# Jurnalul Oficial C 158/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.158.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 158 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5211 iulie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.158.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 158

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5211 iulie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 158/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 158/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 158/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 158/03 | Prezentare adnotată a piețelor reglementate și a dispozițiilor de drept intern de punere în aplicare a dispozițiilor relevante ale directivei MIFID (Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului) | 3 |
| 2009/C 158/04 | Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public cu privire la servicii aeriene regulate (
  1
  ) | 9 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 158/02

Rata de schimb a monedei euro

2

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 158/03

Prezentare adnotată a piețelor reglementate și a dispozițiilor de drept intern de punere în aplicare a dispozițiilor relevante ale directivei MIFID (Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului)

3

2009/C 158/04

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public cu privire la servicii aeriene regulate (
  1
  )

1

9

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2009/C 158/05 | Cerere de propuneri – EACEA/11/2009 – Sprijin structural pentru organizațiile de cercetare și de reflecție asupra politicilor publice europene și pentru organizațiile societății civile la nivel european – Programul Europa pentru cetățeni, Acțiunea 2, Măsurile 1 și 2 – 2010 | 10 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 158/06 | Ajutor de Stat – Țările de Jos – Ajutor de stat C 10/2009 (ex N 138/2009) – ING – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  ) | 13 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2009/C 158/07 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare | 24 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2009/C 158/05

Cerere de propuneri – EACEA/11/2009 – Sprijin structural pentru organizațiile de cercetare și de reflecție asupra politicilor publice europene și pentru organizațiile societății civile la nivel european – Programul Europa pentru cetățeni, Acțiunea 2, Măsurile 1 și 2 – 2010

10

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 158/06

Ajutor de Stat – Țările de Jos – Ajutor de stat C 10/2009 (ex N 138/2009) – ING – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  )

1

13

ALTE ACTE

Comisie

2009/C 158/07

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 11.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5403 – Lufthansa/BMI)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 158/01

La data de 14 mai 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5403. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5403. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 11.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

10 iulie 2009

2009/C 158/02

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3901 |
| JPY | yen japonez | 128,21 |
| DKK | coroana daneză | 7,4466 |
| GBP | lira sterlină | 0,85800 |
| SEK | coroana suedeză | 11,0022 |
| CHF | franc elvețian | 1,5140 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,0840 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,030 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 277,50 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6993 |
| PLN | zlot polonez | 4,3740 |
| RON | leu românesc nou | 4,2160 |
| TRY | lira turcească | 2,1636 |
| AUD | dolar australian | 1,7940 |
| CAD | dolar canadian | 1,6212 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,7736 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,2250 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0331 |
| KRW | won sud-coreean | 1 786,89 |
| ZAR | rand sud-african | 11,4023 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,4983 |
| HRK | kuna croată | 7,3315 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 174,11 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9731 |
| PHP | peso Filipine | 67,026 |
| RUB | rubla rusească | 45,4005 |
| THB | baht thailandez | 47,382 |
| BRL | real brazilian | 2,8084 |
| MXN | peso mexican | 19,0303 |
| INR | rupie indiană | 67,8230 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3901

JPY

yen japonez

128,21

DKK

coroana daneză

7,4466

GBP

lira sterlină

0,85800

SEK

coroana suedeză

11,0022

CHF

franc elvețian

1,5140

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,0840

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,030

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

277,50

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6993

PLN

zlot polonez

4,3740

RON

leu românesc nou

4,2160

TRY

lira turcească

2,1636

AUD

dolar australian

1,7940

CAD

dolar canadian

1,6212

HKD

dolar Hong Kong

10,7736

NZD

dolar neozeelandez

2,2250

SGD

dolar Singapore

2,0331

KRW

won sud-coreean

1 786,89

ZAR

rand sud-african

11,4023

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,4983

HRK

kuna croată

7,3315

IDR

rupia indoneziană

14 174,11

MYR

ringgit Malaiezia

4,9731

PHP

peso Filipine

67,026

RUB

rubla rusească

45,4005

THB

baht thailandez

47,382

BRL

real brazilian

2,8084

MXN

peso mexican

19,0303

INR

rupie indiană

67,8230

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 11.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/3

---

Prezentare adnotată a piețelor reglementate și a dispozițiilor de drept intern de punere în aplicare a dispozițiilor relevante ale directivei MIFID (Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului)

2009/C 158/03

Articolul 47 din directiva privind piețele instrumentelor financiare (Directiva 2004/39/CE, JO L 145, 30.4.2004) autorizează fiecare stat membru să atribuie statutul de „piață reglementată” piețelor constituite pe teritoriul său și care se conformează reglementărilor acestuia.

Articolul 4 alineatul (1) punctul 14 din Directiva 2004/39/CE definește termenul de „piață reglementată” ca fiind un sistem multilateral, exploatat și/sau gestionat de un operator economic, care asigură sau facilitează confruntarea – chiar în interiorul său și în conformitate cu norme nediscreționare – a unor interese multiple de vânzare și de cumpărare exprimate de terți pentru instrumente financiare, într-un mod care conduce la încheierea de contracte privind instrumente financiare admise la tranzacționare în cadrul normelor sale și/sau al sistemelor sale, și care este autorizat și funcționează în mod regulat și în conformitate cu dispozițiile titlului III din Directiva 2004/39/CE.

Articolul 47 din Directiva 2004/39/CE solicită fiecărui stat membru să întocmească și să actualizeze o listă a piețelor reglementate autorizate de acesta. Aceste informații trebuie comunicate celorlalte state membre și Comisiei Europene. În conformitate cu același articol (articolul 47 din Directiva 2004/39/CE), se solicită Comisiei publicarea anuală în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, a unei liste de piețe reglementate care i-au fost comunicate. Prezenta listă a fost întocmită în conformitate cu această cerință.

Lista anexată indică denumirea piețelor individuale pe care autoritățile naționale competente le consideră ca fiind în conformitate cu definiția termenului „piață reglementată”. În afară de aceasta, lista indică organismul responsabil pentru gestionarea acestor piețe și autoritatea competentă responsabilă pentru emiterea sau aprobarea regulilor de funcționare a pieței.

Ca urmare a diminuării barierelor la intrarea pe piață și a specializării pe sectoare de tranzacții, lista de „piețe reglementate” este supusă unor fluctuații din ce în ce mai mari în temeiul Directivei 93/22/CEE privind serviciile de investiții. Articolul 47 din directiva privind piețele instrumentelor financiare dispune publicarea, de către Comisia Europeană, a listei de piețe reglementate pe site-ul web al acesteia și actualizarea acestei liste în mod regulat. Prin urmare, în afară de publicarea anuală a unei liste în Jurnalul Oficial, Comisia va întocmi și va actualiza o versiune a acestei liste pe pagina sa oficială de internet (http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm). Lista respectivă va fi actualizată în mod regulat pe baza informațiilor comunicate de autoritățile naționale. Acestea sunt invitate să continue să informeze Comisia cu privire la orice completare sau suprimare efectuată în lista de piețe reglementate al căror stat membru de origine îl reprezintă.

| Țara | Denumirea pieței reglementate | Organismul de gestionare | Autoritatea competentă pentru desemnarea și supravegherea pieței |
| --- | --- | --- | --- |
| Austria | 1. | Amtlicher Handel (piața oficială) |

Țara

Denumirea pieței reglementate

Organismul de gestionare

Autoritatea competentă pentru desemnarea și supravegherea pieței

Austria

1.

Amtlicher Handel (piața oficială)

| 2. | Geregelter Freiverkehr (piața semi-oficială) |
| --- | --- |

2.

Geregelter Freiverkehr (piața semi-oficială)

| 1.-2. | Wiener Börse AG |
| --- | --- |

1.-2.

Wiener Börse AG

| 1.-2. | Finanzmarktaufsichtsbehörde (FMA — autoritatea pentru piețe financiare) |
| --- | --- |

1.-2.

Finanzmarktaufsichtsbehörde (FMA — autoritatea pentru piețe financiare)

Belgia

| 1. | (a) | Le marché «Euronext Brussels»/De ‘Euronext Brussels’ markt |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Le marché «Euronext Brussels»/De ‘Euronext Brussels’ markt

| (b) | Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels |
| --- | --- |

(b)

Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels

| 1. | Euronext Brussels SA/NV |
| --- | --- |

1.

Euronext Brussels SA/NV

| 1. | (a) | Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de la Commission bancaire, financière et des assurances (CBFA)
  Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Commissie voor het Bank-, Financie- en Assurantiewezen (CBFA) |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de la Commission bancaire, financière et des assurances (CBFA)

Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Commissie voor het Bank-, Financie- en Assurantiewezen (CBFA)

| (b) | Surveillance: CBFA
  Toezicht: CBFA |
| --- | --- |

(b)

Surveillance: CBFA

Toezicht: CBFA

| 2. | Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten |
| --- | --- |

2.

Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten

| 2. | Fonds des rentes/Rentenfonds |
| --- | --- |

2.

Fonds des rentes/Rentenfonds

| 2. | (a) | Reconnaissance: Législateur (art.144, §2 de la loi du 2.8.2002).
  Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002). |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Reconnaissance: Législateur (art.144, §2 de la loi du 2.8.2002).

Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002).

| (b) | Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la CBFA.
  Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de CBFA |
| --- | --- |

(b)

Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la CBFA.

Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de CBFA

Bulgaria

| 1. | Официален пазар (piața oficială) |
| --- | --- |

1.

Официален пазар (piața oficială)

| 2. | Неофициален пазар (piața neoficială) |
| --- | --- |

2.

Неофициален пазар (piața neoficială)

Българска Фондова Борса — София АД (Bursa din Bulgaria — Sofia JSCo)

Комисия за финансов надзор (Comisia de supraveghere financiară)

Cipru

Bursa din Cipru

| 1. | Piața principală |
| --- | --- |

1.

Piața principală

| 2. | Piața paralelă |
| --- | --- |

2.

Piața paralelă

| 3. | Piața alternativă |
| --- | --- |

3.

Piața alternativă

| 4. | Piața de obligațiuni |
| --- | --- |

4.

Piața de obligațiuni

| 5. | Piețele companiilor de investiții |
| --- | --- |

5.

Piețele companiilor de investiții

| 6. | Piața proiectelor de mare anvergură |
| --- | --- |

6.

Piața proiectelor de mare anvergură

| 7. | Piața de transport transoceanic |
| --- | --- |

7.

Piața de transport transoceanic

| 1.-7. | Bursa din Cipru |
| --- | --- |

1.-7.

Bursa din Cipru

| 1.-7. | Comisia valorilor mobiliare și bursieră din Cipru |
| --- | --- |

1.-7.

Comisia valorilor mobiliare și bursieră din Cipru

Republica Cehă

| 1. | Piața principală Market (Hlavní trh) |
| --- | --- |

1.

Piața principală Market (Hlavní trh)

| 2. | Piața liberă (Volný trh) |
| --- | --- |

2.

Piața liberă (Volný trh)

| 3. | Piață oficială |
| --- | --- |

3.

Piață oficială

| 4. | Piața la termen |
| --- | --- |

4.

Piața la termen

| 5. | Piața la disponibil |
| --- | --- |

5.

Piața la disponibil

| 1.-2. | Bursa din Praga
  (Burza cenných papírů Praha, a.s.) |
| --- | --- |

1.-2.

Bursa din Praga

(Burza cenných papírů Praha, a.s.)

| 3. | RM-SYSTEM, Bursa cehă
  (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.) |
| --- | --- |

3.

RM-SYSTEM, Bursa cehă

(RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.)

| 4.-5. | Bursa de energie din Praga
  (Energetická burza Praha) |
| --- | --- |

4.-5.

Bursa de energie din Praga

(Energetická burza Praha)

| 1.-5. | Banca Națională a Cehiei |
| --- | --- |

1.-5.

Banca Națională a Cehiei

Danemarca

| 1. | NASDAQ OMX Copenhagen A/S






  — | Piața de acțiuni; |
| --- | --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Copenhagen A/S

—

Piața de acțiuni;

| — | Piața de obligațiuni; |
| --- | --- |

—

Piața de obligațiuni;

| — | Piața instrumentelor derivate |
| --- | --- |

—

Piața instrumentelor derivate

| 1. | Copenhagen Stock Exchange AS (Bursa din Copenhaga) |
| --- | --- |

1.

Copenhagen Stock Exchange AS (Bursa din Copenhaga)

Finanstilsynet (Autoritatea daneză de supraveghere financiară)

| 2. | Dansk Autoriseret Markedsplads A/S [Danish Authorised Market Place Ltd. (DAMP)] (piață autorizată = tranzacții regulate cu valori mobiliare agreate pentru comercializare, dar necotate la bursă) |
| --- | --- |

2.

Dansk Autoriseret Markedsplads A/S [Danish Authorised Market Place Ltd. (DAMP)] (piață autorizată = tranzacții regulate cu valori mobiliare agreate pentru comercializare, dar necotate la bursă)

| 2. | Danish Authorised Market Place AS (DAMP) |
| --- | --- |

2.

Danish Authorised Market Place AS (DAMP)

Estonia

| 1. | Väärtpaberibörs (Bursa)






  — | Põhinimekiri (piața principală) |
| --- | --- | --- |

1.

Väärtpaberibörs (Bursa)

—

Põhinimekiri (piața principală)

| — | Võlakirjade nimekiri (piața obligațiunilor) |
| --- | --- |

—

Võlakirjade nimekiri (piața obligațiunilor)

| — | Fondiosakute nimekri (piața fondurilor) |
| --- | --- |

—

Fondiosakute nimekri (piața fondurilor)

NASDAQ OMX Tallinn AS

(NASDAQ OMX Tallinn Ltd.)

Finantsinspektsioon

(Autoritatea estoniană de supraveghere financiară)

| 2. | Reguleeritud turg
  (piață reglementată)






  — | Lisanimekiri (piața secundară) |
| --- | --- | --- |

2.

Reguleeritud turg

(piață reglementată)

—

Lisanimekiri (piața secundară)

Finlanda

Arvopaperipörssi (Bursa)

| — | Pörssilista (piața oficială) |
| --- | --- |

—

Pörssilista (piața oficială)

| — | Pre-lista (pre-piața) |
| --- | --- |

—

Pre-lista (pre-piața)

| — | Muut arvopaperit -lista (alte piețe ale valorilor mobiliare) |
| --- | --- |

—

Muut arvopaperit -lista (alte piețe ale valorilor mobiliare)

NASDAQ OMX Helsinki Oy (NASDAQ OMX Helsinki Ltd.)

Desemnare:

Ministerul Finanțelor.

Supraveghere:

| — | Aprobarea reglementărilor: Ministerul Finanțelor; |
| --- | --- |

—

Aprobarea reglementărilor: Ministerul Finanțelor;

| — | Supravegherea respectării reglementărilor:
  Finanssivalvonta, Autoritatea finlandeză de supraveghere financiară |
| --- | --- |

—

Supravegherea respectării reglementărilor:

Finanssivalvonta, Autoritatea finlandeză de supraveghere financiară

Franța

| 1. | Euronext Paris |
| --- | --- |

1.

Euronext Paris

| 2. | MATIF |
| --- | --- |

2.

MATIF

| 3. | MONEP |
| --- | --- |

3.

MONEP

Euronext Paris (1-3)

Propunerea autorității piețelor financiare (l’Autorité des marchés financiers — AMF)

Recunoașterea de către ministrul economiei (în conformitate cu L. 421-1 din code monétaire et financier)

Germania

Börsenaufsichtsbehörden der Länder (autoritățile bursiere de supraveghere ale statelor federale) și Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin)

Autorități de stat

| 1. | Börse Berlin (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin (Regulierter Markt)

| 1. | Börse Berlin AG. |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin AG.

| 1. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

1.

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin

| 2. | Düsseldorfer Börse (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

2.

Düsseldorfer Börse (Regulierter Markt)

| 2. | Börse Düsseldorf AG. |
| --- | --- |

2.

Börse Düsseldorf AG.

| 2. | Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf |
| --- | --- |

2.

Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf

| 3. | Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt); |
| --- | --- |

3.

Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt);

| 3. | Deutsche Börse AG. |
| --- | --- |

3.

Deutsche Börse AG.

| 3 & 4. | Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden |
| --- | --- |

3 & 4.

Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden

| 4. | Eurex Deutschland |
| --- | --- |

4.

Eurex Deutschland

| 4. | Eurex Frankfurt AG |
| --- | --- |

4.

Eurex Frankfurt AG

| 5. | Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (Regulierter Markt, Startup market) |
| --- | --- |

5.

Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (Regulierter Markt, Startup market)

| 5. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

5.

BÖAG Börsen AG

| 5. | Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |

5.

Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit

| 6. | Niedersächsische Börse zu Hannover (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

6.

Niedersächsische Börse zu Hannover (Regulierter Markt)

| 6. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

6.

BÖAG Börsen AG

| 6. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

6.

Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover

| 7. | Börse München (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

7.

Börse München (Regulierter Markt)

| 7. | Bayerische Börse AG |
| --- | --- |

7.

Bayerische Börse AG

| 7. | Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München |
| --- | --- |

7.

Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München

| 8. | Baden-Württembergische Wertpapierbörse(Regulierter Markt) |
| --- | --- |

8.

Baden-Württembergische Wertpapierbörse(Regulierter Markt)

| 8. | Börse-Stuttgart AG |
| --- | --- |

8.

Börse-Stuttgart AG

| 8. | Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart |
| --- | --- |

8.

Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart

| 9. | Risk Management Exchange Hannover (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

9.

Risk Management Exchange Hannover (Regulierter Markt)

| 9. | RMX Hannover |
| --- | --- |

9.

RMX Hannover

| 9. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

9.

Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover

| 10. | European Energy Exchange |
| --- | --- |

10.

European Energy Exchange

| 10. | European Energy Exchange AG, Leipzig |
| --- | --- |

10.

European Energy Exchange AG, Leipzig

| 10. | Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden |
| --- | --- |

10.

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden

Grecia

| 1. | Bursa din Atena






  — | Piața valorilor mobiliare |
| --- | --- | --- |

1.

Bursa din Atena

—

Piața valorilor mobiliare

| — | Piața instrumentelor derivate |
| --- | --- |

—

Piața instrumentelor derivate

| 1. | Bursa din Atena |
| --- | --- |

1.

Bursa din Atena

| 1. | Hellenic Capital Market Commission (HCMC) |
| --- | --- |

1.

Hellenic Capital Market Commission (HCMC)

| 2. | Piața electronică secundară de valori mobiliare (HDAT – Piața titlurilor de credit). |
| --- | --- |

2.

Piața electronică secundară de valori mobiliare (HDAT – Piața titlurilor de credit).

| 2. | Banca Greciei |
| --- | --- |

2.

Banca Greciei

| 2. | Hellenic Capital Market Commission (HCMC) |
| --- | --- |

2.

Hellenic Capital Market Commission (HCMC)

Ungaria

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Bursa din Budapesta)

| — | Részvényszekció (Piața de acțiuni) |
| --- | --- |

—

Részvényszekció (Piața de acțiuni)

| — | Hitelpapír szekció (Piața titlurilor de creanță) |
| --- | --- |

—

Hitelpapír szekció (Piața titlurilor de creanță)

| — | Származékos szekció (Piața instrumentelor derivate) |
| --- | --- |

—

Származékos szekció (Piața instrumentelor derivate)

| — | Áru szekció (Piața de mărfuri) |
| --- | --- |

—

Áru szekció (Piața de mărfuri)

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Bursa din Budapesta)

Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (Autoritatea ungară de supraveghere financiară)

Irlanda

Piața principală a Bursei irlandeze

Irish Stock Exchange Ltd.

The Irish Financial Services Regulatory Authority („autoritatea de reglementare financiară”) autorizează „piețele reglementate” și (cu excepția condițiilor de cotare) supraveghează îndeplinirea prevederilor MiFID de către operatorul pieței.

Italia

| 1. | Piața electronică de acțiuni (MTA) |
| --- | --- |

1.

Piața electronică de acțiuni (MTA)

| 2. | Piața electronică de obligațiuni (MOT) |
| --- | --- |

2.

