 cikkely látható, |
| --- | --- |

—

keresztmetszetében 3–4 cikkely látható,

| — | csúcsa hegyes vagy gömbölyödő, |
| --- | --- |

—

csúcsa hegyes vagy gömbölyödő,

| — | héja sima, fényes; színe világoszöld, sárgába hajló árnyalatokkal, |
| --- | --- |

—

héja sima, fényes; színe világoszöld, sárgába hajló árnyalatokkal,

| — | falának (húsának) vastagsága 6–8 mm, |
| --- | --- |

—

falának (húsának) vastagsága 6–8 mm,

| — | íze édes, a kapszaicin hiánya következtében nem csípős, illata közepesen intenzív. |
| --- | --- |

—

íze édes, a kapszaicin hiánya következtében nem csípős, illata közepesen intenzív.

Kémiai jellemzők (középértékek):

| — | kémiai összetétel: nedvességtartalom (93 %), fehérjetartalom (1,3 g/100 g friss tömeg). |
| --- | --- |

—

kémiai összetétel: nedvességtartalom (93 %), fehérjetartalom (1,3 g/100 g friss tömeg).

4.3.   Földrajzi terület:

A termesztési területet Ourense tartomány Verín járásának következő települései alkotják: Oímbra, Verín, Castrelo do Val, Monterrei, Cualedro, Laza, Riós és Vilardevós.

A járásban található a Támega folyó völgye, amelynek éghajlati és talajviszonyai rendkívül kedvezőek a növény termesztéséhez.

4.4.   A származás igazolása:

A termék nyomonkövethetőségét az előállítás és a forgalmazás minden egyes szakaszában biztosított azonosíthatóság garantálja.

A termékleírás rendelkezéseinek betartását az ellenőrző szerv a termelőkről és az ültetvényekről folyamatosan vezetett naprakész nyilvántartás segítségével biztosítja.

A „Pemento de Oímbra” földrajzi jelzés oltalma alatt kizárólag az a paprika állhat, amelynek termesztése a megfelelő nyilvántartásba bejegyzett ültetvényeken, illetve termelők által, a termékleírásban és a kiegészítő szabályokban rögzített feltételek szerint történik.

A nyilvántartásba bejegyzett termelők kötelesek a földrajzi jelzés oltalma alatt álló paprikából ténylegesen termesztett és értékesített mennyiséget az e célból vezetett nyilvántartásokban rögzíteni. A csomagolók által értékesített mennyiségeket az ellenőrző szerv összeveti a beszállító mezőgazdasági termelők által előállított termékmennyiségekkel, ez utóbbiakat pedig a bejegyzett parcellák terméshozama alapján ellenőrzi.

Az ellenőrző szerv felügyeletnek és ellenőrzésnek veti alá a nyilvántartásba bejegyzett valamennyi természetes vagy jogi személyt, ültetvényt, raktárt, üzemet és az előállított termékeket annak megállapítása céljából, hogy az oltalom alatt álló termékek megfelelnek-e a termékleírás és a kiegészítő szabályok követelményeinek. Az ültetvények, raktárak és üzemek felülvizsgálata, a dokumentáció áttekintése és a 4.2. pontban meghatározott fizikai paraméterek alapján végzett ellenőrzések során megállapítja, hogy a leszedett paprika sértetlen, egészséges, tiszta, károsodásoktól és sérülésektől mentes-e. Az ellenőrző szerv multireziduális analíziseket is végezhet annak megállapítására, hogy a növényvédő szerek mérhető mennyisége nem lépi-e túl a termékre vonatkozó jogszabályokban meghatározott szermaradék-határértékeket.

4.5.   Az előállítás módja:

A szaporításra szánt magok előállítására használt növények és termések kiválasztását hagyományosan maguk a mezőgazdasági termelők végzik, akik tapasztalati úton válogatják ki az optimális minőségű paprika termesztése szempontjából a legjobb tulajdonságokkal (méret, forma, külső megjelenés) rendelkező darabokat.

A termék előállítása a következők szerint történik:

| — | Szaporítás és kiültetés:
  Az érett termést (piros) szárítják, a magokat kigyűjtik. A magágyak előkészítése március elején történik. A termesztőparcellákba az átültetés május közepén kezdődik. Az ültetési távolság hozzávetőlegesen 50 × 40 cm. A palánták csak a megfelelő nyilvántartásba bejegyzett engedélyezett termelőktől származhatnak. |
| --- | --- |

—

Szaporítás és kiültetés:

Az érett termést (piros) szárítják, a magokat kigyűjtik. A magágyak előkészítése március elején történik. A termesztőparcellákba az átültetés május közepén kezdődik. Az ültetési távolság hozzávetőlegesen 50 × 40 cm. A palánták csak a megfelelő nyilvántartásba bejegyzett engedélyezett termelőktől származhatnak.

| — | Termesztési korlátok:
  A „Pemento de Oímbra” földrajzi jelzés oltalma alatt álló termék szabadföldi módszerrel, illetve fedett helyen egyaránt termeszthető. A megengedett legnagyobb terméshozam általában 4,5 kg/m2. |
| --- | --- |

