# Uradni list C 184E/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2009.184.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 184E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 526. avgust 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2009.184.slv

Uradni list

Evropske unije

C 184E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 526. avgust 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2007—2008Seje: 19.—21. februar 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 96 E, 17.4.2008. |
| | |
| | RESOLUCIJA |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 19. februarja 2008 |
| 2009/C 184E/01 | Preglednost pri finančnih zadevahResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o preglednosti pri finančnih zadevah (2007/2141(INI)) | 1 |
| 2009/C 184E/02 | Zaščita finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letni poročili 2005 in 2006Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letni poročili 2005 in 2006 (2006/2268(INI)) | 8 |
| 2009/C 184E/03 | Strategija EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trgeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (2007/2185(INI)) | 16 |
| 2009/C 184E/04 | Zloraba moči velikih supermarketovPisna izjava Evropskega parlamenta o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, delujejočih v Evropski uniji | 23 |
| | Sreda, 20. februarja 2008 |
| 2009/C 184E/05 | Lizbonska pogodbaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o Lizbonski pogodbi (2007/2286(INI)) | 25 |
| 2009/C 184E/06 | Lizbonska strategijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o prispevku k pomladanskemu vrhu Evropskega sveta 2008 o lizbonski strategiji | 30 |
| 2009/C 184E/07 | Širše smernice ekonomskih politik 2008–2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (del: širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti): začetek novega cikla (2008–2010) (KOM(2007)0803 — 2007/2275(INI)) | 38 |
| 2009/C 184E/08 | Strategija EU za Srednjo AzijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo (2007/2102(INI)) | 49 |
| | Četrtek, 21. februarja 2008 |
| 2009/C 184E/09 | Nadzor nad uporabo prava Skupnosti (2005)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o 23. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe prava Skupnosti (2005) (2006/2271(INI)) | 63 |
| 2009/C 184E/10 | Razmere v GaziResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o razmerah v Gazi | 68 |
| 2009/C 184E/11 | Sedmo zasedanje Sveta Združenih narodov za človekove praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o sedmem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice | 71 |
| 2009/C 184E/12 | Demografska prihodnost EvropeResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (2007/2156(INI)) | 75 |
| 2009/C 184E/13 | Sodelovanje z Afriko na znanstvenem področjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o pomembnosti podpornih ukrepov za izboljšanje mednarodnega sodelovanja z Afriko na znanstvenem področju | 88 |
| 2009/C 184E/14 | Četrto poročilo o kohezijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o četrtem poročilu o gospodarski in socialni koheziji (2007/2148(INI)) | 89 |
| 2009/C 184E/15 | Spremljanje izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naprotiResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o spremljanju izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti (2007/2190(INI)) | 95 |
| 2009/C 184E/16 | Vzhodni TimorResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o Vzhodnem Timorju | 101 |
| 2009/C 184E/17 | BelorusijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o Belorusiji | 104 |
| 2009/C 184E/18 | Severni KivuResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o Severnem Kivuju | 106 |
| | |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 19. februarja 2008 |
| 2009/C 184E/19 | Zahteva za zaščito imunitete Claudia FaveSklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Claudia Fave (2007/2155(IMM)) | 110 |
| 2009/C 184E/20 | Zahteva za zaščito imunitete Witolda TomczakaSklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Witolda Tomczaka (2007/2130(IMM)) | 111 |
| | |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 19. februarja 2008 |
| 2009/C 184E/21 | Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu ES/Izrael, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k EU ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (15061/2007 — KOM(2007)0464 — C6-0445/2007 — 2007/0165(AVC)) | 113 |
| 2009/C 184E/22 | Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu med ES in Egiptom, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k EU ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njihovimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (13199/2007 — KOM(2007)0487 — C6-0438/2007 — 2007/0180(AVC)) | 114 |
| 2009/C 184E/23 | Izpostavljenost delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/40/ES o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (KOM(2007)0669 — C6-0394/2007 — 2007/0230(COD)) | 114 |
| 2009/C 184E/24 | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (kodificirana različica) (KOM(2007)0192 — C6-0108/2007 — 2007/0066(COD)) | 115 |
| 2009/C 184E/25 | Predpisane tablice in oznake za motorna in priklopna vozila (Kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o predpisanih tablicah in oznakah za motorna in priklopna vozila ter njihovi namestitvi in načinu pritrditve (KOM(2007)0344 — C6-0193/2007 — 2007/0119(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/26 | Svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (Kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o svetilkah za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (kodificirana različica) (KOM(2007)0451 — C6-0252/2007 — 2007/0162(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/27 | Preprečevanje radijskih motenj, ki jih povzročajo kmetijski ali gozdarski traktorji (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju radijskih motenj, ki jih povzročajo kmetijski ali gozdarski traktorji (elektromagnetna kompatibilnost) (kodificirana različica) (KOM(2007)0462 — C6-0256/2007 — 2007/0166(COD)) | 117 |
| 2009/C 184E/28 | Raven hrupa kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ravni hrupa, ki ga zaznajo vozniki kmetijskih in gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica) (KOM(2007)0588 — C6-0344/2007 — 2007/0205(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/29 | Evropska agencija za okolje in Evropsko okoljsko informacijsko in opazovalno omrežje (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (kodificirana različica) (KOM(2007)0667 — C6-0397/2007 — 2007/0235(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/30 | Trošarina, ki se uporablja za predelani tobak (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Sveta o strukturi in stopnji trošarine, ki se uporablja za predelani tobak (kodificirana različica) (KOM(2007)0587 — C6-0392/2007 — 2007/0206(CNS)) | 119 |
| 2009/C 184E/31 | Sporazum ES/Švica o programu Skupnosti MEDIA 2007 *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na avdiovizualnem področju, ki določa pogoje za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu Skupnosti MEDIA 2007, in Sklepne listine (KOM(2007)0477 — C6-0328/2007 — 2007/0171(CNS)) | 120 |
| 2009/C 184E/32 | Carinski zakonik Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 v zvezi s skupnim stališčem Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi carinskega zakonika Skupnosti (posodobljeni carinski zakonik) (11272/6/2007 — C6-0354/2007 — 2005/0246(COD)) | 120 |
| 2009/C 184E/33 | Izvajanje carinske in kmetijske zakonodaje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (KOM(2006)0866 — C6-0033/2007 — 2006/0290(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2006)0290Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje | 121 |
| | Sreda, 20. februarja 2008 |
| 2009/C 184E/34 | Popisi prebivalstva in stanovanj ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj (KOM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0032Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 20. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj | 122 |
| | Četrtek, 21. februarja 2008 |
| 2009/C 184E/35 | Akreditacija in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (KOM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0029Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 | 123 |
| 2009/C 184E/36 | Skupni okvir za trženje proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem okviru za trženje proizvodov (KOM(2007)0053 — C6-0067/2007 — 2007/0030(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0030Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. februarja 2008 z namenom sprejetja Sklepa (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem okviru za trženje proizvodov ter razveljavitvi Sklepa 93/465/EGS | 124 |
| 2009/C 184E/37 | Uporaba nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe 3052/95/ES (KOM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0028Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES | 125 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

Evropski parlamentZASEDANJE 2007—2008Seje: 19.—21. februar 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 96 E, 17.4.2008.

RESOLUCIJA

Evropski parlament

Torek, 19. februarja 2008

2009/C 184E/01

Preglednost pri finančnih zadevahResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o preglednosti pri finančnih zadevah (2007/2141(INI))

1

2009/C 184E/02

Zaščita finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letni poročili 2005 in 2006Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letni poročili 2005 in 2006 (2006/2268(INI))

8

2009/C 184E/03

Strategija EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trgeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (2007/2185(INI))

16

2009/C 184E/04

Zloraba moči velikih supermarketovPisna izjava Evropskega parlamenta o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, delujejočih v Evropski uniji

23

Sreda, 20. februarja 2008

2009/C 184E/05

Lizbonska pogodbaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o Lizbonski pogodbi (2007/2286(INI))

25

2009/C 184E/06

Lizbonska strategijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o prispevku k pomladanskemu vrhu Evropskega sveta 2008 o lizbonski strategiji

30

2009/C 184E/07

Širše smernice ekonomskih politik 2008–2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (del: širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti): začetek novega cikla (2008–2010) (KOM(2007)0803 — 2007/2275(INI))

38

2009/C 184E/08

Strategija EU za Srednjo AzijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo (2007/2102(INI))

49

Četrtek, 21. februarja 2008

2009/C 184E/09

Nadzor nad uporabo prava Skupnosti (2005)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o 23. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe prava Skupnosti (2005) (2006/2271(INI))

63

2009/C 184E/10

Razmere v GaziResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o razmerah v Gazi

68

2009/C 184E/11

Sedmo zasedanje Sveta Združenih narodov za človekove praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o sedmem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice

71

2009/C 184E/12

Demografska prihodnost EvropeResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (2007/2156(INI))

75

2009/C 184E/13

Sodelovanje z Afriko na znanstvenem področjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o pomembnosti podpornih ukrepov za izboljšanje mednarodnega sodelovanja z Afriko na znanstvenem področju

88

2009/C 184E/14

Četrto poročilo o kohezijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o četrtem poročilu o gospodarski in socialni koheziji (2007/2148(INI))

89

2009/C 184E/15

Spremljanje izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naprotiResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o spremljanju izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti (2007/2190(INI))

95

2009/C 184E/16

Vzhodni TimorResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o Vzhodnem Timorju

101

2009/C 184E/17

BelorusijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o Belorusiji

104

2009/C 184E/18

Severni KivuResolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o Severnem Kivuju

106

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 19. februarja 2008

2009/C 184E/19

Zahteva za zaščito imunitete Claudia FaveSklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Claudia Fave (2007/2155(IMM))

110

2009/C 184E/20

Zahteva za zaščito imunitete Witolda TomczakaSklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Witolda Tomczaka (2007/2130(IMM))

111

Evropski parlament

Torek, 19. februarja 2008

2009/C 184E/21

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu ES/Izrael, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k EU ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (15061/2007 — KOM(2007)0464 — C6-0445/2007 — 2007/0165(AVC))

113

2009/C 184E/22

Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu med ES in Egiptom, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k EU ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njihovimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (13199/2007 — KOM(2007)0487 — C6-0438/2007 — 2007/0180(AVC))

114

2009/C 184E/23

Izpostavljenost delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/40/ES o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (KOM(2007)0669 — C6-0394/2007 — 2007/0230(COD))

114

2009/C 184E/24

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (kodificirana različica) (KOM(2007)0192 — C6-0108/2007 — 2007/0066(COD))

115

2009/C 184E/25

Predpisane tablice in oznake za motorna in priklopna vozila (Kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o predpisanih tablicah in oznakah za motorna in priklopna vozila ter njihovi namestitvi in načinu pritrditve (KOM(2007)0344 — C6-0193/2007 — 2007/0119(COD))

116

2009/C 184E/26

Svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (Kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o svetilkah za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (kodificirana različica) (KOM(2007)0451 — C6-0252/2007 — 2007/0162(COD))

116

2009/C 184E/27

Preprečevanje radijskih motenj, ki jih povzročajo kmetijski ali gozdarski traktorji (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju radijskih motenj, ki jih povzročajo kmetijski ali gozdarski traktorji (elektromagnetna kompatibilnost) (kodificirana različica) (KOM(2007)0462 — C6-0256/2007 — 2007/0166(COD))

117

2009/C 184E/28

Raven hrupa kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ravni hrupa, ki ga zaznajo vozniki kmetijskih in gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica) (KOM(2007)0588 — C6-0344/2007 — 2007/0205(COD))

118

2009/C 184E/29

Evropska agencija za okolje in Evropsko okoljsko informacijsko in opazovalno omrežje (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (kodificirana različica) (KOM(2007)0667 — C6-0397/2007 — 2007/0235(COD))

118

2009/C 184E/30

Trošarina, ki se uporablja za predelani tobak (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Sveta o strukturi in stopnji trošarine, ki se uporablja za predelani tobak (kodificirana različica) (KOM(2007)0587 — C6-0392/2007 — 2007/0206(CNS))

119

2009/C 184E/31

Sporazum ES/Švica o programu Skupnosti MEDIA 2007 *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na avdiovizualnem področju, ki določa pogoje za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu Skupnosti MEDIA 2007, in Sklepne listine (KOM(2007)0477 — C6-0328/2007 — 2007/0171(CNS))

120

2009/C 184E/32

Carinski zakonik Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 v zvezi s skupnim stališčem Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi carinskega zakonika Skupnosti (posodobljeni carinski zakonik) (11272/6/2007 — C6-0354/2007 — 2005/0246(COD))

120

2009/C 184E/33

Izvajanje carinske in kmetijske zakonodaje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (KOM(2006)0866 — C6-0033/2007 — 2006/0290(COD))

121

P6_TC1-COD(2006)0290Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje

121

Sreda, 20. februarja 2008

2009/C 184E/34

Popisi prebivalstva in stanovanj ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj (KOM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0032Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 20. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj

122

Četrtek, 21. februarja 2008

2009/C 184E/35

Akreditacija in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (KOM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0029Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93

123

2009/C 184E/36

Skupni okvir za trženje proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem okviru za trženje proizvodov (KOM(2007)0053 — C6-0067/2007 — 2007/0030(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0030Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. februarja 2008 z namenom sprejetja Sklepa (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem okviru za trženje proizvodov ter razveljavitvi Sklepa 93/465/EGS

124

2009/C 184E/37

Uporaba nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe 3052/95/ES (KOM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0028Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES

125

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

Evropski parlamentZASEDANJE 2007—2008Seje: 19.—21. februar 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 96 E, 17.4.2008.

RESOLUCIJA

Evropski parlament

Torek, 19. februarja 2008

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/1

---

Torek, 19. februar 2008Preglednost pri finančnih zadevah

P6_TA(2008)0051

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o preglednosti pri finančnih zadevah (2007/2141(INI))

2009/C 184 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o pobudi za preglednost v Evropi (KOM(2006)0194),

ob upoštevanju sporočila Komisije o nadaljnjih ukrepih po objavi Zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi (KOM(2007)0127),

ob upoštevanju člena 255 Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0010/2008),

| A. | ker se s preglednostjo omogoči, da državljani bolje sodelujejo pri sprejemanju odločitev, institucije EU pridobijo večjo zakonitost, postanejo učinkovitejše in tudi bolj odgovorne državljanu v demokratičnem sistemu, |
| --- | --- |

A.

ker se s preglednostjo omogoči, da državljani bolje sodelujejo pri sprejemanju odločitev, institucije EU pridobijo večjo zakonitost, postanejo učinkovitejše in tudi bolj odgovorne državljanu v demokratičnem sistemu,

| B. | ker preglednost prispeva h krepitvi načel demokracije in spoštovanja temeljnih pravic, določenih v členu 6 Pogodbe EU in v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije, |
| --- | --- |

B.

ker preglednost prispeva h krepitvi načel demokracije in spoštovanja temeljnih pravic, določenih v členu 6 Pogodbe EU in v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije,

| C. | ker bi zaradi večje preglednosti v institucijah EU javnost bolje razumela način uporabe sredstev EU, hkrati pa bi se izboljšale možnosti za ocenjevanje učinkovitosti porabe EU, |
| --- | --- |

C.

ker bi zaradi večje preglednosti v institucijah EU javnost bolje razumela način uporabe sredstev EU, hkrati pa bi se izboljšale možnosti za ocenjevanje učinkovitosti porabe EU,

Razkritje informacij o prejemnikih sredstev EU (praktično izvrševanje)

| 1. | opozarja, da je v prvem pododstavku člena 30(3) Finančne uredbe, kakor je bila spremenjena dne 13. decembra 2006 (1) (v razdelku načelo preglednosti), določeno, da:
  „Komisija na ustrezen način omogoči dostop do svojih informacij, ki zadevajo upravičence sredstev, ki izhajajo iz proračuna, kadar se proračun izvršuje centralizirano in neposredno s strani njenih oddelkov, ter informacij, ki zadevajo upravičence sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov upravljanja.“ |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je v prvem pododstavku člena 30(3) Finančne uredbe, kakor je bila spremenjena dne 13. decembra 2006 (1) (v razdelku načelo preglednosti), določeno, da:

„Komisija na ustrezen način omogoči dostop do svojih informacij, ki zadevajo upravičence sredstev, ki izhajajo iz proračuna, kadar se proračun izvršuje centralizirano in neposredno s strani njenih oddelkov, ter informacij, ki zadevajo upravičence sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov upravljanja.“

| 2. | meni, da je preglednost tesno povezana s tem, ali so informacije o upravičencih dostopne brez težav, zanesljive in primerne za nadaljnje raziskave, primerjave in ocenjevanje. Zato je pri uresničevanju izraza „na primeren način“, ki je naveden v finančni uredbi, treba te potrebe upoštevati; |
| --- | --- |

2.

meni, da je preglednost tesno povezana s tem, ali so informacije o upravičencih dostopne brez težav, zanesljive in primerne za nadaljnje raziskave, primerjave in ocenjevanje. Zato je pri uresničevanju izraza „na primeren način“, ki je naveden v finančni uredbi, treba te potrebe upoštevati;

Sredstva EU na podlagi centraliziranega upravljanja

| 3. | opozarja, da je v povezavi s preglednostjo 20 % sredstev EU, s katerimi neposredno in na centralni ravni upravlja Komisija (nepovratna sredstva in javna naročila), na dveh spletnih straneh mogoče preveriti različne informacije, vključno s tistimi o identiteti upravičencev sredstev:
  Za upravičence nepovratnih sredstev: http://ec.europa.eu/grants/beneficiaries_en.htm
  Za upravičence javnih naročil: http://ec.europa.eu/public_contracts/beneficiaries_en.htm |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je v povezavi s preglednostjo 20 % sredstev EU, s katerimi neposredno in na centralni ravni upravlja Komisija (nepovratna sredstva in javna naročila), na dveh spletnih straneh mogoče preveriti različne informacije, vključno s tistimi o identiteti upravičencev sredstev:

Za upravičence nepovratnih sredstev: http://ec.europa.eu/grants/beneficiaries_en.htm

Za upravičence javnih naročil: http://ec.europa.eu/public_contracts/beneficiaries_en.htm

| 4. | poziva Komisijo, naj v vseh dokumentih o proračunu EU in/ali projektih in programih, ki so v njeni pristojnosti, navede naslova obeh spletnih strani, na katerih so objavljene informacije o upravičencih sredstev EU, s katerimi neposredno in na centralni ravni upravlja Komisija; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v vseh dokumentih o proračunu EU in/ali projektih in programih, ki so v njeni pristojnosti, navede naslova obeh spletnih strani, na katerih so objavljene informacije o upravičencih sredstev EU, s katerimi neposredno in na centralni ravni upravlja Komisija;

Sredstva EU na podlagi deljenega, decentraliziranega ali skupnega upravljanja

| 5. | ugotavlja, da v skladu s členom 53b Finančne uredbe, ko Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, države članice v skladu z odstavkom 2(d) istega člena:
  „z ustreznimi predpisi posameznih sektorjev in v skladu s členom 30(3) zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna“ |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da v skladu s členom 53b Finančne uredbe, ko Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, države članice v skladu z odstavkom 2(d) istega člena:

„z ustreznimi predpisi posameznih sektorjev in v skladu s členom 30(3) zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna“

| 6. | poudarja tudi, da v skladu s členom 53c in d tretje države in mednarodne organizacije, „na katere se v skladu s členom 30(3) prenesejo naloge izvrševanja, zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna“; |
| --- | --- |

6.

poudarja tudi, da v skladu s členom 53c in d tretje države in mednarodne organizacije, „na katere se v skladu s členom 30(3) prenesejo naloge izvrševanja, zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna“;

| 7. | opozarja, da se je v osnutku izjave Komisije o preglednosti, priložene rezultatom spravnega postopka o reviziji Finančne uredbe, ta zavezala:
  „da bo v posebnih sektorskih izvedbenih predpisih zagotovila, da bo razkritje podatkov o prejemnikih sredstev iz kmetijskih skladov (FEADER (2) in FEAGA (3)) primerljivo s tistim, ki je opredeljeno v posebnih sektorskih izvedbenih predpisih strukturnih skladov. Zlasti bo na ustrezen način vsako leto naknadno objavila seznam upravičencev, skupaj z zneski, ki so jih prejeli od skladov, razčlenjenimi na glavne kategorije odhodkov“ |
| --- | --- |

7.

opozarja, da se je v osnutku izjave Komisije o preglednosti, priložene rezultatom spravnega postopka o reviziji Finančne uredbe, ta zavezala:

„da bo v posebnih sektorskih izvedbenih predpisih zagotovila, da bo razkritje podatkov o prejemnikih sredstev iz kmetijskih skladov (FEADER (2) in FEAGA (3)) primerljivo s tistim, ki je opredeljeno v posebnih sektorskih izvedbenih predpisih strukturnih skladov. Zlasti bo na ustrezen način vsako leto naknadno objavila seznam upravičencev, skupaj z zneski, ki so jih prejeli od skladov, razčlenjenimi na glavne kategorije odhodkov“

| 8. | opaža, da so na spletni strani Komisije http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_sl.htm objavljene povezave do baz podatkov 14 držav članic, kjer so informacije o upravičencih plačil s področja skupne kmetijske politike na podlagi deljenega upravljanja; vendar obžaluje, da so informacije raznolike in razpršene, njihova kakovost pa se precej razlikuje, zaradi česar so težko dosegljive; poziva Komisijo, naj si za vzor vzame zelo lahko dostopno spletno stran http://www.farmsubsidy.org/, ki zelo dobro deluje in je bila ustanovljena brez javnega financiranja; |
| --- | --- |

8.

opaža, da so na spletni strani Komisije http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_sl.htm objavljene povezave do baz podatkov 14 držav članic, kjer so informacije o upravičencih plačil s področja skupne kmetijske politike na podlagi deljenega upravljanja; vendar obžaluje, da so informacije raznolike in razpršene, njihova kakovost pa se precej razlikuje, zaradi česar so težko dosegljive; poziva Komisijo, naj si za vzor vzame zelo lahko dostopno spletno stran http://www.farmsubsidy.org/, ki zelo dobro deluje in je bila ustanovljena brez javnega financiranja;

| 9. | se zaveda, da Komisija ne more jamčiti za natančnost ali popolnost teh podatkov oziroma informacij, saj povezave na njeni spletni strani temeljijo na informacijah, ki jih priskrbijo države članice in se lahko med seboj zelo razlikujejo v stopnji obsega in podrobnosti, Komisija pa tudi ne sprejema odgovornosti za kakršnokoli uporabo teh podatkov; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da Komisija ne more jamčiti za natančnost ali popolnost teh podatkov oziroma informacij, saj povezave na njeni spletni strani temeljijo na informacijah, ki jih priskrbijo države članice in se lahko med seboj zelo razlikujejo v stopnji obsega in podrobnosti, Komisija pa tudi ne sprejema odgovornosti za kakršnokoli uporabo teh podatkov;

| 10. | vztraja, da mora Komisija sprejeti odgovornost za zagotavljanje popolnih in zanesljivih podatkov in tudi sprejeti potrebne ukrepe, da bodo organi držav članic posredovali te podatke; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da mora Komisija sprejeti odgovornost za zagotavljanje popolnih in zanesljivih podatkov in tudi sprejeti potrebne ukrepe, da bodo organi držav članic posredovali te podatke;

Splošne pripombe o razkritju upravičencev

| 11. | meni, da bi morale biti spletne strani Komisije, na katerih so objavljene informacije o upravičencih sredstev EU za katerokoli kategorijo, pa naj gre za naročila, nepovratna sredstva, odhodke iz naslova kmetijskih oziroma strukturnih skladov (ali drugih načinov financiranja), po splošnem načelu urejene tako, da na njih ne najdemo le informacij o posameznih upravičencih, ampak da na podlagi posebnih meril lahko tudi poiščemo celotno sliko različnih razdelkov, ki jo lahko kasneje primerjamo s podatki o izvrševanju Komisije; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morale biti spletne strani Komisije, na katerih so objavljene informacije o upravičencih sredstev EU za katerokoli kategorijo, pa naj gre za naročila, nepovratna sredstva, odhodke iz naslova kmetijskih oziroma strukturnih skladov (ali drugih načinov financiranja), po splošnem načelu urejene tako, da na njih ne najdemo le informacij o posameznih upravičencih, ampak da na podlagi posebnih meril lahko tudi poiščemo celotno sliko različnih razdelkov, ki jo lahko kasneje primerjamo s podatki o izvrševanju Komisije;

| 12. | poziva Komisijo, naj sprejme politično odgovornost za objavljanje informacij o upravičencih sredstev EU pri vseh oblikah upravljanja; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj sprejme politično odgovornost za objavljanje informacij o upravičencih sredstev EU pri vseh oblikah upravljanja;

| 13. | poudarja, da ne zadošča le objava neobdelanih informacij, temveč da morajo biti te smotrno urejene, kategorizirane in predstavljene, če naj dobijo tudi praktično vrednost; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da ne zadošča le objava neobdelanih informacij, temveč da morajo biti te smotrno urejene, kategorizirane in predstavljene, če naj dobijo tudi praktično vrednost;

| 14. | poudarja, da lahko posamezni upravičenci prejemajo sredstva EU iz več programov ali več sektorjev dejavnosti EU; priznava, da bi bilo zato dobro omogočiti pregled vseh plačanih vsot posameznemu upravičencu iz vseh sektorjev; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za vzpostavitev splošnega iskalnika, s katerim bi bil omogočen dostop do podatkov o posameznih upravičencih v povezavi z vsemi dejavnostmi EU, vključno z naročili, nepovratnimi sredstvi, subvencijami, raziskovalnimi programi, kmetijskimi ali strukturnimi skladi, centraliziranim ali decentraliziranim upravljanjem itd.; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da lahko posamezni upravičenci prejemajo sredstva EU iz več programov ali več sektorjev dejavnosti EU; priznava, da bi bilo zato dobro omogočiti pregled vseh plačanih vsot posameznemu upravičencu iz vseh sektorjev; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za vzpostavitev splošnega iskalnika, s katerim bi bil omogočen dostop do podatkov o posameznih upravičencih v povezavi z vsemi dejavnostmi EU, vključno z naročili, nepovratnimi sredstvi, subvencijami, raziskovalnimi programi, kmetijskimi ali strukturnimi skladi, centraliziranim ali decentraliziranim upravljanjem itd.;

| 15. | poziva Komisijo, naj upošteva opombe iz te resolucije in naj pred naslednjimi evropskimi volitvami leta vzpostavi popolnoma delujoč sistem informiranja širše javnosti o vseh upravičencih subvencij EU in neizvedenih vračilih; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj upošteva opombe iz te resolucije in naj pred naslednjimi evropskimi volitvami leta vzpostavi popolnoma delujoč sistem informiranja širše javnosti o vseh upravičencih subvencij EU in neizvedenih vračilih;

Izjava o finančnih interesih javnih uradnikov v institucijah EU

| 16. | poudarja, da institucije EU izjave o finančnih interesih svojih članov urejajo na različne načine, nekatere uporabljajo javni register (Evropski parlament), v drugih pa izjave niso obvezne; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da institucije EU izjave o finančnih interesih svojih članov urejajo na različne načine, nekatere uporabljajo javni register (Evropski parlament), v drugih pa izjave niso obvezne;

| 17. | meni, da morajo vse institucije preučiti, ali so sedanja načela in pravila zadostna, in opaža, da bi bilo morda treba pregledati pravila Evropskega parlamenta, da bi javno razkritje finančnih interesov na internetu postalo obvezno; |
| --- | --- |

17.

meni, da morajo vse institucije preučiti, ali so sedanja načela in pravila zadostna, in opaža, da bi bilo morda treba pregledati pravila Evropskega parlamenta, da bi javno razkritje finančnih interesov na internetu postalo obvezno;

| 18. | opaža, da je Komisija v povezavi s svojo pobudo za preglednost v Evropi naročila študijo o pravilih in standardih glede poklicne etike nosilcev javnih funkcij v institucijah EU in v nacionalnih parlamentih, nacionalnih vladah, ustavnih sodiščih (vrhovnih sodiščih), računskih sodiščih in centralnih oziroma nacionalnih bankah 27 držav članic EU ter v Kanadi in Združenih državah Amerike. Študija bo preučila in primerjala pravila in standarde poklicne etike za institucije EU – v Evropski komisiji, Evropskem parlamentu, Evropskem računskemu sodišču, Evropskem sodišču, Evropski centralni banki in Evropski investicijski banki; |
| --- | --- |

18.