Piața electronică de obligațiuni (MOT)

| 3. | Piața electronică de fonduri deschise și Piața ETC (ETF-Plus) |
| --- | --- |

3.

Piața electronică de fonduri deschise și Piața ETC (ETF-Plus)

| 4. | Piața electronică de acțiuni pentru instrumente derivate securizate (SeDeX) |
| --- | --- |

4.

Piața electronică de acțiuni pentru instrumente derivate securizate (SeDeX)

| 5. | The Market After Hour (TAH) |
| --- | --- |

5.

The Market After Hour (TAH)

| 6. | Piața italiană de instrumente derivate pentru comercializarea instrumentelor financiare prevăzute la articolul 1 alineatul (2) litera (f) și articolul 1 alineatul (2) litera (i) din Legea consolidată privind finanțele (IDEM) |
| --- | --- |

6.

Piața italiană de instrumente derivate pentru comercializarea instrumentelor financiare prevăzute la articolul 1 alineatul (2) litera (f) și articolul 1 alineatul (2) litera (i) din Legea consolidată privind finanțele (IDEM)

| 7. | Piața cu ridicata pentru titlurile de stat (MTS) |
| --- | --- |

7.

Piața cu ridicata pentru titlurile de stat (MTS)

| 8. | Piața cu ridicata pentru obligațiuni și titluri neguvernamentale emise de organizații internaționale cu participare guvernamentală (MTS Corporate) |
| --- | --- |

8.

Piața cu ridicata pentru obligațiuni și titluri neguvernamentale emise de organizații internaționale cu participare guvernamentală (MTS Corporate)

| 9. | Comercializare online cu ridicata a titlurilor de stat (BondVision) |
| --- | --- |

9.

Comercializare online cu ridicata a titlurilor de stat (BondVision)

| 10. | Piața TLX |
| --- | --- |

10.

Piața TLX

| 1-6 | Borsa Italiana S.p.A. |
| --- | --- |

1-6

Borsa Italiana S.p.A.

| 7-9 | Società per il Mercato dei Titoli di Stato - MTS S.p.A. |
| --- | --- |

7-9

Società per il Mercato dei Titoli di Stato - MTS S.p.A.

| 10. | TLX s.p.a. |
| --- | --- |

10.

TLX s.p.a.

Consob autorizează societățile care gestionează piețele, și aprobă statutele și reglementările acestora.

În ceea ce privește piețele cu ridicata pentru titlurile de stat, compania de gestionare este autorizată de Ministerul Economiei și Finanțelor pe baza avizului Consob și al Banca d’Italia.

Letonia

NASDAQ OMX Riga

| — | Piața principală |
| --- | --- |

—

Piața principală

| — | Piața titlurilor de creanță |
| --- | --- |

—

Piața titlurilor de creanță

| — | Piața secundară |
| --- | --- |

—

Piața secundară

| — | Piața de fonduri |
| --- | --- |

—

Piața de fonduri

JSC NASDAQ OMX Riga

Finanšu un kapitāla tirgus komisija (Comisia pieței financiare și de capital)

Lituania

Nasdaq OMX Vilnius:

| — | Piața principală a Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Piața principală a Nasdaq OMX Vilnius

| — | Piața secundară a Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Piața secundară a Nasdaq OMX Vilnius

| — | Piața titlurilor de creanță a Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Piața titlurilor de creanță a Nasdaq OMX Vilnius

| — | Piața de fonduri a Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Piața de fonduri a Nasdaq OMX Vilnius

Nasdaq OMX Vilnius

Comisia lituaniană a valorilor mobiliare

Luxemburg

Bursa din Luxemburg

Société de la Bourse de Luxembourg S.A.

Comisia de supraveghere a sectorului financiar

Malta

Bursa din Malta

Bursa din Malta

Autoritatea malteză a serviciilor financiare

Țările de Jos

| 1. | (a) | Piața cu plata în numerar Euronext Amsterdam:






  — | Euronext Amsterdam |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Piața cu plata în numerar Euronext Amsterdam:

—

Euronext Amsterdam

| (b) | Piața instrumentelor derivate Euronext Amsterdam |
| --- | --- |

(b)

Piața instrumentelor derivate Euronext Amsterdam

| 1. | NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, Euronext (Holdings) NV en Euronext Amsterdam NV |
| --- | --- |

1.

NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, Euronext (Holdings) NV en Euronext Amsterdam NV

| 1.-3. | Recunoașterea de către ministrul de finanțe la avizul Autorității olandeze a piețelor financiare
  Supravegherea de către Autoritatea olandeză a piețelor financiare și de către Ministerul Finanțelor din Țările de Jos. |
| --- | --- |

1.-3.

Recunoașterea de către ministrul de finanțe la avizul Autorității olandeze a piețelor financiare

Supravegherea de către Autoritatea olandeză a piețelor financiare și de către Ministerul Finanțelor din Țările de Jos.

| 2. | Endex |
| --- | --- |

2.

Endex

| 2. | ENDEX European Energy Derivatives Exchange N.V. |
| --- | --- |

2.

ENDEX European Energy Derivatives Exchange N.V.

| 3. | MTS Amsterdam |
| --- | --- |

3.

MTS Amsterdam

| 3. | MTS Amsterdam N.V. |
| --- | --- |

3.

MTS Amsterdam N.V.

Polonia

| 1. | Rynek podstawowy (piața principală) |
| --- | --- |

1.

Rynek podstawowy (piața principală)

| 2. | Rynek równolegly (piața paralelă) |
| --- | --- |

2.

Rynek równolegly (piața paralelă)

| 3. | Rynek Papierów Wartosciowych CeTO (regulowany rynek pozagieldowy) (CeTO Piața reglementată fără bursa de valori) |
| --- | --- |

3.

Rynek Papierów Wartosciowych CeTO (regulowany rynek pozagieldowy) (CeTO Piața reglementată fără bursa de valori)

| 1. și 2. | Gielda Papierów Wartościowych w Warszawie (Bursa din Varșovia) |
| --- | --- |

1. și 2.

Gielda Papierów Wartościowych w Warszawie (Bursa din Varșovia)

| 3. | MTS-CeTO S.A. |
| --- | --- |

3.

MTS-CeTO S.A.

Komisja Nadzoru Finansowego (Comisia de supraveghere financiară)

Portugalia

| 1. | Eurolist by Euronext Lisbon (piața oficială) |
| --- | --- |

1.

Eurolist by Euronext Lisbon (piața oficială)

| 2. | Mercado de Futuros e Opções (Piața la termen și de opțiuni) |
| --- | --- |

2.

Mercado de Futuros e Opções (Piața la termen și de opțiuni)

| 3. | MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (Piața specială a datoriilor publice) |
| --- | --- |

3.

MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (Piața specială a datoriilor publice)

| 4. | MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. |
| --- | --- |

4.

MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL.

(Piața energiei)

| 1.-2. | Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, S.A. |
| --- | --- |

1.-2.

Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, S.A.

| 3. | MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, S.A. |
| --- | --- |

3.

MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, S.A.

| 4. | OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP) |
| --- | --- |

4.

OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP)

Ministerul Finanțelor autorizează piețele la propunerea Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (CMVM — răspunde de reglementarea și supravegherea pieței).

România

| 1. | Piața reglementată (Spot Regulated Market — BVB) |
| --- | --- |

1.

Piața reglementată (Spot Regulated Market — BVB)

| 2. | Piața reglementată la termen (Derivatives Regulated Market — BVB) |
| --- | --- |

2.

Piața reglementată la termen (Derivatives Regulated Market — BVB)

| 3. | Piața reglementată — (Derivatives Regulated Market — BMFMS) |
| --- | --- |

3.

Piața reglementată — (Derivatives Regulated Market — BMFMS)

| 1. și 2. | S.C. Bursa de Valori București S.A. (Bucharest Stock Exchange S.A.) |
| --- | --- |

1. și 2.

S.C. Bursa de Valori București S.A. (Bucharest Stock Exchange S.A.)

| 3. | S.C. Bursa Monetar — Financiară și de Mărfuri S.A. Sibiu (Monetary — Financial and Commodities Exchange S.A. Sibiu) |
| --- | --- |

3.

S.C. Bursa Monetar — Financiară și de Mărfuri S.A. Sibiu (Monetary — Financial and Commodities Exchange S.A. Sibiu)

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Romanian National Securities Commission)

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Romanian National Securities Commission)

Republica Slovacă

| 1. | Piața valorilor mobiliare cotate la bursă






  — | Piața principală cotată la bursă |
| --- | --- | --- |

1.

Piața valorilor mobiliare cotate la bursă

—

Piața principală cotată la bursă

| — | Piața paralelă cotată la bursă |
| --- | --- |

—

Piața paralelă cotată la bursă

| 2. | Piața liberă reglementată |
| --- | --- |

2.

Piața liberă reglementată

Bursa din Bratislava

Banca Națională a Slovaciei

Slovenia

Piața bursieră oficială din Ljubljana (Borzni trg)

Bursa din Ljubljana (Ljubljanska borza)

Agenția piețelor de valori mobiliare

(Agencija za trg vrednostnih papirjev)

Spania

| A. | Bolsas de Valores (toate aceste burse includ prima și a doua piață) |
| --- | --- |

A.

Bolsas de Valores (toate aceste burse includ prima și a doua piață)

CNMV (Comisión Nacional del Mercado de Valores)

Banco de España răspunde de piața datoriilor publice.

| 1. | Bolsa de Valores de Barcelona |
| --- | --- |

1.

Bolsa de Valores de Barcelona

| A1: | Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona S.A. |
| --- | --- |

A1:

Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona S.A.

| 2. | Bolsa de Valores de Bilbao |
| --- | --- |

2.

Bolsa de Valores de Bilbao

| A2: | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao S.A. |
| --- | --- |

A2:

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao S.A.

| 3. | Bolsa de Valores de Madrid |
| --- | --- |

3.

Bolsa de Valores de Madrid

| A3: | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid S.A. |
| --- | --- |

A3:

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid S.A.

| 4. | Bolsa de valores de Valencia |
| --- | --- |

4.

Bolsa de valores de Valencia

| A4: | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. S.A. |
| --- | --- |

A4:

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. S.A.

| B. | Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados |
| --- | --- |

B.

Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados

| 1. | MEFF Renta Fija |
| --- | --- |

1.

MEFF Renta Fija

| B1: | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija S.A. |
| --- | --- |

B1:

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija S.A.

| 2. | MEFF Renta Variable |
| --- | --- |

2.

MEFF Renta Variable

| B2: | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de Renta Variable S.A. |
| --- | --- |

B2:

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de Renta Variable S.A.

| C. | Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva |
| --- | --- |

C.

Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva

| C. | (MFAO) Sociedad Rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, S.A. |
| --- | --- |

C.

(MFAO) Sociedad Rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, S.A.

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| D: | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D:

AIAF Mercado de Renta Fija

| E. | Mercados de Deuda Pública en Anotaciones |
| --- | --- |

E.

Mercados de Deuda Pública en Anotaciones

| E: | Banco de España |
| --- | --- |

E:

Banco de España

Suedia

Nasdaq OMX Stockholm AB

| — | piața reglementată pentru acțiuni și alte instrumente financiare echivalente cu acțiunile |
| --- | --- |

—

piața reglementată pentru acțiuni și alte instrumente financiare echivalente cu acțiunile

| — | piața reglementată pentru instrumente derivate |
| --- | --- |

—

piața reglementată pentru instrumente derivate

| — | piața reglementată pentru obligațiuni și alte instrumente financiare echivalente cu obligațiunile |
| --- | --- |

—

piața reglementată pentru obligațiuni și alte instrumente financiare echivalente cu obligațiunile

OMX Nordic Exchange Stockholm AB

Finansinspektionen (Autoritatea de supraveghere financiară)

Regatul Unit

| 1. | EDX |
| --- | --- |

1.

EDX

| 1. | EDX London Limited |
| --- | --- |

1.

EDX London Limited

| 1.-6. | Autoritatea serviciilor financiare |
| --- | --- |

1.-6.

Autoritatea serviciilor financiare

| 2. | PLUS-Markets Group — PLUS-listed Market |
| --- | --- |

2.

PLUS-Markets Group — PLUS-listed Market

| 2. | PLUS Markets plc |
| --- | --- |

2.

PLUS Markets plc

| 3. | The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE) |
| --- | --- |

3.

The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE)

| 3. | LIFFE Administration and Management |
| --- | --- |

3.

LIFFE Administration and Management

| 4. | The London Metal Exchange (Bursa de metale din Londra) |
| --- | --- |

4.

The London Metal Exchange (Bursa de metale din Londra)

| 4. | The London Metal Exchange Limited |
| --- | --- |

4.

The London Metal Exchange Limited

| 5. | Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe |
| --- | --- |

5.

Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe

| 5. | ICE Futures Europe |
| --- | --- |

5.

ICE Futures Europe

| 6. | London Stock Exchange (Bursa din Londra) — Piața reglementată |
| --- | --- |

6.

London Stock Exchange (Bursa din Londra) — Piața reglementată

| 6. | London Stock Exchange plc |
| --- | --- |

6.

London Stock Exchange plc

Islanda

OMX Nordic Exchange á Islandi (piața reglementată)

OMX Nordic Exchange

Fjármálaeftirlitið (Autoritatea de supraveghere financiară)

Liechtenstein

N.A.

N.A.

N.A.

Norvegia

| 1. | Bursa din Oslo (piața oficială)






  — | Piața de acțiuni |
| --- | --- | --- |

1.

Bursa din Oslo (piața oficială)

—

Piața de acțiuni

| — | Piața instrumentelor derivate (financiare) |
| --- | --- |

—

Piața instrumentelor derivate (financiare)

| — | Piața de obligațiuni |
| --- | --- |

—

Piața de obligațiuni

| 1. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

1.

Oslo Børs ASA

Kredittilsynet (Autoritatea norvegiană de supraveghere financiară).

| 2. | Oslo Axess






  — | Piața de acțiuni |
| --- | --- | --- |

2.

Oslo Axess

—

Piața de acțiuni

| 2. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

2.

Oslo Børs ASA

| 3. | Nord Pool (piața oficială)






  — | Piața instrumentelor derivate (bunuri) |
| --- | --- | --- |

3.

Nord Pool (piața oficială)

—

Piața instrumentelor derivate (bunuri)

| 3. | Nord Pool ASA |
| --- | --- |

3.

Nord Pool ASA

| 4. | Imarex






  — | Piața instrumentelor derivate (bunuri) |
| --- | --- | --- |

4.

Imarex

—

Piața instrumentelor derivate (bunuri)

| 4. | Imarex ASA |
| --- | --- |

4.

Imarex ASA

| 5. | Fish Pool






  — | Piața instrumentelor derivate (bunuri) |
| --- | --- | --- |

5.

Fish Pool

—

Piața instrumentelor derivate (bunuri)

| 5. | Fish Pool ASA |
| --- | --- |

5.

Fish Pool ASA

---

| 11.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/9

---

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Obligații de serviciu public cu privire la servicii aeriene regulate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 158/04

| Stat membru | Italia |
| --- | --- |
| Ruta în cauză | Bolzano – Roma Fiumicino și retur |
| Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public | 1 decembrie 2009 |
| Adresa de la care se pot obține textul, precum și orice informație și/sau documentație relevantă privind obligația de serviciu public | E.N.A.C. Ente nazionale dell’aviazione civile
  Direzione centrale regolazione economica.





  Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| www.enac-italia.it |
| E-mail: trasporto.aereo@enac.gov.it |

Stat membru

Italia

Ruta în cauză

Bolzano – Roma Fiumicino și retur

Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public

1 decembrie 2009

Adresa de la care se pot obține textul, precum și orice informație și/sau documentație relevantă privind obligația de serviciu public

E.N.A.C. Ente nazionale dell’aviazione civile

Direzione centrale regolazione economica.

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

ITALIA

www.enac-italia.it

E-mail: trasporto.aereo@enac.gov.it

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 11.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/10

---

CERERE DE PROPUNERI – EACEA/11/2009

Sprijin structural pentru organizațiile de cercetare și de reflecție asupra politicilor publice europene și pentru organizațiile societății civile la nivel european

Programul „Europa pentru cetățeni”, Acțiunea 2, Măsurile 1 și 2 – 2010

2009/C 158/05

1.   OBIECTIVE ȘI DESCRIERE

Prezenta cerere de propuneri EACEA/11/2009 are la bază decizia Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului „Europa pentru cetățeni” pentru promovarea cetățeniei europene active pentru perioada cuprinsă între 2007 și 2013 (1) (denumit în continuare „programul”).

Programul constituie temeiul juridic pentru prezenta cerere de propuneri, referitor la acțiunea 2 „Societatea civilă activă pentru Europa”, măsurile 1 și 2 „Sprijin structural pentru organizațiile de cercetare și de reflecție asupra politicilor publice europene și pentru organizațiile societății civile la nivel european”.

1.1.   Obiectivele generale ale programului

Programul este destinat să contribuie la realizarea următoarelor obiective generale:

| (a) | să ofere cetățenilor oportunitatea de a interacționa și de a participa la construirea unei Europe și mai apropiate, care este democratică și orientată asupra lumii, unită și îmbogățită prin diversitatea sa culturală, astfel dezvoltând cetățenia Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(a)

să ofere cetățenilor oportunitatea de a interacționa și de a participa la construirea unei Europe și mai apropiate, care este democratică și orientată asupra lumii, unită și îmbogățită prin diversitatea sa culturală, astfel dezvoltând cetățenia Uniunii Europene;

| (b) | să dezvolte un simț al identității europene, bazat pe valori, istorie și cultură comune; |
| --- | --- |

(b)

să dezvolte un simț al identității europene, bazat pe valori, istorie și cultură comune;

| (c) | să stimuleze adeziunea cetățenilor europeni la Uniune; |
| --- | --- |

(c)

să stimuleze adeziunea cetățenilor europeni la Uniune;

| (d) | să dezvolte înțelegerea reciprocă între cetățenii europeni, respectând și promovând diversitatea culturală și lingvistică, totodată contribuind la dialogul intercultural. |
| --- | --- |

(d)

să dezvolte înțelegerea reciprocă între cetățenii europeni, respectând și promovând diversitatea culturală și lingvistică, totodată contribuind la dialogul intercultural.

1.2.   Obiectivele specifice ale cererii de propuneri

Obiectivele specifice ale prezentei cereri de propuneri sunt:

| (a) | să stimuleze acțiunea, dezbaterile și reflecția legate de cetățenia și democrația europeană, valorile comune, istoria și cultura comună prin activitățile și cooperarea structurilor de reflecție („think tanks”) și organizațiilor societății civile la nivel european; |
| --- | --- |

(a)

să stimuleze acțiunea, dezbaterile și reflecția legate de cetățenia și democrația europeană, valorile comune, istoria și cultura comună prin activitățile și cooperarea structurilor de reflecție („think tanks”) și organizațiilor societății civile la nivel european;

| (b) | să încurajeze interacțiunea între cetățeni și organizațiile societății civile, contribuind astfel la dialogul intercultural și promovând atât diversitatea, cât și unitatea Europei. |
| --- | --- |

(b)

să încurajeze interacțiunea între cetățeni și organizațiile societății civile, contribuind astfel la dialogul intercultural și promovând atât diversitatea, cât și unitatea Europei.

1.3.   Priorități tematice:

| — | Viitorul Uniunii Europene și valorile sale fundamentale; |
| --- | --- |

—

Viitorul Uniunii Europene și valorile sale fundamentale;

| — | Cetățenie europeană activă, participare și democrație; |
| --- | --- |

—

Cetățenie europeană activă, participare și democrație;

| — | Dialogul intercultural; |
| --- | --- |

—

Dialogul intercultural;

| — | Impactul politicilor comunitare asupra societății; |
| --- | --- |

—

Impactul politicilor comunitare asupra societății;

| — | Bunăstarea cetățenilor în Europa, ocuparea forței de muncă, coeziunea socială și dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

—

Bunăstarea cetățenilor în Europa, ocuparea forței de muncă, coeziunea socială și dezvoltarea durabilă.