—

Termesztési korlátok:

A „Pemento de Oímbra” földrajzi jelzés oltalma alatt álló termék szabadföldi módszerrel, illetve fedett helyen egyaránt termeszthető. A megengedett legnagyobb terméshozam általában 4,5 kg/m2.

| — | Művelési feladatok:
  A növény optimális fejlődése szempontjából alapvető az öntözés, amelynek során a vizet a tőhöz kell eljuttatni, másként károsítaná a virágokat, illetve a termést.
  A szervestrágyázást marha- vagy baromfitrágyával, egyszeri mélytrágyázás formájában szükséges elvégezni.
  A kártevők, illetve a betegségek elleni küzdelemnek elsősorban olyan termesztési módszerek alkalmazásán kell alapulnia, mint a mag fertőtlenítése, a magágyak kezelése és kevesebb öntözővíz használata. Amennyiben vegyszeres beavatkozásra van szükség, mindig a kisebb környezeti ártalommal járó, hatékonyabb, kevésbé toxikus és a szermaradékok szempontjából kisebb problémát jelentő, a segédfaunára kevésbé ható, illetve rezisztencia szempontjából kedvezőbb hatóanyagokat kell használni. |
| --- | --- |

—

Művelési feladatok:

A növény optimális fejlődése szempontjából alapvető az öntözés, amelynek során a vizet a tőhöz kell eljuttatni, másként károsítaná a virágokat, illetve a termést.

A szervestrágyázást marha- vagy baromfitrágyával, egyszeri mélytrágyázás formájában szükséges elvégezni.

A kártevők, illetve a betegségek elleni küzdelemnek elsősorban olyan termesztési módszerek alkalmazásán kell alapulnia, mint a mag fertőtlenítése, a magágyak kezelése és kevesebb öntözővíz használata. Amennyiben vegyszeres beavatkozásra van szükség, mindig a kisebb környezeti ártalommal járó, hatékonyabb, kevésbé toxikus és a szermaradékok szempontjából kisebb problémát jelentő, a segédfaunára kevésbé ható, illetve rezisztencia szempontjából kedvezőbb hatóanyagokat kell használni.

| — | Betakarítás:
  A betakarítás a termés félig éretlen állapotában, kézi szedéssel történik, akkor, amikor a tapasztalat és a mezőgazdasági termelők megítélése szerint a termés értékesítési szempontból a leginkább megfelelő, a 4.2. pontban meghatározott fizikai jellemzőkkel megegyező tulajdonságokkal rendelkezik. A szedést, amely szükség szerint többször megismételhető, a termék károsodásának megakadályozása érdekében megfelelő eszközök (szerszámok, dobozok vagy konténerek stb.) és személyzet igénybevételével kell elvégezni. |
| --- | --- |

—

Betakarítás:

A betakarítás a termés félig éretlen állapotában, kézi szedéssel történik, akkor, amikor a tapasztalat és a mezőgazdasági termelők megítélése szerint a termés értékesítési szempontból a leginkább megfelelő, a 4.2. pontban meghatározott fizikai jellemzőkkel megegyező tulajdonságokkal rendelkezik. A szedést, amely szükség szerint többször megismételhető, a termék károsodásának megakadályozása érdekében megfelelő eszközök (szerszámok, dobozok vagy konténerek stb.) és személyzet igénybevételével kell elvégezni.

| — | Szállítás és tárolás:
  Az összenyomódás megelőzése érdekében a paprika szállítása kemény falú csomagolóanyagokban történik. A kirakodást olyan módon kell elvégezni, amely által minimálisra csökkenthetők a termék leesése által okozott károk. A tárolóhelyeken megfelelő szellőzést kell biztosítani. |
| --- | --- |

—

Szállítás és tárolás:

Az összenyomódás megelőzése érdekében a paprika szállítása kemény falú csomagolóanyagokban történik. A kirakodást olyan módon kell elvégezni, amely által minimálisra csökkenthetők a termék leesése által okozott károk. A tárolóhelyeken megfelelő szellőzést kell biztosítani.

| — | Forgalmazás:
  A forgalmazás 1–5 kg-os hálós zsákokban vagy 5–10 kg-os kartondobozokban történik. Kizárólag a hatályos élelmiszerjog által engedélyezett anyagokat szabad használni. A csomagolás a termék minőségének, érettségének és színének megfelelően homogén tételekben történik. Más kiszerelési formák is alkalmazhatók, amennyiben megállapítást nyer, hogy nem befolyásolják hátrányosan a termék minőségét. A forgalmazás június 15-től október 15-ig tart, ez az időszak azonban módosítható, ha az idény időjárási körülményei, illetve a termék jellemzői indokolják. |
| --- | --- |

—

Forgalmazás:

A forgalmazás 1–5 kg-os hálós zsákokban vagy 5–10 kg-os kartondobozokban történik. Kizárólag a hatályos élelmiszerjog által engedélyezett anyagokat szabad használni. A csomagolás a termék minőségének, érettségének és színének megfelelően homogén tételekben történik. Más kiszerelési formák is alkalmazhatók, amennyiben megállapítást nyer, hogy nem befolyásolják hátrányosan a termék minőségét. A forgalmazás június 15-től október 15-ig tart, ez az időszak azonban módosítható, ha az idény időjárási körülményei, illetve a termék jellemzői indokolják.