opaža, da je Komisija v povezavi s svojo pobudo za preglednost v Evropi naročila študijo o pravilih in standardih glede poklicne etike nosilcev javnih funkcij v institucijah EU in v nacionalnih parlamentih, nacionalnih vladah, ustavnih sodiščih (vrhovnih sodiščih), računskih sodiščih in centralnih oziroma nacionalnih bankah 27 držav članic EU ter v Kanadi in Združenih državah Amerike. Študija bo preučila in primerjala pravila in standarde poklicne etike za institucije EU – v Evropski komisiji, Evropskem parlamentu, Evropskem računskemu sodišču, Evropskem sodišču, Evropski centralni banki in Evropski investicijski banki;

| 19. | je seznanjen z željo Komisije po vzpostavitvi „skupnega etičnega prostora“ v institucijah EU; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen z željo Komisije po vzpostavitvi „skupnega etičnega prostora“ v institucijah EU;

| 20. | opozarja, da je Komisija v skladu s priporočili iz drugega poročila odbora neodvisnih strokovnjakov z dne 10. septembra 1999 in svojo Belo knjigo o upravni reformi z dne 1. marca 2000, oblikovala predlog za ustanovitev svetovalnega odbora o merilih v javnem življenju (4), ena izmed njegovih nalog pa naj bi bilo vnaprejšnje usmerjanje nosilcev javnih funkcij za preprečevanje razmer, ki bi lahko pripeljale do navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je Komisija v skladu s priporočili iz drugega poročila odbora neodvisnih strokovnjakov z dne 10. septembra 1999 in svojo Belo knjigo o upravni reformi z dne 1. marca 2000, oblikovala predlog za ustanovitev svetovalnega odbora o merilih v javnem življenju (4), ena izmed njegovih nalog pa naj bi bilo vnaprejšnje usmerjanje nosilcev javnih funkcij za preprečevanje razmer, ki bi lahko pripeljale do navzkrižja interesov;

| 21. | meni, da bi bilo neprimerno ustanoviti enoten svetovalni organ za vse uradnike EU, če upoštevamo posebni položaj poslancev Evropskega parlamenta, ki jih neposredno izvolijo državljani; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi bilo neprimerno ustanoviti enoten svetovalni organ za vse uradnike EU, če upoštevamo posebni položaj poslancev Evropskega parlamenta, ki jih neposredno izvolijo državljani;

| 22. | kljub temu meni, da bi morale vse institucije sprejeti pravila o poklicni etiki za svoje člane, ki, odvisno od posebnega značaja vsake institucije temeljijo na trenutnih praksah v zvezi z vsemi ustreznimi finančnimi interesi; |
| --- | --- |

22.

kljub temu meni, da bi morale vse institucije sprejeti pravila o poklicni etiki za svoje člane, ki, odvisno od posebnega značaja vsake institucije temeljijo na trenutnih praksah v zvezi z vsemi ustreznimi finančnimi interesi;

| 23. | priporoča, naj pravila o poklicni etiki vsake institucije zajemajo tudi poglavje o celotni politični, finančni in pravni odgovornosti njenih članov; |
| --- | --- |

23.

priporoča, naj pravila o poklicni etiki vsake institucije zajemajo tudi poglavje o celotni politični, finančni in pravni odgovornosti njenih članov;

| 24. | opozarja, da je Evropsko sodišče na podlagi nedavnih resolucij Parlamenta o razrešnici sprejelo kodeks ravnanja (5) za svoje sodnike; je seznanjen, da tudi Evropsko računsko sodišče preučuje zadevna vprašanja v okviru svojega „strokovnega pregleda“ glede svoje prihodnje vloge; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je Evropsko sodišče na podlagi nedavnih resolucij Parlamenta o razrešnici sprejelo kodeks ravnanja (5) za svoje sodnike; je seznanjen, da tudi Evropsko računsko sodišče preučuje zadevna vprašanja v okviru svojega „strokovnega pregleda“ glede svoje prihodnje vloge;

| 25. | se strinja z Evropskim varuhom človekovih pravic (pritožba 3269/2005/TN), da je nujno treba razkriti imena posameznih lobistov, ki se sestajajo s komisarji; |
| --- | --- |

25.

se strinja z Evropskim varuhom človekovih pravic (pritožba 3269/2005/TN), da je nujno treba razkriti imena posameznih lobistov, ki se sestajajo s komisarji;

Izterjatve, odpovedi izterjatev

| 26. | ugotavlja, da pojem „izterjava“ zajema štiri različne vrste postopkov:






  — | izterjava neupravičeno nakazanih zneskov, ki so jih iz malomarnosti ali včasih namernih napak plačale države članice kmetijskim organizacijam ali organom, ki so sodelovali pri strukturnih ukrepih, |
| --- | --- | --- |

26.

ugotavlja, da pojem „izterjava“ zajema štiri različne vrste postopkov:

—

izterjava neupravičeno nakazanih zneskov, ki so jih iz malomarnosti ali včasih namernih napak plačale države članice kmetijskim organizacijam ali organom, ki so sodelovali pri strukturnih ukrepih,

| — | izterjava denarnih kazni, ki jih je določila Komisija organizacijam ali državam članicam, |
| --- | --- |

—

izterjava denarnih kazni, ki jih je določila Komisija organizacijam ali državam članicam,

| — | izterjava lastnih sredstev od držav članic v okviru običajnega postopka izterjave dolgovanih zneskov, |
| --- | --- |

—

izterjava lastnih sredstev od držav članic v okviru običajnega postopka izterjave dolgovanih zneskov,

| — | izterjava zneskov od upravičencev financiranja Skupnosti zaradi nespoštovanja pogodbe ali sporazuma o subvencioniranju; |
| --- | --- |

—

izterjava zneskov od upravičencev financiranja Skupnosti zaradi nespoštovanja pogodbe ali sporazuma o subvencioniranju;

| 27. | še vedno obžaluje, da so, kot je navedeno v odstavku 36 resolucije z dne 24. oktobra 2006 o izterjavi sredstev Skupnosti (6), ustrezne informacije v zvezi z izterjavo sredstev Skupnosti izključene iz pobude za preglednost v Evropi; poziva Komisijo, da proračunskemu organu in javnosti omogoči dostop do imen upravičencev in zneskov, za katere je predvidena izterjava ali ki so že vknjiženi v proračun EU, ter da pojasni dokončni namen teh sredstev; |
| --- | --- |

27.

še vedno obžaluje, da so, kot je navedeno v odstavku 36 resolucije z dne 24. oktobra 2006 o izterjavi sredstev Skupnosti (6), ustrezne informacije v zvezi z izterjavo sredstev Skupnosti izključene iz pobude za preglednost v Evropi; poziva Komisijo, da proračunskemu organu in javnosti omogoči dostop do imen upravičencev in zneskov, za katere je predvidena izterjava ali ki so že vknjiženi v proračun EU, ter da pojasni dokončni namen teh sredstev;

| 28. | opaža, da glede na letno poročilo za leto 2006 Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006 (7) (odstavek 2.24) informacije o izterjatvah in finančnih popravkih, predstavljenih v letnih poročilih o dejavnostih [s strani Komisije], ne vsebujejo zadostnih obrazložitev; zato poziva Komisijo, naj zagotovi zanesljive in popolne informacije o popravljanju napak in dokaze o storjenih popravkih; |
| --- | --- |

28.

opaža, da glede na letno poročilo za leto 2006 Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006 (7) (odstavek 2.24) informacije o izterjatvah in finančnih popravkih, predstavljenih v letnih poročilih o dejavnostih [s strani Komisije], ne vsebujejo zadostnih obrazložitev; zato poziva Komisijo, naj zagotovi zanesljive in popolne informacije o popravljanju napak in dokaze o storjenih popravkih;

| 29. | meni, da mora Komisija v rednih časovnih razmikih Parlamentu predložiti pregled še odprtih terjatev, razčlenjenih po skupnem dolgovanem znesku glede na posamezen generalni direktorat in po starosti odprtih terjatev, ter jih, če je to mogoče, objaviti na svoji spletni strani; |
| --- | --- |

29.

meni, da mora Komisija v rednih časovnih razmikih Parlamentu predložiti pregled še odprtih terjatev, razčlenjenih po skupnem dolgovanem znesku glede na posamezen generalni direktorat in po starosti odprtih terjatev, ter jih, če je to mogoče, objaviti na svoji spletni strani;

| 30. | pozdravlja, da je bil povzetek odpovedi izterjatev za ugotovljene zneske terjatev za leto 2006 objavljen v prilogi sporočila Komisije (KOM(2007)0274) o zbirnem poročilu o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2006; ugotavlja, da je bila vsota odpovedi izterjatev (zneski višji od 100 000 EUR) 23 038 784 EUR za proračun ES in 6 549 996 EUR za proračun evropskih razvojnih skladov; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja, da je bil povzetek odpovedi izterjatev za ugotovljene zneske terjatev za leto 2006 objavljen v prilogi sporočila Komisije (KOM(2007)0274) o zbirnem poročilu o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2006; ugotavlja, da je bila vsota odpovedi izterjatev (zneski višji od 100 000 EUR) 23 038 784 EUR za proračun ES in 6 549 996 EUR za proračun evropskih razvojnih skladov;

| 31. | poudarja, da Komisija letno izda 10 000 nalogov za izterjavo in da generalni direktorat za proračun pripravlja četrtletne bilance neporavnanih terjatev, ki jih pošlje ustreznim generalnim direktoratom, da znesek izterjajo; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da Komisija letno izda 10 000 nalogov za izterjavo in da generalni direktorat za proračun pripravlja četrtletne bilance neporavnanih terjatev, ki jih pošlje ustreznim generalnim direktoratom, da znesek izterjajo;

| 32. | pozdravlja objavo poglavja o izterjavi odhodkov v opombah k izkazu poslovnega izida v začasnih računovodskih izkazih za leto 2006 (zvezek 1, str. 67–71); ugotavlja, da je bila leta 2006 skupna vrednost izdanih nalogov za izterjavo 634 000 000 EUR; upa, da bo Komisija v prihodnosti te vrstice še izboljšala, da bo povečala preglednost; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja objavo poglavja o izterjavi odhodkov v opombah k izkazu poslovnega izida v začasnih računovodskih izkazih za leto 2006 (zvezek 1, str. 67–71); ugotavlja, da je bila leta 2006 skupna vrednost izdanih nalogov za izterjavo 634 000 000 EUR; upa, da bo Komisija v prihodnosti te vrstice še izboljšala, da bo povečala preglednost;

Sestava strokovnih skupin, ki svetujejo Komisiji

| 33. | ugotavlja, da je Komisija vzpostavila register (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/) strokovnih skupin, ki so opredeljene kot uradni in neuradni posvetovalni organi. Te strokovne skupine so oblikovane na podlagi sklepa Komisije ali so jih neuradno oblikovale službe Komisije, da bi bile v pomoč pri pripravi zakonodajnih predlogov in političnih pobud; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da je Komisija vzpostavila register (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/) strokovnih skupin, ki so opredeljene kot uradni in neuradni posvetovalni organi. Te strokovne skupine so oblikovane na podlagi sklepa Komisije ali so jih neuradno oblikovale službe Komisije, da bi bile v pomoč pri pripravi zakonodajnih predlogov in političnih pobud;

| 34. | pozdravlja obveznosti, ki jih je na zahtevo Odbora za proračunski nadzor prevzel podpredsednik Kallas, da bodo od leta 2008 dalje:






  — | imena vseh članov uradnih in neuradnih skupin objavljena in na razpolago v registru strokovnih skupin Komisije, |
| --- | --- | --- |

34.

pozdravlja obveznosti, ki jih je na zahtevo Odbora za proračunski nadzor prevzel podpredsednik Kallas, da bodo od leta 2008 dalje:

—

imena vseh članov uradnih in neuradnih skupin objavljena in na razpolago v registru strokovnih skupin Komisije,

| — | za vse strokovnjake in namestnike, pa tudi za opazovalce, ko udeležba vpliva na proračun, v registru strokovnih skupin objavljeni in na razpolago javnosti ime, poklic, spol, država in organ, ki ga predstavljajo, ko je to primerno, razen če so podani upravičeni razlogi, |
| --- | --- |

—

za vse strokovnjake in namestnike, pa tudi za opazovalce, ko udeležba vpliva na proračun, v registru strokovnih skupin objavljeni in na razpolago javnosti ime, poklic, spol, država in organ, ki ga predstavljajo, ko je to primerno, razen če so podani upravičeni razlogi,

| — | lahko osebni podatki, ki na tej podlagi ne bodo objavljeni, Evropskemu parlamentu predloženi za vsak posamezen primer, brez poseganja v Uredbo (ES) št. 45/2001 (8), skladno z ustreznimi določbami priloge I okvirnega sporazuma, |
| --- | --- |

—

lahko osebni podatki, ki na tej podlagi ne bodo objavljeni, Evropskemu parlamentu predloženi za vsak posamezen primer, brez poseganja v Uredbo (ES) št. 45/2001 (8), skladno z ustreznimi določbami priloge I okvirnega sporazuma,

| — | razvili napredni iskalni mehanizem, ki bo omogočil iskanje po ključnih besedah v vseh metapodatkih in na primer tudi iskanje števila strokovnjakov po državi in sestavi; |
| --- | --- |

—

razvili napredni iskalni mehanizem, ki bo omogočil iskanje po ključnih besedah v vseh metapodatkih in na primer tudi iskanje števila strokovnjakov po državi in sestavi;

| 35. | ugotavlja, da register strokovnih skupin ne zajema;






  — | neodvisnih strokovnjakov, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju okvirnih programov za raziskave in razvoj, |
| --- | --- | --- |

35.

ugotavlja, da register strokovnih skupin ne zajema;

—

neodvisnih strokovnjakov, ki Komisiji pomagajo pri izvajanju okvirnih programov za raziskave in razvoj,

| — | sektorskih in medsektorskih odborov za socialni dialog (leta 2005 jih je delovalo približno 70), |
| --- | --- |

—

sektorskih in medsektorskih odborov za socialni dialog (leta 2005 jih je delovalo približno 70),

| — | „komitoloških odborov“, ki Komisiji pomagajo na političnih področjih, kjer je pooblaščena za izvajanje zakonodaje (leta 2004 je bilo skupaj 250 odborov), |
| --- | --- |

—

„komitoloških odborov“, ki Komisiji pomagajo na političnih področjih, kjer je pooblaščena za izvajanje zakonodaje (leta 2004 je bilo skupaj 250 odborov),

| — | skupnih subjektov, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov (leta 2004 jih je bilo dejavnih 170); |
| --- | --- |

—

skupnih subjektov, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov (leta 2004 jih je bilo dejavnih 170);

| 36. | se ne strinja z izključitvijo teh skupin iz registra in pričakuje, da Komisija sprejme ukrepe in zagotovi, da register vsebuje vse strokovne skupine, vključno z informacijami o članih komitoloških odborov, posameznih strokovnjakih, skupnih subjektih in odborih za socialni dialog, da se tako zagotovi izvajanje enakega preglednega pristopa k članstvu v teh strokovnih odborih, razen če so dani upravičeni in tehtni razlogi za vsak posamičen primer; |
| --- | --- |

36.

se ne strinja z izključitvijo teh skupin iz registra in pričakuje, da Komisija sprejme ukrepe in zagotovi, da register vsebuje vse strokovne skupine, vključno z informacijami o članih komitoloških odborov, posameznih strokovnjakih, skupnih subjektih in odborih za socialni dialog, da se tako zagotovi izvajanje enakega preglednega pristopa k članstvu v teh strokovnih odborih, razen če so dani upravičeni in tehtni razlogi za vsak posamičen primer;

| 37. | poziva Komisijo, naj še pred koncem leta 2008 izvede temeljito revizijo sestave strokovnih skupin in sprejme ukrepe za zagotovitev uravnotežene zastopanosti interesnih skupin v članstvu strokovnih skupin; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj še pred koncem leta 2008 izvede temeljito revizijo sestave strokovnih skupin in sprejme ukrepe za zagotovitev uravnotežene zastopanosti interesnih skupin v članstvu strokovnih skupin;

| 38. | vztraja, da Komisija pred koncem leta 2008 razvije odprt, pregleden in vseobsegajoč proces za izbiranje članov novih strokovnih skupin ter najkasneje do februarja 2009 obvesti Parlament o novih izbirnih merilih; |
| --- | --- |

38.

vztraja, da Komisija pred koncem leta 2008 razvije odprt, pregleden in vseobsegajoč proces za izbiranje članov novih strokovnih skupin ter najkasneje do februarja 2009 obvesti Parlament o novih izbirnih merilih;

Upravljanje znotraj institucij in njihova letna poročila o delu

| 39. | meni, da je razpoložljivost informacij o finančnem upravljanju za zainteresirane strani in širšo javnost v obliki, razumljivi povprečnemu bralcu, pomemben sestavni del dobrega upravljanja gospodarskih družb ali evropskih institucij; |
| --- | --- |

39.

meni, da je razpoložljivost informacij o finančnem upravljanju za zainteresirane strani in širšo javnost v obliki, razumljivi povprečnemu bralcu, pomemben sestavni del dobrega upravljanja gospodarskih družb ali evropskih institucij;

| 40. | ugotavlja, da so se razmere spremenile, ko je začela veljati Finančna uredba leta 2003 in uvedla obveznost za pripravo letnega poročila o delu, ki dejansko daje podroben vpogled v notranje delovanje institucij; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da so se razmere spremenile, ko je začela veljati Finančna uredba leta 2003 in uvedla obveznost za pripravo letnega poročila o delu, ki dejansko daje podroben vpogled v notranje delovanje institucij;

| 41. | čestita Komisiji za objavo letnih poročil o dejavnostih (za leta 2004, 2005, 2006) svojih generalnih direktoratov in drugih služb ter njenega zbirnega poročila o dosežkih politik leta 2006 (KOM(2007)0067) na svoji spletni strani http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm; |
| --- | --- |

41.

čestita Komisiji za objavo letnih poročil o dejavnostih (za leta 2004, 2005, 2006) svojih generalnih direktoratov in drugih služb ter njenega zbirnega poročila o dosežkih politik leta 2006 (KOM(2007)0067) na svoji spletni strani http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm;

| 42. | ugotavlja, da je po mnenju Komisije njeno zbirno poročilo vrh ureditve Komisije glede odgovornosti, letna poročila dejavnosti pa so njeni stebri (KOM(2006)0277). V teh poročilih generalni direktorji in Komisija kot kolegij prevzemajo svojo politično odgovornost za upravljanje, zato izrecno poziva Komisijo, naj sprejme stroge ukrepe za popoln vpogled v porabo 80 % sredstev EU (deljeno upravljanje), saj bo drugače njena odgovornost označena za pomanjkljivo; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je po mnenju Komisije njeno zbirno poročilo vrh ureditve Komisije glede odgovornosti, letna poročila dejavnosti pa so njeni stebri (KOM(2006)0277). V teh poročilih generalni direktorji in Komisija kot kolegij prevzemajo svojo politično odgovornost za upravljanje, zato izrecno poziva Komisijo, naj sprejme stroge ukrepe za popoln vpogled v porabo 80 % sredstev EU (deljeno upravljanje), saj bo drugače njena odgovornost označena za pomanjkljivo;

| 43. | zato poziva Komisijo, naj spodbudi države članice, da izdajo nacionalne izjave o zanesljivosti, kar bi ji omogočilo, da sprejme popolno politično odgovornost za celotno finančno poslovodenje EU; prav tako jo poziva, naj se bolje opre na delo nacionalnih revizijskih služb in zunanjih revizij; |
| --- | --- |

43.

zato poziva Komisijo, naj spodbudi države članice, da izdajo nacionalne izjave o zanesljivosti, kar bi ji omogočilo, da sprejme popolno politično odgovornost za celotno finančno poslovodenje EU; prav tako jo poziva, naj se bolje opre na delo nacionalnih revizijskih služb in zunanjih revizij;

| 44. | pozdravlja dejstvo, da Evropsko sodišče, Evropsko računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij in Evropski varuh človekovih pravic organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnice, predložijo letno poročilo o dejavnostih; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja dejstvo, da Evropsko sodišče, Evropsko računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij in Evropski varuh človekovih pravic organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnice, predložijo letno poročilo o dejavnostih;

| 45. | meni, da je treba zaradi večje preglednosti letna poročila o dejavnostih drugih institucij, vključno s Svetom in Evropskim parlamentom, objaviti na njihovih javnih spletnih straneh; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba zaradi večje preglednosti letna poročila o dejavnostih drugih institucij, vključno s Svetom in Evropskim parlamentom, objaviti na njihovih javnih spletnih straneh;

Uvrstitev goljufov na črni seznam

| 46. | opozarja, da je bilo eno izmed vprašanj, ki jih je Komisija obravnavala v svojem pripravljalnem delu o preglednosti (SEK(2005)1300), ali se da z večjo preglednostjo izidov preiskav učinkoviteje preprečiti goljufije in ali mora Komisija oblikovati in objaviti črni seznam potrjenih primerov goljufije, da bi goljufe imenovala in jih osramotila; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da je bilo eno izmed vprašanj, ki jih je Komisija obravnavala v svojem pripravljalnem delu o preglednosti (SEK(2005)1300), ali se da z večjo preglednostjo izidov preiskav učinkoviteje preprečiti goljufije in ali mora Komisija oblikovati in objaviti črni seznam potrjenih primerov goljufije, da bi goljufe imenovala in jih osramotila;

| 47. | ugotavlja, da službe Komisije tega še vedno niso vključile v Zeleno knjigo o pobudi za preglednost v Evropi ali v prihodnjem poročilu, čeprav se v svojem delovnem dokumentu (SEK(2005)1300) podrobno ukvarjajo z uvrščanjem goljufov na črni seznam; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da službe Komisije tega še vedno niso vključile v Zeleno knjigo o pobudi za preglednost v Evropi ali v prihodnjem poročilu, čeprav se v svojem delovnem dokumentu (SEK(2005)1300) podrobno ukvarjajo z uvrščanjem goljufov na črni seznam;

| 48. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko oblikovali javni „črni seznam“ potrjenih primerov goljufij in njihovih storilcev, na katerem bi bili ti poimenovani in zaznamovani ter s katerim bi javnost obveščali tudi o rezultatih boja Skupnosti proti prevaram; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko oblikovali javni „črni seznam“ potrjenih primerov goljufij in njihovih storilcev, na katerem bi bili ti poimenovani in zaznamovani ter s katerim bi javnost obveščali tudi o rezultatih boja Skupnosti proti prevaram;

| 49. | poudarja, da je Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta iz leta 1997 za varovanje finančnih interesov EU uvedla sistem zgodnjega obveščanja s petimi ovrednotenimi stopnjami obveščanja, ki službam Komisije pomagajo pri ugotavljanju subjektov, ki predstavljajo finančno in drugo tveganje; ugotavlja, da ta sistem zajema tako „centralizirano upravljanje“ (pogodbe in subvencije, ki jih neposredno upravljajo službe Komisije) kot „decentralizirano upravljanje“ (pogodbe in subvencije, ki jih upravljajo tretje države); vendar sistem zgodnjega obveščanja še ne vključuje sredstev EU, ki se upravljajo v partnerstvu z državami članicami („deljeno upravljanje“, zlasti skupna kmetijska politika in strukturni skladi), pa tudi sredstva, za katere so pooblaščene mednarodne organizacije („skupno upravljanje“); |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta iz leta 1997 za varovanje finančnih interesov EU uvedla sistem zgodnjega obveščanja s petimi ovrednotenimi stopnjami obveščanja, ki službam Komisije pomagajo pri ugotavljanju subjektov, ki predstavljajo finančno in drugo tveganje; ugotavlja, da ta sistem zajema tako „centralizirano upravljanje“ (pogodbe in subvencije, ki jih neposredno upravljajo službe Komisije) kot „decentralizirano upravljanje“ (pogodbe in subvencije, ki jih upravljajo tretje države); vendar sistem zgodnjega obveščanja še ne vključuje sredstev EU, ki se upravljajo v partnerstvu z državami članicami („deljeno upravljanje“, zlasti skupna kmetijska politika in strukturni skladi), pa tudi sredstva, za katere so pooblaščene mednarodne organizacije („skupno upravljanje“);

| 50. | ugotavlja, da so bile glede na najpomembnejše ugotovitve Evropskega računskega sodišča v letnem poročilu za 2006, glavni vzrok za nepravilnosti na področju strukturnih politik napake glede skladnosti (na primer ni bilo razpisnega postopka ali pa ta ni bil veljaven). Ker je zaščita finančnih interesov EU glavni cilj, poziva Komisijo in Evropsko računsko sodišče, naj poročata organu, ki je pristojen za podelitev razrešnice, o vrstah nepravilnosti ali prevar, ki se najpogosteje pojavljajo med razpisnimi postopki, in o njihovih vzrokih; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da so bile glede na najpomembnejše ugotovitve Evropskega računskega sodišča v letnem poročilu za 2006, glavni vzrok za nepravilnosti na področju strukturnih politik napake glede skladnosti (na primer ni bilo razpisnega postopka ali pa ta ni bil veljaven). Ker je zaščita finančnih interesov EU glavni cilj, poziva Komisijo in Evropsko računsko sodišče, naj poročata organu, ki je pristojen za podelitev razrešnice, o vrstah nepravilnosti ali prevar, ki se najpogosteje pojavljajo med razpisnimi postopki, in o njihovih vzrokih;

| 51. | ugotavlja, da zaradi zaščite podatkov, varovanja legitimnih interesov zadevnih subjektov ter zato, ker v finančni uredbi ni določb o odobritvi objave, so vpisi v sistem zgodnjega obveščanja popolnoma zaupni; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da zaradi zaščite podatkov, varovanja legitimnih interesov zadevnih subjektov ter zato, ker v finančni uredbi ni določb o odobritvi objave, so vpisi v sistem zgodnjega obveščanja popolnoma zaupni;

| 52. | opozarja, da je treba v skladu s členom 95 Finančne uredbe pripraviti osrednjo podatkovno bazo o izključenih kandidatih in ponudnikih (skladno s pravili Skupnosti o varovanju osebnih podatkov) ter jo upravljati skupaj z vsemi institucijami in agencijami, delovati pa naj bi začela 1. januarja 2009; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da je treba v skladu s členom 95 Finančne uredbe pripraviti osrednjo podatkovno bazo o izključenih kandidatih in ponudnikih (skladno s pravili Skupnosti o varovanju osebnih podatkov) ter jo upravljati skupaj z vsemi institucijami in agencijami, delovati pa naj bi začela 1. januarja 2009;

| 53. | ponovno poudarja, da je treba za Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) nujno pripraviti etični kodeks, ki bo zagotovil domnevo nedolžnosti za tiste upravičence, ki so udeleženi v dolgotrajnih in neugodnih preiskovalnih postopkih in jih sodišča na koncu oprostijo, a ne prejmejo nikakršne odškodnine za izgubljeni ugled ali nastalo škodo; |
| --- | --- |

53.

ponovno poudarja, da je treba za Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) nujno pripraviti etični kodeks, ki bo zagotovil domnevo nedolžnosti za tiste upravičence, ki so udeleženi v dolgotrajnih in neugodnih preiskovalnih postopkih in jih sodišča na koncu oprostijo, a ne prejmejo nikakršne odškodnine za izgubljeni ugled ali nastalo škodo;

| 54. | ugotavlja, da morajo države članice odgovornega odredbodajalca obveščati o izključenih kandidatih in ponudnikih; poleg tega ugotavlja, da javnost ne bo imela dostopa do podatkovnih baz, saj bo ta omejen le na institucije EU ter na izvršilne in regulativne agencije (člen 95(2) Finančne uredbe); |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da morajo države članice odgovornega odredbodajalca obveščati o izključenih kandidatih in ponudnikih; poleg tega ugotavlja, da javnost ne bo imela dostopa do podatkovnih baz, saj bo ta omejen le na institucije EU ter na izvršilne in regulativne agencije (člen 95(2) Finančne uredbe);

*

* *

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in drugim institucijam. |
| --- | --- |

55.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in drugim institucijam.

---

(1)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006, ki spreminja Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

(2)  Evropski sklad za kmetijstvo in razvoj podeželja.

(3)  Evropski kmetijski jamstveni sklad.

(4)  Predlog za sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom, Komisijo, Evropskim sodiščem, Računskim sodiščem, Ekonomsko-socialnim odborom, Odborom regij in Evropskim varuhom človekovih pravic o ustanovitvi svetovalne skupine o merilih v javnem življenju (SEK(2000)2077).

(5)  UL C 223, 22.9.2007, str. 1.

(6)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 125.

(7)  UL C 273, 15.11.2007, str. 1.