1.4.   Descrierea cererii de propuneri

Prezenta cerere de propuneri se referă la sprijinul structural, menționat ca „subvenție de funcționare”, acordat organizațiilor care urmăresc un obiectiv de interes general la nivel european. Subvențiile de funcționare furnizează sprijin financiar pentru acoperirea parțială a cheltuielilor de funcționare necesare pentru buna desfășurare a activității de zi cu zi a organizațiilor selecționate.

Acest sprijin poate fi acordat, în funcție de anumite criterii, sub formă de subvenție anuală sau de parteneriat plurianual. Parteneriatul plurianual reprezintă un mecanism de cooperare instituit între o organizație și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (în continuare, Agenția Executivă) implicând subvenții specifice. În cadrul prezentei cereri, acest parteneriat va putea fi încheiat pe o perioadă de trei ani.

2.   SOLICITANȚI ELIGIBILI

2.1.   Organizații

Pentru a putea beneficia de o subvenție de funcționare, o organizație care urmărește un obiectiv de interes general la nivel european, trebuie:

| (a) | să fie o organizație non-profit care deține personalitate juridică; în cazul unei rețele care nu dispune de structură de funcționare separată și de statut propriu, candidatura poate fi depusă de organizația membră responsabilă pentru coordonarea rețelei; |
| --- | --- |

(a)

să fie o organizație non-profit care deține personalitate juridică; în cazul unei rețele care nu dispune de structură de funcționare separată și de statut propriu, candidatura poate fi depusă de organizația membră responsabilă pentru coordonarea rețelei;

| (b) | să activeze în domeniul cetățeniei europene, astfel cum este definit în statutul sau în declarația sa de misiune, și să corespundă uneia din categoriile următoare: | Măsura 1:






  A. | Organizații de cercetare și de reflecție asupra politicilor publice europene (structuri de reflecție – „think tanks”). |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

să activeze în domeniul cetățeniei europene, astfel cum este definit în statutul sau în declarația sa de misiune, și să corespundă uneia din categoriile următoare:

Măsura 1:

A.

Organizații de cercetare și de reflecție asupra politicilor publice europene (structuri de reflecție – „think tanks”).

| | Măsura 2:






  B. | Organizații ale societății civile la nivel european:






  — | Organizații centrale (platforme) europene; |
| --- | --- | --- | --- |

Măsura 2:

B.

Organizații ale societății civile la nivel european:

—

Organizații centrale (platforme) europene;

| — | Rețele europene; |
| --- | --- |

—

Rețele europene;

| — | Organizații care desfășoară activități de mare impact la nivel european. |
| --- | --- |

—

Organizații care desfășoară activități de mare impact la nivel european.

| C. | Organizații ale societății civile legate de memoria europeană. |
| --- | --- |

C.

Organizații ale societății civile legate de memoria europeană.

| D. | Platforme de organizații paneuropene. |
| --- | --- |

D.

Platforme de organizații paneuropene.

| (c) | să își desfășoare majoritatea activităților în țări eligibile (a se vedea punctul 2.2).

  Pentru un parteneriat plurianual, organizațiile trebuie să fie legal înființate și să dețină personalitate juridică de peste patru (4) ani (la 15 octombrie 2009) în una din țările eligibile și să prezinte, pentru categoriile menționate în continuare, următoarea acoperire geografică:






  — | pentru o organizație centrală europeană sau o rețea europeană, să aibă membri în cel puțin douăsprezece (12) țări eligibile; |
| --- | --- | --- |

(c)

să își desfășoare majoritatea activităților în țări eligibile (a se vedea punctul 2.2).

Pentru un parteneriat plurianual, organizațiile trebuie să fie legal înființate și să dețină personalitate juridică de peste patru (4) ani (la 15 octombrie 2009) în una din țările eligibile și să prezinte, pentru categoriile menționate în continuare, următoarea acoperire geografică:

—

pentru o organizație centrală europeană sau o rețea europeană, să aibă membri în cel puțin douăsprezece (12) țări eligibile;

| — | pentru o organizație care desfășoară activități de mare impact la nivel european, să activeze în cel puțin douăsprezece (12) țări eligibile; |
| --- | --- |

—

pentru o organizație care desfășoară activități de mare impact la nivel european, să activeze în cel puțin douăsprezece (12) țări eligibile;

| — | pentru o platformă de organizații paneuropene, să aibă cel puțin șase (6) organizații centrale în calitate de membre și să-și asigure, prin intermediul acestora, prezența în cele 27 de state membre ale UE. |
| --- | --- |

—

pentru o platformă de organizații paneuropene, să aibă cel puțin șase (6) organizații centrale în calitate de membre și să-și asigure, prin intermediul acestora, prezența în cele 27 de state membre ale UE.

Pentru subvenția anuală, organizațiile trebuie să fie legal înființate și să dețină personalitate juridică de peste un (1) an (la 15 octombrie 2009) într-una din țările eligibile și să prezinte, pentru categoriile menționate în continuare, următoarea acoperire geografică:

| — | pentru o organizație centrală europeană sau o rețea europeană, să aibă membri în cel puțin opt (8) țări eligibile; |
| --- | --- |

—

pentru o organizație centrală europeană sau o rețea europeană, să aibă membri în cel puțin opt (8) țări eligibile;

| — | pentru o organizație care desfășoară activități de mare impact la nivel european, să activeze în cel puțin opt (8) țări eligibile. |
| --- | --- |

—

pentru o organizație care desfășoară activități de mare impact la nivel european, să activeze în cel puțin opt (8) țări eligibile.

Platformele organizațiilor paneuropene își pot depune candidatura doar în cadrul unui parteneriat plurianual.

Persoanele fizice și organizațiile publice nu sunt eligibile în cazul prezentei cereri.

2.2.   Țări eligibile:

| (a) | Statele membre ale Uniunii Europene: Germania, Austria, Belgia, Bulgaria, Cipru, Danemarca, Spania, Estonia, Finlanda, Franța, Grecia, Ungaria, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Polonia, Portugalia, Republica Cehă, România, Regatul Unit, Slovacia, Slovenia, Suedia; |
| --- | --- |

(a)

Statele membre ale Uniunii Europene: Germania, Austria, Belgia, Bulgaria, Cipru, Danemarca, Spania, Estonia, Finlanda, Franța, Grecia, Ungaria, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Polonia, Portugalia, Republica Cehă, România, Regatul Unit, Slovacia, Slovenia, Suedia;

| (b) | Croația; |
| --- | --- |

(b)

Croația;

| (c) | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei; |
| --- | --- |

(c)

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei;

| (d) | Albania. |
| --- | --- |

(d)

Albania.

3.   ACȚIUNI ELIGIBILE

Activitățile organizației solicitante trebuie să contribuie în mod concret la dezvoltarea și punerea în aplicare a obiectivelor specifice și a priorităților tematice ale prezentei cereri de propuneri. Acestea trebuie să vizeze cel puțin un obiectiv specific și o prioritate tematică dintre cele menționate la punctul 1.

Programul de lucru pentru anul 2010 al organizației solicitante, precum și programul strategic pe trei ani (în cazul unui parteneriat plurianual) trebuie să cuprindă activitățile statutare ale organizației, în special conferințe, seminarii, mese rotunde, acțiuni de reprezentare, comunicare și valorificare, precum și alte activități recurente ale acesteia la nivel european.

Perioada de eligibilitate

Atât în cazul subvenției anuale, cât și al unui parteneriat plurianual, perioada de eligibilitate trebuie să corespundă cu anul bugetar al solicitantului, așa cum se evidențiază în conturile certificate ale organizației. Dacă anul bugetar al solicitantului corespunde cu anul calendaristic, perioada de eligibilitate va fi de la 1 ianuarie 2009 până la 31 decembrie 2010.

Pentru solicitanții cu un an bugetar care diferă de anul calendaristic, perioada de eligibilitate va fi perioada de 12 luni de la data începutului anului bugetar în 2010.

4.   CRITERII DE ACORDARE

Candidaturile care îndeplinesc criteriile de eligibilitate și de excludere vor fi evaluate pe baza criteriilor de acordare de către o comisie de evaluare, în vederea selectării propunerilor care pot fi cofinanțate.

Se vor aplica criteriile de acordare menționate în continuare. Criteriile calitative vor totaliza 80 % și criteriile cantitative 20 % din nota atribuită candidaturilor. În cazul unui parteneriat plurianual, aceeași pondere va fi atribuită programului de lucru de 12 luni și programului strategic pe trei ani.

4.1.   Criterii calitative (80 %)

Se vor evalua următoarele elemente:

| (a) | Relevanța pentru obiectivele și temele prioritare ale programului „Europa pentru cetățeni” (30 %); |
| --- | --- |

(a)

Relevanța pentru obiectivele și temele prioritare ale programului „Europa pentru cetățeni” (30 %);

| (b) | Proporționalitatea, coerența și plenitudinea programului de lucru (20 %); |
| --- | --- |

(b)

Proporționalitatea, coerența și plenitudinea programului de lucru (20 %);

| (c) | Impactul programului de lucru (10 %); |
| --- | --- |

(c)

Impactul programului de lucru (10 %);

| (d) | Valoarea adăugată europeană (10 %); |
| --- | --- |

(d)

Valoarea adăugată europeană (10 %);

| (e) | Vizibilitatea activităților, diseminarea și exploatarea rezultatelor către cetățenii europeni și alte părți interesate (10 %). |
| --- | --- |

(e)

Vizibilitatea activităților, diseminarea și exploatarea rezultatelor către cetățenii europeni și alte părți interesate (10 %).

4.2.   Criterii cantitative (20 %)

Se vor evalua următoarele elemente:

| (a) | Numărul țărilor eligibile implicate în activitățile programului de lucru (10 %); |
| --- | --- |

(a)

Numărul țărilor eligibile implicate în activitățile programului de lucru (10 %);

| (b) | Numărul potențialilor beneficiari direcți (10 %). |
| --- | --- |

(b)

Numărul potențialilor beneficiari direcți (10 %).

5.   BUGET

Bugetul prevăzut pentru cofinanțarea subvențiilor de funcționare se ridică la aproximativ 8,2 milioane EUR în 2010. Agenția Executivă intenționează să finanțeze circa 55 de organizații în cadrul acestei cereri de propuneri, dar își rezervă dreptul, în funcție de calitatea candidaturilor, de a nu utiliza toate fondurile disponibile.

Cu titlu orientativ, subvențiile de parteneriat plurianual vor reprezenta aproximativ 85 % din bugetul disponibil, iar subvențiile anuale circa 15 %.

Acest sprijin se va acorda în cadrul liniei 15.06.66 din bugetul general al Uniunii Europene.

6.   DATA-LIMITĂ DE DEPUNERE A CANDIDATURILOR

Data-limită de depunere a candidaturilor este 15 octombrie 2009.

În prezent, Agenția Executivă lucrează la instituirea unui sistem electronic de depunere a tuturor candidaturilor.

Pentru prezenta cerere de propuneri, candidații trebuie să trimită solicitările prin intermediul unui formular electronic disponibil începând cu data de 15 septembrie 2009. Această versiune (inclusiv anexele) este considerată versiunea principală. Până la această dată, Agenția Executivă propune o versiune „pdf” a formularului, pentru a permite candidaților să înceapă pregătirea dosarului.

În plus, până la data-limită, o versiune tipărită a dosarului trebuie trimisă prin poștă la adresa de mai jos:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| Unit P7 |
| Call for proposals EACEA/11/2009 |
| Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17) |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

Unit P7

Call for proposals EACEA/11/2009

Avenue du Bourget 1 (BOUR 01/17)

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Se vor accepta numai candidaturile prezentate pe formularul corespunzător, corect completat, datat și semnat de către persoana autorizată să încheie angajamente în numele organizației solicitante.

7.   INFORMAȚII SUPLIMENTARE

Orientările detaliate adresate candidaților, precum și formularele de candidatură, sunt disponibile la următoarea adresă web: http://eacea.ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm

---

(1)  Decizia nr. 1904/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 (JO L 378, 27.12.2006, p. 32), modificată prin Decizia nr. 1358/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 (JO L 350, 30.12.2008).

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 11.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/13

---

AJUTOR DE STAT – ȚĂRILE DE JOS

Ajutor de stat C 10/2009 (ex N 138/2009) – ING

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 158/06

Prin scrisoarea din data de 31 martie 2009, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Țărilor de Jos decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind măsura menționată anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsura pentru care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Aceste observații vor fi comunicate Țărilor de Jos. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

REZUMAT

PROCEDURĂ

La data de 4 martie 2009, autoritățile olandeze au notificat Comisiei o linie de credit de rezervă privind active nelichide în favoarea ING Support Holding (o filială directă a ING Group).

CONTEXT

ING, care are sediul central în Țările de Jos, este una dintre cele mai mari instituții financiare la nivel mondial, având un bilanț total de 1 332 miliarde EUR. În ianuarie 2009, statul olandez și ING au semnat un acord de principiu pentru a transfera riscurile și a repatria o parte din portofoliul RMBS (credite imobiliare garantate prin ipoteci) al ING în SUA. Acesta este compus în majoritate din titluri de valoare Alt-A. Soldul portofoliului ING se ridică la 39 de miliarde USD (reprezentând 30 de miliarde EUR).

Măsura analizată constă într-un schimb de numerar între statul olandez și ING, prin care ING transferă încasările pentru 80 % din valoarea nominală a portofoliului (rambursări ale sumei împrumutate și ale dobânzii) contra unor plăți garantate de către stat pentru 72 % (și anume 80 % din 90 %) din valoarea nominală a portofoliului (numai suma împrumutată), completate de un comision de finanțare plătită ING de către stat în valoare de 3,50 % pentru partea titlurilor de valoare cu rată fixă din portofoliu și de rata Libor USD la o lună + 50 pb pentru partea titlurilor de valoare cu rată variabilă din portofoliu.

Statul olandez plătește către ING un comision suplimentar de administrare de 25 pb pe an asupra soldului sumei împrumutate. În schimbul acestei măsuri, ING îi plătește statului olandez un comision anual de garantare de 55 pb asupra 80 % din valoarea soldului portofoliului.

EVALUARE

Comisia a evaluat tranzacția în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind activele depreciate (CAD). În acest stadiu, Comisia are îndoieli privind evaluarea valorii și în special metodologia de evaluare utilizată pentru a se estima valoarea economică reală. Comisia trebuie să investigheze în mod suplimentar ipotezele de bază furnizate de statul olandez, în special în ceea ce privește: (i) alegerea ratei de actualizare, (ii) ipotezele privind prețurile de pe piața imobiliară, (iii) nivelurile de ameliorare a bonității creditului și (iv) alte aspecte privind evaluarea.

În consecință, Comisia are de asemenea îndoieli privind repartizarea justă a poverii între stat și ING. Comisia are îndoieli privind măsura în care banca suportă efectiv diferența dintre valoarea nominală și valoarea economică reală a portofoliului, având în vedere îndoielile menționate anterior privind evaluarea modului de calcul al valorii. De asemenea, Comisia nu este sigură dacă schimbul de numerar menționat anterior este în mod efectiv atât de profitabil pentru stat precum s-a indicat. În special, în ceea ce privește comisionul de administrare a portofoliului, Comisia are unele îndoieli privind oportunitatea acestuia, deoarece se pare că nu necesită un volum mare de activitate care să îl justifice.

Întrucât respectă o serie de condiții prevăzute de CAD și ținând seama de necesitatea de a proteja stabilitatea financiară, Comisia a hotărât să aprobe măsura pentru șase luni. În același timp, prin prisma considerațiilor anterioare, Comisia a hotărât, de asemenea, să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE pentru a verifica condițiile CAD privind evaluarea (inclusiv metodologia de evaluare) și repartizarea poverii măsurii.

TEXTUL SCRISORII

„The Commission wishes to inform the Netherlands that, having examined the information supplied by your authorities on the measure referred to above, it has decided to approve the measure temporarily for six months and to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty since the Commission has doubts as to the compatibility of certain aspects of the measure when assessed in the light of the Commission's Communication on the treatment of impaired assets.

I.   PROCEDURE

| (1) | On 26 January 2009 the Dutch authorities informed the Commission of their intention to implement an illiquid assets back-up facility in favour of ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) subject to Commission approval. On 30 January the Commission sent an information request to the Dutch authorities, which was partially answered with the notification. On 4 March the Dutch authorities notified the measure formally with the Commission. |
| --- | --- |

(1)

On 26 January 2009 the Dutch authorities informed the Commission of their intention to implement an illiquid assets back-up facility in favour of ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) subject to Commission approval. On 30 January the Commission sent an information request to the Dutch authorities, which was partially answered with the notification. On 4 March the Dutch authorities notified the measure formally with the Commission.

| (2) | The measure notified is the second individual aid announced in favour of ING in the context of this financial crisis. ING has already received an emergency recapitalisation of EUR 10 billion from the Netherlands which the Commission approved on 13 November 2008. (1) Furthermore, ING has access to the Dutch Credit Guarantee scheme where the Dutch State granted a guarantee in the amount of USD 9 billion (of which ING has already used USD 8 billion through bond issuance) and an additional EUR 5 billion of granted guarantees of which ING has already used EUR 4 billion by issuing a bond. |
| --- | --- |

(2)

The measure notified is the second individual aid announced in favour of ING in the context of this financial crisis. ING has already received an emergency recapitalisation of EUR 10 billion from the Netherlands which the Commission approved on 13 November 2008. (1) Furthermore, ING has access to the Dutch Credit Guarantee scheme where the Dutch State granted a guarantee in the amount of USD 9 billion (of which ING has already used USD 8 billion through bond issuance) and an additional EUR 5 billion of granted guarantees of which ING has already used EUR 4 billion by issuing a bond.

| (3) | On 17, 23 and 26 March meetings between the Dutch authorities and the Commission services were held. In the meantime a great number of information exchanges via email and phone took place. |
| --- | --- |

(3)

On 17, 23 and 26 March meetings between the Dutch authorities and the Commission services were held. In the meantime a great number of information exchanges via email and phone took place.

| (4) | On 13 March, the Commission asked the Dutch authorities to waive the confidentiality requirements for allowing technical experts from the European Central Bank (ECB) to assist the Commission in the assessment of the ING US Residential Mortgage-Backed Security (RMBS) portfolio affected by the aid measure under the Impaired Assets Communication (IAC). Confirmation was provided on 19 March. Thereafter the Commission forwarded to the ECB designated expert all available information to which the technical experts from the ECB replied. |
| --- | --- |

(4)

On 13 March, the Commission asked the Dutch authorities to waive the confidentiality requirements for allowing technical experts from the European Central Bank (ECB) to assist the Commission in the assessment of the ING US Residential Mortgage-Backed Security (RMBS) portfolio affected by the aid measure under the Impaired Assets Communication (IAC). Confirmation was provided on 19 March. Thereafter the Commission forwarded to the ECB designated expert all available information to which the technical experts from the ECB replied.

II.   DESCRIPTION OF THE FACTS

1.   The beneficiary

| (5) | Based in Amsterdam, ING Group offers banking, insurance and asset management to over 85 million private, corporate and institutional clients in more than 50 countries. With a global workforce of about 130,000 people, ING comprises a broad spectrum of prominent companies that serve their clients under the ING brand. |
| --- | --- |

(5)

Based in Amsterdam, ING Group offers banking, insurance and asset management to over 85 million private, corporate and institutional clients in more than 50 countries. With a global workforce of about 130,000 people, ING comprises a broad spectrum of prominent companies that serve their clients under the ING brand.

| (6) | ING is composed of ING Groep N.V., the mother holding company that controls 100 % of ING Bank N.V. and ING Verzekeringen N.V., two sub-holding companies respectively controlling ING's banking and insurance subsidiaries. |
| --- | --- |

(6)

ING is composed of ING Groep N.V., the mother holding company that controls 100 % of ING Bank N.V. and ING Verzekeringen N.V., two sub-holding companies respectively controlling ING's banking and insurance subsidiaries.

| (7) | ING is the 19th biggest financial institution globally by market value (based on October 2008 values) with a total balance sheet of EUR 1,332 billion at the end of 2008 and total risk weighed assets of EUR 343 billion. In Q4 2008 the group made a total net loss of EUR 3,7 billion and a loss of EUR 0,7 billion for the full year 2008. The Tier-1 capital ratio of ING stands at 9,3 % at the end of 2008. These numbers do not take into account the new measure. |
| --- | --- |

(7)

ING is the 19th biggest financial institution globally by market value (based on October 2008 values) with a total balance sheet of EUR 1,332 billion at the end of 2008 and total risk weighed assets of EUR 343 billion. In Q4 2008 the group made a total net loss of EUR 3,7 billion and a loss of EUR 0,7 billion for the full year 2008. The Tier-1 capital ratio of ING stands at 9,3 % at the end of 2008. These numbers do not take into account the new measure.