4.6.   Kapcsolat:

Ez a paprika helyi ökotípus, amelyet a meghatározott földrajzi területen élő mezőgazdasági termelők nagyon régóta termesztenek. Termesztése az évek során korlátozott mennyiségben folyt, így a paprika az említett földrajzi területen kívül alig terjedt el, még ma is kizárólag ezen a környéken terem.

Hírnevének és népszerűségének köszönhetően 1998-ban létrejött a „Feira do Pemento”, a „Pemento de Oímbra” gasztronómiai ünnepe, amelyet minden évben augusztus elején rendeznek, és amelyen a termékkóstoló és -promóció mellett gasztronómiai vetélkedőket és a termelők számára technikai előadásokat is szerveznek. A termék hírnevének bizonyítékaként említést érdemel, hogy Verín járásban sok vendéglátóhely – felismerve a „Pemento de Oímbra” kulináris tulajdonságaiban és elkészítésének számtalan módjában rejlő kiváló kereskedelmi reklámozási lehetőséget – szerepelteti étlapján a paprikát.

A termék hírnevének kialakulásában sok tényező – köztük a növényanyag, a termesztés céljára igénybe vett völgyek talaja és mikroklímája – játszott közre.

Növényanyag

A helyi mezőgazdasági termelőknek a legjobb növények kiválasztásán és megőrzésén, és ezzel egy időben a termesztési technikáknak a terület feltételeihez történő hozzáigazításán alapuló hagyományos gyakorlatának eredményeként jött létre ez a különleges jellemzőkkel rendelkező, kiváló minőségű termék, amely oímbrai paprikaként lett híres.

Talajtani jellemzők

A talajtani jellemzők is hozzájárulnak ahhoz, hogy a terület ideális körülményeket biztosít a paprikatermesztés számára, mivel bővelkedik szerves anyagokban gazdag vályogos és homokos agyagtalajokban, amelyek talajtani szerkezete elősegíti a talajba jutó víz elszivárgását, és amelyek így gyakran öntözhetők (a növény nem szárazságtűrő, ezért a talajt nedvesen kell tartani), a tócsásodás azonban elkerülhető bennük (ez a jelenség megfojthatja a növényt és a termés csúcsának rothadását idézheti elő).

Éghajlati jellemzők

A kijelölt terület éghajlati jellemzői különösen alkalmasak az Oímbra ökotípus termesztéséhez, és egyben magyarázattal szolgálnak a termesztés széles körben ápolt hagyományát és a termék egyedülálló jellemzőit illetően.

Az édes ízű paprikafajták többségéhez hasonlóan a „Pemento de Oímbra” is igen fényigényes növény, ezért kedvezően reagál a termesztési terület napfényes óráinak magas számára csakúgy, mint a környezet hőmérsékletére. A kijelölt területen a termény fejlődésének minden egyes szakaszában mindkét tényező optimális értékeket mutat.

A legalacsonyabb csírázási hőmérséklet 13 °C, amire ebben a térségben áprilistól kezdve lehet számítani, míg a növény fejlődéséhez szükséges 20–25 °C (nappal), illetve 16–18 °C (éjszaka) optimális hőmérséklet júliusban és augusztusban biztosított. Szeptemberben az éjszakai hőmérséklet legtöbbször túlságosan alacsony (átlagosan 14,4 °C) a minőségi édes paprika szabadföldi termesztéséhez, így indokolt a fóliaalagutak használata, amelyek bizonyos mértékig elfogadottá váltak az ágazatban.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL) |
| --- | --- |
| Cím: | Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo |
| 15703 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Név:

Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL)

Cím:

Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo

15703 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Tel.

+34 881997276

Fax

+34 981546676

E-mail:

ingacal@xunta.es

Az INGACAL a Consellería do Medio Rural de la Xunta de Galicia (a galiciai kormány regionális vidékügyi minisztériuma) alá tartozó közszervezet.

4.8.   Címkézés:

A „Pemento de Oímbra” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel értékesített paprikát az egyes termelők/csomagolók saját márkajelzését feltüntető kereskedelmi címkével és az ellenőrző szerv által engedélyezett, egyedi alfanumerikus kódot és az oltalom alatt álló földrajzi jelzés logóját tartalmazó ellenőrző címkével kell ellátni. Mind a kereskedelmi címkén, mind az ellenőrző címkén kötelező feltüntetni az „Indicación Geográfica Protegida »Pemento de Oímbra«” („»Pemento de Oímbra« oltalom alatt álló földrajzi jelzés”) feliratot.

---