(8)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti ter o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/8

---

Torek, 19. februar 2008Zaščita finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letni poročili 2005 in 2006

P6_TA(2008)0052

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letni poročili 2005 in 2006 (2006/2268(INI))

2009/C 184 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. julija 2006 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letno poročilo 2005“ (KOM(2006)0378), vključno s prilogami (SEK(2006)0911 in SEK(2006)0912),

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 6. julija 2007 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letno poročilo 2006“ (KOM(2007)0390), vključno s prilogami (SEK(2007)0930 in SEK(2007)0938),

ob upoštevanju poročila o delu Evropskega urada za bolj proti goljufijam za leto 2005 (1),

ob upoštevanju poročila o delu Evropskega urada za bolj proti goljufijam za leto 2006 (2),

ob upoštevanju poročila o delu nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam za obdobje od decembra 2005 do maja 2007 (3),

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2005 (4),

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006 (5),

ob upoštevanju členov 276(3) in 280(5) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (7),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0009/2008),

| A. | ob upoštevanju vsebine člena 280(1) in (2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

A.

ob upoštevanju vsebine člena 280(1) in (2) Pogodbe ES,

| B. | ker člen 53(b)(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) določa:
  „2.   Brez poseganja v dopolnilne določbe, vključene v ustrezne predpise posameznih sektorjev, in da bi pri deljenem upravljanju zagotovile, da se sredstva uporabijo v skladu z veljavnimi pravili in načeli, države članice sprejmejo vse zakonodajne, ureditvene in upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Skupnosti. V ta namen:






  a) | se prepričajo, da so ukrepi, financirani iz proračuna, dejansko izvedeni, in zagotovijo, da so izvedeni pravilno; |
| --- | --- | --- |

B.

ker člen 53(b)(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) določa:

„2.   Brez poseganja v dopolnilne določbe, vključene v ustrezne predpise posameznih sektorjev, in da bi pri deljenem upravljanju zagotovile, da se sredstva uporabijo v skladu z veljavnimi pravili in načeli, države članice sprejmejo vse zakonodajne, ureditvene in upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Skupnosti. V ta namen:

a)

se prepričajo, da so ukrepi, financirani iz proračuna, dejansko izvedeni, in zagotovijo, da so izvedeni pravilno;

| b) | preprečijo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije; |
| --- | --- |

b)

preprečijo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije;

| c) | izterjajo nepravilno izplačana ali nepravilno uporabljena sredstva ali sredstva, izgubljena zaradi nepravilnosti ali napak; |
| --- | --- |

c)

izterjajo nepravilno izplačana ali nepravilno uporabljena sredstva ali sredstva, izgubljena zaradi nepravilnosti ali napak;

| d) | z ustreznimi uredbami za posamezne sektorje in v skladu s členom 30(3), zagotovijo primerne naknadne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna. |
| --- | --- |

d)

z ustreznimi uredbami za posamezne sektorje in v skladu s členom 30(3), zagotovijo primerne naknadne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna.

V ta namen države članice izvajajo redne preglede in uvedejo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole, (...).“

Znesek sporočenih nepravilnosti

| 1. | pozdravlja dejstvo, da so poročila o zaščiti finančnih interesov Skupnosti, še zlasti poročilo za proračunsko leto 2006, postala bolj analitična; ugotavlja pa, da se statistika opira na precej različne nacionalne strukture z različnimi upravnimi, pravnimi in nadzornimi sistemi ter sistemi inšpekcij; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da so poročila o zaščiti finančnih interesov Skupnosti, še zlasti poročilo za proračunsko leto 2006, postala bolj analitična; ugotavlja pa, da se statistika opira na precej različne nacionalne strukture z različnimi upravnimi, pravnimi in nadzornimi sistemi ter sistemi inšpekcij;

| 2. | poziva, naj se letna poročila o zaščiti finančnih interesov Skupnosti in tudi poročila, ki jih Evropski parlament pripravlja na osnovi omenjenih poročil, vključijo v dnevni red Sveta, ki nato Parlamentu in Komisiji sporoči svoje pripombe; |
| --- | --- |

2.

poziva, naj se letna poročila o zaščiti finančnih interesov Skupnosti in tudi poročila, ki jih Evropski parlament pripravlja na osnovi omenjenih poročil, vključijo v dnevni red Sveta, ki nato Parlamentu in Komisiji sporoči svoje pripombe;

| 3. | ugotavlja, da so v letu 2006 sporočene nepravilnosti na področju lastnih sredstev, kmetijskih izdatkov in strukturnih ukrepov držav članic znašale skupno 1 143 milijonov EUR (v primerjavi z 1 024 milijonov EUR v proračunskem letu 2005; 982,3 milijona EUR v proračunskem letu 2004; 922 milijonov EUR v proračunskem letu 2003 ter 1 150 milijonov EUR v proračunskem letu 2002); zneski, ki so jih države članice prijavile Komisiji, so razčlenjeni na:






  — | lastna sredstva: 353 milijonov EUR (328,4 milijonov EUR v letu 2005, 212,4 milijonov EUR v letu 2004, 269,9 milijonov EUR v letu 2003 in 367 milijonov EUR in letu 2002), |
| --- | --- | --- |

3.

ugotavlja, da so v letu 2006 sporočene nepravilnosti na področju lastnih sredstev, kmetijskih izdatkov in strukturnih ukrepov držav članic znašale skupno 1 143 milijonov EUR (v primerjavi z 1 024 milijonov EUR v proračunskem letu 2005; 982,3 milijona EUR v proračunskem letu 2004; 922 milijonov EUR v proračunskem letu 2003 ter 1 150 milijonov EUR v proračunskem letu 2002); zneski, ki so jih države članice prijavile Komisiji, so razčlenjeni na:

—

lastna sredstva: 353 milijonov EUR (328,4 milijonov EUR v letu 2005, 212,4 milijonov EUR v letu 2004, 269,9 milijonov EUR v letu 2003 in 367 milijonov EUR in letu 2002),

| — | garancije Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS): 87 milijonov EUR (102 milijonov EUR v letu 2005, 82,1 milijonov EUR v letu 2004, 169,7 milijonov EUR v letu 2003 in 198,1 milijonov EUR in letu 2002), |
| --- | --- |

—

garancije Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS): 87 milijonov EUR (102 milijonov EUR v letu 2005, 82,1 milijonov EUR v letu 2004, 169,7 milijonov EUR v letu 2003 in 198,1 milijonov EUR in letu 2002),

| — | strukturne ukrepe: 703 milijonov EUR (601 milijonov EUR v letu 2005, 694,5 milijonov EUR v letu 2004, 482,2 milijonov EUR v letu 2003 in 614,1 milijona EUR v letu 2002); |
| --- | --- |

—

strukturne ukrepe: 703 milijonov EUR (601 milijonov EUR v letu 2005, 694,5 milijonov EUR v letu 2004, 482,2 milijonov EUR v letu 2003 in 614,1 milijona EUR v letu 2002);

ugotavlja tudi, da je bilo v letu 2006 sporočenih nepravilnosti na področju predpristopnih skladov v skupnem znesku 12,32 milijona EUR (17,6 milijona EUR v proračunskem letu 2005);

| 4. | poudarja, da na letna nihanja v finančnem vplivu nepravilnosti lahko vplivajo številni dejavniki; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da na letna nihanja v finančnem vplivu nepravilnosti lahko vplivajo številni dejavniki;

| 5. | poudarja, da večje število Komisiji sporočenih nepravilnosti še ne pomeni višje ravni goljufij; lahko je tudi dokaz učinkovitosti obstoječe nadzorne ureditve ter tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo; pozdravlja, da je Komisija v svojem letnem poročilu 2006 poudarila pomen takega sodelovanja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da večje število Komisiji sporočenih nepravilnosti še ne pomeni višje ravni goljufij; lahko je tudi dokaz učinkovitosti obstoječe nadzorne ureditve ter tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo; pozdravlja, da je Komisija v svojem letnem poročilu 2006 poudarila pomen takega sodelovanja;

Splošna analiza

| 6. | ugotavlja, da se je pri lastnih sredstvih znesek, ki je predmet nepravilnosti, povečal za 7 % z 328 milijonov EUR v letu 2005 na 353 milijonov EUR v letu 2006; med proizvodi, ki so jih nepravilnosti najbolj prizadele, so bili televizorji (69 milijonov EUR v letu 2005; 62,3 milijonov v letu 2006) in cigarete (30,9 milijonov v letu 2005; 27,6 milijonov EUR v letu 2006); število primerov se je močno povečalo v Italiji (+ 122 %) in na Nizozemskem (+ 81 %); v letu 2006 je bilo že izterjanih 113,4 milijona EUR (32 %); |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se je pri lastnih sredstvih znesek, ki je predmet nepravilnosti, povečal za 7 % z 328 milijonov EUR v letu 2005 na 353 milijonov EUR v letu 2006; med proizvodi, ki so jih nepravilnosti najbolj prizadele, so bili televizorji (69 milijonov EUR v letu 2005; 62,3 milijonov v letu 2006) in cigarete (30,9 milijonov v letu 2005; 27,6 milijonov EUR v letu 2006); število primerov se je močno povečalo v Italiji (+ 122 %) in na Nizozemskem (+ 81 %); v letu 2006 je bilo že izterjanih 113,4 milijona EUR (32 %);

| 7. | ugotavlja, da se je pri kmetijskih izdatkih znesek, ki je predmet nepravilnosti, znižal s 105 milijonov EUR v letu 2005 na 87 milijonov EUR v letu 2006; nepravilnosti v Španiji, Franciji in Italiji predstavljajo 57,2 % nepravilnosti, kar je 64,9 milijona EUR, najbolj prizadeti sektorji pa so bili razvoj podeželja, govedina in teletina ter sadje in zelenjava; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da se je pri kmetijskih izdatkih znesek, ki je predmet nepravilnosti, znižal s 105 milijonov EUR v letu 2005 na 87 milijonov EUR v letu 2006; nepravilnosti v Španiji, Franciji in Italiji predstavljajo 57,2 % nepravilnosti, kar je 64,9 milijona EUR, najbolj prizadeti sektorji pa so bili razvoj podeželja, govedina in teletina ter sadje in zelenjava;

| 8. | pozdravlja izvajanje uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (9), katere cilj je državam članicam zagotoviti poenostavljen in učinkovitejši pravni okvir za izterjavo nepravilnih izplačil; poziva Komisijo, naj oceni izvajanje navedene zakonodaje in Parlamentu predloži poročilo; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja izvajanje uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (9), katere cilj je državam članicam zagotoviti poenostavljen in učinkovitejši pravni okvir za izterjavo nepravilnih izplačil; poziva Komisijo, naj oceni izvajanje navedene zakonodaje in Parlamentu predloži poročilo;

| 9. | smatra za spodbudno, da integriran administrativni in kontrolni sistem (IACS), preko katerega poteka 68 % operacij, dobro deluje in da je omogočil ugotovitev velikega deleža nepravilnosti; |
| --- | --- |

9.

smatra za spodbudno, da integriran administrativni in kontrolni sistem (IACS), preko katerega poteka 68 % operacij, dobro deluje in da je omogočil ugotovitev velikega deleža nepravilnosti;

| 10. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ostaja raven izterjave neupravičeno izplačanih zneskov nizka in se med državami članicami razlikuje; ker se možnosti izterjave sčasoma zmanjšujejo, poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za izboljšanje stopnje izterjave neupravičeno izplačanih zneskov; |
| --- | --- |

10.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ostaja raven izterjave neupravičeno izplačanih zneskov nizka in se med državami članicami razlikuje; ker se možnosti izterjave sčasoma zmanjšujejo, poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za izboljšanje stopnje izterjave neupravičeno izplačanih zneskov;

| 11. | meni, da bi morala Komisija izvajati korektivne ukrepe, kadar ostaja raven izterjave v določeni državi članici sistematično nizka; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morala Komisija izvajati korektivne ukrepe, kadar ostaja raven izterjave v določeni državi članici sistematično nizka;

| 12. | v celoti podpira Komisijo pri dosledni uporabi zakonodaje na področju začasne ustavitve izplačil ter vztraja, da mora za financiranje skupne kmetijske politike veljati enak postopek, kot za že začete ukrepe (10), da se prenos sredstev ne izvede, če Komisija nima brezpogojnih zagotovil glede zanesljivosti upravljavskih in kontrolnih sistemov države članice, ki je upravičena do teh sredstev; |
| --- | --- |

12.

v celoti podpira Komisijo pri dosledni uporabi zakonodaje na področju začasne ustavitve izplačil ter vztraja, da mora za financiranje skupne kmetijske politike veljati enak postopek, kot za že začete ukrepe (10), da se prenos sredstev ne izvede, če Komisija nima brezpogojnih zagotovil glede zanesljivosti upravljavskih in kontrolnih sistemov države članice, ki je upravičena do teh sredstev;

| 13. | poziva Komisijo, da oceni učinkovitost in transparentnost sistemov spremljanja, ki se nanašajo na izplačila kmetom, v okviru svojega letnega poročila o zaščiti finančnih interesov Skupnosti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, da oceni učinkovitost in transparentnost sistemov spremljanja, ki se nanašajo na izplačila kmetom, v okviru svojega letnega poročila o zaščiti finančnih interesov Skupnosti;

| 14. | pozdravlja delo projektne skupine za izterjavo (11), ki je bila sposobna poravnati veliko število nepravilnosti prejšnjih let (1971 do 2006: 3 061 milijonov EUR); posledično so države članice izterjale 898 milijonov EUR, 1 200 milijonov EUR pa je bilo poravnanih s postopkom potrjevanja obračunov; poudarja pa, da morajo biti države članice bolj pazljive, da se izognejo nepravilnostim in da izterjajo denar; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja delo projektne skupine za izterjavo (11), ki je bila sposobna poravnati veliko število nepravilnosti prejšnjih let (1971 do 2006: 3 061 milijonov EUR); posledično so države članice izterjale 898 milijonov EUR, 1 200 milijonov EUR pa je bilo poravnanih s postopkom potrjevanja obračunov; poudarja pa, da morajo biti države članice bolj pazljive, da se izognejo nepravilnostim in da izterjajo denar;

| 15. | ugotavlja, da je Komisija sprejela drugo poročilo o pomanjkljivostih pri izvajanju sistema „črne liste“ (Uredba Sveta (ES) št. 1469/95 (12)) ter poziva k širši razpravi v institucijah EU o poti naprej, z znatnim povečanjem kazni za države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti glede vračila neupravičeno izplačanih zneskov, kot najbolj očitnim pristopom; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je Komisija sprejela drugo poročilo o pomanjkljivostih pri izvajanju sistema „črne liste“ (Uredba Sveta (ES) št. 1469/95 (12)) ter poziva k širši razpravi v institucijah EU o poti naprej, z znatnim povečanjem kazni za države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti glede vračila neupravičeno izplačanih zneskov, kot najbolj očitnim pristopom;

| 16. | ugotavlja, da se je pri strukturnih ukrepih znesek, ki je predmet nepravilnosti, povečal za 17 %, s 601 milijonov EUR v letu 2005 na 703 milijonov EUR v letu 2006 (strukturni skladi 517 milijonov EUR, kohezijski skladi 186 milijonov EUR); nepravilnosti so se nanašale predvsem (75 %) na Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski socialni sklad (ESS); Nemčija, Španija, Italija, Portugalska in Združeno kraljestvo so odgovorne za približno 85 % zneska (438,1 milijona EUR), ki je bil v letu 2006 predmet nepravilnosti med strukturnimi skladi; upravičenci so pogosto zaračunavali neupravičene izdatke, kar je bilo ugotovljeno pri pregledu dokumentov; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da se je pri strukturnih ukrepih znesek, ki je predmet nepravilnosti, povečal za 17 %, s 601 milijonov EUR v letu 2005 na 703 milijonov EUR v letu 2006 (strukturni skladi 517 milijonov EUR, kohezijski skladi 186 milijonov EUR); nepravilnosti so se nanašale predvsem (75 %) na Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski socialni sklad (ESS); Nemčija, Španija, Italija, Portugalska in Združeno kraljestvo so odgovorne za približno 85 % zneska (438,1 milijona EUR), ki je bil v letu 2006 predmet nepravilnosti med strukturnimi skladi; upravičenci so pogosto zaračunavali neupravičene izdatke, kar je bilo ugotovljeno pri pregledu dokumentov;

| 17. | obžaluje, da je imelo od 95 projektov, ki so financirani iz strukturnih skladov in revidirani v trenutnem obdobju načrtovanja, 60 projektov materialne napake v napovedanih izdatkih projekta, kar je povzročilo povečanje nepravilnosti v predhodnem letu; meni, da je treba revidirati večje število projektov, da bi pridobljeni sklepi omogočili oblikovanje jasnih priporočil za izboljšanje finančnega upravljanja; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da je imelo od 95 projektov, ki so financirani iz strukturnih skladov in revidirani v trenutnem obdobju načrtovanja, 60 projektov materialne napake v napovedanih izdatkih projekta, kar je povzročilo povečanje nepravilnosti v predhodnem letu; meni, da je treba revidirati večje število projektov, da bi pridobljeni sklepi omogočili oblikovanje jasnih priporočil za izboljšanje finančnega upravljanja;

| 18. | ugotavlja, da je treba za leto 2006 izterjati še 266,5 milijonov EUR od 703 milijonov EUR, medtem ko je treba za prejšnja leta iztirjati še 762 milijonov EUR; poziva Komisijo, da dvakrat letno obvesti pristojne odbore Parlamenta o doseženem napredku in posebnih ukrepih, sprejetih za pospešitev izterjave neporavnanih zneskov; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je treba za leto 2006 izterjati še 266,5 milijonov EUR od 703 milijonov EUR, medtem ko je treba za prejšnja leta iztirjati še 762 milijonov EUR; poziva Komisijo, da dvakrat letno obvesti pristojne odbore Parlamenta o doseženem napredku in posebnih ukrepih, sprejetih za pospešitev izterjave neporavnanih zneskov;

| 19. | ugotavlja, da se je finančni vpliv pri predpristopnih skladih znižal s 26,5 milijona EUR v letu 2005 na 12,3 milijona EUR v letu 2006; najpogostejše napake so bile zaračunavanje izdatkov, ki niso upravičeni do izplačil, ter nespoštovanje pogodbenih in regulativnih pogojev; od uvedbe sredstev je bilo izterjanih 11 milijonov EUR, vendar ostaja za izterjavo še 14 milijonov EUR; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da se je finančni vpliv pri predpristopnih skladih znižal s 26,5 milijona EUR v letu 2005 na 12,3 milijona EUR v letu 2006; najpogostejše napake so bile zaračunavanje izdatkov, ki niso upravičeni do izplačil, ter nespoštovanje pogodbenih in regulativnih pogojev; od uvedbe sredstev je bilo izterjanih 11 milijonov EUR, vendar ostaja za izterjavo še 14 milijonov EUR;

| 20. | je še naprej prepričan, da se morajo države članice in institucije EU, vključno z Računskim sodiščem, politično zediniti o „sprejemljivi stopnji napak“, če se želi kdaj koli doseči pozitivna izjava o zanesljivosti; |
| --- | --- |

20.

je še naprej prepričan, da se morajo države članice in institucije EU, vključno z Računskim sodiščem, politično zediniti o „sprejemljivi stopnji napak“, če se želi kdaj koli doseči pozitivna izjava o zanesljivosti;

Pomanjkljivosti

| 21. | poziva Komisijo, da v letno poročilo za leto 2008 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti vključi analizo struktur držav članic, ki sodelujejo v boju proti nepravilnostim; da bi imel Parlament jasnejšo sliko o izvajanju zakonodajnega okvira v zvezi z bojem proti goljufijam, bi morala ta analiza med drugim odgovoriti na naslednja vprašanja:






  — | Kateri nacionalni organi držav članic so del te naloge? |
| --- | --- | --- |

21.

poziva Komisijo, da v letno poročilo za leto 2008 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti vključi analizo struktur držav članic, ki sodelujejo v boju proti nepravilnostim; da bi imel Parlament jasnejšo sliko o izvajanju zakonodajnega okvira v zvezi z bojem proti goljufijam, bi morala ta analiza med drugim odgovoriti na naslednja vprašanja:

—

Kateri nacionalni organi držav članic so del te naloge?

| — | Kako organizirajo svoje sodelovanje? |
| --- | --- |

—

Kako organizirajo svoje sodelovanje?

| — | Kakšna pooblastila za inšpekcijo imajo nacionalni organi? |
| --- | --- |

—

Kakšna pooblastila za inšpekcijo imajo nacionalni organi?

| — | Ali ti nacionalni organi delujejo na podlagi letnega programa dela? |
| --- | --- |

—

Ali ti nacionalni organi delujejo na podlagi letnega programa dela?

| — | Ali morajo sestaviti poročilo o ciljih, ki jih je treba doseči s spremljanjem? |
| --- | --- |

—

Ali morajo sestaviti poročilo o ciljih, ki jih je treba doseči s spremljanjem?

| — | Ali so nacionalni organi dolžni pripraviti poročilo o uporabi sredstev Evropske unije? |
| --- | --- |

—

Ali so nacionalni organi dolžni pripraviti poročilo o uporabi sredstev Evropske unije?

| — | Na kakšen način sodelujejo z Evropskim uradom za bolj proti goljufijam in na kakšen način obveščajo Komisijo o svojih ugotovitvah? |
| --- | --- |

—

Na kakšen način sodelujejo z Evropskim uradom za bolj proti goljufijam in na kakšen način obveščajo Komisijo o svojih ugotovitvah?

| — | Do katerih evropskih podatkovnih baz imajo neposreden dostop? |
| --- | --- |

—

Do katerih evropskih podatkovnih baz imajo neposreden dostop?

| — | Do katerih nacionalnih podatkovnih baz ima dostop Komisija? |
| --- | --- |

—

Do katerih nacionalnih podatkovnih baz ima dostop Komisija?

| — | Kakšni so predvideni stroški nadzora? |
| --- | --- |

—

Kakšni so predvideni stroški nadzora?

| — | Kateri so mehanizmi sporočanja nepravilnosti? |
| --- | --- |

—

Kateri so mehanizmi sporočanja nepravilnosti?

| — | Kakšno je stanje v zvezi z izvajanjem Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96?; |
| --- | --- |

—

Kakšno je stanje v zvezi z izvajanjem Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96?;

| 22. | poziva Komisijo, da glede sektorja lastnih sredstev navede, katere nadaljnje ukrepe bo sprejela pri preprečevanju goljufivega uvoza televizorjev, cigaret in ponarejanja na splošno; s tem v zvezi z zadovoljstvom ugotavlja, da je lahko Evropski urad za boj proti goljufijam odprl podružnico na Kitajskem; poziva Komisijo, naj okrepi boj proti ponarejanju; poziva Komisijo, da v okviru letnega poročila, ki bo objavljeno julija 2008, poroča o zaščiti finančnih interesov Skupnosti za leto 2007, o pobudah in sprejetih ukrepih na podlagi resolucije Parlamenta z dne 11. oktobra 2007 o posledicah sporazuma med Skupnostjo, državami članicami in podjetjem Philip Morris o stopnjevanju boja proti goljufijam in tihotapljenju cigaret in o napredku, ki je bil dosežen pri izvajanju priporočil preiskovalnega odbora Evropskega parlamenta za tranzitni sistem (13); |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, da glede sektorja lastnih sredstev navede, katere nadaljnje ukrepe bo sprejela pri preprečevanju goljufivega uvoza televizorjev, cigaret in ponarejanja na splošno; s tem v zvezi z zadovoljstvom ugotavlja, da je lahko Evropski urad za boj proti goljufijam odprl podružnico na Kitajskem; poziva Komisijo, naj okrepi boj proti ponarejanju; poziva Komisijo, da v okviru letnega poročila, ki bo objavljeno julija 2008, poroča o zaščiti finančnih interesov Skupnosti za leto 2007, o pobudah in sprejetih ukrepih na podlagi resolucije Parlamenta z dne 11. oktobra 2007 o posledicah sporazuma med Skupnostjo, državami članicami in podjetjem Philip Morris o stopnjevanju boja proti goljufijam in tihotapljenju cigaret in o napredku, ki je bil dosežen pri izvajanju priporočil preiskovalnega odbora Evropskega parlamenta za tranzitni sistem (13);

| 23. | meni, da je popolnoma nesprejemljivo, da Nemčija in Španija Komisiji že več let ne posredujeta informacij o nepravilnostih pri kmetijskih izdatkih v elektronski obliki; ugotavlja tudi, da sta državi odgovorni za 38 % (33,2 milijona EUR) nepravilnosti in da Nemčija ne sporoča več podatkov o vključenih osebah in družbah, čeprav je to dolžna storiti; zato poziva Komisijo, naj zoper ti dve državi uvede postopek za ugotavljanje kršitev in do začetka postopka zadrži 10 % izplačil za kmetijstvo; zahteva, da predsednik Odbora za proračunski nadzor naslovi pismo na zadevnega stalnega predstavnika in zahteva pojasnilo; |
| --- | --- |

23.

meni, da je popolnoma nesprejemljivo, da Nemčija in Španija Komisiji že več let ne posredujeta informacij o nepravilnostih pri kmetijskih izdatkih v elektronski obliki; ugotavlja tudi, da sta državi odgovorni za 38 % (33,2 milijona EUR) nepravilnosti in da Nemčija ne sporoča več podatkov o vključenih osebah in družbah, čeprav je to dolžna storiti; zato poziva Komisijo, naj zoper ti dve državi uvede postopek za ugotavljanje kršitev in do začetka postopka zadrži 10 % izplačil za kmetijstvo; zahteva, da predsednik Odbora za proračunski nadzor naslovi pismo na zadevnega stalnega predstavnika in zahteva pojasnilo;

| 24. | meni, da je obdobje 39 mesecev (od takrat, ko je bila storjena nepravilnost, do takrat, ko se o njej sporoči Komisiji), nesprejemljivo, ker tak odlog izterjavo še bolj oteži; sprašuje Komisijo, katere ukrepe je sprejela, da bi države članice pozvala k redu; ugotavlja, da ravnanje držav članic kaže premalo pazljivosti; |
| --- | --- |

24.

meni, da je obdobje 39 mesecev (od takrat, ko je bila storjena nepravilnost, do takrat, ko se o njej sporoči Komisiji), nesprejemljivo, ker tak odlog izterjavo še bolj oteži; sprašuje Komisijo, katere ukrepe je sprejela, da bi države članice pozvala k redu; ugotavlja, da ravnanje držav članic kaže premalo pazljivosti;

| 25. | sprašuje, katere ukrepe je sprejela Komisija za zmanjšanje števila nepravilnosti v sektorjih za razvoj podeželja, govedine in teletine ter sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

25.

sprašuje, katere ukrepe je sprejela Komisija za zmanjšanje števila nepravilnosti v sektorjih za razvoj podeželja, govedine in teletine ter sadja in zelenjave;

| 26. | poziva, naj Komisija zavzame odločno stališče, če Grčija ne bo spoštovala akcijskega načrta za uvedbo integriranega upravnega in nadzornega sistema (IACS) (14); želi biti obveščen o skupnem znesku subvencij/pomoči, ki so bile iz proračuna Skupnosti do zdaj izplačane Grčiji za vzpostavitev sistema IACS in ali je mogoča izterjava tega zneska, če sistem do septembra 2008 ne bo v celoti deloval; |
| --- | --- |

26.

poziva, naj Komisija zavzame odločno stališče, če Grčija ne bo spoštovala akcijskega načrta za uvedbo integriranega upravnega in nadzornega sistema (IACS) (14); želi biti obveščen o skupnem znesku subvencij/pomoči, ki so bile iz proračuna Skupnosti do zdaj izplačane Grčiji za vzpostavitev sistema IACS in ali je mogoča izterjava tega zneska, če sistem do septembra 2008 ne bo v celoti deloval;

| 27. | glede strukturnih ukrepov ugotavlja, da je bilo 84 % nepravilnosti zabeleženo v Italiji (228,2 milijonov EUR leta 2006), Španiji (85,7 milijonov EUR leta 2006), Združenem kraljestvu (59,8 milijonov EUR leta 2006), Portugalski (37,2 milijonov EUR leta 2006) in Nemčiji 27,2 milijonov EUR leta 2006); hkrati ugotavlja, da Nemčija in Španija ne uporabljata elektronskega modula informacijskega sistema za boj proti goljufijam ter da Nemčija ne pošilja podatkov o vključenih osebah in družbah; zahteva, da predsednik Odbora za proračunski nadzor naslovi pismo na zadevnega stalnega predstavnika in zahteva pojasnilo; |
| --- | --- |

27.

glede strukturnih ukrepov ugotavlja, da je bilo 84 % nepravilnosti zabeleženo v Italiji (228,2 milijonov EUR leta 2006), Španiji (85,7 milijonov EUR leta 2006), Združenem kraljestvu (59,8 milijonov EUR leta 2006), Portugalski (37,2 milijonov EUR leta 2006) in Nemčiji 27,2 milijonov EUR leta 2006); hkrati ugotavlja, da Nemčija in Španija ne uporabljata elektronskega modula informacijskega sistema za boj proti goljufijam ter da Nemčija ne pošilja podatkov o vključenih osebah in družbah; zahteva, da predsednik Odbora za proračunski nadzor naslovi pismo na zadevnega stalnega predstavnika in zahteva pojasnilo;

| 28. | meni, da se je s tem v zvezi v programskem obdobju 2000–2006 pokazalo, da k ugotovljenim nepravilnostim prispevajo preveč zapletena pravila in neučinkoviti nadzorni in kontrolni sistemi; ugotavlja, da so upravičenci pogosto pozno prejeli izplačila; zato pozdravlja izboljšave, ki jih prinaša Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (15); želi, da so na splošno regionalni in lokalni organi bolj vključeni v programiranje in izvajanju skladov; |
| --- | --- |

28.