2.   The US RMBS portfolio of ING

| (8) | On January 26, 2009 the Dutch State and ING signed a term sheet to transfer the risk and cash flows of a portion of ING’s US based RMBS portfolio (thereafter referred to as “the portfolio”). |
| --- | --- |

(8)

On January 26, 2009 the Dutch State and ING signed a term sheet to transfer the risk and cash flows of a portion of ING’s US based RMBS portfolio (thereafter referred to as “the portfolio”).

| (9) | [...] (2) |
| --- | --- |

(9)

[...] (2)

| (10) | The outstanding balance of the portfolio amounts to USD 38,7 billion (par value, EUR 30 billion) (3), of which most is held by ING Direct (USD 34,1 billion), a US subsidiary of ING. ING Insurance Americas has a portfolio of USD 4,5 billion US mortgage-backed securities divided over several insurance companies. |
| --- | --- |

(10)

The outstanding balance of the portfolio amounts to USD 38,7 billion (par value, EUR 30 billion) (3), of which most is held by ING Direct (USD 34,1 billion), a US subsidiary of ING. ING Insurance Americas has a portfolio of USD 4,5 billion US mortgage-backed securities divided over several insurance companies.

| (11) | About 2/3rds of the portfolio is composed of Alt-A residential mortgage backed securities (RMBS) and about 1/3rd in Prime RMBS. All securities in the portfolio are senior RMBS tranches and were originally rated triple A, according to ING. This implies a high level of loss protection. However, following the recent developments in the US mortgage markets, a significant proportion of these tranches were downgraded by rating agencies. Currently, about 29 % of the securities (weighted by outstanding amounts) carry still a triple A rating, with a negative outlook attached to 6 % of them. Depending on the rating agency used and according to information provided by the Dutch authorities, about 56 % are now rated sub-investment grade. So far the level of credit enhancement provided in the structures has been sufficient and explains why few actual impairments have been accounted for on the portfolio and no actual credit loss has occurred. |
| --- | --- |

(11)

About 2/3rds of the portfolio is composed of Alt-A residential mortgage backed securities (RMBS) and about 1/3rd in Prime RMBS. All securities in the portfolio are senior RMBS tranches and were originally rated triple A, according to ING. This implies a high level of loss protection. However, following the recent developments in the US mortgage markets, a significant proportion of these tranches were downgraded by rating agencies. Currently, about 29 % of the securities (weighted by outstanding amounts) carry still a triple A rating, with a negative outlook attached to 6 % of them. Depending on the rating agency used and according to information provided by the Dutch authorities, about 56 % are now rated sub-investment grade. So far the level of credit enhancement provided in the structures has been sufficient and explains why few actual impairments have been accounted for on the portfolio and no actual credit loss has occurred.

| (12) | The Dutch authorities state that the market for Alt-A loans has dried up and there are few if any buyers and sellers willing to transact at these low levels. |
| --- | --- |

(12)

The Dutch authorities state that the market for Alt-A loans has dried up and there are few if any buyers and sellers willing to transact at these low levels.

| (13) | Although the Alt-A portfolio is not large in terms of ING's total balance sheet, it is significant relative to its equity. This was already noted in the explanation of the events triggering the State recapitalisation measure of ING during 2008, when the Commission noted that the “perceived toxicity of the Alt-A portfolio of ING was a particular cause for concern.” (4) |
| --- | --- |

(13)

Although the Alt-A portfolio is not large in terms of ING's total balance sheet, it is significant relative to its equity. This was already noted in the explanation of the events triggering the State recapitalisation measure of ING during 2008, when the Commission noted that the “perceived toxicity of the Alt-A portfolio of ING was a particular cause for concern.” (4)

| (14) | The underlying mortgages of the portfolio are heavily concentrated in California (almost 39 % of all underlying mortgages) and another combined 5,5 % of mortgages were originated in Arizona and Nevada. A further 7,6 % were originated in Florida. In the portfolio, about 61 % of all mortgages were originated either in 2006 or in 2007. About 30 % of ING's total portfolio is currently made up of so-called Option adjustable rate mortgages (Option ARMS) (5) which are part of the almost 70 % of all mortgages which have adjustable interest rates. The remaining 30 % have fixed interest rates. |
| --- | --- |

(14)

The underlying mortgages of the portfolio are heavily concentrated in California (almost 39 % of all underlying mortgages) and another combined 5,5 % of mortgages were originated in Arizona and Nevada. A further 7,6 % were originated in Florida. In the portfolio, about 61 % of all mortgages were originated either in 2006 or in 2007. About 30 % of ING's total portfolio is currently made up of so-called Option adjustable rate mortgages (Option ARMS) (5) which are part of the almost 70 % of all mortgages which have adjustable interest rates. The remaining 30 % have fixed interest rates.

| (15) | The “fair value” of the portfolio — an available for sale asset — was alleged to be on the 31 December 2008 EUR 18,442 million that is 71,5 % of its book value (EUR 25,809 million). (6) The book value of the portfolio is for the most part based on a mark-to-model with valuation techniques not supported by observable market inputs. Due to this decline in valuation from the original value, the bank had to build a negative revaluation reserve of EUR 7 billion (pre-tax), which is subtracted from shareholder equity under IFRS (7). However, this negative revaluation reserve is not taken into account for regulatory capital calculations due to so-called prudential filters introduced by supervisors for mitigating the effects of fair value changes on regulatory capital. A valuation change in an “available for sales” asset is only reflected through the profits and loss account at the point when an asset against which there has been a negative revaluation reserve is “impaired”. (8) |
| --- | --- |

(15)

The “fair value” of the portfolio — an available for sale asset — was alleged to be on the 31 December 2008 EUR 18,442 million that is 71,5 % of its book value (EUR 25,809 million). (6) The book value of the portfolio is for the most part based on a mark-to-model with valuation techniques not supported by observable market inputs. Due to this decline in valuation from the original value, the bank had to build a negative revaluation reserve of EUR 7 billion (pre-tax), which is subtracted from shareholder equity under IFRS (7). However, this negative revaluation reserve is not taken into account for regulatory capital calculations due to so-called prudential filters introduced by supervisors for mitigating the effects of fair value changes on regulatory capital. A valuation change in an “available for sales” asset is only reflected through the profits and loss account at the point when an asset against which there has been a negative revaluation reserve is “impaired”. (8)

| (16) | The par value of the portfolio is USD 38,7 billion. Due mostly to USD 2,7 billion (EUR 2,1 billion) impairments on the portfolio, the cost basis from an accountant’s point of view under IFRS amounts to USD 36 billion as per 31 December 2008. The agreed base for the measure is 90 percent of the par value of the portfolio. |
| --- | --- |

(16)

The par value of the portfolio is USD 38,7 billion. Due mostly to USD 2,7 billion (EUR 2,1 billion) impairments on the portfolio, the cost basis from an accountant’s point of view under IFRS amounts to USD 36 billion as per 31 December 2008. The agreed base for the measure is 90 percent of the par value of the portfolio.

3.   The measure

| (17) | In order to avoid dealing with the various subsidiaries holding the securities (see above) it is proposed that the legal owners of the securities enter into a participation agreement with ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) to transfer 80 % of the economic risk from that portfolio while retaining legal ownership. ING Support Holding then enters into a so-called illiquid asset back-up facility for transferring this risk and all respective incoming payments (interest and principal repayments) to the Dutch State. |
| --- | --- |

(17)

In order to avoid dealing with the various subsidiaries holding the securities (see above) it is proposed that the legal owners of the securities enter into a participation agreement with ING Support Holding (a direct subsidiary of ING Group) to transfer 80 % of the economic risk from that portfolio while retaining legal ownership. ING Support Holding then enters into a so-called illiquid asset back-up facility for transferring this risk and all respective incoming payments (interest and principal repayments) to the Dutch State.

| (18) | The transaction is constructed as a cash-flow swap in which both the Dutch State and ING agree to exchange different cash flows over the duration of the deal. During the deal, the portfolio will not be actively managed as it mostly be held until maturity, although there might be activity expected due to possible legislative change in the US. |
| --- | --- |

(18)

The transaction is constructed as a cash-flow swap in which both the Dutch State and ING agree to exchange different cash flows over the duration of the deal. During the deal, the portfolio will not be actively managed as it mostly be held until maturity, although there might be activity expected due to possible legislative change in the US.

| (19) | In the transaction 80 % of the incoming payment flows, i.e. repayment and prepayment of principal and interest (thereafter called: portfolio cash flow) from ING's portfolio is swapped against an over-time payment from the Dutch State of the guaranteed amount of USD 28 billion which together with an interest component constitutes the funding fee. This interest component paid by the Dutch State amounts to 350 bp on the outstanding fixed part of the portfolio (amounting to 57 % of the portfolio) and to one month USD Libor + 50 bp on the variable part of the portfolio (amounting to 43 % of the portfolio). |
| --- | --- |

(19)

In the transaction 80 % of the incoming payment flows, i.e. repayment and prepayment of principal and interest (thereafter called: portfolio cash flow) from ING's portfolio is swapped against an over-time payment from the Dutch State of the guaranteed amount of USD 28 billion which together with an interest component constitutes the funding fee. This interest component paid by the Dutch State amounts to 350 bp on the outstanding fixed part of the portfolio (amounting to 57 % of the portfolio) and to one month USD Libor + 50 bp on the variable part of the portfolio (amounting to 43 % of the portfolio).

| (20) | For evaluating the terms of this deal it is necessary to look at the expected net present value of the various cash flows. For arriving at a net present value of the above cash flows it is necessary to apply a discount rate. (9) The transaction foresees a discount rate of 3 % for all cash flows in the swap. This discount rate is applied to all cash flows, regardless of whether they come from the Dutch State, from ING or from the portfolio transiting via ING to the Dutch State. The reason why a 3 % discount rate is used is because the Dutch State estimates its cost of funding in USD to be around 3 % for a maturity of 5-7 years, corresponding to the weighted average life of the portfolio. The Dutch State has provided two supporting opinions on this from its primary dealers. |
| --- | --- |

(20)

For evaluating the terms of this deal it is necessary to look at the expected net present value of the various cash flows. For arriving at a net present value of the above cash flows it is necessary to apply a discount rate. (9) The transaction foresees a discount rate of 3 % for all cash flows in the swap. This discount rate is applied to all cash flows, regardless of whether they come from the Dutch State, from ING or from the portfolio transiting via ING to the Dutch State. The reason why a 3 % discount rate is used is because the Dutch State estimates its cost of funding in USD to be around 3 % for a maturity of 5-7 years, corresponding to the weighted average life of the portfolio. The Dutch State has provided two supporting opinions on this from its primary dealers.

(a)   Valuation: methodology, scenarios and discount rate

| (21) | The Dutch State commissioned Dynamic Credit Partners to analyse the portfolio of ING for determining the real economic value of the portfolio. The overall approach consists in projecting the probability of default and loss severities on a tranche per tranche basis for the whole portfolio in order to calculate the expected losses. |
| --- | --- |

(21)

The Dutch State commissioned Dynamic Credit Partners to analyse the portfolio of ING for determining the real economic value of the portfolio. The overall approach consists in projecting the probability of default and loss severities on a tranche per tranche basis for the whole portfolio in order to calculate the expected losses.

| (22) | Dynamic Credit performed a bottom up evaluation of the underlying mortgages in each securitization deal (from which ING bought a tranche) and was able to calculate the expected losses it estimated would arise on the underlying mortgage loans. Such calculations were based on — inter alia — factors such as the original ratio between the value of the house and the principal (loan to value), the type of loan, the type of lender, the location at postcode level and the estimated change in house prices at postcode level since the loan was granted. |
| --- | --- |

(22)

Dynamic Credit performed a bottom up evaluation of the underlying mortgages in each securitization deal (from which ING bought a tranche) and was able to calculate the expected losses it estimated would arise on the underlying mortgage loans. Such calculations were based on — inter alia — factors such as the original ratio between the value of the house and the principal (loan to value), the type of loan, the type of lender, the location at postcode level and the estimated change in house prices at postcode level since the loan was granted.

| (23) | As a second step, the so-called cash waterfall is considered, as for a given securitization deal, there are various tranches each with different levels of seniority (or “credit cushion”) and credit enhancement. In practice, this means that any incoming cash flow shortfalls are first to be taken by more subordinated tranches, while more senior tranches are still being serviced by remaining cash flows and reserves built-up during times when there had not been defaults. The Dutch authorities claim that ING's portfolio has only very secure senior tranches. |
| --- | --- |

(23)

As a second step, the so-called cash waterfall is considered, as for a given securitization deal, there are various tranches each with different levels of seniority (or “credit cushion”) and credit enhancement. In practice, this means that any incoming cash flow shortfalls are first to be taken by more subordinated tranches, while more senior tranches are still being serviced by remaining cash flows and reserves built-up during times when there had not been defaults. The Dutch authorities claim that ING's portfolio has only very secure senior tranches.

| (24) | Two scenarios are projected: a scenario deemed more likely by the Dutch State, the base case, and a less likely stress case scenario. According to the Dutch authorities, key assumptions in the base case are house price declines of about 35 % nationwide peak to trough (2006 to 2009) and up to 65 % in hardest hit areas such as California and a US unemployment rate of 8 % in 2009. An annual decline in US GDP is assumed by 6 % in the fourth quarter of 2008 and 3 % in the first quarter of 2009. The stress case scenario assumes US home price declines of 45 % peak-to-trough and a 70-75 % peak-to-trough decline in the most vulnerable areas and an increase of the US unemployment rate to 9,5 % in 2009. Both scenarios assume a voluntary prepayment rate of 5 % over the lifetime of the mortgages figure when compared with the pre-crisis period. The Dutch State points out that this is a prudent assumption. Both scenarios are then translated into different total expected losses on the portfolio. |
| --- | --- |

(24)

Two scenarios are projected: a scenario deemed more likely by the Dutch State, the base case, and a less likely stress case scenario. According to the Dutch authorities, key assumptions in the base case are house price declines of about 35 % nationwide peak to trough (2006 to 2009) and up to 65 % in hardest hit areas such as California and a US unemployment rate of 8 % in 2009. An annual decline in US GDP is assumed by 6 % in the fourth quarter of 2008 and 3 % in the first quarter of 2009. The stress case scenario assumes US home price declines of 45 % peak-to-trough and a 70-75 % peak-to-trough decline in the most vulnerable areas and an increase of the US unemployment rate to 9,5 % in 2009. Both scenarios assume a voluntary prepayment rate of 5 % over the lifetime of the mortgages figure when compared with the pre-crisis period. The Dutch State points out that this is a prudent assumption. Both scenarios are then translated into different total expected losses on the portfolio.

| (25) | After having determined the expected net cash flows (net of expected losses), they are discounted at a discount rate of 3 % for arriving at a net present value. Alternatively, this corresponds to a discount rate of 4,19 % if gross cash flows (assuming no losses) were considered, under a base case valuation. Based on these calculations the Dutch authorities arrive at a valuation of 97 % of par in the base case scenario. In the stress case scenario, the value of the portfolio would be 89 % of par. |
| --- | --- |

(25)

After having determined the expected net cash flows (net of expected losses), they are discounted at a discount rate of 3 % for arriving at a net present value. Alternatively, this corresponds to a discount rate of 4,19 % if gross cash flows (assuming no losses) were considered, under a base case valuation. Based on these calculations the Dutch authorities arrive at a valuation of 97 % of par in the base case scenario. In the stress case scenario, the value of the portfolio would be 89 % of par.

(b)   Effect on ING's capital ratio

| (26) | The replacement of the risky portfolio by a secure government receivable reduces the capital required to be held against the risky asset by the bank. In regulatory terms, the Dutch authorities state that this results in a capital relief of EUR 1,26 billion, (10) deriving from a reduction of 13 billion risk weighted asset (RWA) based on 31 December 2008. This capital relief of EUR 1,26 billion can be used for additional lending. |
| --- | --- |

(26)

The replacement of the risky portfolio by a secure government receivable reduces the capital required to be held against the risky asset by the bank. In regulatory terms, the Dutch authorities state that this results in a capital relief of EUR 1,26 billion, (10) deriving from a reduction of 13 billion risk weighted asset (RWA) based on 31 December 2008. This capital relief of EUR 1,26 billion can be used for additional lending.

| (27) | According to the Dutch authorities from an accounting point of view the IFRS equity capital relief is EUR 5,6 billion — 80 % of pre-tax of the total equity capital relief of EUR 7 billion — which translates into approximately EUR 5 billion post tax. This is caused by the release of the negative revaluation reserve that in turn resulted from a sharp deterioration in market prices of RMBS over the last two years. However, this EUR 5 billion cannot be used for additional lending without reducing the regulatory ratios. |
| --- | --- |

(27)

According to the Dutch authorities from an accounting point of view the IFRS equity capital relief is EUR 5,6 billion — 80 % of pre-tax of the total equity capital relief of EUR 7 billion — which translates into approximately EUR 5 billion post tax. This is caused by the release of the negative revaluation reserve that in turn resulted from a sharp deterioration in market prices of RMBS over the last two years. However, this EUR 5 billion cannot be used for additional lending without reducing the regulatory ratios.

(c)   Additional fees

| (28) | In addition ING will pay a guarantee fee to the State amounting to 55 bp p.a. on the outstanding value of the portfolio. The guarantee fee will decline in line with the declining amounts outstanding on the portfolio, the declining RWA relief and the declining risk for the State. As an illustrative example in the first five years the expected guarantee fee will be: USD 170 million, (2009), USD 146 million (2010), USD 127 million (2011), USD 109 million (2012), USD 94 million (2013). |
| --- | --- |

(28)

In addition ING will pay a guarantee fee to the State amounting to 55 bp p.a. on the outstanding value of the portfolio. The guarantee fee will decline in line with the declining amounts outstanding on the portfolio, the declining RWA relief and the declining risk for the State. As an illustrative example in the first five years the expected guarantee fee will be: USD 170 million, (2009), USD 146 million (2010), USD 127 million (2011), USD 109 million (2012), USD 94 million (2013).

| (29) | Furthermore, the State has to pay to ING a management fee amounting to 0,25 bp p.a. of the outstanding portfolio, expected to amount in the first five years, for instance, to USD 77 million, USD 66 million, USD 58 million, USD 50 million, USD 43 million. |
| --- | --- |

(29)

Furthermore, the State has to pay to ING a management fee amounting to 0,25 bp p.a. of the outstanding portfolio, expected to amount in the first five years, for instance, to USD 77 million, USD 66 million, USD 58 million, USD 50 million, USD 43 million.

(d)   Remuneration of the measure

| (30) | Given the above description of the measure the expected discounted cash flows are in the following table. This would imply according to the Dutch authorities that the state would make a gain in both scenarios. |
| --- | --- |

(30)

Given the above description of the measure the expected discounted cash flows are in the following table. This would imply according to the Dutch authorities that the state would make a gain in both scenarios.