meni, da se je s tem v zvezi v programskem obdobju 2000–2006 pokazalo, da k ugotovljenim nepravilnostim prispevajo preveč zapletena pravila in neučinkoviti nadzorni in kontrolni sistemi; ugotavlja, da so upravičenci pogosto pozno prejeli izplačila; zato pozdravlja izboljšave, ki jih prinaša Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (15); želi, da so na splošno regionalni in lokalni organi bolj vključeni v programiranje in izvajanju skladov;

| 29. | opozarja, da je Parlament v 11. odstavku svoje resolucije z dne 15. junija 2006 o zašiti finančnih interesov Skupnosti in boju proti goljufijam – letno poročilo 2004 (16) menil, da: „(...) je treba v obdobju poročanja za leto 2005 posebno pozornost nameniti nepravilnostim pri strukturnih ukrepih“; vseeno pa opaža, da se zdi, da so se razmere še poslabšale; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da je Parlament v 11. odstavku svoje resolucije z dne 15. junija 2006 o zašiti finančnih interesov Skupnosti in boju proti goljufijam – letno poročilo 2004 (16) menil, da: „(...) je treba v obdobju poročanja za leto 2005 posebno pozornost nameniti nepravilnostim pri strukturnih ukrepih“; vseeno pa opaža, da se zdi, da so se razmere še poslabšale;

| 30. | meni, da bi morala Komisija posvetiti posebno pozornost kriminalnim mrežam, specializiranim za zlorabo evropskih sredstev; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morala Komisija posvetiti posebno pozornost kriminalnim mrežam, specializiranim za zlorabo evropskih sredstev;

| 31. | poziva Komisijo, naj parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor predloži podrobno analizo sistema ali sistemov, ki se uporabljajo pri organiziranem kriminalu za ogrozitev finančnih interesov Skupnosti, ne glede na to, ali je vpletena mafija ali ne; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor predloži podrobno analizo sistema ali sistemov, ki se uporabljajo pri organiziranem kriminalu za ogrozitev finančnih interesov Skupnosti, ne glede na to, ali je vpletena mafija ali ne;

| 32. | je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitve predsednika Evropskega računskega sodišča, saj so bili po njegovem mnenju „Nadzorni in kontrolni sistemi v državah članicah (...) na splošno neuspešni ali zmerno uspešni, Komisija pa izvaja le zmerno uspešen nadzor nad njihovim delovanjem“ (17); |
| --- | --- |

32.

je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitve predsednika Evropskega računskega sodišča, saj so bili po njegovem mnenju „Nadzorni in kontrolni sistemi v državah članicah (...) na splošno neuspešni ali zmerno uspešni, Komisija pa izvaja le zmerno uspešen nadzor nad njihovim delovanjem“ (17);

| 33. | zato poziva države članice, da zagotovijo kakovost svojih nadzornih in kontrolnih sistemov ter sprejmejo, na primerni politični ravni, nacionalno izjavo o upravljanju, ki zadeva vsa sredstva Skupnosti v skupnem upravljanju; poziva Komisijo, naj aktivno brani to idejo in v letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov Skupnosti poroča o doseženem napredku; |
| --- | --- |

33.

zato poziva države članice, da zagotovijo kakovost svojih nadzornih in kontrolnih sistemov ter sprejmejo, na primerni politični ravni, nacionalno izjavo o upravljanju, ki zadeva vsa sredstva Skupnosti v skupnem upravljanju; poziva Komisijo, naj aktivno brani to idejo in v letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov Skupnosti poroča o doseženem napredku;

| 34. | poziva Komisijo, da sprejme ustrezne ukrepe, po možnosti vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, proti tistim državam članicam, ki ne pomagajo službam Komisije pri pregledih na kraju samem, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, da sprejme ustrezne ukrepe, po možnosti vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, proti tistim državam članicam, ki ne pomagajo službam Komisije pri pregledih na kraju samem, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96;

| 35. | s tem v zvezi poziva Komisijo, da preuči vključitev zavezujočih in previdnostnih elementov v prihodnji zakonodaji Evropske unije v zvezi z deljenim upravljanjem tako, da bo nepravilna izplačila mogoče izterjati ob koncu postopka izterjave, na primer tako, da država članica jamči Skupnosti, da bodo lahko upravičenci rabili evropska sredstva; |
| --- | --- |

35.

s tem v zvezi poziva Komisijo, da preuči vključitev zavezujočih in previdnostnih elementov v prihodnji zakonodaji Evropske unije v zvezi z deljenim upravljanjem tako, da bo nepravilna izplačila mogoče izterjati ob koncu postopka izterjave, na primer tako, da država članica jamči Skupnosti, da bodo lahko upravičenci rabili evropska sredstva;

| 36. | opozarja, da v okviru strukturnih ukrepov ostaja več kot 1 000 milijonov EUR, ki jih je treba še izterjati za leto 2006 in prejšnja leta; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da v okviru strukturnih ukrepov ostaja več kot 1 000 milijonov EUR, ki jih je treba še izterjati za leto 2006 in prejšnja leta;

| 37. | poudarja neposredno odgovornost držav članic pri pridobivanju sredstev, katerih izplačila izkazujejo nepravilnosti; ponovno izraža svojo spodbudo Komisiji, naj prekine vmesna izplačila državam članicam v primeru resnih nepravilnosti; priznava potrebo po primernem odzivu na pomanjkljivosti v nadzornih sistemih in sistemih upravljanja v državah članicah ter opozarja, da goljufije in nepravilnosti škodijo delovanju Evropske unije, zlasti strukturnim projektom; |
| --- | --- |

37.

poudarja neposredno odgovornost držav članic pri pridobivanju sredstev, katerih izplačila izkazujejo nepravilnosti; ponovno izraža svojo spodbudo Komisiji, naj prekine vmesna izplačila državam članicam v primeru resnih nepravilnosti; priznava potrebo po primernem odzivu na pomanjkljivosti v nadzornih sistemih in sistemih upravljanja v državah članicah ter opozarja, da goljufije in nepravilnosti škodijo delovanju Evropske unije, zlasti strukturnim projektom;

| 38. | pozdravlja dejstvo, da je treba v okviru pobude za preglednost v Evropi podatke o upravičencih do sredstev iz strukturnega sklada objaviti, in poziva k vpeljavi obveznosti za države članice, da objavijo podatke o projektih in upravičencih do sredstev iz vseh skladov Skupnosti v skupnem upravljanju; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja dejstvo, da je treba v okviru pobude za preglednost v Evropi podatke o upravičencih do sredstev iz strukturnega sklada objaviti, in poziva k vpeljavi obveznosti za države članice, da objavijo podatke o projektih in upravičencih do sredstev iz vseh skladov Skupnosti v skupnem upravljanju;

| 39. | poziva države članice, naj vsako leto sporočijo Komisiji finančne izgube, ki so jih povzročili dokončno zgubljeni zneski, da bo Komisija ta znesek vpisala v letno poročilo; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj vsako leto sporočijo Komisiji finančne izgube, ki so jih povzročili dokončno zgubljeni zneski, da bo Komisija ta znesek vpisala v letno poročilo;

| 40. | prav tako poziva, da pristojni organi v državah članicah enkrat letno obvestijo Komisijo, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, o sodbah, ki so jih izrekla sodišča glede goljufive uporabe strukturnih skladov; |
| --- | --- |

40.

prav tako poziva, da pristojni organi v državah članicah enkrat letno obvestijo Komisijo, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, o sodbah, ki so jih izrekla sodišča glede goljufive uporabe strukturnih skladov;

| 41. | poziva Komisijo, naj zavzame stališče o tej negativni oceni njenega dela s strani Evropskega računskega sodišča in istočasno pojasni, na kakšen način je v državah članicah skušala izboljšati razmere glede zaščite finančnih interesov Skupnosti; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj zavzame stališče o tej negativni oceni njenega dela s strani Evropskega računskega sodišča in istočasno pojasni, na kakšen način je v državah članicah skušala izboljšati razmere glede zaščite finančnih interesov Skupnosti;

| 42. | hkrati poziva Komisijo, naj pogosteje poroča državam članicam, pri čemer naj navede podatke, na kakšen način je uporabila informacije iz poročil in spremljala nepravilnosti iz poročil; |
| --- | --- |

42.

hkrati poziva Komisijo, naj pogosteje poroča državam članicam, pri čemer naj navede podatke, na kakšen način je uporabila informacije iz poročil in spremljala nepravilnosti iz poročil;

| 43. | ugotavlja, da so glede uporabe predpristopnih skladov Bolgarija (2006: 1,7 milijonov EUR), Poljska (2006: 2,4 milijonov EUR), Romunija (2006: 5,5 milijonov EUR) in Slovaška (2006: 1,9 milijonov EUR) povzročile 94 % nepravilnosti; s tem v zvezi ugotavlja, da Komisija poudarja potrebo po skupnem tolmačenju in skladni uporabi smernic ter delovnih dokumentov; zato zahteva, da Komisija navede ukrepe, ki jih je za to že sprejela; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da so glede uporabe predpristopnih skladov Bolgarija (2006: 1,7 milijonov EUR), Poljska (2006: 2,4 milijonov EUR), Romunija (2006: 5,5 milijonov EUR) in Slovaška (2006: 1,9 milijonov EUR) povzročile 94 % nepravilnosti; s tem v zvezi ugotavlja, da Komisija poudarja potrebo po skupnem tolmačenju in skladni uporabi smernic ter delovnih dokumentov; zato zahteva, da Komisija navede ukrepe, ki jih je za to že sprejela;

| 44. | poziva Komisijo, naj državam članicam omogoči, da bodo že na začetku še jasneje identificirale nepravilnosti, ki bi lahko povzročile goljufive prilastitve, ker imajo države članice še vedno težave pri ugotavljanju, kaj točno so nepravilnosti ali goljufije in o čem je treba poročati Komisiji/OLAF, čeprav izpolnjujejo svoje zahteve glede četrtletnega poročanja; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj državam članicam omogoči, da bodo že na začetku še jasneje identificirale nepravilnosti, ki bi lahko povzročile goljufive prilastitve, ker imajo države članice še vedno težave pri ugotavljanju, kaj točno so nepravilnosti ali goljufije in o čem je treba poročati Komisiji/OLAF, čeprav izpolnjujejo svoje zahteve glede četrtletnega poročanja;

| 45. | poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri uporabi informacijskega sistema za boj proti goljufijam CIGinfo; meni, da bi lahko ta enotna upravna domača stran izboljšala izmenjavo podatkov (zlasti o nepravilnostih) med OLAF-om in državami članicami, potem ko bodo nacionalni in evropski sistemi postali združljivi; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam pri uporabi informacijskega sistema za boj proti goljufijam CIGinfo; meni, da bi lahko ta enotna upravna domača stran izboljšala izmenjavo podatkov (zlasti o nepravilnostih) med OLAF-om in državami članicami, potem ko bodo nacionalni in evropski sistemi postali združljivi;

| 46. | pozdravlja dejstvo, da se je odbor za proračunski nadzor že dvakrat sestal s partnerji iz nacionalnih parlamentov; meni, da so lahko letna srečanja odborov za proračunski nadzor nacionalnih parlamentov in odbora za proračunski nadzor Evropskega parlamenta najbolj koristna za izboljšanje sistemov za nadzor in spremljanje v državah članicah ter pridobitev nacionalne izjave o upravljanju; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja dejstvo, da se je odbor za proračunski nadzor že dvakrat sestal s partnerji iz nacionalnih parlamentov; meni, da so lahko letna srečanja odborov za proračunski nadzor nacionalnih parlamentov in odbora za proračunski nadzor Evropskega parlamenta najbolj koristna za izboljšanje sistemov za nadzor in spremljanje v državah članicah ter pridobitev nacionalne izjave o upravljanju;

| 47. | si želi, da bi Evropsko računsko sodišče ter nacionalni in regionalni revizijski organi čim tesneje sodelovali, da bi se njihova poročila vedno pogosteje uporabljala pri spremljanju porabe sredstev EU v državah članicah; |
| --- | --- |

47.

si želi, da bi Evropsko računsko sodišče ter nacionalni in regionalni revizijski organi čim tesneje sodelovali, da bi se njihova poročila vedno pogosteje uporabljala pri spremljanju porabe sredstev EU v državah članicah;

Poročilo o delu OLAF-a

| 48. | ugotavlja, da bil OLAF prestrukturiran leta 2006 ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča 1/2005; meni, da bi moral Parlament oceniti delovanje OLAF-a med postopkom revizije Uredbe OLAF; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da bil OLAF prestrukturiran leta 2006 ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča 1/2005; meni, da bi moral Parlament oceniti delovanje OLAF-a med postopkom revizije Uredbe OLAF;

| 49. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo podatkovna baza iz člena 95 Finančne uredbe brezhibno delovala od 1. januarja 2009 dalje; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo podatkovna baza iz člena 95 Finančne uredbe brezhibno delovala od 1. januarja 2009 dalje;

| 50. | ugotavlja, da je leta 2005 OLAF prejel 802 novi obvestili, leta 2006 pa 826; pozdravlja dejstvo, da je sistem ocenjevanja omogočil zmanjšanje preiskav na 254 primerov in da so statistike pokazale, da so večini zaključenih preiskav sledili upravni, disciplinski, finančni, pravni ali zakonodajni ukrepi; ugotavlja, da je finančni vpliv vseh tekočih in zaključenih primerov na koncu leta 2005 znašal 6 600 milijonov EUR, na koncu leta 2006 pa 7 400 milijonov EUR; najbolj prizadeti sektorji so bili strukturni skladi (2006: 1 606,7 milijonov EUR), cigarete (2006: 1 320,1 milijonov EUR), carina (2006: 989,8 milijonov EUR) in DDV (2006: 727,8 milijonov EUR); |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da je leta 2005 OLAF prejel 802 novi obvestili, leta 2006 pa 826; pozdravlja dejstvo, da je sistem ocenjevanja omogočil zmanjšanje preiskav na 254 primerov in da so statistike pokazale, da so večini zaključenih preiskav sledili upravni, disciplinski, finančni, pravni ali zakonodajni ukrepi; ugotavlja, da je finančni vpliv vseh tekočih in zaključenih primerov na koncu leta 2005 znašal 6 600 milijonov EUR, na koncu leta 2006 pa 7 400 milijonov EUR; najbolj prizadeti sektorji so bili strukturni skladi (2006: 1 606,7 milijonov EUR), cigarete (2006: 1 320,1 milijonov EUR), carina (2006: 989,8 milijonov EUR) in DDV (2006: 727,8 milijonov EUR);

| 51. | poziva Komisijo, da pripravi ustrezno pravno podlago za objavo imen podjetij in posameznikov, ki so ogoljufali Skupnost; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, da pripravi ustrezno pravno podlago za objavo imen podjetij in posameznikov, ki so ogoljufali Skupnost;

| 52. | pozdravlja način, na katerega je OLAF obvestil Parlament o spremljanju končanih preiskav; vendar pa opozarja, da so zadevna javna tožilstva zavrnila obravnavo 20 primerov (od 134 primerov, za katere je bilo zahtevano sodno spremljanje) zaradi zastaranja ali pomanjkanja dokazov; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja način, na katerega je OLAF obvestil Parlament o spremljanju končanih preiskav; vendar pa opozarja, da so zadevna javna tožilstva zavrnila obravnavo 20 primerov (od 134 primerov, za katere je bilo zahtevano sodno spremljanje) zaradi zastaranja ali pomanjkanja dokazov;

| 53. | vendar obžaluje, da OLAF ni obnovil dialoga o pisnih informacijah, ki jih pristojni parlamentarni odbori redno prejemajo, kot je bilo zahtevano v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 15. junija 2006; |
| --- | --- |

53.

vendar obžaluje, da OLAF ni obnovil dialoga o pisnih informacijah, ki jih pristojni parlamentarni odbori redno prejemajo, kot je bilo zahtevano v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 15. junija 2006;

| 54. | ugotavlja, da je bila tako kot v preteklih letih večina primerov zabeležena v Belgiji, Nemčiji in Italiji; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da je bila tako kot v preteklih letih večina primerov zabeležena v Belgiji, Nemčiji in Italiji;

| 55. | opozarja na zgoraj omenjeno resolucijo z dne 11. oktobra 2007; |
| --- | --- |

55.

opozarja na zgoraj omenjeno resolucijo z dne 11. oktobra 2007;

| 56. | ugotavlja, da je bil leta 2006 za izterjave v okviru preiskav OLAF-a vpisan znesek, višji od 450 milijonov EUR; ta znesek se nanaša na zaključene primere v letu 2006 (približno 114 milijonov EUR) in na trenutne spremljevalne ukrepe (približno 336 milijonov EUR, ki prihajajo predvsem iz kmetijskega sektorja – 134,6 milijonov EUR – in iz strukturnih skladov – 146,3 milijonov EUR); |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da je bil leta 2006 za izterjave v okviru preiskav OLAF-a vpisan znesek, višji od 450 milijonov EUR; ta znesek se nanaša na zaključene primere v letu 2006 (približno 114 milijonov EUR) in na trenutne spremljevalne ukrepe (približno 336 milijonov EUR, ki prihajajo predvsem iz kmetijskega sektorja – 134,6 milijonov EUR – in iz strukturnih skladov – 146,3 milijonov EUR);

| 57. | pozdravlja sodelovanje med OLAF-om, Europolom, Eurojustom in nekaterimi mednarodnimi organizacijami, saj je namen tega sodelovanja med drugim tudi boj proti organiziranemu kriminalu; istočasno poudarja, da bi moralo biti takšno sodelovanje pregledno in bi moralo ohraniti neodvisnost OLAF-a; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja sodelovanje med OLAF-om, Europolom, Eurojustom in nekaterimi mednarodnimi organizacijami, saj je namen tega sodelovanja med drugim tudi boj proti organiziranemu kriminalu; istočasno poudarja, da bi moralo biti takšno sodelovanje pregledno in bi moralo ohraniti neodvisnost OLAF-a;

| 58. | razume, da želi Komisija zaradi ekonomskih razlogov omejiti število jezikovnih različic svojih poročil; kljub temu vztraja, da morajo biti priloga 2 k letnim poročilom o zaščiti finančnih interesov Skupnosti kot tudi poročila o delu na voljo vsaj v angleškem, francoskem in nemškem jeziku; |
| --- | --- |

58.

razume, da želi Komisija zaradi ekonomskih razlogov omejiti število jezikovnih različic svojih poročil; kljub temu vztraja, da morajo biti priloga 2 k letnim poročilom o zaščiti finančnih interesov Skupnosti kot tudi poročila o delu na voljo vsaj v angleškem, francoskem in nemškem jeziku;

Revizija uredbe OLAF

| 59. | opozarja Komisijo, da je Parlament v 30. odstavku svoje zgoraj omenjene resolucije z dne 15. junija 2006 izrekel „za združitev vseh preiskovalnih pooblastil OLAF-a v eni sami uredbi“; hkrati poudarja, da se zdi, da tudi delovna skupina Sveta za boj proti goljufijam zagovarja racionalizacijo obstoječe pravne podlage (18); zato poziva OLAF, da v okviru letnega poročila o svoji dejavnosti za leto 2007 nemudoma predloži analizo o interoperabilnosti različnih pravnih podlag, s katerimi bo OLAF pridobil preiskovalna pooblastila, da bi morebiti vključili ugotovitve analize v prihodnjo revizijo Uredbe OLAF; s tem v zvezi poudarja dejstvo, da Lizbonska pogodba (19) prav tako spreminja člen 280 Pogodbe EU, ki se nanaša na boj proti goljufiji; |
| --- | --- |

59.

opozarja Komisijo, da je Parlament v 30. odstavku svoje zgoraj omenjene resolucije z dne 15. junija 2006 izrekel „za združitev vseh preiskovalnih pooblastil OLAF-a v eni sami uredbi“; hkrati poudarja, da se zdi, da tudi delovna skupina Sveta za boj proti goljufijam zagovarja racionalizacijo obstoječe pravne podlage (18); zato poziva OLAF, da v okviru letnega poročila o svoji dejavnosti za leto 2007 nemudoma predloži analizo o interoperabilnosti različnih pravnih podlag, s katerimi bo OLAF pridobil preiskovalna pooblastila, da bi morebiti vključili ugotovitve analize v prihodnjo revizijo Uredbe OLAF; s tem v zvezi poudarja dejstvo, da Lizbonska pogodba (19) prav tako spreminja člen 280 Pogodbe EU, ki se nanaša na boj proti goljufiji;

| 60. | ugotavlja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice dne 27. novembra 2007 v primeru Tillack proti Belgiji (pritožba št. 20477/05) odločilo, da je belgijska država kršila člen 10 (svoboda izražanja) Evropske konvencije o človekovih pravicah, ko je preiskala prostore novinarja; vendar ugotavlja, da predhodne upravne preiskave, ki jih je opravil OLAF in Komisija, niso bile predmet te odločitve; s tem v zvezi meni, da je na splošno treba sprejeti vsak ustrezen ukrep za zaščito pravic oseb, proti katerim poteka preiskava; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice dne 27. novembra 2007 v primeru Tillack proti Belgiji (pritožba št. 20477/05) odločilo, da je belgijska država kršila člen 10 (svoboda izražanja) Evropske konvencije o človekovih pravicah, ko je preiskala prostore novinarja; vendar ugotavlja, da predhodne upravne preiskave, ki jih je opravil OLAF in Komisija, niso bile predmet te odločitve; s tem v zvezi meni, da je na splošno treba sprejeti vsak ustrezen ukrep za zaščito pravic oseb, proti katerim poteka preiskava;

Boj proti goljufijam, povezanimi z davkom na dodano vrednost

| 61. | je zelo zaskrbljen zaradi finančnih izgub, ki jih povzročajo transakcije tipa „davčnega vrtiljaka“; ugotavlja, na primer, da je nemški inštitut za ekonomske študije ocenil izgube nacionalnih prejemkov za DDV za obdobje 2003–2005 med 17 000 in 18 000 milijonov EUR letno; in da so na splošno države članice ocenile, da vsako leto v okviru prejemkov za DDV izgubijo približno 10 %; ter da se tretjino teh izgub lahko pripiše čezmejnim transakcijam tipa davčnega vrtiljaka; |
| --- | --- |

61.

je zelo zaskrbljen zaradi finančnih izgub, ki jih povzročajo transakcije tipa „davčnega vrtiljaka“; ugotavlja, na primer, da je nemški inštitut za ekonomske študije ocenil izgube nacionalnih prejemkov za DDV za obdobje 2003–2005 med 17 000 in 18 000 milijonov EUR letno; in da so na splošno države članice ocenile, da vsako leto v okviru prejemkov za DDV izgubijo približno 10 %; ter da se tretjino teh izgub lahko pripiše čezmejnim transakcijam tipa davčnega vrtiljaka;

| 62. | poleg tega ugotavlja, da zgornji dom Združenega kraljestva ocenjuje nacionalne izgube prihodkov za DDV za obdobje 2005–2006 med 3 500 in 4 750 milijonov britanskih funtov; torej najmanj 9,6 milijonov britanskih funtov na dan; navaja poročilo, ki pravi, da: „Trenutni mehanizem transakcij z DDV znotraj Skupnosti (...) ni vzdržen.“ (20); |
| --- | --- |

62.

poleg tega ugotavlja, da zgornji dom Združenega kraljestva ocenjuje nacionalne izgube prihodkov za DDV za obdobje 2005–2006 med 3 500 in 4 750 milijonov britanskih funtov; torej najmanj 9,6 milijonov britanskih funtov na dan; navaja poročilo, ki pravi, da: „Trenutni mehanizem transakcij z DDV znotraj Skupnosti (...) ni vzdržen.“ (20);

| 63. | opozarja, da se lahko samo dejanski prihodki upoštevajo za zbiranje tradicionalnih lastnih sredstev iz DDV; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da se lahko samo dejanski prihodki upoštevajo za zbiranje tradicionalnih lastnih sredstev iz DDV;

| 64. | je zelo zaskrbljen, saj še vedno veliko držav članic nasprotuje okrepitvi sodelovanja med pristojnimi državnimi službami na eni strani in med Komisijo, vključno z OLAF-om, ter državnimi službami na drugi strani; |
| --- | --- |

64.

je zelo zaskrbljen, saj še vedno veliko držav članic nasprotuje okrepitvi sodelovanja med pristojnimi državnimi službami na eni strani in med Komisijo, vključno z OLAF-om, ter državnimi službami na drugi strani;

| 65. | pozdravlja sporočilo Komisije Svetu o nekaterih ključnih elementih, ki vplivajo na oblikovanje strategije za boj proti goljufijam na področju DDV-ja znotraj EU (KOM(2007)0758); skladno s tem zahteva, da pristojni organ dejavno spremlja izvrševanje; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja sporočilo Komisije Svetu o nekaterih ključnih elementih, ki vplivajo na oblikovanje strategije za boj proti goljufijam na področju DDV-ja znotraj EU (KOM(2007)0758); skladno s tem zahteva, da pristojni organ dejavno spremlja izvrševanje;

| 66. | obžaluje, da Svet še ni podal svojega stališča glede predloga Uredbe o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja (21), ki ga je Evropski parlament sprejel med prvo obravnavo dne 23. junija 2005 (22); poziva svojega predsednika, naj stopi v stik s predsedstvom Sveta in doseže napredek v zvezi s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

66.

obžaluje, da Svet še ni podal svojega stališča glede predloga Uredbe o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja (21), ki ga je Evropski parlament sprejel med prvo obravnavo dne 23. junija 2005 (22); poziva svojega predsednika, naj stopi v stik s predsedstvom Sveta in doseže napredek v zvezi s tem vprašanjem;

| 67. | meni, da je treba za boj proti čezmejnim goljufijam tipa davčnega vrtiljaka izboljšati sodelovanje med zadevnimi službami in Komisijo (OLAF-om); meni, da je v tem smislu potrebno okrepiti sistem za izmenjavo podatkov o DDV in sodelovanje na področju analize podatkov s pomočjo Komisije (OLAF-a); |
| --- | --- |

67.

meni, da je treba za boj proti čezmejnim goljufijam tipa davčnega vrtiljaka izboljšati sodelovanje med zadevnimi službami in Komisijo (OLAF-om); meni, da je v tem smislu potrebno okrepiti sistem za izmenjavo podatkov o DDV in sodelovanje na področju analize podatkov s pomočjo Komisije (OLAF-a);

*

* *

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, nadzornemu odboru Evropskega urada za boj proti goljufijam in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, nadzornemu odboru Evropskega urada za boj proti goljufijam in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/aar2005/doc/olaf_aar.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/ doc/olaf_aar.pdf.

(3)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(4)  UL C 263, 31.10.2006, str. 1.

(5)  UL C 273, 15.11.2007, str. 1.

(6)  UL L 390, 30.12.2006, str. 1.

(7)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(8)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

(9)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1437/2007 (UL L 322, 7.12.2007, str. 1).

(10)  Članica Komisije Danuta Hübner je v pisnem odgovoru odboru za proračunski nadzor zapisala „leta 2006 je Španija začasno ustavila plačila iz ESRR v pričakovanju ugotovitev revizij korektivnih ukrepov. Drugi primeri so ustavitve plačil iz ESRR za vse programe v Angliji, programe za cilj 3 in za nekatere regionalne programe v Franciji, programe v Kalabriji in regijah na Siciliji v Italiji ter leta 2006 za program EQUAL v Španiji in Italiji“.

(11)  Delovna skupina za izterjavo (Task Force Recovery) je bila ustanovljena, kot je bilo objavljeno v sporočilu Komisije o izboljšanju izterjave pravic Skupnosti, ki izhajajo iz neposrednega ali deljenega upravljanja izdatkov Skupnosti (KOM(2002)0671). Delovna skupina za izterjavo je skupna pobuda OLAF/AGRI, ki ji predseduje OLAF.

(12)  Uredba Sveta (ES) št. 1469/95 z dne 22. junija 1995 o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi z nekaterimi upravičenci projektov, financiranih iz Jamstvenega sklada EKUJS (UL L 145, 29.6.1995, str. 1).

(13)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0432.

(14)  Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za proračunsko leto 2006: „5.11. Že peto leto zapored vsebujejo izjave generalnega direktorja pridržek glede nezadostnega izvajanja IACS v Grčiji. Sodišče je za leto 2006 potrdilo, da se ključne kontrole še vedno niso izvajale, in sicer: obravnavanje zahtevkov, postopki inšpekcijskih pregledov, celovitost zbirke podatkov za živali in identifikacijski sistem zemljiških parcel (LPIS).“.

(15)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1989/2006 (UL L 411, 30.12.2006, str. 6).

(16)  UL C 300 E, 9.12.2006, str. 508.

(17)  Govor pred Odborom za proračunski nadzor z dne 12. novembra 2007.

(18)  Pismo z dne 2. aprila 2007 direktorju Evropskega urada za boj proti goljufijam.

(19)  UL C 306, 17.12.2007, str. 127.

(20)  Točka 52 poročila Zgornjega doma, Odbor Evropske unije, Stopping the Carousel; Missing Trader Fraud in the EU, HL Paper 101, objavljeno 25. maja 2007.

(21)  KOM(2004)0509, kasneje spremenjen s KOM(2006)0473.

(22)  UL C 133 E, 8.6.2006, str. 105.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/16

---

Torek, 19. februar 2008Strategija EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge

P6_TA(2008)0053

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (2007/2185(INI))

2009/C 184 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: Okrepljeno partnerstvo za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom“ (KOM(2007)0183),

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: konkurenca v svetu. Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (KOM(2006)0567),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Globalna Evropa: Evropski instrumenti trgovinske zaščite v spreminjajočem se globalnem gospodarstvu. Zelena knjiga za javno posvetovanje“ (KOM(2006)0763),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih Evropske unije z Indijo (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2006 o letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepih tretjih držav proti Skupnosti (2004) (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o obetih v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (6),

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije k sporočilu Komisije z naslovom „Gospodarske reforme in konkurenčnost: ključna sporočila Evropskega poročila o konkurenčnosti za leto 2006“ (SEK(2006)1467),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: Politični okvir za krepitev proizvodnje EU – za celovitejši pristop k industrijski politiki“ (KOM(2005)0474),

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 23. in 24. marca 2006,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2006 o prispevku k spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta 2006 v zvezi z lizbonsko strategijo (7),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „EU-Kitajska: Tesnejši partnerici, naraščajoče odgovornosti“ (KOM(2006)0631) in spremnega delovnega dokumenta z naslovom „Tesnejše partnerstvo, več odgovornosti. Dokument o trgovinski in naložbeni politiki EU-Kitajska. Konkurenca in partnerstvo“ (KOM(2006)0632),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti – Moderna politika za MSP za rast in zaposlovanje“ (KOM(2005)0551),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0002/2008),

| A. | ker je Evropska unija eden od ključnih akterjev na področju svetovne trgovine in bi morala ohranjati vodilno vlogo v sistemu svetovnega gospodarstva, da bi postalo pravičnejše in da bi bolj spoštovalo okoljske in družbene pravice, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija eden od ključnih akterjev na področju svetovne trgovine in bi morala ohranjati vodilno vlogo v sistemu svetovnega gospodarstva, da bi postalo pravičnejše in da bi bolj spoštovalo okoljske in družbene pravice,

| B. | ker je Evropska unija največji izvoznik na svetu in največji ponudnik storitev ter si zato zelo prizadeva za zagotovitev odprtja novih trgov blaga, storitev in naložb, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija največji izvoznik na svetu in največji ponudnik storitev ter si zato zelo prizadeva za zagotovitev odprtja novih trgov blaga, storitev in naložb,

| C. | ker mora EU izvajati ambicioznejše in v prihodnost usmerjene strategije, da se bo spoprijela z izzivi globalizacije in z vse večjo konkurenco večjih razvijajočih se gospodarstev ter hkrati ohranila evropski ekonomski, regionalni in socialni model in podpirala človekove pravice ter socialne in okoljske standarde, |
| --- | --- |

C.

ker mora EU izvajati ambicioznejše in v prihodnost usmerjene strategije, da se bo spoprijela z izzivi globalizacije in z vse večjo konkurenco večjih razvijajočih se gospodarstev ter hkrati ohranila evropski ekonomski, regionalni in socialni model in podpirala človekove pravice ter socialne in okoljske standarde,

| D. | ker je gospodarska odprtost doma in na tujem bistvena za oblikovanje novih delovnih mest in gospodarsko rast ter za ohranjanje mednarodne konkurenčnosti; ker bi morala zato EU v okviru strategije dostopa na trge nadaljevati z odpiranjem trgov EU ter spodbujati svoje trgovinske partnerje, naj odstranijo ovire na svoji strani in tako še dodatno odprejo svoje trge, |
| --- | --- |

D.

ker je gospodarska odprtost doma in na tujem bistvena za oblikovanje novih delovnih mest in gospodarsko rast ter za ohranjanje mednarodne konkurenčnosti; ker bi morala zato EU v okviru strategije dostopa na trge nadaljevati z odpiranjem trgov EU ter spodbujati svoje trgovinske partnerje, naj odstranijo ovire na svoji strani in tako še dodatno odprejo svoje trge,

| E. | ker bo ustrezen dostop na trge tretjih držav domačim proizvajalcem iz Evropske unije omogočil, da ohranijo vodilni položaj na področju blaga in storitev z dodano vrednostjo, okrepijo inovacije svojih izdelkov, podpirajo ustvarjalnost, varujejo pravice intelektualne lastnine in dosežejo pomembne ekonomije obsega, |
| --- | --- |

E.

ker bo ustrezen dostop na trge tretjih držav domačim proizvajalcem iz Evropske unije omogočil, da ohranijo vodilni položaj na področju blaga in storitev z dodano vrednostjo, okrepijo inovacije svojih izdelkov, podpirajo ustvarjalnost, varujejo pravice intelektualne lastnine in dosežejo pomembne ekonomije obsega,

| F. | ker z razvojem mednarodne trgovine dostop na trge tretjih držav postaja enako pomemben kot zaščita trgov EU pred nepoštenimi trgovinskimi praksami, |
| --- | --- |

F.

ker z razvojem mednarodne trgovine dostop na trge tretjih držav postaja enako pomemben kot zaščita trgov EU pred nepoštenimi trgovinskimi praksami,

| G. | ker se s sprostitvijo trgovine in vedno večjim obsegom menjave razvija mednarodna konkurenca, vendar se veča tudi nevarnost, da bodo izvoz oteževale trgovinske ovire, ki imajo negativne posledice za mednarodno konkurenčnost podjetij iz EU, |
| --- | --- |

G.

ker se s sprostitvijo trgovine in vedno večjim obsegom menjave razvija mednarodna konkurenca, vendar se veča tudi nevarnost, da bodo izvoz oteževale trgovinske ovire, ki imajo negativne posledice za mednarodno konkurenčnost podjetij iz EU,

| H. | ker na konkurenčnost gospodarstva Evropske unije brez dvoma vpliva protekcionistično obnašanje znotraj in tudi zunaj Skupnosti, ki ne temelji na pravilih Svetovne trgovinske organizacije (STO), |
| --- | --- |

H.

ker na konkurenčnost gospodarstva Evropske unije brez dvoma vpliva protekcionistično obnašanje znotraj in tudi zunaj Skupnosti, ki ne temelji na pravilih Svetovne trgovinske organizacije (STO),

| I. | ker bo odprava trgovinskih ovir zagotovo povečala evropski izvoz blaga in storitev ter zagotovila stabilno rast gospodarstva Evropske unije, |
| --- | --- |

I.

ker bo odprava trgovinskih ovir zagotovo povečala evropski izvoz blaga in storitev ter zagotovila stabilno rast gospodarstva Evropske unije,

| J. | ker je treba upoštevati neučinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine v globalnih trgovinskih partnericah Evropske unije, vključno z geografskimi označbami in geografskim poreklom, |
| --- | --- |

J.

ker je treba upoštevati neučinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine v globalnih trgovinskih partnericah Evropske unije, vključno z geografskimi označbami in geografskim poreklom,

| K. | ker je zelo pomembno razlikovati med vnaprej postavljenimi neupravičenimi trgovinskimi ovirami, ki izhajajo iz neskladnega izvajanja sprejetih dvostranskih in večstranskih trgovinskih pravil, in trgovinskimi ovirami, ki izhajajo iz legitimnih zakonodajnih in upravnih dejavnosti javnih oblasti, ki niso trgovinske, vendar imajo nenačrtovane posledice na trgovino, |
| --- | --- |

K.

ker je zelo pomembno razlikovati med vnaprej postavljenimi neupravičenimi trgovinskimi ovirami, ki izhajajo iz neskladnega izvajanja sprejetih dvostranskih in večstranskih trgovinskih pravil, in trgovinskimi ovirami, ki izhajajo iz legitimnih zakonodajnih in upravnih dejavnosti javnih oblasti, ki niso trgovinske, vendar imajo nenačrtovane posledice na trgovino,

| L. | ker so obremenjujoči carinski postopki za uvoz, izvoz in tranzit, sanitarne in fitosanitarne omejitve, ki v okviru obstoječih pravil STO niso upravičene, nepravična uporaba instrumentov trgovinske zaščite in slaba zaščita pravic intelektualne lastnine jasne vnaprej postavljene neupravičene trgovinske ovire, ki jih je treba obravnavati, da bi podjetjem iz EU olajšali dostop na trg, |
| --- | --- |

L.

ker so obremenjujoči carinski postopki za uvoz, izvoz in tranzit, sanitarne in fitosanitarne omejitve, ki v okviru obstoječih pravil STO niso upravičene, nepravična uporaba instrumentov trgovinske zaščite in slaba zaščita pravic intelektualne lastnine jasne vnaprej postavljene neupravičene trgovinske ovire, ki jih je treba obravnavati, da bi podjetjem iz EU olajšali dostop na trg,

| M. | ker se jasno kaže, da trgovinske ovire pomembno vplivajo na splošno izvozno učinkovitost EU kljub temu, da je izredno težko podati kakršno koli natančno oceno o obsegu trgovine Evropske unije, ki jo ovirajo omejitve na zunanjih trgih, |
| --- | --- |

M.

ker se jasno kaže, da trgovinske ovire pomembno vplivajo na splošno izvozno učinkovitost EU kljub temu, da je izredno težko podati kakršno koli natančno oceno o obsegu trgovine Evropske unije, ki jo ovirajo omejitve na zunanjih trgih,

| N. | ker je gospodarska prisotnost Evropske unije na splošno močnejša v industrializiranih državah, kjer je povpraševanje stabilno, a precej šibkejša na hitro rastočih območjih in na razvijajočih se trgih, kot sta Kitajska in Indija, |
| --- | --- |

N.

ker je gospodarska prisotnost Evropske unije na splošno močnejša v industrializiranih državah, kjer je povpraševanje stabilno, a precej šibkejša na hitro rastočih območjih in na razvijajočih se trgih, kot sta Kitajska in Indija,

| O. | ker je Evropska unija v splošnem obravnavana kot zelo odprt in pregleden trg, ki se resno sooča s protikonkurenčnim vedenjem in zagotavlja pravične pogoje za ves uvoz ne glede na državo porekla, |
| --- | --- |

O.

ker je Evropska unija v splošnem obravnavana kot zelo odprt in pregleden trg, ki se resno sooča s protikonkurenčnim vedenjem in zagotavlja pravične pogoje za ves uvoz ne glede na državo porekla,

| P. | ker so visoke carine še vedno pomembna ovira v trgovini, zlasti v odnosih z velikimi, razvijajočimi se državami, |
| --- | --- |

P.

ker so visoke carine še vedno pomembna ovira v trgovini, zlasti v odnosih z velikimi, razvijajočimi se državami,

| Q. | ker je STO edini učinkovit okvir za zagotavljanje dostopa na trge ter poštene in pravične trgovine na svetovni ravni; ker bi morala projekcija evropskega modela upravljanja prispevati k nadaljnjemu razvoju primernih in poštenih pravil za stabilnejši in obširnejši regulativni sistem za svetovno trgovino, |
| --- | --- |

Q.

ker je STO edini učinkovit okvir za zagotavljanje dostopa na trge ter poštene in pravične trgovine na svetovni ravni; ker bi morala projekcija evropskega modela upravljanja prispevati k nadaljnjemu razvoju primernih in poštenih pravil za stabilnejši in obširnejši regulativni sistem za svetovno trgovino,

| R. | ker je v splošnem interesu Komisije, da zagotovi čim večjo skladnost trgovinske zakonodaje in prakse, ki ju bodo sprejeli njeni partnerji, s pravili STO in drugimi mednarodnimi pravili, |
| --- | --- |

R.

ker je v splošnem interesu Komisije, da zagotovi čim večjo skladnost trgovinske zakonodaje in prakse, ki ju bodo sprejeli njeni partnerji, s pravili STO in drugimi mednarodnimi pravili,

| S. | ker trgovinske ovire in ovire onkraj meje ne prizadenejo le blagovne menjave, temveč pomembno vplivajo tudi na trgovino s storitvami in javna naročila, |
| --- | --- |

S.

ker trgovinske ovire in ovire onkraj meje ne prizadenejo le blagovne menjave, temveč pomembno vplivajo tudi na trgovino s storitvami in javna naročila,

| T. | ker reševanje težav in večja učinkovitost pri varovanju legitimnih interesov in pričakovanj industrije lahko v smislu kredibilnosti in vidnosti koristi tudi Evropski uniji, |
| --- | --- |

T.

ker reševanje težav in večja učinkovitost pri varovanju legitimnih interesov in pričakovanj industrije lahko v smislu kredibilnosti in vidnosti koristi tudi Evropski uniji,

| U. | ker je za izpolnjevanje ciljev spremenjene lizbonske strategije potrebno, da gospodarske panoge v Evropski uniji dosežejo in ohranjajo stabilne konkurenčne položaje na svetovnem trgu, |
| --- | --- |

U.

ker je za izpolnjevanje ciljev spremenjene lizbonske strategije potrebno, da gospodarske panoge v Evropski uniji dosežejo in ohranjajo stabilne konkurenčne položaje na svetovnem trgu,

| V. | ker je ta konkurenčnost, zlasti konkurenčnost malih in srednjih podjetij (MSP), vedno bolj odvisna od raziskav, razvoja, inovacij in pravic intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

V.

ker je ta konkurenčnost, zlasti konkurenčnost malih in srednjih podjetij (MSP), vedno bolj odvisna od raziskav, razvoja, inovacij in pravic intelektualne lastnine,

| W. | ker sta osnovna pogoja za konkurenčnost varna in zanesljiva oskrba z energijo na eni strani ter neoviran dostop podjetij iz EU do najsodobnejših informacijskih in komunikacijskih tehnologij na drugi strani, |
| --- | --- |

W.

ker sta osnovna pogoja za konkurenčnost varna in zanesljiva oskrba z energijo na eni strani ter neoviran dostop podjetij iz EU do najsodobnejših informacijskih in komunikacijskih tehnologij na drugi strani,

Splošni pregled

| 1. | poudarja, da uspešno izvajanje revidirane in velikopotezne strategije dostopa na trge, namenjene odprtju novih svetovnih trgov za izdelke in storitve iz EU, po vsej verjetnosti ne bo le povečalo svetovne vloge Evropske unije, temveč bo tudi zaščitilo obstoječa in ustvarilo nova delovna mesta v Evropi, okrepilo konkurenčnost Evropske unije in s tem pomembno prispevalo k doseganju ciljev lizbonske strategije; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da uspešno izvajanje revidirane in velikopotezne strategije dostopa na trge, namenjene odprtju novih svetovnih trgov za izdelke in storitve iz EU, po vsej verjetnosti ne bo le povečalo svetovne vloge Evropske unije, temveč bo tudi zaščitilo obstoječa in ustvarilo nova delovna mesta v Evropi, okrepilo konkurenčnost Evropske unije in s tem pomembno prispevalo k doseganju ciljev lizbonske strategije;

| 2. | poudarja, da je strategija EU za zagotavljanje dostopa na trge usmerjena predvsem na razvita in rastoča gospodarstva; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je strategija EU za zagotavljanje dostopa na trge usmerjena predvsem na razvita in rastoča gospodarstva;

| 3. | poudarja, da učinkovitost Evropske unije pri izvozu v razvita in razvijajoča se gospodarstva pogosto ovirajo pomanjkanje vzajemnosti pri pogojih za dostop na trge, nezadostno upoštevanje pravil mednarodne trgovine in vse pogostejše nepoštene trgovinske prakse; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da učinkovitost Evropske unije pri izvozu v razvita in razvijajoča se gospodarstva pogosto ovirajo pomanjkanje vzajemnosti pri pogojih za dostop na trge, nezadostno upoštevanje pravil mednarodne trgovine in vse pogostejše nepoštene trgovinske prakse;

| 4. | poziva Komisijo, naj zagotovi zaščito legitimnih trgovinskih interesov Evropske unije pred zlorabami ali nepoštenimi trgovinskimi praksami tretjih držav; meni, da bi se morala Evropska unija v primerih, ko tretje države podjetjem iz EU neupravičeno omejujejo dostop na njihove trge, hitro in odločno odzvati; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zagotovi zaščito legitimnih trgovinskih interesov Evropske unije pred zlorabami ali nepoštenimi trgovinskimi praksami tretjih držav; meni, da bi se morala Evropska unija v primerih, ko tretje države podjetjem iz EU neupravičeno omejujejo dostop na njihove trge, hitro in odločno odzvati;

| 5. | ugotavlja, da je pomen vprašanj v zvezi z ureditvijo v mednarodni trgovini čedalje večji; poziva k večji skladnosti med pravili in praksami Evropske unije ter pravili in praksami njenih glavnih trgovinskih partnerjev; poudarja, da uskladitev pravil in predpisov ne bi smela privesti do okrnitve zdravstvene, varnostne, okoljske in socialne zakonodaje v Evropi, temveč bi morala glavne trgovinske partnerje Evropske unije spodbuditi k sprejetju boljših pravil; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je pomen vprašanj v zvezi z ureditvijo v mednarodni trgovini čedalje večji; poziva k večji skladnosti med pravili in praksami Evropske unije ter pravili in praksami njenih glavnih trgovinskih partnerjev; poudarja, da uskladitev pravil in predpisov ne bi smela privesti do okrnitve zdravstvene, varnostne, okoljske in socialne zakonodaje v Evropi, temveč bi morala glavne trgovinske partnerje Evropske unije spodbuditi k sprejetju boljših pravil;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dolgoročni pristop k strukturnim izkrivljanjem, ki so po svoji naravi takšna, da se bodo verjetno nadaljevala ali pa bo do njih ponovno prišlo celo po tem, ko bo Komisija sprejela ukrepe; poziva Komisijo, naj ne prezre primerov, v katerih zgodnja odprava ovir ni mogoča, a je njihova odstranitev vseeno potrebna za ponovno vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na ključnih tujih trgih; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dolgoročni pristop k strukturnim izkrivljanjem, ki so po svoji naravi takšna, da se bodo verjetno nadaljevala ali pa bo do njih ponovno prišlo celo po tem, ko bo Komisija sprejela ukrepe; poziva Komisijo, naj ne prezre primerov, v katerih zgodnja odprava ovir ni mogoča, a je njihova odstranitev vseeno potrebna za ponovno vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na ključnih tujih trgih;

| 7. | poziva Komisijo, naj resne in sistematične kršitve pravil in sporazumov STO ter drugih mednarodnih trgovinskih zakonov obravnava kot kršitve, ki jih je treba nemudoma odpraviti, in zagotovi, da izvrševanje teh pravil ne bo predmet političnih in gospodarskih razprav, razen tistih v zvezi z obravnavanim primerom; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj resne in sistematične kršitve pravil in sporazumov STO ter drugih mednarodnih trgovinskih zakonov obravnava kot kršitve, ki jih je treba nemudoma odpraviti, in zagotovi, da izvrševanje teh pravil ne bo predmet političnih in gospodarskih razprav, razen tistih v zvezi z obravnavanim primerom;

| 8. | poziva tretje države, naj za evropska podjetja odpravijo omejitve glede tujega lastništva in diskriminacijska pravila; |
| --- | --- |

8.

poziva tretje države, naj za evropska podjetja odpravijo omejitve glede tujega lastništva in diskriminacijska pravila;

| 9. | pozdravlja pristop, ki ga Komisija predlaga za opredelitev prednostnih nalog glede dostopa na trge, a poziva tudi k upoštevanju drugih kriterijev, ki bi zagotovili, da bi nova pobuda pomagala čim večjemu številu gospodarskih subjektov v Evropski uniji, zlasti MSP, katerih preživetje je neizbežno odvisno od jasne opredelitve ter učinkovitega izvajanja pravic intelektualne lastnine in dokončnih omejitev monopolnih rent; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja pristop, ki ga Komisija predlaga za opredelitev prednostnih nalog glede dostopa na trge, a poziva tudi k upoštevanju drugih kriterijev, ki bi zagotovili, da bi nova pobuda pomagala čim večjemu številu gospodarskih subjektov v Evropski uniji, zlasti MSP, katerih preživetje je neizbežno odvisno od jasne opredelitve ter učinkovitega izvajanja pravic intelektualne lastnine in dokončnih omejitev monopolnih rent;

| 10. | poudarja, da bo uspešen boj proti trgovinskim oviram spodbudil naložbe, proizvodnjo in trgovino v Evropski uniji in po svetu, med drugim z večjo preglednostjo, napovedljivostjo in konkurenčnostjo pogojev za dostop na trge ali z okrepitvijo povezave med Evropsko unijo in mednarodnimi trgi; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo uspešen boj proti trgovinskim oviram spodbudil naložbe, proizvodnjo in trgovino v Evropski uniji in po svetu, med drugim z večjo preglednostjo, napovedljivostjo in konkurenčnostjo pogojev za dostop na trge ali z okrepitvijo povezave med Evropsko unijo in mednarodnimi trgi;

| 11. | meni, da bodo sporazumi o prosti trgovini s ciljnimi državami Evropske unije brez pomena, če ne bodo zagotovili večjega dostopa na trge in dejanskega napredka pri zmanjševanju in posledično odpravljanju netarifnih ovir, ki, vredno je opozoriti, pogosto izkrivljajo trgovino bolj kot tarifne ovire; |
| --- | --- |

11.

meni, da bodo sporazumi o prosti trgovini s ciljnimi državami Evropske unije brez pomena, če ne bodo zagotovili večjega dostopa na trge in dejanskega napredka pri zmanjševanju in posledično odpravljanju netarifnih ovir, ki, vredno je opozoriti, pogosto izkrivljajo trgovino bolj kot tarifne ovire;

Sporočilo Komisije

| 12. | pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev okrepljenega partnerstva za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom, zlasti doseganje konkretnih rezultatov za podjetja iz EU z izboljšanjem dostopa na rastočih trgih, kjer se podjetja iz EU soočajo z novimi in kompleksnimi ovirami za trgovino in naložbe; pozdravlja pobudo Komisije za uskladitev ciljev in sredstev trgovinske politike Evropske unije ter strategije za dostop do trga na način, ki učinkovito izkorišča potencial Evropske unije na področju mednarodne trgovine in svetovne konkurenčnosti; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev okrepljenega partnerstva za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom, zlasti doseganje konkretnih rezultatov za podjetja iz EU z izboljšanjem dostopa na rastočih trgih, kjer se podjetja iz EU soočajo z novimi in kompleksnimi ovirami za trgovino in naložbe; pozdravlja pobudo Komisije za uskladitev ciljev in sredstev trgovinske politike Evropske unije ter strategije za dostop do trga na način, ki učinkovito izkorišča potencial Evropske unije na področju mednarodne trgovine in svetovne konkurenčnosti;

| 13. | pozdravlja zlasti predloge Komisije za vzpostavitev okrepljenega partnerstva med Komisijo, državami članicami in podjetji iz EU za neposredno pomoč gospodarskim subjektom pri premagovanju konkretnih težav, ki jih imajo pri dostopu na trge tretjih držav, in sicer na način in v času, ki sta združljiva s poslovno realnostjo; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja zlasti predloge Komisije za vzpostavitev okrepljenega partnerstva med Komisijo, državami članicami in podjetji iz EU za neposredno pomoč gospodarskim subjektom pri premagovanju konkretnih težav, ki jih imajo pri dostopu na trge tretjih držav, in sicer na način in v času, ki sta združljiva s poslovno realnostjo;

| 14. | meni, da lahko Komisija pomembno vpliva na izvajanje nove strategije za dostop na trge z zagotavljanjem ustrezne usklajenosti med nacionalnimi ukrepi in ukrepi Skupnosti, z izkoriščanjem virov, ki bi bili sicer razpršeni, in z zagotavljanjem učinkovitejše zaščite pravic in interesov evropskih izvoznikov; |
| --- | --- |

14.

meni, da lahko Komisija pomembno vpliva na izvajanje nove strategije za dostop na trge z zagotavljanjem ustrezne usklajenosti med nacionalnimi ukrepi in ukrepi Skupnosti, z izkoriščanjem virov, ki bi bili sicer razpršeni, in z zagotavljanjem učinkovitejše zaščite pravic in interesov evropskih izvoznikov;

| 15. | meni, da ima Evropska unija v tesnem sodelovanju z državami članicami nenadomestljivo vlogo pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev v mednarodni trgovini, in ob upoštevanju načela subsidiarnosti in ravnovesja obstoječih pristojnosti; |
| --- | --- |

15.

meni, da ima Evropska unija v tesnem sodelovanju z državami članicami nenadomestljivo vlogo pri zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev v mednarodni trgovini, in ob upoštevanju načela subsidiarnosti in ravnovesja obstoječih pristojnosti;

| 16. | poudarja pomen periodičnega kakovostnega in količinskega ocenjevanja rezultatov strategije dostopa na trg za oceno njene učinkovitosti; poziva Komisijo, naj razvije primeren akcijski načrt za dostop do trga in Parlamentu vsako leto predloži poročilo o dostopu na trge, podobno kot to že počne v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen periodičnega kakovostnega in količinskega ocenjevanja rezultatov strategije dostopa na trg za oceno njene učinkovitosti; poziva Komisijo, naj razvije primeren akcijski načrt za dostop do trga in Parlamentu vsako leto predloži poročilo o dostopu na trge, podobno kot to že počne v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite;

| 17. | poziva podjetja iz EU, ki si legitimno konkurirajo znotraj in izven Evropske unije, naj se pri novi strategiji dostopa na trge odločijo za sodelovanje in naj pri tem upoštevajo, da je odpiranje tujih trgov ter zagotavljanje proste in pravične trgovine v njihovem skupnem interesu, to pa zahteva skupna in usklajena prizadevanja; |
| --- | --- |

17.

poziva podjetja iz EU, ki si legitimno konkurirajo znotraj in izven Evropske unije, naj se pri novi strategiji dostopa na trge odločijo za sodelovanje in naj pri tem upoštevajo, da je odpiranje tujih trgov ter zagotavljanje proste in pravične trgovine v njihovem skupnem interesu, to pa zahteva skupna in usklajena prizadevanja;

| 18. | obžaluje, da v zgoraj navedenem sporočilu z naslovom „Globalna Evropa: Okrepljeno partnerstvo za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom“ niso bila upoštevana številna razumna in na izkušnjah temelječa priporočila iz podjetniškega sveta, sindikatov, organizacij potrošnikov in civilne družbe; poziva Komisijo, naj jih upošteva pri izvajanju navedenega sporočila; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da v zgoraj navedenem sporočilu z naslovom „Globalna Evropa: Okrepljeno partnerstvo za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom“ niso bila upoštevana številna razumna in na izkušnjah temelječa priporočila iz podjetniškega sveta, sindikatov, organizacij potrošnikov in civilne družbe; poziva Komisijo, naj jih upošteva pri izvajanju navedenega sporočila;

Pobude za dostop na trge v Evropski uniji

| 19. | poudarja, da morajo Komisija in države članice še naprej sodelovati z namenom izmenjave informacij in dobrih praks; poziva države članice, naj vzpostavijo omrežja nacionalnih ali, če je to primerno, regionalnih centrov za pomoč uporabnikom, ki bodo posebno pozornost namenjali interesom in potrebam MSP; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da morajo Komisija in države članice še naprej sodelovati z namenom izmenjave informacij in dobrih praks; poziva države članice, naj vzpostavijo omrežja nacionalnih ali, če je to primerno, regionalnih centrov za pomoč uporabnikom, ki bodo posebno pozornost namenjali interesom in potrebam MSP;

| 20. | meni, da bi se učinkovitost takšnih mrež znatno povečala, če bi v procesu vzpostavitve sodelovali nacionalna in lokalna industrijska združenja, gospodarske zbornice, združenja MSP ter agencije za pospeševanje trgovine; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi se učinkovitost takšnih mrež znatno povečala, če bi v procesu vzpostavitve sodelovali nacionalna in lokalna industrijska združenja, gospodarske zbornice, združenja MSP ter agencije za pospeševanje trgovine;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo vlogo Svetovalnega odbora za dostop na trg ter zagotovijo stalno povezavo z odborom iz člena 133 (imenovan po ustreznem členu iz Pogodbe ES), Odborom za urejanje trgovinskih ovir in drugimi ustreznimi odbori; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj povečajo vlogo Svetovalnega odbora za dostop na trg ter zagotovijo stalno povezavo z odborom iz člena 133 (imenovan po ustreznem členu iz Pogodbe ES), Odborom za urejanje trgovinskih ovir in drugimi ustreznimi odbori;

| 22. | poziva Komisijo, naj oblikuje sistem neprestanega dialoga, ki bo državam članicam in, če je to primerno, regijam ter drugim evropskim zainteresiranim stranem omogočil izmenjavo informacij ter opredelitev strategij in prednostnih nalog; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj oblikuje sistem neprestanega dialoga, ki bo državam članicam in, če je to primerno, regijam ter drugim evropskim zainteresiranim stranem omogočil izmenjavo informacij ter opredelitev strategij in prednostnih nalog;

| 23. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju svoje strategije za dostop na trge razmisli o:






  — | imenovanju večjega števila zaposlenih v enoto v Bruslju, ki se ukvarjajo z dostopom na trge, |
| --- | --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj pri izvajanju svoje strategije za dostop na trge razmisli o:

—

imenovanju večjega števila zaposlenih v enoto v Bruslju, ki se ukvarjajo z dostopom na trge,

| — | vzpostavitvi učinkovitega registra pritožb v okviru GD za trgovino, |
| --- | --- |

—

vzpostavitvi učinkovitega registra pritožb v okviru GD za trgovino,

| — | razvoju strukturiranih smernic za obravnavo vseh posameznih kategorij netarifnih ovir, |
| --- | --- |

—

razvoju strukturiranih smernic za obravnavo vseh posameznih kategorij netarifnih ovir,

| — | ustanovitvi centra za pomoč državam članicam in podjetjem (z oddelkom, ki posebej obravnava MSP) v okviru GD za trgovino, |
| --- | --- |

—

ustanovitvi centra za pomoč državam članicam in podjetjem (z oddelkom, ki posebej obravnava MSP) v okviru GD za trgovino,

| — | reviziji in okrepitvi komunikacijske politike glede služb Komisije za dostop na trge s posebnim poudarkom na MSP, |
| --- | --- |

—

reviziji in okrepitvi komunikacijske politike glede služb Komisije za dostop na trge s posebnim poudarkom na MSP,

| — | povečanju števila potencialnih uporabnikov z nudenjem osnovnih informacij (npr. brošur in letakov) v vseh uradnih jezikih Evropske unije, |
| --- | --- |

—

povečanju števila potencialnih uporabnikov z nudenjem osnovnih informacij (npr. brošur in letakov) v vseh uradnih jezikih Evropske unije,

| — | izboljšanju podatkovne zbirke o dostopu na trge, da bo bolje prilagojena poslovnim potrebam in uporabnikom prijaznejša, |
| --- | --- |

—

izboljšanju podatkovne zbirke o dostopu na trge, da bo bolje prilagojena poslovnim potrebam in uporabnikom prijaznejša,

| — | izboljšanju notranjega sodelovanja, skladnosti in komunikacije med službami Komisije, ki se ukvarjajo z dostopom na trge, |
| --- | --- |

—

izboljšanju notranjega sodelovanja, skladnosti in komunikacije med službami Komisije, ki se ukvarjajo z dostopom na trge,

| — | zagotavljanju sodelovanja predstavnikov poslovnega sveta v Svetovalnem odboru za dostop na trg, |
| --- | --- |

—

zagotavljanju sodelovanja predstavnikov poslovnega sveta v Svetovalnem odboru za dostop na trg,

| — | razvoju strukturiranih smernic za prednostne naloge, vključno s trgi, sektorji in ovirami, ki jim je treba nameniti pozornost, |
| --- | --- |

—

razvoju strukturiranih smernic za prednostne naloge, vključno s trgi, sektorji in ovirami, ki jim je treba nameniti pozornost,

| — | okrepitvi svojega položaja v mednarodnih organih za standardizacijo, kot je Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO); |
| --- | --- |

—

okrepitvi svojega položaja v mednarodnih organih za standardizacijo, kot je Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO);

Pobude za dostop na trge v tretjih državah

| 24. | poziva k bolj strukturiranemu usklajevanju med Komisijo in državami članicami v tretjih državah, ki bi omogočilo učinkovitejšo uporabo diplomatskih in vladnih sredstev za obravnavo dostopa na trge; |
| --- | --- |

24.

poziva k bolj strukturiranemu usklajevanju med Komisijo in državami članicami v tretjih državah, ki bi omogočilo učinkovitejšo uporabo diplomatskih in vladnih sredstev za obravnavo dostopa na trge;

| 25. | poudarja, da je treba delegacijam Komisije v tretjih državah in tamkajšnjim na novo ustanovljenim delovnim skupinam za dostop na trg dati jasno in ambiciozno nalogo; ponovno poudarja, da bo strategija dostopa na trg uspešna le, če bodo države članice sorazmerno s svojimi sredstvi, interesi in cilji pripravljene prispevati človeške vire in finančna sredstva; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba delegacijam Komisije v tretjih državah in tamkajšnjim na novo ustanovljenim delovnim skupinam za dostop na trg dati jasno in ambiciozno nalogo; ponovno poudarja, da bo strategija dostopa na trg uspešna le, če bodo države članice sorazmerno s svojimi sredstvi, interesi in cilji pripravljene prispevati človeške vire in finančna sredstva;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje z evropskimi gospodarskimi zbornicami, trgovinskimi združenji in agencijami držav članic za pospeševanje trgovine, ki se nahajajo v tretjih državah, ter zagotovijo ustrezno izmenjavo informacij med delegacijami, veleposlaništvi držav članic, drugimi vladnimi organi za zunanjo trgovino in zainteresiranimi evropskimi poslovnimi združenji; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje z evropskimi gospodarskimi zbornicami, trgovinskimi združenji in agencijami držav članic za pospeševanje trgovine, ki se nahajajo v tretjih državah, ter zagotovijo ustrezno izmenjavo informacij med delegacijami, veleposlaništvi držav članic, drugimi vladnimi organi za zunanjo trgovino in zainteresiranimi evropskimi poslovnimi združenji;

| 27. | poziva Komisijo, naj ponovno opredeli prednostne naloge razporeditve človeških virov za delegacije Komisije in jih sčasoma poveča, da bo več osebja na voljo za začetek in zagotavljanje uspešnega delovanja skupin za dostop na trge, zlasti v ključnih delegacijah, kot so tiste v Pekingu, New Delhiju, Moskvi in Brasilii; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj ponovno opredeli prednostne naloge razporeditve človeških virov za delegacije Komisije in jih sčasoma poveča, da bo več osebja na voljo za začetek in zagotavljanje uspešnega delovanja skupin za dostop na trge, zlasti v ključnih delegacijah, kot so tiste v Pekingu, New Delhiju, Moskvi in Brasilii;

Sektorska vprašanja

| 28. | podpira oblikovanje namenskih pobud v okviru strategije dostopa na trge, zlasti za obravnavo ovir na področjih storitev, javnih razpisov, naložb, pravic intelektualne lastnine, carinskih postopkov, državnih pomoči in drugih subvencij, ter oblikovanje pravil o konkurenci in njihovega primernega izvajanja v tretjih državah; |
| --- | --- |

28.

podpira oblikovanje namenskih pobud v okviru strategije dostopa na trge, zlasti za obravnavo ovir na področjih storitev, javnih razpisov, naložb, pravic intelektualne lastnine, carinskih postopkov, državnih pomoči in drugih subvencij, ter oblikovanje pravil o konkurenci in njihovega primernega izvajanja v tretjih državah;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo lahko MSP ves čas s pridom izkoriščala nove pobude za dostop na trge; prav tako poziva Komisijo, naj opredeli ad hoc ukrepe za okrepitev navzočnosti proizvodov MSP na trgih tretjih držav in za zaščito njihovih legitimnih pravic pred enostranskimi praksami tretjih držav; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo lahko MSP ves čas s pridom izkoriščala nove pobude za dostop na trge; prav tako poziva Komisijo, naj opredeli ad hoc ukrepe za okrepitev navzočnosti proizvodov MSP na trgih tretjih držav in za zaščito njihovih legitimnih pravic pred enostranskimi praksami tretjih držav;

| 30. | poziva Komisijo, naj kot del svoje zunanjetrgovinske politike posebej obravnava vse omejitve pri oskrbi z internetom in storitvami informacijskih družb, s katerimi se srečujejo podjetja iz EU v tretjih državah, ter naj šteje vse nepotrebne omejitve pri oskrbi s temi storitvami kot trgovinske ovire; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj kot del svoje zunanjetrgovinske politike posebej obravnava vse omejitve pri oskrbi z internetom in storitvami informacijskih družb, s katerimi se srečujejo podjetja iz EU v tretjih državah, ter naj šteje vse nepotrebne omejitve pri oskrbi s temi storitvami kot trgovinske ovire;

Večstranski pristop

| 31. | poudarja, da je treba z glavnimi trgovinskimi partnerji Evropske unije (kot so Združene države Amerike, Kanada in Japonska) ustvariti sinergijo, da bi določili skupno strategijo dostopa na trge in utrli pot prepotrebnemu večstranskemu sporazumu o dostopu na trge; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba z glavnimi trgovinskimi partnerji Evropske unije (kot so Združene države Amerike, Kanada in Japonska) ustvariti sinergijo, da bi določili skupno strategijo dostopa na trge in utrli pot prepotrebnemu večstranskemu sporazumu o dostopu na trge;

| 32. | ponavlja potrebo po nadaljnjem spodbujanju poglobljenega mednarodnega regulativnega sodelovanja in približevanja, da se odpravi potratno podvajanje in zmanjša stroške za potrošnike, industrijo in vlade; poziva Komisijo, naj spodbuja tako večstransko kot dvostransko postopno približevanje standardov in pravil Evropske unije ter njenih trgovinskih partnerjev; |
| --- | --- |

32.

ponavlja potrebo po nadaljnjem spodbujanju poglobljenega mednarodnega regulativnega sodelovanja in približevanja, da se odpravi potratno podvajanje in zmanjša stroške za potrošnike, industrijo in vlade; poziva Komisijo, naj spodbuja tako večstransko kot dvostransko postopno približevanje standardov in pravil Evropske unije ter njenih trgovinskih partnerjev;

| 33. | poziva Komisijo, naj spodbuja namenske mehanizme STO, ki omogočajo hitrejše preučevanje ukrepov za obravnavo novih in nastajajočih netarifnih ovir; Komisija mora v zvezi s tem spodbujati druge trgovinske partnerje, da bolje izkoristijo postopke sporočanja v skladu s Sporazumi o tehničnih ovirah v trgovini; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj spodbuja namenske mehanizme STO, ki omogočajo hitrejše preučevanje ukrepov za obravnavo novih in nastajajočih netarifnih ovir; Komisija mora v zvezi s tem spodbujati druge trgovinske partnerje, da bolje izkoristijo postopke sporočanja v skladu s Sporazumi o tehničnih ovirah v trgovini;

| 34. | vztraja, da je pozornost treba nameniti izvajanju in zagotavljanju, da bodo tretje države izpolnjevale svoje obveznosti do STO z uresničevanjem te pravice v okviru organa za reševanje sporov STO; |
| --- | --- |

34.

vztraja, da je pozornost treba nameniti izvajanju in zagotavljanju, da bodo tretje države izpolnjevale svoje obveznosti do STO z uresničevanjem te pravice v okviru organa za reševanje sporov STO;

Pogled v prihodnost

| 35. | meni, da bi si morala Evropska unija, razen če je to utemeljeno z razvojnimi razlogi, z vsemi močmi prizadevati za pridobitev koncesij od svojih trgovinskih partnerjev, ki so sorazmerne z njihovimi stopnjami razvoja; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi si morala Evropska unija, razen če je to utemeljeno z razvojnimi razlogi, z vsemi močmi prizadevati za pridobitev koncesij od svojih trgovinskih partnerjev, ki so sorazmerne z njihovimi stopnjami razvoja;

| 36. | poziva Komisijo, naj v novo generacijo sporazumov o prosti trgovini in v druge sporazume, povezane s trgovino, vključi jasne določbe o izvrševanju in poravnavi sporov, namenjene zlasti za obravnavo ovir onkraj meje; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj v novo generacijo sporazumov o prosti trgovini in v druge sporazume, povezane s trgovino, vključi jasne določbe o izvrševanju in poravnavi sporov, namenjene zlasti za obravnavo ovir onkraj meje;

| 37. | poziva trgovinske partnerje Evropske unije, naj postopoma zmanjšajo ali odstranijo ovire, ki omejujejo dostop na trge blaga in storitev, namesto tega pa naj na podlagi vzajemnosti in vključno z zadovoljivim izvajanjem ukrepov za odpiranje trga, ki izhajajo iz dvostranskih, regionalnih in večstranskih pogajanj, optimizirajo vzajemne trgovinske možnosti; |
| --- | --- |

37.

poziva trgovinske partnerje Evropske unije, naj postopoma zmanjšajo ali odstranijo ovire, ki omejujejo dostop na trge blaga in storitev, namesto tega pa naj na podlagi vzajemnosti in vključno z zadovoljivim izvajanjem ukrepov za odpiranje trga, ki izhajajo iz dvostranskih, regionalnih in večstranskih pogajanj, optimizirajo vzajemne trgovinske možnosti;

| 38. | poziva Komisijo, naj Parlamentu vsako leto poroča o napredku in rezultatih strategije dostopa na trge, posebno pozornost pa naj nameni določenim prednostnim nalogam; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj Parlamentu vsako leto poroča o napredku in rezultatih strategije dostopa na trge, posebno pozornost pa naj nameni določenim prednostnim nalogam;

*

* *

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 400.

(2)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 276.

(3)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 155.

(4)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 182.

(5)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 235.

(6)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 103.

(7)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 321.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/23

---

Torek, 19. februar 2008Zloraba moči velikih supermarketov

P6_TA(2008)0054

Pisna izjava Evropskega parlamenta o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, delujejočih v Evropski uniji

2009/C 184 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

| A. | ker trgovino na drobno po vsej EU čedalje bolj obvladuje majhno število verig supermarketov, |
| --- | --- |

A.

ker trgovino na drobno po vsej EU čedalje bolj obvladuje majhno število verig supermarketov,

| B. | ker se ti hitro spreminjajo v „čuvaje“, ki nadzorujejo edini pravi dostop kmetov in drugih dobaviteljev do potrošnikov EU, |
| --- | --- |

B.

ker se ti hitro spreminjajo v „čuvaje“, ki nadzorujejo edini pravi dostop kmetov in drugih dobaviteljev do potrošnikov EU,

| C. | ker dokazi po celotni EU kažejo, da veliki supermarketi izrabljajo svojo kupno moč, tako da dobaviteljem (tako s sedežem v in izven EU in) nevzdržno znižujejo cene in jim postavljajo nepravične pogoje, |
| --- | --- |

C.

ker dokazi po celotni EU kažejo, da veliki supermarketi izrabljajo svojo kupno moč, tako da dobaviteljem (tako s sedežem v in izven EU in) nevzdržno znižujejo cene in jim postavljajo nepravične pogoje,

| D. | ker ima takšen pritisk na dobavitelje negativen učinek na kakovost zaposlovanja in okoljevarstvo, |
| --- | --- |

D.

ker ima takšen pritisk na dobavitelje negativen učinek na kakovost zaposlovanja in okoljevarstvo,

| E. | ker se bodo morda morali potrošniki soočiti z izgubo raznolikosti proizvodov, kulturne dediščine in maloprodajnih mest, |
| --- | --- |

E.

ker se bodo morda morali potrošniki soočiti z izgubo raznolikosti proizvodov, kulturne dediščine in maloprodajnih mest,

| F. | ker so nekatere države članicesprejele zakonodajo, s katero soskušale tovrstno zlorabo omejiti, supermarketi vse pogosteje delujejo prek nacionalnih meja, zato je zaželena zakonodaja na ravni EU, |
| --- | --- |

F.

ker so nekatere države članicesprejele zakonodajo, s katero soskušale tovrstno zlorabo omejiti, supermarketi vse pogosteje delujejo prek nacionalnih meja, zato je zaželena zakonodaja na ravni EU,

| 1. | poziva Generalni direktorat za konkurenco k oceni učinka, ki ga ima koncentracija supermarketov v EU na mala podjetja, dobavitelje, delavce in potrošnike, zlasti k presoji zlorabe kupne moči, do katere lahko ta koncentracija privede; |
| --- | --- |

1.

poziva Generalni direktorat za konkurenco k oceni učinka, ki ga ima koncentracija supermarketov v EU na mala podjetja, dobavitelje, delavce in potrošnike, zlasti k presoji zlorabe kupne moči, do katere lahko ta koncentracija privede;

| 2. | poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne ukrepe, tudi ureditvene, za varstvo potrošnikov, delavcev in proizvajalcev pred vsako zlorabo prevladujočega položaja ali negativnimi posledicami, odkritimi s to preiskavo; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne ukrepe, tudi ureditvene, za varstvo potrošnikov, delavcev in proizvajalcev pred vsako zlorabo prevladujočega položaja ali negativnimi posledicami, odkritimi s to preiskavo;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic.
  Seznam podpisnikov
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélčne Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berčs, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic.

Seznam podpisnikov

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélčne Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berčs, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Sreda, 20. februarja 2008

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/25

---

Sreda, 20. februar 2008Lizbonska pogodba

P6_TA(2008)0055

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o Lizbonski pogodbi (2007/2286(INI))

2009/C 184 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpisane dne 13. decembra 2007,

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kakor sta bili spremenjeni z Enotnim evropskim aktom ter Maastrichtsko pogodbo, Amsterdamsko pogodbo in Pogodbo iz Nice,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 12. decembra 2007 (1),

ob upoštevanju Laekenske deklaracije z dne 15. decembra 2001 o prihodnosti Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, podpisane v Rimu dne 29. oktobra 2004,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. junija 2007 o načrtu za postopek sprejemanja ustave Evropske unije (2) in z dne 11. julija 2007 o sklicu medvladne konference (3),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračun, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0013/2008),

ker:

| A. | je bil razvoj Evropske unije v zadnjih 50 letih temelj za vzpostavitev območja miru in stabilnosti na celini, ki jo je predhodno opustošila vojna, krepitev demokracije, svobode in državljanskih pravic, spodbujanje blaginje, solidarnosti in dobrobiti prek vzpostavitve največjega svetovnega enotnega trga s skupnimi pravili o socialnih standardih, varstvu okolja in potrošnikov, pravični konkurenci ter z ekonomsko in monetarno unijo, za omogočanje državam članicam, da delajo skupaj ter rešujejo vprašanja, ki presegajo državne meje, ter za zagotavljanje večje vloge Evrope v svetovnih zadevah, |
| --- | --- |

A.

je bil razvoj Evropske unije v zadnjih 50 letih temelj za vzpostavitev območja miru in stabilnosti na celini, ki jo je predhodno opustošila vojna, krepitev demokracije, svobode in državljanskih pravic, spodbujanje blaginje, solidarnosti in dobrobiti prek vzpostavitve največjega svetovnega enotnega trga s skupnimi pravili o socialnih standardih, varstvu okolja in potrošnikov, pravični konkurenci ter z ekonomsko in monetarno unijo, za omogočanje državam članicam, da delajo skupaj ter rešujejo vprašanja, ki presegajo državne meje, ter za zagotavljanje večje vloge Evrope v svetovnih zadevah,

| B. | je bilo ugotovljeno, da je treba institucije Unije reformirati in okrepiti, s čimer bi se njeni dosežki utrdili in bi se izboljšala zmožnost Unije s 27 ali več članicami, da učinkovito deluje in se spopada s skupnimi novimi izzivi ter ima večjo demokratično odgovornost, |
| --- | --- |

B.

je bilo ugotovljeno, da je treba institucije Unije reformirati in okrepiti, s čimer bi se njeni dosežki utrdili in bi se izboljšala zmožnost Unije s 27 ali več članicami, da učinkovito deluje in se spopada s skupnimi novimi izzivi ter ima večjo demokratično odgovornost,

| C. | je ta potreba povzročila zaporedne reforme, ki so od podpisa Maastrichtske pogodbe – ki je pomenila spremembo pri evropskem združevanju z vzpostavitvijo ekonomske in monetarne unije ter s prehodom s pretežno ekonomske na politično unijo – poskušale vzpostaviti institucionalno strukturo Unije ter so vodile do podpisa Laekenske deklaracije, ki je prav tako omogočila drugačen proces reforme, ki temelji na postopku konvencije in ne več izključno na medvladnih konferencah, |
| --- | --- |

C.

je ta potreba povzročila zaporedne reforme, ki so od podpisa Maastrichtske pogodbe – ki je pomenila spremembo pri evropskem združevanju z vzpostavitvijo ekonomske in monetarne unije ter s prehodom s pretežno ekonomske na politično unijo – poskušale vzpostaviti institucionalno strukturo Unije ter so vodile do podpisa Laekenske deklaracije, ki je prav tako omogočila drugačen proces reforme, ki temelji na postopku konvencije in ne več izključno na medvladnih konferencah,

| D. | je Pogodbo o Ustavi za Evropo pripravila konvencija, sestavljena iz dveh predstavnikov vsakega nacionalnega parlamenta, 16 poslancev Evropskega parlamenta, dveh predstavnikov Komisije in predstavnika iz vsake nacionalne vlade, ki je pripravila osnutek skozi javno razpravo, ki je vodil h konsenzu, ki ni bil bistveno spremenjen z medvladno konferenco leta 2004, medtem ko sledeča Lizbonska pogodba, ki ne sledi nekaterim značilnostim Ustave, izhaja iz bolj tradicionalnih medvladnih delovnih metod, čeprav s polnim sodelovanjem treh predstavnikov Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

D.

je Pogodbo o Ustavi za Evropo pripravila konvencija, sestavljena iz dveh predstavnikov vsakega nacionalnega parlamenta, 16 poslancev Evropskega parlamenta, dveh predstavnikov Komisije in predstavnika iz vsake nacionalne vlade, ki je pripravila osnutek skozi javno razpravo, ki je vodil h konsenzu, ki ni bil bistveno spremenjen z medvladno konferenco leta 2004, medtem ko sledeča Lizbonska pogodba, ki ne sledi nekaterim značilnostim Ustave, izhaja iz bolj tradicionalnih medvladnih delovnih metod, čeprav s polnim sodelovanjem treh predstavnikov Evropskega parlamenta,

| E. | je prejšnje prizadevanje za reformo Unije s tem, da bi pogodbe nadomestili z ustavo, podprla velika večina izvoljenih predstavnikov evropskih državljanov v Evropskem parlamentu (4) in sta Ustavo ratificirali dve tretjini držav članic, vendar sta jo zavrnili dve državi (Francija in Nizozemska), in je bil po obdobju za razmislek, v katerem je postalo jasno, da ne bo mogoče doseči potrebnega soglasja vseh držav članic, ta pristop opuščen, namesto tega pa se je uporabil pristop spremembe veljavnih pogodb, |
| --- | --- |

E.

je prejšnje prizadevanje za reformo Unije s tem, da bi pogodbe nadomestili z ustavo, podprla velika večina izvoljenih predstavnikov evropskih državljanov v Evropskem parlamentu (4) in sta Ustavo ratificirali dve tretjini držav članic, vendar sta jo zavrnili dve državi (Francija in Nizozemska), in je bil po obdobju za razmislek, v katerem je postalo jasno, da ne bo mogoče doseči potrebnega soglasja vseh držav članic, ta pristop opuščen, namesto tega pa se je uporabil pristop spremembe veljavnih pogodb,

| F. | sta spremenjena metoda in postopek, kljub ohranitvi številnih praktičnih prilagoditev načrtovane institucionalne strukture Unije v novi obliki, pomenila manjše cilje in opustitev več značilnosti Ustave, preložitev začetka veljavnosti nekaterih njenih novih mehanizmov in vključitev posebnih ukrepov, prilagojenih posameznim državam članicam, v pogodbe, |
| --- | --- |

F.

sta spremenjena metoda in postopek, kljub ohranitvi številnih praktičnih prilagoditev načrtovane institucionalne strukture Unije v novi obliki, pomenila manjše cilje in opustitev več značilnosti Ustave, preložitev začetka veljavnosti nekaterih njenih novih mehanizmov in vključitev posebnih ukrepov, prilagojenih posameznim državam članicam, v pogodbe,

| G. | kljub temu soglasje vseh nacionalnih vlad Unije v zvezi s to pogodbo kaže, da se vse izvoljene vlade držav članic strinjajo, da je ta kompromis osnova njihovega prihodnjega sodelovanja, vsaka država članica pa bo morala pokazati največjo politično zavezanost, da bo pogodba ratificirana pred 1. januarjem 2009, |
| --- | --- |

G.

kljub temu soglasje vseh nacionalnih vlad Unije v zvezi s to pogodbo kaže, da se vse izvoljene vlade držav članic strinjajo, da je ta kompromis osnova njihovega prihodnjega sodelovanja, vsaka država članica pa bo morala pokazati največjo politično zavezanost, da bo pogodba ratificirana pred 1. januarjem 2009,

| H. | je nujno, da vse države članice Lizbonsko pogodbo ratificirajo do konca leta 2008, kar bi državljanom omogočilo, da na volitvah leta 2009 glasujejo na podlagi celovitega poznavanja novega institucionalnega okvira Unije, |
| --- | --- |

H.

je nujno, da vse države članice Lizbonsko pogodbo ratificirajo do konca leta 2008, kar bi državljanom omogočilo, da na volitvah leta 2009 glasujejo na podlagi celovitega poznavanja novega institucionalnega okvira Unije,

Pozitiven korak za prihodnost Unije

| 1. | ugotavlja, da Lizbonska pogodba kot celota prispeva k znatnemu izboljšanju obstoječih pogodb, kar bo Uniji prineslo večjo demokratično odgovornost in izboljšalo njeno sposobnost odločanja (s krepitvijo vlog Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov), okrepilo pravice evropskih državljanov v razmerju do Unije in izboljšalo učinkovitost delovanja institucij Unije; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da Lizbonska pogodba kot celota prispeva k znatnemu izboljšanju obstoječih pogodb, kar bo Uniji prineslo večjo demokratično odgovornost in izboljšalo njeno sposobnost odločanja (s krepitvijo vlog Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov), okrepilo pravice evropskih državljanov v razmerju do Unije in izboljšalo učinkovitost delovanja institucij Unije;

Večja demokratična odgovornost

| 2. | pozdravlja dejstvo, da se bosta demokratična odgovornost in sposobnost odločanja povečali, kar bo omogočilo državljanom, da imajo večji nadzor nad dejavnostmi Unije, zlasti zaradi naslednjih izboljšav:






  a) | sprejetje celotne zakonodaje Evropske unije bo potekalo pod parlamentarnim nadzorom, ki ne obstaja v nobeni drugi nadnacionalni ali mednarodni strukturi:






  — | z nekaterimi izjemami bo celotna zakonodaja Evropske unije predmet dvojne potrditve s strani Sveta (sestavljenega iz nacionalnih ministrov, odgovornih nacionalnim parlamentom) in Evropskega parlamenta (sestavljenega iz neposredno izvoljenih poslancev) pod enakimi pogoji; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da se bosta demokratična odgovornost in sposobnost odločanja povečali, kar bo omogočilo državljanom, da imajo večji nadzor nad dejavnostmi Unije, zlasti zaradi naslednjih izboljšav:

a)

sprejetje celotne zakonodaje Evropske unije bo potekalo pod parlamentarnim nadzorom, ki ne obstaja v nobeni drugi nadnacionalni ali mednarodni strukturi:

—

z nekaterimi izjemami bo celotna zakonodaja Evropske unije predmet dvojne potrditve s strani Sveta (sestavljenega iz nacionalnih ministrov, odgovornih nacionalnim parlamentom) in Evropskega parlamenta (sestavljenega iz neposredno izvoljenih poslancev) pod enakimi pogoji;

| — | predhodni pregled celotne zakonodaje Unije v nacionalnih parlamentih bo okrepljen, saj bodo parlamenti vse evropske zakonodajne predloge prejemali pravočasno, da bodo o njih razpravljali s svojimi ministri, preden bo Svet sprejel stališče, dobili pa bodo tudi pravico, da zahtevajo ponovno preučitev predloga, če bodo menili, da ta ne spoštuje načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