Table 1: Projected net present value flows (11), in million USD

| | Base case | Stress case |
| --- | --- | --- |
| P & I payments to State (12) | 30,376 | 27,728 |
| Guarantee fee to State | 1,011 | 1,011 |
| (Guaranteed value to ING) (12) | (28,844) | (28,844) |
| Expected gain (loss) to state | 2,867 | 219 |

Base case

Stress case

P & I payments to State (12)

30,376

27,728

Guarantee fee to State

1,011

1,011

(Guaranteed value to ING) (12)

(28,844)

(28,844)

Expected gain (loss) to state

2,867

219

| (31) | The Dutch authorities state, however, that the management fee is an integral part of the deal and this has to be taken into account when looking at remuneration. Table 2 recalculates therefore the calculations with the management fee included. Based on this calculation, the remuneration for the State amounts to slightly more than USD 2 billion in the base case, but the remuneration is negative in the stress case. |
| --- | --- |

(31)

The Dutch authorities state, however, that the management fee is an integral part of the deal and this has to be taken into account when looking at remuneration. Table 2 recalculates therefore the calculations with the management fee included. Based on this calculation, the remuneration for the State amounts to slightly more than USD 2 billion in the base case, but the remuneration is negative in the stress case.

Table 2: Projected net present value flows (14), in million USD

| | Base case | Stress case |
| --- | --- | --- |
| P & I payments to State (15) | 30,376 | 27,728 |
| Guarantee fee to State | 1,011 | 1,011 |
| (Guaranteed value to ING) (16) | (28,844) | (28,844) |
| (Management fee to ING) | (460) | (460) |
| Expected gain (loss) to state | 2,083 | (564) |

Base case

Stress case

P & I payments to State (15)

30,376

27,728

Guarantee fee to State

1,011

1,011

(Guaranteed value to ING) (16)

(28,844)

(28,844)

(Management fee to ING)

(460)

(460)

Expected gain (loss) to state

2,083

(564)

(e)   Duration and end of the measure

| (32) | The agreement between the State and ING provides for an exit mechanism whereby the State and ING will meet every year to discuss whether the entire facility should be terminated. If both parties wish to terminate the facility the value will be determined using an exit mechanism commonly used in major financial transactions: |
| --- | --- |

(32)

The agreement between the State and ING provides for an exit mechanism whereby the State and ING will meet every year to discuss whether the entire facility should be terminated. If both parties wish to terminate the facility the value will be determined using an exit mechanism commonly used in major financial transactions:

| (33) | Each party will appoint an independent advisor to evaluate the outstanding portfolio. If there is little difference between these valuations the average of the two will be used as the basis for the transaction. If the valuations differ widely, the parties will jointly appoint a third independent advisor. The value will then be established as the average of the value as calculated by the third advisor and the value of whichever of the earlier valuations is closest to the third advisor's estimates. |
| --- | --- |

(33)

Each party will appoint an independent advisor to evaluate the outstanding portfolio. If there is little difference between these valuations the average of the two will be used as the basis for the transaction. If the valuations differ widely, the parties will jointly appoint a third independent advisor. The value will then be established as the average of the value as calculated by the third advisor and the value of whichever of the earlier valuations is closest to the third advisor's estimates.

| (34) | As an exit mechanism the State is entitled to compel ING to sell the underlying securities once they are being traded on the market again at the price which ING paid when it purchased them. |
| --- | --- |

(34)

As an exit mechanism the State is entitled to compel ING to sell the underlying securities once they are being traded on the market again at the price which ING paid when it purchased them.

| (35) | If neither the exit mechanism nor the exit incentives lead to the portfolio being run down, or the State being bought out entirely, the facility can in theory remain in operation until the last mortgage has been repaid. This could mean that there will be cash flows between the State and ING resulting from this transaction up until 2047. However, the estimated cash flows are such that majority of the portfolio will be redeemed within a few years (the weighed average life of this portfolio is about 6 years). |
| --- | --- |

(35)

If neither the exit mechanism nor the exit incentives lead to the portfolio being run down, or the State being bought out entirely, the facility can in theory remain in operation until the last mortgage has been repaid. This could mean that there will be cash flows between the State and ING resulting from this transaction up until 2047. However, the estimated cash flows are such that majority of the portfolio will be redeemed within a few years (the weighed average life of this portfolio is about 6 years).

III.   THE POSITION OF THE NETHERLANDS

| (36) | The Dutch authorities informed the Commission on 17 March that in case the Alt-A Transaction does not close before 31 March 2009 and the risk transfer would not be effected, they would have serious concerns that this would result in a [...] financial markets and the Dutch economy. A delay in closing would mean that the Alt-A Transaction would not have the intended positive effects on revaluation reserves, IFRS equity and capital adequacy ratios. In view of the volatility of the financial markets this might lead to substantial increase in uncertainty about the position of ING. Another issue that could increase the uncertainty about the position of ING is the accounting notion [...] (17) [...]. Both issues, i.e. a delay in closing or a significant change [...], could, in the view of the authorities, have a material adverse effect on the stability of ING and hence the [...] financial markets and economy. This is confirmed in a letter by the supervisory authority. |
| --- | --- |

(36)

The Dutch authorities informed the Commission on 17 March that in case the Alt-A Transaction does not close before 31 March 2009 and the risk transfer would not be effected, they would have serious concerns that this would result in a [...] financial markets and the Dutch economy. A delay in closing would mean that the Alt-A Transaction would not have the intended positive effects on revaluation reserves, IFRS equity and capital adequacy ratios. In view of the volatility of the financial markets this might lead to substantial increase in uncertainty about the position of ING. Another issue that could increase the uncertainty about the position of ING is the accounting notion [...] (17) [...]. Both issues, i.e. a delay in closing or a significant change [...], could, in the view of the authorities, have a material adverse effect on the stability of ING and hence the [...] financial markets and economy. This is confirmed in a letter by the supervisory authority.

| (37) | In addition, they note that, without Commission approval, ING's [...] with all the possible consequences this might have for confidence in the banking sector in general and ING in particular, but also for the Dutch and European economy in these times of uncertainty and recession. The Dutch authorities point to the Commission decision on the recapitalisation N 528/2008, where the Commission had already recognised the importance of ING for the Dutch economy. |
| --- | --- |

(37)

In addition, they note that, without Commission approval, ING's [...] with all the possible consequences this might have for confidence in the banking sector in general and ING in particular, but also for the Dutch and European economy in these times of uncertainty and recession. The Dutch authorities point to the Commission decision on the recapitalisation N 528/2008, where the Commission had already recognised the importance of ING for the Dutch economy.

| (38) | The Dutch authorities underline that ING is a sound financial institution with sufficient liquidity and solvency, but it is suffering from exceptional conditions worldwide. ING would therefore certainly not qualify as a firm in difficulties, as defined in the Community guidelines on state aid for rescuing and restructuring firms in difficulty. |
| --- | --- |

(38)

The Dutch authorities underline that ING is a sound financial institution with sufficient liquidity and solvency, but it is suffering from exceptional conditions worldwide. ING would therefore certainly not qualify as a firm in difficulties, as defined in the Community guidelines on state aid for rescuing and restructuring firms in difficulty.

| (39) | The Dutch authorities acknowledge that the measure constitutes state aid within the meaning of Article 87(1) EC, which is compatible with the Treaty pursuant to Article 87(3)(b) EC, for remedying a serious disturbance in the economy of a Member State. In particular, the measure has been specially designed for the current exceptional circumstances in which, because of their illiquidity, certain assets have to be written down more than their economic value would warrant, for satisfying accounting requirements. They note that the measure was appropriate at such time for tackling the specific problems and at the same time is the least far-reaching and least risky way for the State to assist ING. |
| --- | --- |

(39)

The Dutch authorities acknowledge that the measure constitutes state aid within the meaning of Article 87(1) EC, which is compatible with the Treaty pursuant to Article 87(3)(b) EC, for remedying a serious disturbance in the economy of a Member State. In particular, the measure has been specially designed for the current exceptional circumstances in which, because of their illiquidity, certain assets have to be written down more than their economic value would warrant, for satisfying accounting requirements. They note that the measure was appropriate at such time for tackling the specific problems and at the same time is the least far-reaching and least risky way for the State to assist ING.

| (40) | The Dutch authorities confirmed that they have reviewed whether there has been a full prior transparency by ING having disclosed all impairments and there were no indications to believe that this was not the case. In addition, the Dutch authorities note that the valuation of the portfolio is performed by independent experts under an appropriate methodology. The Dutch authorities are of the view that the valuation of ING’s portfolio was particularly complex as there was no active markets for these assets. The Dutch authorities have instructed Dynamic Credit who have undertaken an alternative valuation which they considered the best approximation of the true value of the portfolio. The valuation has been affirmed by the Dutch supervisory authority. |
| --- | --- |

(40)

The Dutch authorities confirmed that they have reviewed whether there has been a full prior transparency by ING having disclosed all impairments and there were no indications to believe that this was not the case. In addition, the Dutch authorities note that the valuation of the portfolio is performed by independent experts under an appropriate methodology. The Dutch authorities are of the view that the valuation of ING’s portfolio was particularly complex as there was no active markets for these assets. The Dutch authorities have instructed Dynamic Credit who have undertaken an alternative valuation which they considered the best approximation of the true value of the portfolio. The valuation has been affirmed by the Dutch supervisory authority.

| (41) | The authorities state that the total package provides an adequate remuneration for the risk taken over by the state. The authorities point to the more likely base case scenario which shows an overall gain for the Dutch State. The Dutch authorities state that the management fee is part of the overall remuneration package. The total package was considered appropriate at such time. There is also adequate burden sharing, due to the first loss already borne by the bank, and a future loss split in the relationship of 80 % for the State and 20 % for the bank. |
| --- | --- |

(41)

The authorities state that the total package provides an adequate remuneration for the risk taken over by the state. The authorities point to the more likely base case scenario which shows an overall gain for the Dutch State. The Dutch authorities state that the management fee is part of the overall remuneration package. The total package was considered appropriate at such time. There is also adequate burden sharing, due to the first loss already borne by the bank, and a future loss split in the relationship of 80 % for the State and 20 % for the bank.

| (42) | As regards to the management of the assets, the authorities explain that ING remains partly responsible for the portfolio, giving it the perfect incentive to continue to manage the portfolio as efficiently as possible. They underline with reference to point 46 IAC that the Securities are held solely by ING Support Holding and not by ING Groep and that for the duration of this agreement the State, ING Support Holding and ING Groep will establish an operating committee to discuss recent developments, market outlook, data and pricing in respect of the Securities. |
| --- | --- |

(42)

As regards to the management of the assets, the authorities explain that ING remains partly responsible for the portfolio, giving it the perfect incentive to continue to manage the portfolio as efficiently as possible. They underline with reference to point 46 IAC that the Securities are held solely by ING Support Holding and not by ING Groep and that for the duration of this agreement the State, ING Support Holding and ING Groep will establish an operating committee to discuss recent developments, market outlook, data and pricing in respect of the Securities.

| (43) | The Dutch authorities state that it would be admissible to use a single discount rate for all cash flows involved. The Dutch authorities state that a higher discount rate for cash flows from ING or for cash flows transiting from ING to the State, due to their higher perceived riskiness, would over-adjust for the flow's riskiness. They explain that the credit risk in the portfolio is more than offset by the positive net present value for the State under the swap transaction. |
| --- | --- |

(43)

The Dutch authorities state that it would be admissible to use a single discount rate for all cash flows involved. The Dutch authorities state that a higher discount rate for cash flows from ING or for cash flows transiting from ING to the State, due to their higher perceived riskiness, would over-adjust for the flow's riskiness. They explain that the credit risk in the portfolio is more than offset by the positive net present value for the State under the swap transaction.

| (44) | The Dutch government provides the following commitments: |
| --- | --- |

(44)

The Dutch government provides the following commitments:

| — | Presentation of a viability review in line with conditions set out in the IAC |
| --- | --- |

—

Presentation of a viability review in line with conditions set out in the IAC

| — | Presentation of a restructuring plan in line with conditions set out in the IAC |
| --- | --- |

—

Presentation of a restructuring plan in line with conditions set out in the IAC

| — | The Dutch State is willing to change the provisions of valuation and burden sharing by means of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration, without compensating ING via changes in the other cash flows ( i.e. the funding fee, the Alt A cash flows and management fee) if the Commission comes to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with EC State aid rules on impaired assets. |
| --- | --- |

—

The Dutch State is willing to change the provisions of valuation and burden sharing by means of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration, without compensating ING via changes in the other cash flows ( i.e. the funding fee, the Alt A cash flows and management fee) if the Commission comes to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with EC State aid rules on impaired assets.

IV.   CONSULTATION OF THE TECHNICAL EXPERTS FROM THE EUROPEAN CENTRAL BANK

| (45) | As explained in point 4, the Commission has been consulting the technical experts from the ECB for assistance in assessing the valuation of the portfolio. The experts of the ECB reviewed the provided documents and concluded that they did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING. |
| --- | --- |

(45)

As explained in point 4, the Commission has been consulting the technical experts from the ECB for assistance in assessing the valuation of the portfolio. The experts of the ECB reviewed the provided documents and concluded that they did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING.

V.   ASSESSMENT OF THE AID

1.   Existence of aid

| (46) | The Commission first assesses whether the measures constitute state aid within the meaning of Article 87 (1) EC. According to this provision state aid is any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition, by favouring certain undertakings, in so far as it affects trade between Member States. |
| --- | --- |

(46)

The Commission first assesses whether the measures constitute state aid within the meaning of Article 87 (1) EC. According to this provision state aid is any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition, by favouring certain undertakings, in so far as it affects trade between Member States.

| (47) | The Commission finds that the measure reduces the amount of capital ING has to hold against these assets. Given that the market value of the portfolio is less than the price paid it is evident that no market operator would provide such a facility under similar conditions. |
| --- | --- |

(47)

The Commission finds that the measure reduces the amount of capital ING has to hold against these assets. Given that the market value of the portfolio is less than the price paid it is evident that no market operator would provide such a facility under similar conditions.

| (48) | As the measure is favouring only ING it is selective and leads to a distortion of competition and affects intra-Community trade because the banking sector operates internationally. Thus, the Commission concludes that the measure constitutes state aid. |
| --- | --- |

(48)

As the measure is favouring only ING it is selective and leads to a distortion of competition and affects intra-Community trade because the banking sector operates internationally. Thus, the Commission concludes that the measure constitutes state aid.

| (49) | The IAC states that the aid amount corresponds to the difference between the transfer value of the assets (based on their real economic value) and the market price. To this end the assets should be valued on the basis of their current market value, whenever possible. Given that the market for the assets in the portfolio has mostly dried up, as claimed by the Dutch authorities, this implies that there is no market price in the absence of a market as defined by the IAC. Therefore the calculated aid amount as regards the portfolio is the full net present value of all the sums provided to ING by the Dutch government. |
| --- | --- |

(49)

The IAC states that the aid amount corresponds to the difference between the transfer value of the assets (based on their real economic value) and the market price. To this end the assets should be valued on the basis of their current market value, whenever possible. Given that the market for the assets in the portfolio has mostly dried up, as claimed by the Dutch authorities, this implies that there is no market price in the absence of a market as defined by the IAC. Therefore the calculated aid amount as regards the portfolio is the full net present value of all the sums provided to ING by the Dutch government.

2.   Compatibility of the financial support measures

| (50) | The Netherlands intends to provide impaired asset relief in favour of ING. Given the present circumstances in the financial market, the Commission considers that this measure may be examined directly under the Treaty rules and in particular under Article 87(3)(b) EC. |
| --- | --- |

(50)

The Netherlands intends to provide impaired asset relief in favour of ING. Given the present circumstances in the financial market, the Commission considers that this measure may be examined directly under the Treaty rules and in particular under Article 87(3)(b) EC.

| (51) | Article 87(3)(b) EC empowers the Commission to declare aid compatible with the common market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission would point out that the Court of First Instance has expressly stated that Article 87(3)(b) EC is to be applied restrictively so that the aid may not benefit only one firm or one sector of the economy, but must serve to remedy a disturbance in the whole economy of a Member State. (18) |
| --- | --- |

(51)

Article 87(3)(b) EC empowers the Commission to declare aid compatible with the common market if it is intended “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. The Commission would point out that the Court of First Instance has expressly stated that Article 87(3)(b) EC is to be applied restrictively so that the aid may not benefit only one firm or one sector of the economy, but must serve to remedy a disturbance in the whole economy of a Member State. (18)

| (52) | The Commission considers that market conditions deteriorated all over the world in the last quarter of 2008 and certain assets classes are no longer frequently traded. This is problematic for financial institutions because accounting provisions (IFRS accounting standards) might require them to write down these illiquid assets (on the basis of their fair value) to a greater extent than is warranted by their economic value. The uncertainty in the market about the scale of the write-downs, the market value of these assets and the high leverage ratios have also had an impact on the financial institutions′ overall risk perceptions. The present measure is designed to address these problems. Therefore it finds that the scheme aims at remedying a serious disturbance in the Dutch economy. |
| --- | --- |

(52)

The Commission considers that market conditions deteriorated all over the world in the last quarter of 2008 and certain assets classes are no longer frequently traded. This is problematic for financial institutions because accounting provisions (IFRS accounting standards) might require them to write down these illiquid assets (on the basis of their fair value) to a greater extent than is warranted by their economic value. The uncertainty in the market about the scale of the write-downs, the market value of these assets and the high leverage ratios have also had an impact on the financial institutions′ overall risk perceptions. The present measure is designed to address these problems. Therefore it finds that the scheme aims at remedying a serious disturbance in the Dutch economy.

| (53) | The Commission has provided guidance on the treatment of asset relief measures by Member States under Article 87(3)(b) EC through the IAC. Impaired assets correspond to categories of assets on which banks are likely to incur losses (e.g. US sub-prime mortgage backed securities, Alt-A loans). The IAC complements and refines the Banking Communication (19) where the Commission set out the principles governing the application of the State aid rules to any support measure for banks in the context of the global financial crisis. The IAC sets out principles that must be followed by any asset relief measure. It should be noted that the Commission emphasises that a common European approach is needed to deal with the treatment of impaired assets, to make sure that foreseeable losses are disclosed, valued and accompanied by an adequate level in terms of burden sharing and remuneration. |
| --- | --- |

(53)

The Commission has provided guidance on the treatment of asset relief measures by Member States under Article 87(3)(b) EC through the IAC. Impaired assets correspond to categories of assets on which banks are likely to incur losses (e.g. US sub-prime mortgage backed securities, Alt-A loans). The IAC complements and refines the Banking Communication (19) where the Commission set out the principles governing the application of the State aid rules to any support measure for banks in the context of the global financial crisis. The IAC sets out principles that must be followed by any asset relief measure. It should be noted that the Commission emphasises that a common European approach is needed to deal with the treatment of impaired assets, to make sure that foreseeable losses are disclosed, valued and accompanied by an adequate level in terms of burden sharing and remuneration.

| (54) | The IAC leaves the methods and design for impaired asset relief measures to the Member Sates, but defines impaired asset relief as all measures whereby a bank is dispensed from the need for severe downward value adjustments of certain asset classes. This is also the case for the present measure. Therefore the present measure must fulfil the conditions for the compatibility of asset relieve as spelled out in the IAC. (20) |
| --- | --- |

(54)

The IAC leaves the methods and design for impaired asset relief measures to the Member Sates, but defines impaired asset relief as all measures whereby a bank is dispensed from the need for severe downward value adjustments of certain asset classes. This is also the case for the present measure. Therefore the present measure must fulfil the conditions for the compatibility of asset relieve as spelled out in the IAC. (20)

(a)   Eligibility of assets

| (55) | As regards the eligibility of the assets, the IAC indicates in section 5.4 that asset relief requires a clear identification of impaired assets (21) and that certain limits apply in relation to eligibility to ensure compatibility. US mortgage backed securities (i.e. RMBS) are mentioned as prime examples of impaired assets which can be included in relief operations without doubts as to their eligibility. The Commission notes in this respect that all assets in the portfolio are related to US RMBS. The impaired assets are therefore sufficiently identified and do not raise issues of eligibility. |
| --- | --- |

(55)

As regards the eligibility of the assets, the IAC indicates in section 5.4 that asset relief requires a clear identification of impaired assets (21) and that certain limits apply in relation to eligibility to ensure compatibility. US mortgage backed securities (i.e. RMBS) are mentioned as prime examples of impaired assets which can be included in relief operations without doubts as to their eligibility. The Commission notes in this respect that all assets in the portfolio are related to US RMBS. The impaired assets are therefore sufficiently identified and do not raise issues of eligibility.