—

predhodni pregled celotne zakonodaje Unije v nacionalnih parlamentih bo okrepljen, saj bodo parlamenti vse evropske zakonodajne predloge prejemali pravočasno, da bodo o njih razpravljali s svojimi ministri, preden bo Svet sprejel stališče, dobili pa bodo tudi pravico, da zahtevajo ponovno preučitev predloga, če bodo menili, da ta ne spoštuje načela subsidiarnosti;

| b) | predsednik Komisije bo izvoljen v Evropskem parlamentu na predlog Evropskega sveta, ob upoštevanju rezultata volitev v Evropski parlament; |
| --- | --- |

b)

predsednik Komisije bo izvoljen v Evropskem parlamentu na predlog Evropskega sveta, ob upoštevanju rezultata volitev v Evropski parlament;

| c) | visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko bosta imenovala Evropski svet in predsednik Komisije, kot član Komisije pa mora biti potrjen v Parlamentu kot vsak drug komisar: kot podpredsednik Komisije se bo moral visoki predstavnik pri imenovanju in izvajanju svojega mandata podrediti pravilom kot vsak drug komisar; |
| --- | --- |

c)

visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko bosta imenovala Evropski svet in predsednik Komisije, kot član Komisije pa mora biti potrjen v Parlamentu kot vsak drug komisar: kot podpredsednik Komisije se bo moral visoki predstavnik pri imenovanju in izvajanju svojega mandata podrediti pravilom kot vsak drug komisar;

| d) | uveden je nov, enostavnejši in bolj demokratičen proračunski postopek z eno obravnavo: razlikovanje med obveznimi in neobveznimi izdatki je odpravljeno, s čimer se zagotovi polna enakopravnost med Parlamentom in Svetom, kar zadeva odobritev celotnega letnega proračuna, pri čemer ima Parlament tudi pravico do soglasja k pravno zavezujočemu večletnemu finančnemu okviru; |
| --- | --- |

d)

uveden je nov, enostavnejši in bolj demokratičen proračunski postopek z eno obravnavo: razlikovanje med obveznimi in neobveznimi izdatki je odpravljeno, s čimer se zagotovi polna enakopravnost med Parlamentom in Svetom, kar zadeva odobritev celotnega letnega proračuna, pri čemer ima Parlament tudi pravico do soglasja k pravno zavezujočemu večletnemu finančnemu okviru;

| e) | demokratični nadzor v zvezi z zakonodajnimi pristojnostmi, prenesenimi na Komisijo, se bo okrepil z novim sistemom nadzora, v skladu s katerim lahko Evropski parlament ali Svet prekliče odločitve Komisije ali odvzame pooblastila; |
| --- | --- |

e)

demokratični nadzor v zvezi z zakonodajnimi pristojnostmi, prenesenimi na Komisijo, se bo okrepil z novim sistemom nadzora, v skladu s katerim lahko Evropski parlament ali Svet prekliče odločitve Komisije ali odvzame pooblastila;

| f) | soglasje Evropskega parlamenta bo potrebno za odobritev širokega spektra mednarodnih sporazumov, ki jih podpiše Unija, vključno s tistimi, ki zadevajo področja, ki so predmet rednega notranjega zakonodajnega postopka v Uniji; |
| --- | --- |

f)

soglasje Evropskega parlamenta bo potrebno za odobritev širokega spektra mednarodnih sporazumov, ki jih podpiše Unija, vključno s tistimi, ki zadevajo področja, ki so predmet rednega notranjega zakonodajnega postopka v Uniji;

| g) | seje Sveta, na katerih se bo razpravljalo ali glasovalo o osnutkih zakonodajnih aktov, bodo odprte za javnost, kar bo omogočilo državljankam in državljanom, da vidijo, kako njihove vlade delujejo v Svetu; |
| --- | --- |

g)

seje Sveta, na katerih se bo razpravljalo ali glasovalo o osnutkih zakonodajnih aktov, bodo odprte za javnost, kar bo omogočilo državljankam in državljanom, da vidijo, kako njihove vlade delujejo v Svetu;

| h) | agencije, predvsem Europol in Eurojust, bodo predmet večjega parlamentarnega nadzora; |
| --- | --- |

h)

agencije, predvsem Europol in Eurojust, bodo predmet večjega parlamentarnega nadzora;

| i) | Odbor regij bo lahko vložil tožbo pri Sodišču Evropske unije, mandat njegovih članov se bo podaljšal na pet let in njegovi odnosi z Evropskim parlamentom bodo jasneje opredeljeni; |
| --- | --- |

i)

Odbor regij bo lahko vložil tožbo pri Sodišču Evropske unije, mandat njegovih članov se bo podaljšal na pet let in njegovi odnosi z Evropskim parlamentom bodo jasneje opredeljeni;

| j) | postopek revizije pogodb bo v prihodnje bolj odprt in demokratičen, saj bo tudi Evropski parlament lahko predložil predloge sprememb, vsako predlagano spremembo pa bo morala pregledati konvencija, v kateri bodo predstavniki nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta, razen če bo Parlament soglašal, da to ni potrebno, medtem ko se uvajajo novi poenostavljeni postopki sprememb za spreminjanje nekaterih določb Pogodbe na podlagi soglasne odločitve, z odobritvijo nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

j)

postopek revizije pogodb bo v prihodnje bolj odprt in demokratičen, saj bo tudi Evropski parlament lahko predložil predloge sprememb, vsako predlagano spremembo pa bo morala pregledati konvencija, v kateri bodo predstavniki nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta, razen če bo Parlament soglašal, da to ni potrebno, medtem ko se uvajajo novi poenostavljeni postopki sprememb za spreminjanje nekaterih določb Pogodbe na podlagi soglasne odločitve, z odobritvijo nacionalnih parlamentov;

Potrditev vrednot, krepitev pravic državljanov, večja jasnost

| 3. | pozdravlja dejstvo, da se bodo pravice državljanov okrepile zaradi naslednjih izboljšav:






  a) | Listina Evropske unije o temeljnih pravic, ki določa vse državljanske, politične, gospodarske in socialne pravice, bo postala pravno zavezujoča; državljanom Unije bo dala pravno varnost ter zagotovila, da bodo morale biti vse določbe prava EU in vsi ukrepi, ki jih bodo sprejele institucije EU ali ki bodo temeljili na pravu EU, v skladu s temi standardi, pri čemer bodo morali spoštovati načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da se bodo pravice državljanov okrepile zaradi naslednjih izboljšav:

a)

Listina Evropske unije o temeljnih pravic, ki določa vse državljanske, politične, gospodarske in socialne pravice, bo postala pravno zavezujoča; državljanom Unije bo dala pravno varnost ter zagotovila, da bodo morale biti vse določbe prava EU in vsi ukrepi, ki jih bodo sprejele institucije EU ali ki bodo temeljili na pravu EU, v skladu s temi standardi, pri čemer bodo morali spoštovati načelo subsidiarnosti;

| b) | Unija mora zaprositi za podpis Evropske konvencije o človekovih pravicah, kar pomeni, da bo zanjo veljal enak zunanji nadzor v zvezi z obveznostjo spoštovanja pravic državljanov kot za njene države članice; |
| --- | --- |

b)

Unija mora zaprositi za podpis Evropske konvencije o človekovih pravicah, kar pomeni, da bo zanjo veljal enak zunanji nadzor v zvezi z obveznostjo spoštovanja pravic državljanov kot za njene države članice;

| c) | nove določbe bodo olajšale sodelovanje državljanov in predstavniških združenj civilne družbe v razpravah Unije, saj so le-ti pomembno prispevali k pripravi te pogodbe; spodbujal se bo dialog s socialnimi partnerji, cerkvami, verskimi skupnostmi in laičnimi organizacijami; |
| --- | --- |

c)

nove določbe bodo olajšale sodelovanje državljanov in predstavniških združenj civilne družbe v razpravah Unije, saj so le-ti pomembno prispevali k pripravi te pogodbe; spodbujal se bo dialog s socialnimi partnerji, cerkvami, verskimi skupnostmi in laičnimi organizacijami;

| d) | uvedba pobude evropskih državljanov bo državljanom omogočila, da podajo predloge v zvezi z zadevami, za katere menijo, da je potreben pravni akt Unije za izvajanje pogodb; |
| --- | --- |

d)

uvedba pobude evropskih državljanov bo državljanom omogočila, da podajo predloge v zvezi z zadevami, za katere menijo, da je potreben pravni akt Unije za izvajanje pogodb;

| e) | sodno varstvo državljanov bo okrepljeno, ker bodo pristojnosti Sodišča razširjene na zadeve, povezane s svobodo, varnostjo in pravico, ter na akte Evropskega sveta, Evropske centralne banke in agencij Unije, hkrati pa se bo zagotovilo olajšanje dostopa fizičnih in pravnih oseb do sodnih postopkov Sodišča; |
| --- | --- |

e)

sodno varstvo državljanov bo okrepljeno, ker bodo pristojnosti Sodišča razširjene na zadeve, povezane s svobodo, varnostjo in pravico, ter na akte Evropskega sveta, Evropske centralne banke in agencij Unije, hkrati pa se bo zagotovilo olajšanje dostopa fizičnih in pravnih oseb do sodnih postopkov Sodišča;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da ta pogodba na jasnejši in preglednejši način določa vrednote, ki so skupne vsem državam članicam in na katerih Unija temelji, kakor tudi cilje Unije ter načela, ki urejajo njene dejavnosti in odnose z državami članicami:






  a) | vzpostavi se jasna opredelitev pristojnosti Unije v razmerju do držav članic v skladu z načelom, da vse pristojnosti, ki s Pogodbo niso dodeljene Uniji, ostanejo v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da ta pogodba na jasnejši in preglednejši način določa vrednote, ki so skupne vsem državam članicam in na katerih Unija temelji, kakor tudi cilje Unije ter načela, ki urejajo njene dejavnosti in odnose z državami članicami:

a)

vzpostavi se jasna opredelitev pristojnosti Unije v razmerju do držav članic v skladu z načelom, da vse pristojnosti, ki s Pogodbo niso dodeljene Uniji, ostanejo v pristojnosti držav članic;

| b) | večji poudarek je na politikah, ki koristijo državljanom: sprejete so nove splošne določbe v zvezi z spodbujanjem visoke ravni zaposlenosti, jamstvom ustrezne socialne varnosti, bojem proti družbeni izključenosti, visoko ravnjo izobrazbe, usposabljanja in zdravja, odpravo vseh oblik diskriminacije in spodbujanjem enakopravnosti med moškimi in ženskami; nove določbe spodbujajo trajnostni razvoj in zaščito okolja, vključno z bojem proti podnebnim spremembam in spoštovanjem storitev v splošnem interesu; ekonomska, socialna in teritorialna kohezija so ponovno potrjene kot cilji Unije; |
| --- | --- |

b)

večji poudarek je na politikah, ki koristijo državljanom: sprejete so nove splošne določbe v zvezi z spodbujanjem visoke ravni zaposlenosti, jamstvom ustrezne socialne varnosti, bojem proti družbeni izključenosti, visoko ravnjo izobrazbe, usposabljanja in zdravja, odpravo vseh oblik diskriminacije in spodbujanjem enakopravnosti med moškimi in ženskami; nove določbe spodbujajo trajnostni razvoj in zaščito okolja, vključno z bojem proti podnebnim spremembam in spoštovanjem storitev v splošnem interesu; ekonomska, socialna in teritorialna kohezija so ponovno potrjene kot cilji Unije;

| c) | nejasnosti v zvezi z „Evropsko skupnostjo“ in „Evropsko unijo“ bo konec, saj bo Evropska unija postala ena sama pravna oseba in struktura; |
| --- | --- |

c)

nejasnosti v zvezi z „Evropsko skupnostjo“ in „Evropsko unijo“ bo konec, saj bo Evropska unija postala ena sama pravna oseba in struktura;

| d) | solidarnostna klavzula med državami članicami državljanom zagotavlja prejem pomoči iz vseh delov Unije v primeru terorističnih napadov, naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

d)

solidarnostna klavzula med državami članicami državljanom zagotavlja prejem pomoči iz vseh delov Unije v primeru terorističnih napadov, naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek;

| e) | potrjuje specifičnost institucionalne organiziranosti Unije, ki ji države članice zaupajo nekatere od svojih pristojnosti, za katere menijo, da bi se bolje uveljavile prek skupnih mehanizmov, obenem pa v izogib kakršnim koli dvomom daje zadostna zagotovila, da Unija ne bo postala centralizirana vsemogočna naddržava, kot so:






  — | obveznost, da se spoštuje nacionalno identiteto držav članic, ki je neločljivo povezana z njihovimi temeljnimi političnimi in ustavnimi strukturami, vključno z regionalno in lokalno samoupravo, in njihove temeljne državne funkcije, zlasti zagotavljanje ozemeljske celovitosti, vzdrževanje javnega reda in miru ter varovanje nacionalne varnosti; |
| --- | --- | --- |

e)

potrjuje specifičnost institucionalne organiziranosti Unije, ki ji države članice zaupajo nekatere od svojih pristojnosti, za katere menijo, da bi se bolje uveljavile prek skupnih mehanizmov, obenem pa v izogib kakršnim koli dvomom daje zadostna zagotovila, da Unija ne bo postala centralizirana vsemogočna naddržava, kot so:

—

obveznost, da se spoštuje nacionalno identiteto držav članic, ki je neločljivo povezana z njihovimi temeljnimi političnimi in ustavnimi strukturami, vključno z regionalno in lokalno samoupravo, in njihove temeljne državne funkcije, zlasti zagotavljanje ozemeljske celovitosti, vzdrževanje javnega reda in miru ter varovanje nacionalne varnosti;

| — | načela prenosa pristojnosti (pri čemer ima Unija samo tiste pristojnosti, ki so jih nanjo prenesle države članice), subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

—

načela prenosa pristojnosti (pri čemer ima Unija samo tiste pristojnosti, ki so jih nanjo prenesle države članice), subsidiarnosti in sorazmernosti;

| — | sodelovanje držav članic pri sistemu odločanja Unije in pri potrditvi kakršnih koli sprememb tega sistema; |
| --- | --- |

—

sodelovanje držav članic pri sistemu odločanja Unije in pri potrditvi kakršnih koli sprememb tega sistema;

| — | priznanje pravice vsake države članice, da izstopi iz Unije, če to želi; |
| --- | --- |

—

priznanje pravice vsake države članice, da izstopi iz Unije, če to želi;

Večja učinkovitost

| 5. | pozdravlja dejstvo, da bo nova pogodba okrepila zmogljivost institucij Unije, da svoje naloge izvedejo učinkoviteje, zlasti zaradi naslednjega:






  a) | število področij, na katerih vlade na zasedanjih v Svetu odločajo s kvalificirano večino in ne soglasno, se bo bistveno povečalo, kar bo Uniji s 27 državami članicami omogočilo, da deluje na več področjih, ne da bi bile njene odločitve omejene z vetom; |
| --- | --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da bo nova pogodba okrepila zmogljivost institucij Unije, da svoje naloge izvedejo učinkoviteje, zlasti zaradi naslednjega:

a)

število področij, na katerih vlade na zasedanjih v Svetu odločajo s kvalificirano večino in ne soglasno, se bo bistveno povečalo, kar bo Uniji s 27 državami članicami omogočilo, da deluje na več področjih, ne da bi bile njene odločitve omejene z vetom;

| b) | nov sistem glasovanja z dvojno večino bo olajšal sprejemanje odločitev v Svetu; |
| --- | --- |

b)

nov sistem glasovanja z dvojno večino bo olajšal sprejemanje odločitev v Svetu;

| c) | Evropski svet bo postal polnopravna institucija Evropske unije in njegovo šestmesečno predsedovanje po načelu rotacije bo nadomestil predsednik, ki ga bodo člani Sveta izvolili za obdobje dveh let in pol, kar bo omogočilo večjo skladnost pri pripravi in neprekinjenost njegovega dela; |
| --- | --- |

c)

Evropski svet bo postal polnopravna institucija Evropske unije in njegovo šestmesečno predsedovanje po načelu rotacije bo nadomestil predsednik, ki ga bodo člani Sveta izvolili za obdobje dveh let in pol, kar bo omogočilo večjo skladnost pri pripravi in neprekinjenost njegovega dela;

| d) | število članov Komisije se bo od leta 2014 zmanjšalo na dve tretjini števila držav članic, s čimer se bo povečala sposobnost ukrepanja Komisije in bo še jasneje, da člani Komisije zastopajo evropski interes in ne interesa svojih držav, sistem rotacije pa bo še naprej zagotavljal enakovredno sodelovanje vseh držav članic; |
| --- | --- |

d)

število članov Komisije se bo od leta 2014 zmanjšalo na dve tretjini števila držav članic, s čimer se bo povečala sposobnost ukrepanja Komisije in bo še jasneje, da člani Komisije zastopajo evropski interes in ne interesa svojih držav, sistem rotacije pa bo še naprej zagotavljal enakovredno sodelovanje vseh držav članic;

| e) | prepoznavnost in vloga Unije kot akterja na svetovnem prizorišču se bo bistveno okrepila:






  — | dve mesti, ki povzročata podvajanje in zmedo – visoki predstavnik Evropske unije za zunanjo politiko in komisar za zunanje odnose – bosta združeni v eno, in sicer podpredsednika Komisije/visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki bo predsedoval Svetu za zunanje zadeve ter zastopal Unijo v zadevah, v katerih ima ta izdelano skupno stališče, s čimer bo zunanje politično delovanje Unije postalo skladnejše; |
| --- | --- | --- |

e)

prepoznavnost in vloga Unije kot akterja na svetovnem prizorišču se bo bistveno okrepila:

—

dve mesti, ki povzročata podvajanje in zmedo – visoki predstavnik Evropske unije za zunanjo politiko in komisar za zunanje odnose – bosta združeni v eno, in sicer podpredsednika Komisije/visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki bo predsedoval Svetu za zunanje zadeve ter zastopal Unijo v zadevah, v katerih ima ta izdelano skupno stališče, s čimer bo zunanje politično delovanje Unije postalo skladnejše;

| — | vzpostavljena bo enotna služba za zunanjepolitično delovanje, ki bo sestavljena iz uradnikov Komisije in Sveta ter nacionalnih diplomatskih služb in ki jo lahko ustanovi Svet le s soglasjem Komisije in po posvetovanju s Parlamentom; to zunanjo službo bo vodil podpredsednik Komisije/visoki predstavnik, vezana bi morala biti na Komisijo, njen namen pa je omogočiti večjo skladnost pri razvoju in izvajanju zunanje politike Unije; |
| --- | --- |

—

vzpostavljena bo enotna služba za zunanjepolitično delovanje, ki bo sestavljena iz uradnikov Komisije in Sveta ter nacionalnih diplomatskih služb in ki jo lahko ustanovi Svet le s soglasjem Komisije in po posvetovanju s Parlamentom; to zunanjo službo bo vodil podpredsednik Komisije/visoki predstavnik, vezana bi morala biti na Komisijo, njen namen pa je omogočiti večjo skladnost pri razvoju in izvajanju zunanje politike Unije;

| — | zmožnost Unije, da razvije skupne strukture na področju varnostne in obrambne politike, se bo okrepila, med drugim z vstavitvijo klavzule, ki predvideva vzajemno pomoč in podporo v primeru oboroženega napada, kar bo povečalo občutek varnosti državljanov, hkrati pa bo zagotovljena prožnost, potrebna za upoštevanje različnih pristopov držav članic v zvezi s temi vprašanji; |
| --- | --- |

—

zmožnost Unije, da razvije skupne strukture na področju varnostne in obrambne politike, se bo okrepila, med drugim z vstavitvijo klavzule, ki predvideva vzajemno pomoč in podporo v primeru oboroženega napada, kar bo povečalo občutek varnosti državljanov, hkrati pa bo zagotovljena prožnost, potrebna za upoštevanje različnih pristopov držav članic v zvezi s temi vprašanji;

| f) | razlika med zakonodajnimi in izvršilnimi instrumenti bo pojasnjena, nova opredelitev izvedbenih predpisov pa bo omogočila poenostavitev in racionalizacijo zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

f)

razlika med zakonodajnimi in izvršilnimi instrumenti bo pojasnjena, nova opredelitev izvedbenih predpisov pa bo omogočila poenostavitev in racionalizacijo zakonodaje Unije;

| g) | stebrna struktura bo opuščena, kar bo omogočilo enotno delovanje na različnih področjih dejavnosti Unije s poenostavljenimi mehanizmi in instrumenti, čeprav posebna narava zunanje in varnostne politike zahteva posebne postopke na teh področjih; |
| --- | --- |

g)

stebrna struktura bo opuščena, kar bo omogočilo enotno delovanje na različnih področjih dejavnosti Unije s poenostavljenimi mehanizmi in instrumenti, čeprav posebna narava zunanje in varnostne politike zahteva posebne postopke na teh področjih;

| h) | dejavnosti na področju svobode, varnosti in pravice bodo ambicioznejše ter bodo potekale na podlagi učinkovitejših postopkov in ne več z uporabo ločenih medvladnih instrumentov in postopkov ter bodo predmet sodne presoje, kar obeta opazen napredek v zvezi s pravosodnimi in varnostnimi vprašanji ter vprašanji priseljevanja; |
| --- | --- |

h)

dejavnosti na področju svobode, varnosti in pravice bodo ambicioznejše ter bodo potekale na podlagi učinkovitejših postopkov in ne več z uporabo ločenih medvladnih instrumentov in postopkov ter bodo predmet sodne presoje, kar obeta opazen napredek v zvezi s pravosodnimi in varnostnimi vprašanji ter vprašanji priseljevanja;

| i) | cilji Unije in njene pristojnosti na področju podnebnih sprememb, pravic otrok, evropske sosedske politike, človekoljubne pomoči, energije (vključno s sklicevanjem v Pogodbi na solidarnost med državami članicami na tem področju), vesolja, raziskav, turizma, športa, javnega zdravstva in civilne zaščite bodo jasneje opredeljeni; skupna trgovinska politika je priznana kot področje, ki je v izključni pristojnosti Unije; |
| --- | --- |

i)

cilji Unije in njene pristojnosti na področju podnebnih sprememb, pravic otrok, evropske sosedske politike, človekoljubne pomoči, energije (vključno s sklicevanjem v Pogodbi na solidarnost med državami članicami na tem področju), vesolja, raziskav, turizma, športa, javnega zdravstva in civilne zaščite bodo jasneje opredeljeni; skupna trgovinska politika je priznana kot področje, ki je v izključni pristojnosti Unije;

| j) | pri številnih drugih zadevah bo uporaba uspešnejših metod sprejemanja odločitev postala možna takrat, ko se bo pokazala skupna politična volja v zvezi s tem; |
| --- | --- |

j)

pri številnih drugih zadevah bo uporaba uspešnejših metod sprejemanja odločitev postala možna takrat, ko se bo pokazala skupna politična volja v zvezi s tem;

| k) | ko vse države članice ne bodo pripravljene ali sposobne istočasno sodelovati pri določenih politikah, bo več možnosti za prožnejše ureditve; |
| --- | --- |

k)

ko vse države članice ne bodo pripravljene ali sposobne istočasno sodelovati pri določenih politikah, bo več možnosti za prožnejše ureditve;

Skrbi

| 6. | se zaveda vsesplošnega obžalovanja, da je bilo treba po rezultatih referendumov v Franciji in na Nizozemskem za zagotovitev novega sporazuma med 27 državami članicami:






  — | opustiti ustavni pristop in nekatere od njegovih značilnosti, kot so ideja, da Unija temelji na volji državljanov in njenih držav članic, enotno in strukturirano besedilo, jasnejša terminologija za določitev zakonodajnih instrumentov, določitev zastave in himne v Pogodbi ter uporaba termina „zunanji minister“ namesto „visoki predstavnik“; |
| --- | --- | --- |

6.

se zaveda vsesplošnega obžalovanja, da je bilo treba po rezultatih referendumov v Franciji in na Nizozemskem za zagotovitev novega sporazuma med 27 državami članicami:

—

opustiti ustavni pristop in nekatere od njegovih značilnosti, kot so ideja, da Unija temelji na volji državljanov in njenih držav članic, enotno in strukturirano besedilo, jasnejša terminologija za določitev zakonodajnih instrumentov, določitev zastave in himne v Pogodbi ter uporaba termina „zunanji minister“ namesto „visoki predstavnik“;

| — | preložiti izvajanje pomembnih elementov nove pogodbe, kot je začetek veljavnosti novega volilnega sistema v Svetu (ki ga spremljajo posebne določbe za preložitev glasovanja, znane kot „kompromis iz Ioannine“), in običajnemu zakonodajnemu postopku na nekaterih področjih pristojnosti dodati omejevalne mehanizme, kot so „zasilne zavore“; |
| --- | --- |

—

preložiti izvajanje pomembnih elementov nove pogodbe, kot je začetek veljavnosti novega volilnega sistema v Svetu (ki ga spremljajo posebne določbe za preložitev glasovanja, znane kot „kompromis iz Ioannine“), in običajnemu zakonodajnemu postopku na nekaterih področjih pristojnosti dodati omejevalne mehanizme, kot so „zasilne zavore“;

| — | v Pogodbo vključiti ukrepe, ki so specifični za posamezne države članice, kot je razširitev možnosti sodelovanja („opt-in“) na področje policijskega sodelovanja in sodelovanja v kazenskih zadevah za dve državi članici, protokol, ki omejuje vpliv Listine na notranje pravo dveh držav članic, ter dodatni parlamentarni sedež, ki je bil dodeljen Italiji ob odstopanju od načela padajoče sorazmernosti; |
| --- | --- |

—

v Pogodbo vključiti ukrepe, ki so specifični za posamezne države članice, kot je razširitev možnosti sodelovanja („opt-in“) na področje policijskega sodelovanja in sodelovanja v kazenskih zadevah za dve državi članici, protokol, ki omejuje vpliv Listine na notranje pravo dveh držav članic, ter dodatni parlamentarni sedež, ki je bil dodeljen Italiji ob odstopanju od načela padajoče sorazmernosti;

| — | spremeniti besedilo več delov Pogodbe ali priloženih protokolov in deklaracij, ki imajo neupravičeno negativen prizvok, ki daje občutek nezaupanja v Unijo in njene institucije ter s tem javnosti pošilja napačno sporočilo; |
| --- | --- |

—

spremeniti besedilo več delov Pogodbe ali priloženih protokolov in deklaracij, ki imajo neupravičeno negativen prizvok, ki daje občutek nezaupanja v Unijo in njene institucije ter s tem javnosti pošilja napačno sporočilo;

Sklepne ugotovitve

| 7. | potrjuje to pogodbo in poudarja pomembnost dejstva, da jo vse države članice Unije ratificirajo pravočasno, da bo lahko začela veljati dne 1. januarja 2009; |
| --- | --- |

7.

potrjuje to pogodbo in poudarja pomembnost dejstva, da jo vse države članice Unije ratificirajo pravočasno, da bo lahko začela veljati dne 1. januarja 2009;

| 8. | meni, da bo Lizbonska pogodba zagotovila trden okvir, ki bo omogočil prihodnji nadaljnji razvoj Unije; |
| --- | --- |

8.

meni, da bo Lizbonska pogodba zagotovila trden okvir, ki bo omogočil prihodnji nadaljnji razvoj Unije;

| 9. | se zaveda, da je spremenjena pogodba neizogibno manj jasna in berljiva kot kodificirana pogodba; zato poziva k takojšnji objavi prečiščenih besedil pogodb, kakor so bile revidirane z Lizbonsko pogodbo, kar bi državljanom zagotovilo jasnejše temeljno besedilo Unije; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da je spremenjena pogodba neizogibno manj jasna in berljiva kot kodificirana pogodba; zato poziva k takojšnji objavi prečiščenih besedil pogodb, kakor so bile revidirane z Lizbonsko pogodbo, kar bi državljanom zagotovilo jasnejše temeljno besedilo Unije;

| 10. | ponavlja svojo zahtevo, da si morajo institucije EU in nacionalni organi v skladu z načelom lojalnega sodelovanja prizadevati po najboljših močeh, da se evropske državljane jasno in nepristransko seznani z vsebino te pogodbe; |
| --- | --- |

10.

ponavlja svojo zahtevo, da si morajo institucije EU in nacionalni organi v skladu z načelom lojalnega sodelovanja prizadevati po najboljših močeh, da se evropske državljane jasno in nepristransko seznani z vsebino te pogodbe;

| 11. | naroči pristojnemu odboru, da pripravi potrebne spremembe Poslovnika Parlamenta in oceni potrebe po nadaljnjih izvedbenih ukrepih; |
| --- | --- |

11.

naroči pristojnemu odboru, da pripravi potrebne spremembe Poslovnika Parlamenta in oceni potrebe po nadaljnjih izvedbenih ukrepih;

*

* *

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za ustavne zadeve posreduje nacionalnim parlamentom držav članic, Svetu, Komisiji in nekdanjim članom Konvencije o prihodnosti Evrope, ter zagotovi, da parlamentarne službe, vključno z informacijskimi pisarnami, nudijo obširne informacije o mnenju Parlamenta o tej pogodbi. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za ustavne zadeve posreduje nacionalnim parlamentom držav članic, Svetu, Komisiji in nekdanjim članom Konvencije o prihodnosti Evrope, ter zagotovi, da parlamentarne službe, vključno z informacijskimi pisarnami, nudijo obširne informacije o mnenju Parlamenta o tej pogodbi.

---

(1)  UL C 303, 14.12.2007, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0234.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0328.

(4)  S 500 glasovi za, 137 proti in 40 vzdržanimi glasovi (resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. januarja 2005 o Pogodbi o Ustavi za Evropo – poročilo Corbett/Méndez de Vigo), UL C 247 E, 6.10.2005, str. 88).