(b)   Transparency and disclosure

| (56) | As regards transparency and disclosure the Commission notes that the IAC demands in section 5.1 full ex-ante transparency and disclosure of impairments by eligible banks on the assets which will be covered by the relief measures, based on adequate valuation, certified by recognised independent experts and validated by the relevant supervisory authority. In other word the IAC requires that disclosure and valuation should take place prior to government intervention. Moreover, transparency needs to be based on appropriate valuation certified by an independent expert and validated by a letter of the head of the supervisory authority. |
| --- | --- |

(56)

As regards transparency and disclosure the Commission notes that the IAC demands in section 5.1 full ex-ante transparency and disclosure of impairments by eligible banks on the assets which will be covered by the relief measures, based on adequate valuation, certified by recognised independent experts and validated by the relevant supervisory authority. In other word the IAC requires that disclosure and valuation should take place prior to government intervention. Moreover, transparency needs to be based on appropriate valuation certified by an independent expert and validated by a letter of the head of the supervisory authority.

| (57) | The Commission notes first that the Dutch authorities have engaged an independent expert. Second, as indicated above in point 42 the Dutch authorities have pursuant to point 20 IAC produced the necessary documents from the supervisory authorities. |
| --- | --- |

(57)

The Commission notes first that the Dutch authorities have engaged an independent expert. Second, as indicated above in point 42 the Dutch authorities have pursuant to point 20 IAC produced the necessary documents from the supervisory authorities.

| (58) | Finally, the Commission notes that the requirements concerning transparency and disclosure concerning the asset portfolio covered by the relief measure are met in principle, with the exception of the issue of proper valuation dealt with separately below. Full disclosure on the entirety of impaired assets on ING's balance sheet has not however been provided in the context of the notified measure and will have to be provided in the viability review. At this stage the provisions for transparency and disclosure are thus sufficiently complied with. |
| --- | --- |

(58)

Finally, the Commission notes that the requirements concerning transparency and disclosure concerning the asset portfolio covered by the relief measure are met in principle, with the exception of the issue of proper valuation dealt with separately below. Full disclosure on the entirety of impaired assets on ING's balance sheet has not however been provided in the context of the notified measure and will have to be provided in the viability review. At this stage the provisions for transparency and disclosure are thus sufficiently complied with.

(c)   Management of assets

| (59) | As regards the management of assets, the IAC in section 5.6 stipulates the necessity of ensuring a clear functional and organisational separation between the beneficiary bank and its assets, notably as to their management, staff and clientele. The Communication states in that respect that this should allow the bank to focus on the restoration of viability and to prevent possible conflicts of interest. |
| --- | --- |

(59)

As regards the management of assets, the IAC in section 5.6 stipulates the necessity of ensuring a clear functional and organisational separation between the beneficiary bank and its assets, notably as to their management, staff and clientele. The Communication states in that respect that this should allow the bank to focus on the restoration of viability and to prevent possible conflicts of interest.

| (60) | In that respect, the Commission notes that 80 % of the portfolio will be derecognised by ING. However ING remains the legal owner of all the assets. In order to achieve a functional and organisational separation, ING has appointed a special committee to deal with the portfolio as indicated above in point 42. In view of this arrangement the asset management is thus in line with the IAC. |
| --- | --- |

(60)

In that respect, the Commission notes that 80 % of the portfolio will be derecognised by ING. However ING remains the legal owner of all the assets. In order to achieve a functional and organisational separation, ING has appointed a special committee to deal with the portfolio as indicated above in point 42. In view of this arrangement the asset management is thus in line with the IAC.

(d)   Valuation

| (61) | The IAC notes in section 5.5 that a correct and consistent approach to valuation is of key importance to prevent undue distortions of competition. The valuation of impaired assets should follow a general methodology established at the Community level, which should be closely co-ordinated ex-ante by the Commission and Member States. |
| --- | --- |

(61)

The IAC notes in section 5.5 that a correct and consistent approach to valuation is of key importance to prevent undue distortions of competition. The valuation of impaired assets should follow a general methodology established at the Community level, which should be closely co-ordinated ex-ante by the Commission and Member States.

| (62) | The Commission has to carefully scrutinize the valuation and in particular the underlying general methodology in order to ensure a consistent approach at Community level. In this respect its assessment should build on the expertise of existing bodies organised at EU level in order to ensure the consistency of valuation methodologies. For that purpose the Commission has called on the technical assistance provided by the experts from the ECB. The Commission notes that the technical experts from the ECB consider more information is needed. |
| --- | --- |

(62)

The Commission has to carefully scrutinize the valuation and in particular the underlying general methodology in order to ensure a consistent approach at Community level. In this respect its assessment should build on the expertise of existing bodies organised at EU level in order to ensure the consistency of valuation methodologies. For that purpose the Commission has called on the technical assistance provided by the experts from the ECB. The Commission notes that the technical experts from the ECB consider more information is needed.

| (63) | Valuation implies the determination first of the market value and second of the real economic value, the latter being defined in point 40 of the IAC as the long-term economic value on the basis of underlying cash flows and broader time horizons. The main aim of valuation is to establish the real economic value, given that this value represents the benchmark level in that a transfer of impaired assets and at this value indicates compatibility of aid ensuring the relief effect by exceeding current market value but keeping the aid amount to the minimum necessary. |
| --- | --- |

(63)

Valuation implies the determination first of the market value and second of the real economic value, the latter being defined in point 40 of the IAC as the long-term economic value on the basis of underlying cash flows and broader time horizons. The main aim of valuation is to establish the real economic value, given that this value represents the benchmark level in that a transfer of impaired assets and at this value indicates compatibility of aid ensuring the relief effect by exceeding current market value but keeping the aid amount to the minimum necessary.

| (64) | The Commission notes that, based on an independent expert i.e. Dynamic Credit, the Dutch State has established a real economic value of 97 cents on the dollar under the base case which is above the value at which the portfolio has been transferred at (90 percent of the par). |
| --- | --- |

(64)

The Commission notes that, based on an independent expert i.e. Dynamic Credit, the Dutch State has established a real economic value of 97 cents on the dollar under the base case which is above the value at which the portfolio has been transferred at (90 percent of the par).

| (65) | Although the Commission does not question the qualification of the independent expert and its general approach it has some doubts on the conclusion reached on the establishment of this real economic value, given that it did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING (see confirmation by the technical experts from the ECB above in point (45)) and because the valuation is based on a number of assumptions as regards to which the Commission has significant doubts, in particular but not exclusively as regards (i) the choice of the discount rate, (ii) house price assumptions, (iii) the levels of credit enhancement, and (iv) other valuation issues. |
| --- | --- |

(65)

Although the Commission does not question the qualification of the independent expert and its general approach it has some doubts on the conclusion reached on the establishment of this real economic value, given that it did not have all the information needed to properly assess the valuation of the impaired assets portfolio of ING (see confirmation by the technical experts from the ECB above in point (45)) and because the valuation is based on a number of assumptions as regards to which the Commission has significant doubts, in particular but not exclusively as regards (i) the choice of the discount rate, (ii) house price assumptions, (iii) the levels of credit enhancement, and (iv) other valuation issues.

| (66) | The Commission is first concerned about the use of a 4,19 % discount rate to discount all the cash flows of the portfolio, which suggests a spread premium above the USD Dutch government risk-free rate of 119 bp only.






  — | Given the recent developments in the market and higher loss expectations and the significant drop in credit quality of these tranches as translated by the rating downgrades from triple A to an average of BBB/BB, the spread premium and the discount rate to be used should be significantly higher. |
| --- | --- | --- |

(66)

The Commission is first concerned about the use of a 4,19 % discount rate to discount all the cash flows of the portfolio, which suggests a spread premium above the USD Dutch government risk-free rate of 119 bp only.

—

Given the recent developments in the market and higher loss expectations and the significant drop in credit quality of these tranches as translated by the rating downgrades from triple A to an average of BBB/BB, the spread premium and the discount rate to be used should be significantly higher.

| — | The 4,19 % rate does not capture the downside risk (unexpected losses) of deviating from the base case expected losses, as the Dutch State itself accepted a certain degree of probability of seeing the stress scenario materialising. |
| --- | --- |

—

The 4,19 % rate does not capture the downside risk (unexpected losses) of deviating from the base case expected losses, as the Dutch State itself accepted a certain degree of probability of seeing the stress scenario materialising.

| (67) | The Commission considers at this stage that it can not dispel its doubts that the approach taken by the independent expert appears to lead to an overvaluation of the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State. |
| --- | --- |

(67)

The Commission considers at this stage that it can not dispel its doubts that the approach taken by the independent expert appears to lead to an overvaluation of the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State.

| (68) | In addition, the Commission questions whether the house price assumptions applied in the valuations are prudent enough. In particular, it notes that, based on the documents received, the house prices are assumed to decrease only in 2009, then to remain stable in 2010, and then from 2010 onwards to increase by 5,8 % each year. The doubts on this point are highly relevant for assessing the real economic value of the portfolio given the important role played by house prices in the model for the calculation of the real economic value. |
| --- | --- |

(68)

In addition, the Commission questions whether the house price assumptions applied in the valuations are prudent enough. In particular, it notes that, based on the documents received, the house prices are assumed to decrease only in 2009, then to remain stable in 2010, and then from 2010 onwards to increase by 5,8 % each year. The doubts on this point are highly relevant for assessing the real economic value of the portfolio given the important role played by house prices in the model for the calculation of the real economic value.

| (69) | The Commission is also in doubt about the stated levels of subordination/credit enhancement. The levels described for the ING portfolio are significantly higher for both Alt-A and Option ARMs tranches than average levels calculated by assessments from other experts in the context of other cases as well as available subordination/credit enhancement figures for respective typical securities from various asset classes all related to the US housing market from the rating agency Moody’s. To this concern the Dutch State told the Commission that ING had only bought super senior AAA tranches, in structures with higher levels of subordination than other AAA tranches. However, when looking at another report provided by the Dutch authorities to the Commission (commissioned by ING), only 28,1 % of the tranches were qualified as “super senior”, with the remaining being “senior” and “senior support”. The Commission notes that this is relevant for assessing the real economic value of the portfolio as a lower level of subordination/credit enhancement would reduce the protection against losses if payments are not made. Also, the doubts of the Commission are deriving from the fact that a large part of the portfolio is based on mortgages originated during 2006 and 2007, vintages which have so far proven to be most vulnerable to default. |
| --- | --- |

(69)

The Commission is also in doubt about the stated levels of subordination/credit enhancement. The levels described for the ING portfolio are significantly higher for both Alt-A and Option ARMs tranches than average levels calculated by assessments from other experts in the context of other cases as well as available subordination/credit enhancement figures for respective typical securities from various asset classes all related to the US housing market from the rating agency Moody’s. To this concern the Dutch State told the Commission that ING had only bought super senior AAA tranches, in structures with higher levels of subordination than other AAA tranches. However, when looking at another report provided by the Dutch authorities to the Commission (commissioned by ING), only 28,1 % of the tranches were qualified as “super senior”, with the remaining being “senior” and “senior support”. The Commission notes that this is relevant for assessing the real economic value of the portfolio as a lower level of subordination/credit enhancement would reduce the protection against losses if payments are not made. Also, the doubts of the Commission are deriving from the fact that a large part of the portfolio is based on mortgages originated during 2006 and 2007, vintages which have so far proven to be most vulnerable to default.

| (70) | Further doubts as to the appropriateness of valuation cannot be excluded at this stage in view of the fact that the Commission has not yet received full information both on the valuation methodology and on its application to the individual assets covered. A fully-fledged assessment of the Commission can only be carried out once the Commission is in possession of this information. |
| --- | --- |

(70)

Further doubts as to the appropriateness of valuation cannot be excluded at this stage in view of the fact that the Commission has not yet received full information both on the valuation methodology and on its application to the individual assets covered. A fully-fledged assessment of the Commission can only be carried out once the Commission is in possession of this information.

| (71) | In sum, the Commission has doubts as to the valuation methodology and cannot exclude that the real economic value is lower than that calculated by the independent expert of the Dutch State and intends to assess this in-depth. |
| --- | --- |

(71)

In sum, the Commission has doubts as to the valuation methodology and cannot exclude that the real economic value is lower than that calculated by the independent expert of the Dutch State and intends to assess this in-depth.

(e)   Burden sharing

| (72) | As regards burden sharing, the IAC states in section 5.2 the general principle that banks ought to bear the losses associated with impaired assets to the maximum extent. That implies first that the bank should bear the difference between the nominal value and the real economic value of the impaired assets. In fact the Dutch authorities submit that the transaction has the effect that ING will transfer the portfolio at 90 % of par. |
| --- | --- |

(72)

As regards burden sharing, the IAC states in section 5.2 the general principle that banks ought to bear the losses associated with impaired assets to the maximum extent. That implies first that the bank should bear the difference between the nominal value and the real economic value of the impaired assets. In fact the Dutch authorities submit that the transaction has the effect that ING will transfer the portfolio at 90 % of par.

| (73) | However, given that the Commission has doubts as regards the correct valuation of the assets prior to government intervention of the State for the relief measure, there are also doubts as regards the necessary degree of burden sharing included in this measure. In other words should the real economic value be lower than assessed by the Dutch authorities, the theoretical losses absorbed by the beneficiary would be insufficient. |
| --- | --- |

(73)

However, given that the Commission has doubts as regards the correct valuation of the assets prior to government intervention of the State for the relief measure, there are also doubts as regards the necessary degree of burden sharing included in this measure. In other words should the real economic value be lower than assessed by the Dutch authorities, the theoretical losses absorbed by the beneficiary would be insufficient.

| (74) | In that regard, the Commission does not see that the beneficiary is making up for additional possible losses if the real economic value would be lower than currently reported with the envisaged 80/20 division of the portfolio as this is a division pari passu and not a first loss attribution to the beneficiary. In other words, if the real economic value would be 80 instead of 90, the beneficiary would only take the first 10 % of losses from 100 to 90 while for the second part between 90 and 80 he would only take 2 % out of 10 while 8 would remain with the State; proper burden sharing would however require that the beneficiary takes all the losses until the real economic value, i.e. the full 20 %. |
| --- | --- |

(74)

In that regard, the Commission does not see that the beneficiary is making up for additional possible losses if the real economic value would be lower than currently reported with the envisaged 80/20 division of the portfolio as this is a division pari passu and not a first loss attribution to the beneficiary. In other words, if the real economic value would be 80 instead of 90, the beneficiary would only take the first 10 % of losses from 100 to 90 while for the second part between 90 and 80 he would only take 2 % out of 10 while 8 would remain with the State; proper burden sharing would however require that the beneficiary takes all the losses until the real economic value, i.e. the full 20 %.

| (75) | Furthermore regarding the cash flow swap and its funding fee, the Commission doubts whether the respective assumptions as regards the net present value are acceptable. This concerns first the funding fee set at 3,5 % although the Dutch State’s own funding costs in USD are only an estimated 3 %. The Commission also doubts second whether the applied discount rate is appropriate. This is so because the applied discount rate is the same regardless whether cash flows are risky (coming from ING to the State) or are not risky (from the Dutch State to ING). In the view of the Commission, this approach attaches to a more uncertain dollar in the future the same value as to a certain dollar. It therefore leads to an overvaluation of the expected proceeds from the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State. |
| --- | --- |

(75)

Furthermore regarding the cash flow swap and its funding fee, the Commission doubts whether the respective assumptions as regards the net present value are acceptable. This concerns first the funding fee set at 3,5 % although the Dutch State’s own funding costs in USD are only an estimated 3 %. The Commission also doubts second whether the applied discount rate is appropriate. This is so because the applied discount rate is the same regardless whether cash flows are risky (coming from ING to the State) or are not risky (from the Dutch State to ING). In the view of the Commission, this approach attaches to a more uncertain dollar in the future the same value as to a certain dollar. It therefore leads to an overvaluation of the expected proceeds from the portfolio and to an overestimation of the benefit to the Dutch State.

| (76) | In addition, the Commission has also doubt that the cash flow swap adequately compensates for the risk stemming from the difference between the base case of the real economic value and the stress test. This follows from the clear language in Annex 4 IAC that the “pricing of asset relief must include remuneration for the state that adequately takes account of the risk of future losses exceeding those that are projected in the determination of the real economic value”. Therefore the Commission also requires an additional ex ante coverage of the difference between the real economic value in the base case and the stress case scenario. This is particular the case where the tail risk is significant. In this context the Commission recalls that according to Annex 4 of the IAC the valuation process should be based on rigorous stress-testing against a scenario of protracted global recession and reiterates its doubts on the valuation as set out above. |
| --- | --- |

(76)

In addition, the Commission has also doubt that the cash flow swap adequately compensates for the risk stemming from the difference between the base case of the real economic value and the stress test. This follows from the clear language in Annex 4 IAC that the “pricing of asset relief must include remuneration for the state that adequately takes account of the risk of future losses exceeding those that are projected in the determination of the real economic value”. Therefore the Commission also requires an additional ex ante coverage of the difference between the real economic value in the base case and the stress case scenario. This is particular the case where the tail risk is significant. In this context the Commission recalls that according to Annex 4 of the IAC the valuation process should be based on rigorous stress-testing against a scenario of protracted global recession and reiterates its doubts on the valuation as set out above.

| (77) | Finally, the Commission has doubts about the appropriateness of the management fee charged by ING. It notes that such a fee is not contemplated by the IAC. The Commission acknowledges however the view of the Dutch authorities that the fee is essentially cost based but stresses that so far it has not obtained full information regarding the actual cost for ING to perform such services, such as costs and staff employed, cost for IT infrastructure, etc. The Commission observes moreover that the scope of work to be performed by ING is not clear given that an active management of an amortising portfolio appears unnecessary and because ING remains the legal owner of the entire portfolio and the economic owner of 20 %. To summarise, the Commission notes that if the fee is indeed covering the costs of ING, it would appear to the Commission that such a fee can be accepted on the condition of an adequate overall burden-sharing. |
| --- | --- |

(77)

Finally, the Commission has doubts about the appropriateness of the management fee charged by ING. It notes that such a fee is not contemplated by the IAC. The Commission acknowledges however the view of the Dutch authorities that the fee is essentially cost based but stresses that so far it has not obtained full information regarding the actual cost for ING to perform such services, such as costs and staff employed, cost for IT infrastructure, etc. The Commission observes moreover that the scope of work to be performed by ING is not clear given that an active management of an amortising portfolio appears unnecessary and because ING remains the legal owner of the entire portfolio and the economic owner of 20 %. To summarise, the Commission notes that if the fee is indeed covering the costs of ING, it would appear to the Commission that such a fee can be accepted on the condition of an adequate overall burden-sharing.

| (78) | In sum, the Commission reserves its final view on the issue of burden sharing until it has come to a conclusion on valuation and recalls that shortcomings in the valuation leading to an inadequate burden-sharing can be counterbalanced by higher remuneration. (22) |
| --- | --- |

(78)

In sum, the Commission reserves its final view on the issue of burden sharing until it has come to a conclusion on valuation and recalls that shortcomings in the valuation leading to an inadequate burden-sharing can be counterbalanced by higher remuneration. (22)

(f)   Guarantee fee

| (79) | Another element of a proper burden sharing is pursuant to point 21 IAC remuneration. It shall, as noted in Annex 4, ensure that “any pricing of asset relief must include remuneration for the State that adequately takes account of the risks of future losses exceeding those that are projected in the determination of the “real economic value””. |
| --- | --- |

(79)

Another element of a proper burden sharing is pursuant to point 21 IAC remuneration. It shall, as noted in Annex 4, ensure that “any pricing of asset relief must include remuneration for the State that adequately takes account of the risks of future losses exceeding those that are projected in the determination of the “real economic value””.

| (80) | In order to assess the guarantee fee charged by the Dutch authorities it must be recalled that pursuant to the IAC the remuneration should be ‘inspired’ by the remuneration that would have been required for recapitalisation measures to the extent of the capital effect of the proposed asset relief. In principle such remuneration should amount to at least 10 %, in line with the first ING decision of November 2008. (23) |
| --- | --- |

(80)

In order to assess the guarantee fee charged by the Dutch authorities it must be recalled that pursuant to the IAC the remuneration should be ‘inspired’ by the remuneration that would have been required for recapitalisation measures to the extent of the capital effect of the proposed asset relief. In principle such remuneration should amount to at least 10 %, in line with the first ING decision of November 2008. (23)

| (81) | Therefore, the adequate capital effect of the measure needs to be identified. This effect comprises the regulatory capital that was freed due to the transaction (around EUR 1,26 billion = 8 % (24) of 13 billion RWA). A 10 % yield on EUR 1,26 billion would amount to 55 bp on the outstanding value of the portfolio. The current guarantee fee appears to reflect this calculation. Therefore the Commission finds the guarantee fee compatible at this stage. |
| --- | --- |

(81)

Therefore, the adequate capital effect of the measure needs to be identified. This effect comprises the regulatory capital that was freed due to the transaction (around EUR 1,26 billion = 8 % (24) of 13 billion RWA). A 10 % yield on EUR 1,26 billion would amount to 55 bp on the outstanding value of the portfolio. The current guarantee fee appears to reflect this calculation. Therefore the Commission finds the guarantee fee compatible at this stage.

(g)   Viability review and restructuring plan

| (82) | As regards the need for an assessment of the banks balance sheet and activities the IAC states that an application for aid by an individual bank should be followed by a full review of that bank's activities and balance sheet, with a view of assessing the bank's capital adequacy and its prospects for future viability (viability review). The Commission considers it therefore necessary that such a viability review is performed. It notes positively a commitment in that respect. |
| --- | --- |

(82)

As regards the need for an assessment of the banks balance sheet and activities the IAC states that an application for aid by an individual bank should be followed by a full review of that bank's activities and balance sheet, with a view of assessing the bank's capital adequacy and its prospects for future viability (viability review). The Commission considers it therefore necessary that such a viability review is performed. It notes positively a commitment in that respect.

| (83) | Furthermore, the Commission notes that the Dutch authorities commit to present a Restructuring plan complying with the conditions set out in the IAC. Such a plan is in any event required under the first recapitalisation decision and is due by 12 May 2009. The Commission notes that this plan will also cover the present measure and be made on the basis of the IAC. Therefore, the Commission’s assessment of the restructuring plan will assess all aid measures granted to ING including the present one. The Dutch authorities have provided the necessary commitment in this respect. |
| --- | --- |

(83)

Furthermore, the Commission notes that the Dutch authorities commit to present a Restructuring plan complying with the conditions set out in the IAC. Such a plan is in any event required under the first recapitalisation decision and is due by 12 May 2009. The Commission notes that this plan will also cover the present measure and be made on the basis of the IAC. Therefore, the Commission’s assessment of the restructuring plan will assess all aid measures granted to ING including the present one. The Dutch authorities have provided the necessary commitment in this respect.

(h)   Conclusion

| (84) | The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC but cannot at present conclude that it complies with the conditions relating to valuation and burden sharing. |
| --- | --- |

(84)

The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC but cannot at present conclude that it complies with the conditions relating to valuation and burden sharing.

3.   Temporary authorisation of the measure for six months

| (85) | The Commission observes that if the transaction is not booked in the first quarter 2009 altering the level of valuation and remuneration would have as a likely consequence for ING [...] an additional loss of [...] in the 2008 annual result. This is due to the [...] accounting rules [...] (see above point 36). The Commission takes into consideration, as confirmed by the supervisory authority that the announcement effect would seriously threaten ING's reputation and thus financial stability. |
| --- | --- |

(85)

The Commission observes that if the transaction is not booked in the first quarter 2009 altering the level of valuation and remuneration would have as a likely consequence for ING [...] an additional loss of [...] in the 2008 annual result. This is due to the [...] accounting rules [...] (see above point 36). The Commission takes into consideration, as confirmed by the supervisory authority that the announcement effect would seriously threaten ING's reputation and thus financial stability.

| (86) | In view of the fact that the measure complies with the criteria for eligibility of assets, asset management arrangements, transparency and disclosure and the guarantee fee, the Commission can consider approving the asset relief measure as a temporary measure for six months. (25) The Commission considers that any approval should in any event be limited to six months on the basis of Annex 5 of the IAC. |
| --- | --- |

(86)

In view of the fact that the measure complies with the criteria for eligibility of assets, asset management arrangements, transparency and disclosure and the guarantee fee, the Commission can consider approving the asset relief measure as a temporary measure for six months. (25) The Commission considers that any approval should in any event be limited to six months on the basis of Annex 5 of the IAC.

| (87) | But according to Annex 5 this would normally require that all the conditions for compatibility as set out above are met. In the present case, the Commission finds that at this stage the conditions of the IAC on valuation and burden sharing are not fulfilled, and an in-depth investigation is needed. |
| --- | --- |

(87)

But according to Annex 5 this would normally require that all the conditions for compatibility as set out above are met. In the present case, the Commission finds that at this stage the conditions of the IAC on valuation and burden sharing are not fulfilled, and an in-depth investigation is needed.

| (88) | However, the Commission notes that the specific circumstances of this case require a decision before the end of the first quarter of 2009, in order to avoid that legal uncertainty about the operation obliges important losses to be incurred on the Alt-A portfolio, and that it is not possible to complete the assessment of the portfolio valuation in the necessary time frame. The Commission further notes that financial stability may be at risk, would ING have to [...]. Finally, it can not be excluded that the valuation of the portfolio will be confirmed after a detailed assessment, even though doubts are present at this stage. |
| --- | --- |

(88)

However, the Commission notes that the specific circumstances of this case require a decision before the end of the first quarter of 2009, in order to avoid that legal uncertainty about the operation obliges important losses to be incurred on the Alt-A portfolio, and that it is not possible to complete the assessment of the portfolio valuation in the necessary time frame. The Commission further notes that financial stability may be at risk, would ING have to [...]. Finally, it can not be excluded that the valuation of the portfolio will be confirmed after a detailed assessment, even though doubts are present at this stage.

| (89) | The Commission accepts the cash flow swap arrangement between the State and ING and its affiliates and will not request changes regarding the transfer of risk from ING to the state and the State's payment obligations in the context of the cash flow swap. This does not preclude the Commission from requesting changes in its final decision to the burden sharing of the measure by way of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration without compensating ING for it, if such change results from the Commission coming to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with the EC State aid rules on impaired assets. |
| --- | --- |

(89)

The Commission accepts the cash flow swap arrangement between the State and ING and its affiliates and will not request changes regarding the transfer of risk from ING to the state and the State's payment obligations in the context of the cash flow swap. This does not preclude the Commission from requesting changes in its final decision to the burden sharing of the measure by way of claw back, increase of the Guarantee fee under the illiquid assets back-up facilities or any other form of remuneration without compensating ING for it, if such change results from the Commission coming to the conclusion that the valuation at 26 January 2009 of the portfolio underlying the illiquid assets back-up facilities or its burden sharing proves to be materially in contradiction with the EC State aid rules on impaired assets.

V.   CONCLUSION

| (90) | The measure in favour of ING constitutes State aid. The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC and in view of the serious threat to financial stability approves the measure for six months. At the same time, the Commission doubts at this stage that the measure complies with the conditions relating to valuation and burden sharing and opens a detailed investigation. |
| --- | --- |

(90)

The measure in favour of ING constitutes State aid. The Commission finds that the measure complies with the conditions on eligibility of assets, asset management arrangement, transparency and disclosure and a guarantee fee as stipulated in the IAC and in view of the serious threat to financial stability approves the measure for six months. At the same time, the Commission doubts at this stage that the measure complies with the conditions relating to valuation and burden sharing and opens a detailed investigation.

VI.   DECISION

As it complies with a number of conditions of the IAC, and with due considerations for need to preserve financial stability, the Commission has decided to approve the measure for six months. In the light of the foregoing considerations, the Commission has also decided to initiate the procedure laid down in Article 88 (2) of the EC Treaty to verify the conditions of the IAC regarding valuation (including the valuation methodology) and burden sharing of the measure.

The Commission requires the Netherlands to provide in addition to all documents already received, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid, and in particular as regards the individual tranches of the portfolio, an updated schedule of all cash flows on a monthly basis, the justification of the discount rate used to value the portfolio, a certified letter from the consultant on valuation on a stand alone basis and a written methodology report.

The Netherlands are requested to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

The Commission informs the Netherlands that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Communities. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publishing a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  State aid N 528/2008 — The Netherlands Aid to ING Groep N.V., 13 November 2008.

1

(2)  Confidential information.

2

(3)  Exchange rate about EUR/USD 1,3 assumed at the time of the deal announcement in January.

3

(4)  Commission Decision of 13.11.2008 in case State aid N 528/2008 — Aid to ING, point 8.

4

(5)  Where the borrower has the option to repay a very low amount in the first few years and these payments reset at a higher level thereafter.

5

(6)  At the time of purchase, Banks have to put their assets in four different baskets, with different consequences for accounting, the trading book, the available for sale category, the loans & receivables and hold-to-maturity. Following a legal change last October, it became easier to reclassify assets into the hold-to-maturity category.

6

(7)  IFRS accounting rules require to value assets booked in “available for sale” at fair value (i.e. profits and losses are directly affecting equity capital). For “fair valued”: banks can chose three categories based on the availability of valuation input data: “marked to market”, “marked to models with observable inputs” and “market to model with unobservable inputs”.

7

(8)  Under both IFRS and US GAAP a debt security is considered impaired if, based on currently available evidence, there is a reasonable expectation that not all due interest and principal will be recovered.

8

(9)  This is because a dollar today has not the same value as a dollar paid in the future.

9

(10)  This relates to 26 January 2009 as risk weights of the portfolio fluctuate.

10

(11)  3 % discount rate;

11

(12)  Principal and Interest payments (including pre-payments);

12

(13)  net present value of flows from the state to ING.

13

(14)  3 % discount rate;

14

(15)  Principal and Interest payments (including pre-payments);

15

(16)  net present value of flows from the state to ING.

16

(17)  [...]

17

(18)  See in principle Joined Cases T-132/96 and T-143/96 Freistaat Sachsen and Volkswagen AG v Commission [1999] ECR II-3663, paragraph 167. Confirmed in the Commission’s decisions in Case C 47/1996 Crédit Lyonnais (OJ L 221, 8.8.1998, p. 28, point 10.1), Case C 28/2002 Bankgesellschaft Berlin (OJ L 116, 4.5.2005, p. 1, paragraphs 153 et seq.) and Case C 50/2006 BAWAG, not yet published, paragraph 166. See Commission decision of 5 December 2007 in Case NN 70/2007 Northern Rock (OJ C 43, 16.2.2008, p. 1), Commission decision of 30 April 2008 in Case NN 25/2008 Rescue aid for WestLB (OJ C 189, 26.7.2008, p. 3), and Commission decision of 4 June 2008 in Case C 9/2008 Sachsen LB, not yet published.

18

Freistaat Sachsen and Volkswagen AG

Commission

Crédit Lyonnais

Bankgesellschaft Berlin

et seq

BAWAG

Northern Rock

Rescue aid for WestLB

Sachsen LB

(19)  Commission Communication on The application of State aid rules to measures taken in relation to financial institutions in the context of the current global financial crisis, OJ C 270 of 25.10.2008, p. 8.

19

(20)  For a first application: Cf Commission Decision of 13 March 2009 in case C 9/09 Dexia, not yet published.

20

Dexia

(21)  To be categorized in baskets in line with Annex 3 of the IAC.

21

(22)  Footnote 15 of the IAC.

22

(23)  IAC, Footnote 11.

23

(24)  8 % is equal to the minimum own capital requirements.

24

(25)  The Commission has taken similar decisions. For instance in Commission Decision of 13 March 2009 in case C 9/09 point 77, Dexia, not yet published, where it approved only some elements of compatibility. Similarly in Decision of 24.4.2007 in case NN 15/2006 (C13/2007), New Interline, OJ 2007 C 120/12, the Commission approved a rescue aid for six months and opened on the same rescuer aid thereafter.

25

Dexia

New Interline

---

ALTE ACTE

Comisie

| 11.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 158/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 158/24

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare

2009/C 158/07

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE ÎNREGISTRARE A UNEI STG

REGULAMENTUL (CE) Nr. 509/2006 AL CONSILIULUI

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA”

Nr. CE: PL-TSG-007-0047-05.12.2006

1.   Denumirea și adresa grupului solicitant:

Denumire: Związek „Polskie Mięso”

Adresa:

| ul. Chałubińskiego 8 |
| --- |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel. +48 228302657

Fax +48 228301648

E-mail: info@polskie-mieso.pl

2.   Statul membru sau țara terță:

Polonia

3.   Caracterul specific al produsului:

3.1.   Denumire(i) care trebuie înregistrată(e) [articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

„Kiełbasa jałowcowa”

3.2.   A se indica dacă denumirea:

 este specifică

Image

Denumirea „kiełbasa jałowcowa” exprimă caracterul specific al produsului, care este legat în primul rând de gustul și aroma lui deosebite. Aceste însușiri reflectă utilizarea în procesul de producție a bacelor de ienupăr, care sunt fin mărunțite chiar înainte de a fi adăugate la carne, precum și utilizarea ramurilor de ienupăr în procesul de afumare.

3.3.   A se indica dacă rezervarea denumirii solicitate este în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006:

 înregistrare însoțită de rezervarea denumirii

Image

3.4.   Tipul produsului:

| Clasa 1.2. – | Preparate din carne (tratate termic, sărate, afumate etc.) |
| --- | --- |

Clasa 1.2. –

Preparate din carne (tratate termic, sărate, afumate etc.)

3.5.   Descrierea produsului agricol sau alimentar care poartă denumirea de la punctul 3.1 [articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

„Kiełbasa jałowcowa” are aspect de baton cu suprafața încrețită uniform și este sub formă de șirag. Produsul are o formă circulară caracteristică și nu prezintă pliuri longitudinale exterioare. Șiragul de cârnați există în două dimensiuni:

| — | dimensiune mică, în membrane naturale cu un diametru de peste 32 mm și cu o greutate de aproximativ 0,5 kg; |
| --- | --- |

—

dimensiune mică, în membrane naturale cu un diametru de peste 32 mm și cu o greutate de aproximativ 0,5 kg;

| — | dimensiune mare, în membrane artificiale din substanțe proteice cu un diametru de 36 mm și cu o greutate de aproximativ 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

dimensiune mare, în membrane artificiale din substanțe proteice cu un diametru de 36 mm și cu o greutate de aproximativ 0,8 kg.

„Kiełbasa jałowcowa” prezintă o culoare maro închis, uniform repartizată pe întreaga suprafață, ceea ce constituie o însușire caracteristică cârnaților puternic afumați.

Din punct de vedere al consistenței și al senzației tactile, suprafața șiragului de cârnați este netedă, uscată și încrețită uniform, cu o membrană care aderă perfect la umplutură.

Gustul și frăgezimea caracteristice produsului sunt obținute prin selectarea materiilor prime, a condimentelor (în special ienupărul), precum și prin afumarea naturală care face parte din procesul de producție.

Compoziție chimică:

| — | conținut de proteine – nu mai puțin de 15,0 %; |
| --- | --- |

—

conținut de proteine – nu mai puțin de 15,0 %;

| — | conținut de apă – nu mai mult de 60,0 %; |
| --- | --- |

—

conținut de apă – nu mai mult de 60,0 %;

| — | conținut de grăsime – nu mai mult de 35,0 %; |
| --- | --- |

—

conținut de grăsime – nu mai mult de 35,0 %;

| — | conținut de sare – nu mai mult de 3,5 %; |
| --- | --- |

—

conținut de sare – nu mai mult de 3,5 %;

| — | conținut de nitrat (III) și de nitrat (V) exprimat ca NaNO2 – nu mai mult de 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

conținut de nitrat (III) și de nitrat (V) exprimat ca NaNO2 – nu mai mult de 0,0125 %.

Valorile corespunzătoare compoziției chimice de mai sus garantează calitatea tradițională a produsului. Cantitatea produsului finit obținută trebuie să fie de 75 % (+/– 3 %) din cantitatea de carne utilizată ca materie primă.

3.6.   Descrierea metodei de producție a produsului agricol sau alimentar care poartă denumirea de la punctul 3.1 [articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007 al Comisiei]:

Ingrediente

| | Carne (100 kg de materie primă):






  — | carne de porc clasa I cu un conținut de grăsime de până la 15 % – 20 kg; |
| --- | --- | --- |

Carne (100 kg de materie primă):

—

carne de porc clasa I cu un conținut de grăsime de până la 15 % – 20 kg;

| — | carne de porc clasa IIA cu un conținut de grăsime de până la 20 % – 50 kg; |
| --- | --- |

—

carne de porc clasa IIA cu un conținut de grăsime de până la 20 % – 50 kg;

| — | carne de porc clasa III cu un conținut de grăsime de până la 25 % – 20 kg; |
| --- | --- |

—

carne de porc clasa III cu un conținut de grăsime de până la 25 % – 20 kg;

| — | slănină tranșată porționată – 10 kg. |
| --- | --- |

—

slănină tranșată porționată – 10 kg.

Până la 50 % din carnea de porc din clasa IIA sau din clasa III poate fi înlocuită cu carne de vită.

| | Condimente (per 100 kg de carne):






  — | piper natural – 0,17 kg; |
| --- | --- | --- |

Condimente (per 100 kg de carne):

—

piper natural – 0,17 kg;

| — | ienupăr – 0,12 kg; |
| --- | --- |

—

ienupăr – 0,12 kg;

| — | zahăr – 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

zahăr – 0,20 kg.

| | Alți aditivi:






  — | amestec de sărare [pe baza unui amestec de sare de masă (NaCl) și nitrit de sodiu (NaNO2)] – aproximativ 2 kg. |
| --- | --- | --- |

Alți aditivi:

—

amestec de sărare [pe baza unui amestec de sare de masă (NaCl) și nitrit de sodiu (NaNO2)] – aproximativ 2 kg.

Alimentația porcilor în contextul producerii de carne de porc destinată utilizării pentru producerea cârnatului „kiełbasa jałowcowa”

Prin alimentație se urmărește îngrășarea porcilor în vederea obținerii de carne grasă cu un conținut ridicat de grăsime. Scopul este producerea de porci cu o greutate de până la 120 kg, care prezintă un conținut mai ridicat de grăsime intramusculară (peste 3 %).

| — | Îngrășarea vizează rasele de porci cu dezvoltare lentă, iar un regim adecvat de îngrășare face posibilă obținerea conținutului dorit de grăsime intramusculară. Rasele folosite pentru îngrășare nu poartă gena RN, iar gena RYR 1T este prezentă la 20 % din populație. |
| --- | --- |

—

Îngrășarea vizează rasele de porci cu dezvoltare lentă, iar un regim adecvat de îngrășare face posibilă obținerea conținutului dorit de grăsime intramusculară. Rasele folosite pentru îngrășare nu poartă gena RN, iar gena RYR 1T este prezentă la 20 % din populație.

| — | Îngrășarea ar trebui să se desfășoare în trei etape – etapa I până la aproximativ 60 kg, etapa II până la aproximativ 90 kg și etapa III până la 120 kg. |
| --- | --- |

—

Îngrășarea ar trebui să se desfășoare în trei etape – etapa I până la aproximativ 60 kg, etapa II până la aproximativ 90 kg și etapa III până la 120 kg.

| — | Îngrășarea animalelor până la greutatea de aproximativ 90 kg se realizează prin utilizarea a două tipuri de furaje combinate. Furajele combinate (rații) conțin: |
| --- | --- |

—

Îngrășarea animalelor până la greutatea de aproximativ 90 kg se realizează prin utilizarea a două tipuri de furaje combinate. Furajele combinate (rații) conțin:

| — | ca elemente energetice: gozuri de cereale – grâu, orz, secară, ovăz, triticală sau porumb; gozurile de porumb și gozurile de soiuri de ovăz decorticat pot reprezenta până la 30 % din amestecuri; |
| --- | --- |

—

ca elemente energetice: gozuri de cereale – grâu, orz, secară, ovăz, triticală sau porumb; gozurile de porumb și gozurile de soiuri de ovăz decorticat pot reprezenta până la 30 % din amestecuri;

| — | ca elemente proteice: gozuri de lupin, bob și de mazăre, șroturi de soia, șroturi de rapiță, turte de rapiță, drojdie furajeră sau furaj verde uscat. |
| --- | --- |

—

ca elemente proteice: gozuri de lupin, bob și de mazăre, șroturi de soia, șroturi de rapiță, turte de rapiță, drojdie furajeră sau furaj verde uscat.

| — | Furajele combinate (rații) pentru animale cu greutatea cuprinsă între 90-120 kg conțin: |
| --- | --- |

—

Furajele combinate (rații) pentru animale cu greutatea cuprinsă între 90-120 kg conțin:

| — | ca elemente energetice: gozuri de grâu, orz, secară și de triticală. Gozurile de porumb și gozurile de soiuri de ovăz decorticat nu pot fi utilizate în amestecuri (rații); |
| --- | --- |

—

ca elemente energetice: gozuri de grâu, orz, secară și de triticală. Gozurile de porumb și gozurile de soiuri de ovăz decorticat nu pot fi utilizate în amestecuri (rații);

| — | ca elemente proteice: gozuri de leguminoase (lupin, bob și mazăre), șroturi de soia, turte de rapiță sau șroturi de rapiță și furaj verde uscat. |
| --- | --- |

—

ca elemente proteice: gozuri de leguminoase (lupin, bob și mazăre), șroturi de soia, turte de rapiță sau șroturi de rapiță și furaj verde uscat.

| — | Pe toată durata îngrășării este interzisă folosirea următoarele elemente: uleiuri vegetale, furaje de origine animală, cum ar fi laptele praf, zerul uscat, făina de pește. |
| --- | --- |

—

Pe toată durata îngrășării este interzisă folosirea următoarele elemente: uleiuri vegetale, furaje de origine animală, cum ar fi laptele praf, zerul uscat, făina de pește.

| — | Cantitatea de energie metabolică din amestecuri în toate etapele de îngrășare este cuprinsă între 12-13 MJ la ME/kg de amestec. Conținutul proteic din amestecuri ar trebui să se încadreze aproximativ între 16 și 18 % în prima etapă de îngrășare, 15 și 16 % în a doua etapă și aproximativ 14 % în ultima etapă. |
| --- | --- |

—

Cantitatea de energie metabolică din amestecuri în toate etapele de îngrășare este cuprinsă între 12-13 MJ la ME/kg de amestec. Conținutul proteic din amestecuri ar trebui să se încadreze aproximativ între 16 și 18 % în prima etapă de îngrășare, 15 și 16 % în a doua etapă și aproximativ 14 % în ultima etapă.

| — | Rațiile destinate porcilor pentru îngrășare pot consta fie doar în furaje nutritive, fie în furaje nutritive și furaje grosiere, cum ar fi cartofii și furajul verde. |
| --- | --- |

—

Rațiile destinate porcilor pentru îngrășare pot consta fie doar în furaje nutritive, fie în furaje nutritive și furaje grosiere, cum ar fi cartofii și furajul verde.

Etape ale producerii cârnatului „kiełbasa jałowcowa”

| Etapa 1 | Porționarea în prealabil a tuturor ingredientelor din carne. Asigurarea unei dimensiuni uniforme a bucăților de carne (diametru de aproximativ 5 cm). |
| --- | --- |

Etapa 1

Porționarea în prealabil a tuturor ingredientelor din carne. Asigurarea unei dimensiuni uniforme a bucăților de carne (diametru de aproximativ 5 cm).

| Etapa 2 | Sărarea tradițională (metoda la sec) timp de aproximativ 48 de ore, cu un amestec de sărare. |
| --- | --- |

Etapa 2

Sărarea tradițională (metoda la sec) timp de aproximativ 48 de ore, cu un amestec de sărare.

| Etapa 3 | Procesare mecanică: carnea din clasa I este mărunțită în bucăți de aproximativ 20 mm, carnea din clasa IIA în bucăți de aproximativ 8 mm, iar carnea din clasa III în bucăți de aproximativ 3 mm, apoi este amestecată la cuter împreună cu 5 kg de gheață. |
| --- | --- |

Etapa 3

Procesare mecanică: carnea din clasa I este mărunțită în bucăți de aproximativ 20 mm, carnea din clasa IIA în bucăți de aproximativ 8 mm, iar carnea din clasa III în bucăți de aproximativ 3 mm, apoi este amestecată la cuter împreună cu 5 kg de gheață.

| Etapa 4 | Amestecarea tuturor ingredientelor din carne și a condimentelor: piper natural, zahăr și ienupăr, care este măcinat chiar înainte de a fi adăugat în malaxor. |
| --- | --- |

Etapa 4

Amestecarea tuturor ingredientelor din carne și a condimentelor: piper natural, zahăr și ienupăr, care este măcinat chiar înainte de a fi adăugat în malaxor.

| Etapa 5 | Umplerea intestinelor de porc cu un diametru de peste 32 mm sau a membranelor artificiale din substanțe proteice cu un diametru de 36 mm, răsucirea membranelor și formarea șiragurilor de cârnați. La prepararea cârnaților, se pot folosi două tipuri de membrană:






  — | șiraguri de dimensiuni mai mici din intestine de porc subțiri, cu o greutate de 0,5 kg; |
| --- | --- | --- |

Etapa 5

Umplerea intestinelor de porc cu un diametru de peste 32 mm sau a membranelor artificiale din substanțe proteice cu un diametru de 36 mm, răsucirea membranelor și formarea șiragurilor de cârnați. La prepararea cârnaților, se pot folosi două tipuri de membrană:

—

șiraguri de dimensiuni mai mici din intestine de porc subțiri, cu o greutate de 0,5 kg;

| — | șiraguri de dimensiuni mai mari din membrane artificiale din substanțe proteice, cu o greutate de 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

șiraguri de dimensiuni mai mari din membrane artificiale din substanțe proteice, cu o greutate de 0,8 kg.

| Etapa 6 | Păstrarea timp de două ore la o temperatură care să nu depășească 30 °C. În prealabil se usucă suprafața, se lasă să acționeze ingredientele din batoane. |
| --- | --- |

Etapa 6

Păstrarea timp de două ore la o temperatură care să nu depășească 30 °C. În prealabil se usucă suprafața, se lasă să acționeze ingredientele din batoane.

| Etapa 7 | Uscarea suprafeței, apoi afumarea fierbinte tradițională (timp de aproximativ 120 de minute) și aplicarea tratamentului termic până când se obține o temperatură de cel puțin 70 °C în interiorul batoanelor. |
| --- | --- |

Etapa 7

Uscarea suprafeței, apoi afumarea fierbinte tradițională (timp de aproximativ 120 de minute) și aplicarea tratamentului termic până când se obține o temperatură de cel puțin 70 °C în interiorul batoanelor.

| Etapa 8 | Răcirea timp de 24 de ore. |
| --- | --- |

Etapa 8

Răcirea timp de 24 de ore.

| Etapa 9 | Afumarea la rece, folosindu-se așchii de fag și ramuri de ienupăr (timp de aproximativ 120 de minute), urmată de uscare la o temperatură cuprinsă 14 și 18 °C, timp de 3-5 zile, până la obținerea unui randament de 75 % (+/– 3 %). |
| --- | --- |

Etapa 9

Afumarea la rece, folosindu-se așchii de fag și ramuri de ienupăr (timp de aproximativ 120 de minute), urmată de uscare la o temperatură cuprinsă 14 și 18 °C, timp de 3-5 zile, până la obținerea unui randament de 75 % (+/– 3 %).

3.7.   Caracterul specific al produsului agricol sau alimentar [articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007 al Comisiei]:

Caracterul specific al cârnaților „kiełbasa jałowcowa” este asigurat de mai multe însușiri caracteristice produsului:

| — | frăgezime, suculență și proprietățile specifice ale cărnii; |
| --- | --- |

—

frăgezime, suculență și proprietățile specifice ale cărnii;

| — | gust și aromă deosebite; |
| --- | --- |

—

gust și aromă deosebite;

| — | formă uniformă. |
| --- | --- |

—

formă uniformă.

Frăgezimea, suculența și proprietățile specifice ale cărnii

Carnea de porc provenind de la rase cu dezvoltare lentă, îngrășate până la atingerea unei greutăți de aproximativ 120 kg și care prezintă trăsăturile genetice descrise la punctul 3.6, constituie un ingredient de bază al „kiełbasa jałowcowa”, care influențează caracterul specific al cârnatului. Respectarea acestor cerințe asigură un conținut de grăsime intramusculară de peste 3 % și garantează proprietățile gustative și tehnologice adecvate ale cărnii. Acestea reprezintă elemente esențiale pentru producerea de „kiełbasa jałowcowa”. Utilizarea materiilor prime de acest tip și respectarea metodei tradiționale de producere, acordându-se o atenție specială etapelor de amestecare la cuter, sărare și afumare, asigură frăgezimea și suculența deosebite ale „kiełbasa jałowcowa”.

Gustul și aroma deosebite

Caracterul specific al „kiełbasa jałowcowa” este în primul rând legat de gustul și aroma sa unice, obținute prin utilizarea bacelor de ienupăr în procesul de producție. Măcinarea bacelor de ienupăr chiar înainte de începerea procesului de producție potențează gustul caracteristic al cârnatului și contribuie la caracterul său specific, în timp ce utilizarea ienupărului în procesul de afumare îi accentuează gustul și îi intensifică aroma excepțională.

Formă uniformă

Cârnatul „kiełbasa jałowcowa” se distinge de celelalte tipuri de cârnați prin forma sa specifică. Cârnatul se comercializează numai în două forme foarte similare, aspect care îl face ușor de recunoscut de consumatori. „Kiełbasa jałowcowa” are aspectul de baton cu suprafața încrețită uniform și se prezintă sub formă de șirag. Produsul are o formă circulară caracteristică și nu prezintă pliuri longitudinale exterioare.

3.8.   Caracterul tradițional al produsului agricol sau alimentar [articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

Materia primă tradițională

| 1. | Ienupărul:
  „Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana” din 1903 (Marea Enciclopedie Universală Ilustrată) se referă la una dintre proprietățile folositoare ale acestui arbust, care de secole este destul de răspândit în Polonia, și anume proprietatea ienupărului de a emana o aromă plăcută atunci când este ars. De asemenea, enciclopedia precizează că ramurile, așchiile și bacele de ienupăr pot fi utilizate în procesul de afumare pentru a conferi cărnii un gust și o aromă deosebite. Documente datând din a doua jumătate a secolului al XIX-lea arată că deja din acea perioadă ienupărul era folosit ca ingredient sau condiment pentru mâncărurile și preparatele pe bază de carne. „Encyklopedyja Powszechna”, publicată la Varșovia în 1863, menționează că bacele de ienupăr au un gust picant, dulce-amar și prezintă o aromă plăcută, fiind frecvent folosite drept condiment. Încă de la sfârșitul anilor 1940 a fost stabilită în Polonia o metodă standard de producere a „kiełbasa jałowcowa”, care folosea boabele de ienupăr și fumul aromatizat pe bază de ienupăr [a se vedea articolul din publicația industriei cărnii, „Gospodarka Mięsna”, (1954, numărul 3) intitulat „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku”]. |
| --- | --- |

1.

Ienupărul:

„Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana” din 1903 (Marea Enciclopedie Universală Ilustrată) se referă la una dintre proprietățile folositoare ale acestui arbust, care de secole este destul de răspândit în Polonia, și anume proprietatea ienupărului de a emana o aromă plăcută atunci când este ars. De asemenea, enciclopedia precizează că ramurile, așchiile și bacele de ienupăr pot fi utilizate în procesul de afumare pentru a conferi cărnii un gust și o aromă deosebite. Documente datând din a doua jumătate a secolului al XIX-lea arată că deja din acea perioadă ienupărul era folosit ca ingredient sau condiment pentru mâncărurile și preparatele pe bază de carne. „Encyklopedyja Powszechna”, publicată la Varșovia în 1863, menționează că bacele de ienupăr au un gust picant, dulce-amar și prezintă o aromă plăcută, fiind frecvent folosite drept condiment. Încă de la sfârșitul anilor 1940 a fost stabilită în Polonia o metodă standard de producere a „kiełbasa jałowcowa”, care folosea boabele de ienupăr și fumul aromatizat pe bază de ienupăr [a se vedea articolul din publicația industriei cărnii, „Gospodarka Mięsna”, (1954, numărul 3) intitulat „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku”].

| 2. | Carnea de porc:
  Carnea provenind de la porcii destinați producerii de „kiełbasa jałowcowa” trebuie să aibă un conținut de grăsime intramusculară mai mare de 3 %. Aceasta este textura care conferă produsului gradul dorit de frăgezime, suculență și gustul excelent. Utilizarea acestui tip de carne are o influență hotărâtoare asupra calității și caracterului specific al produsului final și este conformă cu metoda tradițională de producere. |
| --- | --- |

2.

Carnea de porc:

Carnea provenind de la porcii destinați producerii de „kiełbasa jałowcowa” trebuie să aibă un conținut de grăsime intramusculară mai mare de 3 %. Aceasta este textura care conferă produsului gradul dorit de frăgezime, suculență și gustul excelent. Utilizarea acestui tip de carne are o influență hotărâtoare asupra calității și caracterului specific al produsului final și este conformă cu metoda tradițională de producere.

Metoda tradițională de producere și de compoziție

Afumatul este o metodă de conservare a cărnii, iar metoda cea mai răspândită de afumare era prin arderea ienupărului. Metoda este consemnată în vechi manuscrise poloneze, precum însemnările unui administrator anonim de moșie din anii 1780, care reunesc rețete de preparare a cărnii [Archiwum Główne Akt Dawnych (AGAD) din Varșovia, „Zbiór z Muzeum Narodowego”, ref. 1249]. Adam Mickiewicz, bardul național al Poloniei, se referă la aprecierea de care se bucură metoda de afumare a cărnii cu ienupăr într-o descriere a unui mic dejun la un conac, în poemul său „Pan Tadeusz” din 1834: „felii de limbă și de șuncă – toate foarte gustoase și pregătite în casă, afumate cu ienupăr în horn.”

Tradiția condimentării și afumării cu ienupăr a cărnii a fost cultivată în variante locale și regionale care se diferențiau nu numai prin folosirea de tehnologii diferite, ci și, uneori, de tipuri de carne diferite. După cum W. Łęg menționează în eseul „Z doświadczeń przy produkcji wędlin”, din publicația „Gospodarka Mięsna” (1953, numărul 6), se făceau experimente cu „kiełbasa jałowcowa” preparat din carne de vânat (carne de iepure sau de mistreț la care se adăuga carne de porc). Cârnații prezentau un gust diferit, dar aceeași rețetă (umplutură și afumare cu ienupăr) era folosită în toate cazurile. Un specialist din industria cărnii care călătorea prin regiunea Kurpie a consemnat următoarele într-un articol referitor la specialitățile din carne, apărut în publicația „Gospodarka Mięsna” (1950, numărul 7-8), cu privire la varietatea locală de „kiełbasa jałowcowa”: „Cârnat din Myszyniec, regiunea Kurpie, afumat cu ienupăr și condimentat cu boabe de ienupăr. Cârnat uscat, cu aromă și gust caracteristice și deosebite.”

După 1945, potrivit doctrinei de planificare centrală, s-a hotărât crearea unei industrii a cărnii bazată pe mari unități de prelucrare. În vederea îmbunătățirii calității și gustului, s-a introdus standardizarea produselor și a tehnologiei bazate pe rețete tradiționale. În anii 1947 și 1948, „kiełbasa jałowcowa” figurează ca denumire de produs în standardele de comercializare a produselor alimentare. În 1954, se introduce un standard armonizat pentru „kiełbasa jałowcowa”, care, ulterior, se dezvoltă în standardul din 1964 al Oficiului central pentru industria de prelucrare a cărnii (Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Varșovia 1964). Prezenta cerere se întemeiază pe acest standard.

Standardele erau concepute în scopul de a asigura gradul cel mai înalt posibil de calitate pentru „kiełbasa jałowcowa”. Cu toate că standardul pe care se întemeiază prezenta cerere nu mai are caracter obligatoriu, el reprezintă în continuare standardul de producție cel mai înalt pentru „kiełbasa jałowcowa”.

3.9.   Cerințe minime și proceduri de verificare a caracterului specific [articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1216/2007]:

Următoarele elemente trebuie supuse controlului în vederea stabilirii caracterului specific al „kiełbasa jałowcowa”:

| 1. | Calitatea materiei prime utilizate în producție (carne de porc, condimente), inclusiv:






  — | calitatea tehnologică a cărnii; |
| --- | --- | --- |

1.

Calitatea materiei prime utilizate în producție (carne de porc, condimente), inclusiv:

—

calitatea tehnologică a cărnii;

| — | modalitatea de îngrășare; |
| --- | --- |

—

modalitatea de îngrășare;

| — | timpul de sărare; |
| --- | --- |

—

timpul de sărare;

| — | condimentele folosite în producerea cârnatului „kiełbasa jałowcowa” și proporțiile în care ele sunt folosite. |
| --- | --- |

—

condimentele folosite în producerea cârnatului „kiełbasa jałowcowa” și proporțiile în care ele sunt folosite.

| 2. | Afumarea cârnatului „kiełbasa jałowcowa”
  În cadrul unui control, trebuie verificate următoarele elemente:






  — | menținerea temperaturii necesare pentru afumarea fierbinte tradițională, precum și a temperaturii de încălzire; |
| --- | --- | --- |

2.

Afumarea cârnatului „kiełbasa jałowcowa”

În cadrul unui control, trebuie verificate următoarele elemente:

—

menținerea temperaturii necesare pentru afumarea fierbinte tradițională, precum și a temperaturii de încălzire;

| — | menținerea duratei și a temperaturii de afumare repetată la rece; |
| --- | --- |

—

menținerea duratei și a temperaturii de afumare repetată la rece;

| — | utilizarea de așchii de fag și de ramuri de ienupăr pentru afumarea la rece. |
| --- | --- |

—

utilizarea de așchii de fag și de ramuri de ienupăr pentru afumarea la rece.

| 3. | Calitatea produsului finit:






  — | conținut de proteine; |
| --- | --- | --- |

3.

Calitatea produsului finit:

—

conținut de proteine;

| — | conținut de apă; |
| --- | --- |

—

conținut de apă;

| — | conținut de grăsime; |
| --- | --- |

—

conținut de grăsime;

| — | conținut de clorură de sodiu; |
| --- | --- |

—

conținut de clorură de sodiu;

| — | conținut de nitrat (III) și de nitrat (V); |
| --- | --- |

—

conținut de nitrat (III) și de nitrat (V);

| — | gust și aromă. |
| --- | --- |

—

gust și aromă.

| 4. | Forma produsului |
| --- | --- |

4.

Forma produsului

Frecvența controalelor

O dată la două luni trebuie efectuate controale ale etapelor menționate anterior. În cazul în care funcționarea este corectă la nivelul tuturor etapelor, frecvența se poate reduce la două controale pe an.

În cazul în care apar nereguli în oricare dintre etape, trebuie crescută frecvența controalelor la nivelul etapei respective (o dată la două luni). Controalele la nivelul celorlalte etape pot fi efectuate în continuare o dată la șase luni.

4.   Autorități sau organisme responsabile de verificarea respectării caietului de sarcini:

4.1.   Denumirea și adresa:

Denumire: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adresa:

| ul. Wspólna 30 |
| --- |
| 00-930 Warsaw |
| POLSKA/POLAND |

ul. Wspólna 30

00-930 Warsaw

POLSKA/POLAND

Tel. +48 226232901

Fax +48 226232099

E-mail: —

ImagePublic  Privat

4.2.   Responsabilități specifice ale autorității sau ale organismului:

Autoritatea de control menționată anterior este responsabilă cu verificarea întregului caiet de sarcini.

---