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/30

---

Sreda, 20. februar 2008Lizbonska strategija

P6_TA(2008)0057

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o prispevku k pomladanskemu vrhu Evropskega sveta 2008 o lizbonski strategiji

2009/C 184 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju strateškega paketa Komisije za lizbonsko strategijo, ki vsebuje strateško poročilo o prenovljeni lizbonski strategiji za rast in delovna mesta in uvedbo novega cikla (2008–2010), oceno nacionalnih programov reform in integrirane smernice za rast in delovna mesta (2008–2010), določenega v njenem sporočilu k pomladanskemu Evropskemu svetu (KOM(2007)0803), in sporočila Komisije o predlogu lizbonskega programa Skupnosti 2008–2010 (KOM(2007)0804),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropski interes: uspeh v času globalizacije“ (KOM(2007)0581),

ob upoštevanju sporočila Komisije o lizbonski strategiji za rast in delovna mesta, ki jo države članice in regije izvajajo v okviru kohezijske politike EU v obdobju 2007–2013 (KOM(2007)0798),

ob upoštevanju 27 nacionalnih programov reform za izvajanje lizbonske strategije za obdobje 2005–2008, kakor so jih predstavile države članice,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. marca 2000, 23. in 24. marca 2001, 22. in 23. marca 2005, 23. in 24. marca 2006 ter 8. in 9. marca 2007, kakor tudi izid razprav neuradnega Evropskega Sveta z dne 27. oktobra 2005,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o Evropskem interesu: uspeti v času globalizacije (1),

ob upoštevanju četrtega skupnega parlamentarnega srečanja, ki je potekalo 11. in 12. februarja 2008 v Bruslju,

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je Komisija obljubila, da bo v celoti upoštevala stališča, ki jih je Parlament izrazil v svojih resolucijah o lizbonski strategiji, zlasti v resoluciji o globalizaciji z dne 15. novembra 2007, |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija obljubila, da bo v celoti upoštevala stališča, ki jih je Parlament izrazil v svojih resolucijah o lizbonski strategiji, zlasti v resoluciji o globalizaciji z dne 15. novembra 2007,

| B. | ker je Parlament v svojih prejšnjih resolucijah izkazal veliko podporo lizbonski strategiji in zlasti veliko odobravanje spremenjenega pristopa, ki je osredotočen na strategijo za rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament v svojih prejšnjih resolucijah izkazal veliko podporo lizbonski strategiji in zlasti veliko odobravanje spremenjenega pristopa, ki je osredotočen na strategijo za rast in delovna mesta,

| C. | ker so gospodarska rast, zaposlovanje, boj proti revščini in socialna vključenost močno povezani, |
| --- | --- |

C.

ker so gospodarska rast, zaposlovanje, boj proti revščini in socialna vključenost močno povezani,

| D. | ker imajo Evropska unija in države članice skupno odgovornost, da obravnavajo izzive, priložnosti in negotovosti državljanov v zvezi z globalizacijo; ker mora Evropska unija kot globalni akter prevzeti odgovornost in prispevati k doseganju in načrtovanju trajnostnega razvoja v svetu v času svetovne globalizacije, da lahko ljudje po vsem svetu izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja globalizacija, |
| --- | --- |

D.

ker imajo Evropska unija in države članice skupno odgovornost, da obravnavajo izzive, priložnosti in negotovosti državljanov v zvezi z globalizacijo; ker mora Evropska unija kot globalni akter prevzeti odgovornost in prispevati k doseganju in načrtovanju trajnostnega razvoja v svetu v času svetovne globalizacije, da lahko ljudje po vsem svetu izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja globalizacija,

| E. | ker je notranji trg učinkovito orodje za izgradnjo dinamičnega in konkurenčnega na znanju temelječega gospodarstva ter za okrepitev konkurenčnega položaja Evrope na globalnem trgu, da se izboljša kakovost življenja njenih državljanov, |
| --- | --- |

E.

ker je notranji trg učinkovito orodje za izgradnjo dinamičnega in konkurenčnega na znanju temelječega gospodarstva ter za okrepitev konkurenčnega položaja Evrope na globalnem trgu, da se izboljša kakovost življenja njenih državljanov,

| F. | ker ta resolucija v skladu z mandatom usklajevalne skupine Parlamenta za lizbonsko strategijo in zaradi spoštovanja pristojnosti drugih parlamentarnih odborov ne bo obravnavala podrobnosti zakonodaje in posvetovanj, ki so v teku; |
| --- | --- |

F.

ker ta resolucija v skladu z mandatom usklajevalne skupine Parlamenta za lizbonsko strategijo in zaradi spoštovanja pristojnosti drugih parlamentarnih odborov ne bo obravnavala podrobnosti zakonodaje in posvetovanj, ki so v teku;

Splošne ugotovitve

| 1. | ponovno poudarja pomen učinkovitega izvajanja lizbonske strategije in izpostavlja medsebojno odvisnost gospodarskega, družbenega in okoljskega napredka pri oblikovanju dinamičnega in inovativnega trajnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja pomen učinkovitega izvajanja lizbonske strategije in izpostavlja medsebojno odvisnost gospodarskega, družbenega in okoljskega napredka pri oblikovanju dinamičnega in inovativnega trajnostnega gospodarstva;

| 2. | meni, da sta gospodarski razvoj in bodoče blagostanje Evrope odvisna od tega, kako bo znala vzpostaviti boljše pogoje za trajnostni razvoj in odpiranje delovnih mest ter se odzvati na priložnosti in izzive, ki izhajajo iz globalizacije, demografskih sprememb in globalnih okoljskih nevarnosti; meni, da so skupno orodje Evropske unije prenovljena lizbonska strategija in integrirane smernice; |
| --- | --- |

2.

meni, da sta gospodarski razvoj in bodoče blagostanje Evrope odvisna od tega, kako bo znala vzpostaviti boljše pogoje za trajnostni razvoj in odpiranje delovnih mest ter se odzvati na priložnosti in izzive, ki izhajajo iz globalizacije, demografskih sprememb in globalnih okoljskih nevarnosti; meni, da so skupno orodje Evropske unije prenovljena lizbonska strategija in integrirane smernice;

| 3. | meni, da moramo za zagotovitev uspeha prenovljene lizbonske strategije okrepiti tudi rast v Evropi in povečati nezadostno domače povpraševanje, kar je treba doseči prek večjih prihodkov, povezanih z večjo produktivnostjo in zaposlovanjem; |
| --- | --- |

3.

meni, da moramo za zagotovitev uspeha prenovljene lizbonske strategije okrepiti tudi rast v Evropi in povečati nezadostno domače povpraševanje, kar je treba doseči prek večjih prihodkov, povezanih z večjo produktivnostjo in zaposlovanjem;

| 4. | priznava, da Evropsko unijo v prihodnjem obdobju čakajo številni izzivi: upadanje prebivalstva, ki se bo začelo okrog leta 2020, večji gospodarski pritisk globalnih konkurentov, višje cene energije, podnebne spremembe in socialna neravnovesja; meni, da mora Evropa na te izzive odgovoriti z ustrezno kombinacijo politik; |
| --- | --- |

4.

priznava, da Evropsko unijo v prihodnjem obdobju čakajo številni izzivi: upadanje prebivalstva, ki se bo začelo okrog leta 2020, večji gospodarski pritisk globalnih konkurentov, višje cene energije, podnebne spremembe in socialna neravnovesja; meni, da mora Evropa na te izzive odgovoriti z ustrezno kombinacijo politik;

| 5. | ugotavlja, da se program lizbonske strategije razvija pozitivno; vendar opaža, da so pri njenem izvajanju še pomanjkljivosti in da ni pravega razumevanja za to, da lahko tudi evropski razvojni proces v smeri večje rasti, ustvarjanja delovnih mest, ustrezne socialne varnosti in primerne zaščite okolja še vedno zaide v krizo; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da se program lizbonske strategije razvija pozitivno; vendar opaža, da so pri njenem izvajanju še pomanjkljivosti in da ni pravega razumevanja za to, da lahko tudi evropski razvojni proces v smeri večje rasti, ustvarjanja delovnih mest, ustrezne socialne varnosti in primerne zaščite okolja še vedno zaide v krizo;

| 6. | poudarja, da je Evropska unija kot največji svetovni izvoznik in uvoznik blaga, največji svetovni izvoznik storitev, drugi največji namembni kraj in izvor neposrednih tujih naložb med tistimi, ki imajo od odprtega svetovnega gospodarstva največ koristi; meni, da ima zato Evropska unija veliko odgovornost pri reševanju svetovnih vprašanj; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je Evropska unija kot največji svetovni izvoznik in uvoznik blaga, največji svetovni izvoznik storitev, drugi največji namembni kraj in izvor neposrednih tujih naložb med tistimi, ki imajo od odprtega svetovnega gospodarstva največ koristi; meni, da ima zato Evropska unija veliko odgovornost pri reševanju svetovnih vprašanj;

| 7. | odobrava globalno razsežnost lizbonskega procesa in ugotavlja, da je lizbonska strategija evropski odziv na priložnosti in tveganja, povezana z globalizacijo; v zvezi s tem zlasti poudarja pomen čezatlantskega sodelovanja, pa tudi izboljšanja sodelovanja z drugimi velikimi akterji, kot so Kitajska, Indija, Brazilija in druga svetovna gospodarska območja; |
| --- | --- |

7.

odobrava globalno razsežnost lizbonskega procesa in ugotavlja, da je lizbonska strategija evropski odziv na priložnosti in tveganja, povezana z globalizacijo; v zvezi s tem zlasti poudarja pomen čezatlantskega sodelovanja, pa tudi izboljšanja sodelovanja z drugimi velikimi akterji, kot so Kitajska, Indija, Brazilija in druga svetovna gospodarska območja;

| 8. | poziva k dogovoru o pravilih in praksah v svetovni trgovini, ki bodo združljivi z razvojnimi cilji tisočletja ter odgovornostjo, ki jo ima Evropska unija, ko prevzema vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in pri spodbujanju zdravja; načeloma poziva k sprejetju ukrepov za boj proti protekcionizmu v Evropski uniji in zunaj nje; poziva k sodelovanju in pravičnemu pristopu pri nadaljevanju kroga pogajanj iz Dohe; |
| --- | --- |

8.

poziva k dogovoru o pravilih in praksah v svetovni trgovini, ki bodo združljivi z razvojnimi cilji tisočletja ter odgovornostjo, ki jo ima Evropska unija, ko prevzema vodilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam in pri spodbujanju zdravja; načeloma poziva k sprejetju ukrepov za boj proti protekcionizmu v Evropski uniji in zunaj nje; poziva k sodelovanju in pravičnemu pristopu pri nadaljevanju kroga pogajanj iz Dohe;

| 9. | poudarja neizpodbitno vrednost dosledne politike stabilnosti in rasti ter pomen makroekonomske stabilnosti kot vira samozavesti, ki je podlaga za doseganje ciljev lizbonske strategije; poudarja, da morata za doseganje makroekonomske stabilnosti povečanje produktivnosti spremljati pravičnejša razdelitev in krepitev socialne kohezije; v zvezi s tem opozarja na zahtevo po povišanju plač, da ne bi zaostajale za srednjeročno rastjo produktivnosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja neizpodbitno vrednost dosledne politike stabilnosti in rasti ter pomen makroekonomske stabilnosti kot vira samozavesti, ki je podlaga za doseganje ciljev lizbonske strategije; poudarja, da morata za doseganje makroekonomske stabilnosti povečanje produktivnosti spremljati pravičnejša razdelitev in krepitev socialne kohezije; v zvezi s tem opozarja na zahtevo po povišanju plač, da ne bi zaostajale za srednjeročno rastjo produktivnosti;

| 10. | tako kot Komisija poudarja, da so gospodarstva držav članic močno medsebojno odvisna in da je razlog za program skupne reforme najmočnejši na območju evra; |
| --- | --- |

10.

tako kot Komisija poudarja, da so gospodarstva držav članic močno medsebojno odvisna in da je razlog za program skupne reforme najmočnejši na območju evra;

| 11. | opozarja, da je nadvse pomembno ohraniti stabilnost finančnih trgov, in ugotavlja, da je nedavna kriza zaradi hipotekarnih kreditov z velikim tveganjem pokazala na potrebo, da Evropska unija razvije ukrepe nadzora delovanja, da bi okrepila preglednost in stabilnost finančnih trgov in bolje zaščitila potrošnike; zahteva oceno sedanjih sistemov in instrumentov bonitetnega nadzora v Evropi in vztraja pri tesnem posvetovanju s Parlamentom, s čimer bi dosegli jasna priporočila, kako izboljšati stabilnost finančnega sistema in njegovo sposobnost zagotavljanja varnega in dolgoročnega finančnega poslovanja evropskih podjetij; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je nadvse pomembno ohraniti stabilnost finančnih trgov, in ugotavlja, da je nedavna kriza zaradi hipotekarnih kreditov z velikim tveganjem pokazala na potrebo, da Evropska unija razvije ukrepe nadzora delovanja, da bi okrepila preglednost in stabilnost finančnih trgov in bolje zaščitila potrošnike; zahteva oceno sedanjih sistemov in instrumentov bonitetnega nadzora v Evropi in vztraja pri tesnem posvetovanju s Parlamentom, s čimer bi dosegli jasna priporočila, kako izboljšati stabilnost finančnega sistema in njegovo sposobnost zagotavljanja varnega in dolgoročnega finančnega poslovanja evropskih podjetij;

| 12. | opozarja, da je subsidiarnost pomembna, saj državam članicam omogoča, da politike v zvezi z varnostjo in prožnostjo, o katerih so se skupno dogovorile, prilagodijo specifičnim praksam in navadam na svojih trgih dela; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je subsidiarnost pomembna, saj državam članicam omogoča, da politike v zvezi z varnostjo in prožnostjo, o katerih so se skupno dogovorile, prilagodijo specifičnim praksam in navadam na svojih trgih dela;

| 13. | opozarja, da je kohezijska politika temeljno načelo pogodb in orodje za doseganje ciljev lizbonske strategije za rast in delovna mesta, ter da je do 75 % sredstev kohezijske politike predvidenih za prenovo in cilje lizbonske strategije; meni, da je treba izkoristiti splošni vpliv kohezijske politike Evropske unije in še zlasti strukturnih in kohezijskih skladov za izvajanje lizbonske strategije na regionalni ravni, in da je treba rezultate tega procesa skrbno spremljati na regionalni in lokalni ravni; meni, da bi moral sedanji ugodni gospodarski razvoj spodbuditi nadaljnje reforme; poudarja, da je treba raziskati dosedanji učinek izvajanja lizbonske strategije na regionalni ravni, saj bodo leta 2008 prvič lahko ocenjeni predhodni rezultati opredelitve namembnosti v okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je kohezijska politika temeljno načelo pogodb in orodje za doseganje ciljev lizbonske strategije za rast in delovna mesta, ter da je do 75 % sredstev kohezijske politike predvidenih za prenovo in cilje lizbonske strategije; meni, da je treba izkoristiti splošni vpliv kohezijske politike Evropske unije in še zlasti strukturnih in kohezijskih skladov za izvajanje lizbonske strategije na regionalni ravni, in da je treba rezultate tega procesa skrbno spremljati na regionalni in lokalni ravni; meni, da bi moral sedanji ugodni gospodarski razvoj spodbuditi nadaljnje reforme; poudarja, da je treba raziskati dosedanji učinek izvajanja lizbonske strategije na regionalni ravni, saj bodo leta 2008 prvič lahko ocenjeni predhodni rezultati opredelitve namembnosti v okviru kohezijske politike;

| 14. | meni, da sodijo znanstvene in tehnološke raziskave med bistvene dele lizbonske strategije; se strinja, da je nujno treba okrepiti raziskave in razvoj ter da bi morale države članice sprejeti dodatne ukrepe za izpolnjevanje svojih ciljev glede raziskav in razvoja za leto 2010 ter napovedati, kako bodo do tega leta dosegle svoje cilje na tem področju ter kako bodo njihove strategije prispevale k uresničitvi evropskega raziskovalnega prostora; poudarja, da se bodo Evropski uniji z nujnim prehodom v energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, ki bo temeljilo tudi na obnovljivih virih, prek razvoja in uporabe nove tehnologije ponudile različne priložnosti; ugotavlja, da bodo velike priložnosti, ki jih bosta evropskemu gospodarstvu prinesla razvoj in uvajanje novih tehnologij in storitev, pripomogle k večji dekarbonizaciji globalnega gospodarstva; pozdravlja predlog Komisije, da bi v zvezi s tem določili „peto svoboščino“, tj. prosti pretok znanja, s katero bi dopolnili štiri svoboščine: prosti pretok blaga, storitev, oseb in kapitala, in združili vire Evropske unije in držav članic na področju raziskav in razvoja ter s tem zagotovili njihovo učinkovitejšo uporabo; |
| --- | --- |

14.

meni, da sodijo znanstvene in tehnološke raziskave med bistvene dele lizbonske strategije; se strinja, da je nujno treba okrepiti raziskave in razvoj ter da bi morale države članice sprejeti dodatne ukrepe za izpolnjevanje svojih ciljev glede raziskav in razvoja za leto 2010 ter napovedati, kako bodo do tega leta dosegle svoje cilje na tem področju ter kako bodo njihove strategije prispevale k uresničitvi evropskega raziskovalnega prostora; poudarja, da se bodo Evropski uniji z nujnim prehodom v energetsko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, ki bo temeljilo tudi na obnovljivih virih, prek razvoja in uporabe nove tehnologije ponudile različne priložnosti; ugotavlja, da bodo velike priložnosti, ki jih bosta evropskemu gospodarstvu prinesla razvoj in uvajanje novih tehnologij in storitev, pripomogle k večji dekarbonizaciji globalnega gospodarstva; pozdravlja predlog Komisije, da bi v zvezi s tem določili „peto svoboščino“, tj. prosti pretok znanja, s katero bi dopolnili štiri svoboščine: prosti pretok blaga, storitev, oseb in kapitala, in združili vire Evropske unije in držav članic na področju raziskav in razvoja ter s tem zagotovili njihovo učinkovitejšo uporabo;

| 15. | pozdravlja nedavne pobude in naložbe v industrijsko in raziskovalno politiko; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ter nedavne investicije v Galileo kot učinkovita sredstva za združevanje potreb po tehnoloških inovacijah z načrtovanim industrijskim razvojem; odobrava programa evropski sistem za globalno satelitsko navigacijo (Galileo in Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev) kot ključna projekta Evropske unije; poudarja gospodarske in javne zasluge teh dveh programov ter koristi novih storitev in trgov, ki jih zagotavljata; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja nedavne pobude in naložbe v industrijsko in raziskovalno politiko; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ter nedavne investicije v Galileo kot učinkovita sredstva za združevanje potreb po tehnoloških inovacijah z načrtovanim industrijskim razvojem; odobrava programa evropski sistem za globalno satelitsko navigacijo (Galileo in Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev) kot ključna projekta Evropske unije; poudarja gospodarske in javne zasluge teh dveh programov ter koristi novih storitev in trgov, ki jih zagotavljata;

| 16. | meni, da so mreže odličnosti potrebne za zagotovitev vodilnega položaja Evrope na gospodarskih in tehnoloških področjih; meni, da bi morale države članice in regije podpirati razvoj grozdov odličnosti in ukrepe za spodbujanje tekmovalnosti in sodelovanja med njimi, da bi nadalje okrepile kulturo inovacij; meni, da bi morali Komisija, države članice ter regionalni in lokalni organi sprejeti nadaljnje ukrepe za dejavno podpiranje tesnejšega sodelovanja med javnimi organi, raziskovalnimi inštituti, univerzami in industrijo; |
| --- | --- |

16.

meni, da so mreže odličnosti potrebne za zagotovitev vodilnega položaja Evrope na gospodarskih in tehnoloških področjih; meni, da bi morale države članice in regije podpirati razvoj grozdov odličnosti in ukrepe za spodbujanje tekmovalnosti in sodelovanja med njimi, da bi nadalje okrepile kulturo inovacij; meni, da bi morali Komisija, države članice ter regionalni in lokalni organi sprejeti nadaljnje ukrepe za dejavno podpiranje tesnejšega sodelovanja med javnimi organi, raziskovalnimi inštituti, univerzami in industrijo;

| 17. | poudarja, kako pomembno je, da evropska podjetja, državljani in organi uspešno zaključijo prehod v digitalno dobo in v resnici dosežejo na znanju temelječo družbo in gospodarstvo, kakor je predvideno v lizbonski strategiji; poziva, da je treba nadalje razviti znanost in tehnologijo v vsakodnevnem življenju državljanov ter spodbujati vključujočo družbo znanja za vse; |
| --- | --- |

17.

poudarja, kako pomembno je, da evropska podjetja, državljani in organi uspešno zaključijo prehod v digitalno dobo in v resnici dosežejo na znanju temelječo družbo in gospodarstvo, kakor je predvideno v lizbonski strategiji; poziva, da je treba nadalje razviti znanost in tehnologijo v vsakodnevnem življenju državljanov ter spodbujati vključujočo družbo znanja za vse;

| 18. | poziva vlade držav članic in njihove regionalne uprave kot največje delodajalce, kupce in ponudnike storitev na notranjem trgu, naj spodbujajo inovacije z vzpostavitvijo pilotskih trgov za inovativne izdelke in storitve; |
| --- | --- |

18.

poziva vlade držav članic in njihove regionalne uprave kot največje delodajalce, kupce in ponudnike storitev na notranjem trgu, naj spodbujajo inovacije z vzpostavitvijo pilotskih trgov za inovativne izdelke in storitve;

| 19. | ugotavlja, da imajo mala in srednja podjetja (MSP) ključno vlogo pri ustvarjanju novih delovnih mest ter izkoriščanju novih raziskav; odločno podpira zakon o malem gospodarstvu, ki ga je predlagala Komisija, kot sredstvo za ustvarjanje priložnosti za mala in srednja podjetja, za spodbujanje pristopa „najprej razmišljaj v malem“ ter za oblikovanje celovitega pristopa politike, da bi sprostili potencial rasti na vsaki stopnji življenjskega ciklusa malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da imajo mala in srednja podjetja (MSP) ključno vlogo pri ustvarjanju novih delovnih mest ter izkoriščanju novih raziskav; odločno podpira zakon o malem gospodarstvu, ki ga je predlagala Komisija, kot sredstvo za ustvarjanje priložnosti za mala in srednja podjetja, za spodbujanje pristopa „najprej razmišljaj v malem“ ter za oblikovanje celovitega pristopa politike, da bi sprostili potencial rasti na vsaki stopnji življenjskega ciklusa malih in srednjih podjetij;

| 20. | poudarja, da je malim in srednjim podjetjem mogoče pomagati z zmanjšanjem regulativne obremenitve, izboljšanjem dostopa do javnih naročil in razvojem ugodnejše ureditve financiranja in izkoriščanja inovacij; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je malim in srednjim podjetjem mogoče pomagati z zmanjšanjem regulativne obremenitve, izboljšanjem dostopa do javnih naročil in razvojem ugodnejše ureditve financiranja in izkoriščanja inovacij;

| 21. | se strinja, da je treba v Evropski uniji inovativne tehnologije hitreje pretvarjati v nove izdelke in storitve; zato podpira zahtevo Komisije, da se oblikuje „trikotnik znanja“, ki ga sestavljajo raziskave, izobraževanje in inovacije; pričakuje učinkovitejše vlaganje v nova znanja, vseživljenjsko učenje in sodobne sisteme izobraževanja/usposabljanja; |
| --- | --- |

21.

se strinja, da je treba v Evropski uniji inovativne tehnologije hitreje pretvarjati v nove izdelke in storitve; zato podpira zahtevo Komisije, da se oblikuje „trikotnik znanja“, ki ga sestavljajo raziskave, izobraževanje in inovacije; pričakuje učinkovitejše vlaganje v nova znanja, vseživljenjsko učenje in sodobne sisteme izobraževanja/usposabljanja;

| 22. | pozdravlja dejstvo, da si je Komisija za nalogo zadala zmanjšanje regulativne obremenitve in si prizadeva za boljšo zakonodajo ter spodbuja države članice, naj sprejmejo enake ukrepe, pri čemer ne smejo ogroziti participativne pravice državljanov in varstva potrošnikov; pričakuje, da bosta Svet in Komisija spoštovala svoje zaveze, kakor so določene v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje (2); z globoko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija v zadnjem času številne pomembne zakonodajne predloge podala brez predhodne presoje vpliva ali ustrezne ocene učinkov obstoječe zakonodaje na istem področju; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dejstvo, da si je Komisija za nalogo zadala zmanjšanje regulativne obremenitve in si prizadeva za boljšo zakonodajo ter spodbuja države članice, naj sprejmejo enake ukrepe, pri čemer ne smejo ogroziti participativne pravice državljanov in varstva potrošnikov; pričakuje, da bosta Svet in Komisija spoštovala svoje zaveze, kakor so določene v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje (2); z globoko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija v zadnjem času številne pomembne zakonodajne predloge podala brez predhodne presoje vpliva ali ustrezne ocene učinkov obstoječe zakonodaje na istem področju;

| 23. | pri tem poudarja, da je v zunanji in trgovinski politiki potreben nov, celovit pristop usmerjen v zbliževanje pravil, standardov in regulativnega sodelovanja po vsem svetu; poudarja, da mora Evropa v polnosti izkoristiti svoj potencial kot odskočna deska za podjetja, ki vstopajo na svetovne trge, in kot privlačen kraj za vlagatelje; poleg tega zahteva, da se v vse dvostranske ali regionalne trgovinske sporazume Evropske unije, ki so še v fazi pogajanj, vključijo izvršljive določbe o izvajanju temeljnih delovnih standardov in drugih vidikov dostojnega dela, pa tudi večstranskih okoljskih standardov; |
| --- | --- |

23.

pri tem poudarja, da je v zunanji in trgovinski politiki potreben nov, celovit pristop usmerjen v zbliževanje pravil, standardov in regulativnega sodelovanja po vsem svetu; poudarja, da mora Evropa v polnosti izkoristiti svoj potencial kot odskočna deska za podjetja, ki vstopajo na svetovne trge, in kot privlačen kraj za vlagatelje; poleg tega zahteva, da se v vse dvostranske ali regionalne trgovinske sporazume Evropske unije, ki so še v fazi pogajanj, vključijo izvršljive določbe o izvajanju temeljnih delovnih standardov in drugih vidikov dostojnega dela, pa tudi večstranskih okoljskih standardov;

| 24. | ponovno poudarja, da bo pri ustvarjanju družbe, dovzetne za spremembe, izredno pomemben bolj vključujoč način sprejemanja gospodarskih odločitev; opozarja na sklepe pomladanskega Evropskega sveta iz leta 2005, ki poudarjajo, da je visoka raven socialne zaščite bistvena za lizbonsko strategijo; ponovno poudarja, da je nesprejemljivo, da ljudje živijo pod mejo revščine in so izključeni iz družbe; ponovno poudarja, da bi morali vsi evropski državljani imeti dostojno delo in dostojno življenje, tudi po upokojitvi; podpira nadaljnje ukrepe za uveljavitev politike boja proti revščini in socialni izključenosti z namenom, da se sprejme celovit pristop k obnovi odločilnega zagona za izkoreninjenje revščine do leta 2010 ter vsem evropskim državljanom omogoči uveljavljanje temeljnih pravic; poudarja pravno zavezujočo vključitev Listine Unije o temeljnih pravicah v Lizbonsko pogodbo; poziva spomladanski Evropski svet 2008, naj oblikuje ambiciozen socialni program s konkretnim učinkom na doseganje rezultatov lizbonske strategije; |
| --- | --- |

24.

ponovno poudarja, da bo pri ustvarjanju družbe, dovzetne za spremembe, izredno pomemben bolj vključujoč način sprejemanja gospodarskih odločitev; opozarja na sklepe pomladanskega Evropskega sveta iz leta 2005, ki poudarjajo, da je visoka raven socialne zaščite bistvena za lizbonsko strategijo; ponovno poudarja, da je nesprejemljivo, da ljudje živijo pod mejo revščine in so izključeni iz družbe; ponovno poudarja, da bi morali vsi evropski državljani imeti dostojno delo in dostojno življenje, tudi po upokojitvi; podpira nadaljnje ukrepe za uveljavitev politike boja proti revščini in socialni izključenosti z namenom, da se sprejme celovit pristop k obnovi odločilnega zagona za izkoreninjenje revščine do leta 2010 ter vsem evropskim državljanom omogoči uveljavljanje temeljnih pravic; poudarja pravno zavezujočo vključitev Listine Unije o temeljnih pravicah v Lizbonsko pogodbo; poziva spomladanski Evropski svet 2008, naj oblikuje ambiciozen socialni program s konkretnim učinkom na doseganje rezultatov lizbonske strategije;

| 25. | glede na to, da sta socialna in ozemeljska kohezija med bistvenimi elementi notranjega trga, ponovno poudarja, da je treba okrepiti zaupanje državljanov s spodbujanjem družbenih in okoljskih ciljev, skupnih vsem državam članicam, kot so visokokakovostna delovna mesta, enake možnosti ter varstvo zdravja in okolja, pri čemer je treba spoštovati evropsko kulturno raznolikost; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo EU opravljala svojo zaščitniško vlogo na teh področjih ter da ne bo prišlo do tekmovanja med državami članicami na področju zakonodaje; |
| --- | --- |

25.

glede na to, da sta socialna in ozemeljska kohezija med bistvenimi elementi notranjega trga, ponovno poudarja, da je treba okrepiti zaupanje državljanov s spodbujanjem družbenih in okoljskih ciljev, skupnih vsem državam članicam, kot so visokokakovostna delovna mesta, enake možnosti ter varstvo zdravja in okolja, pri čemer je treba spoštovati evropsko kulturno raznolikost; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo EU opravljala svojo zaščitniško vlogo na teh področjih ter da ne bo prišlo do tekmovanja med državami članicami na področju zakonodaje;

| 26. | meni, da je nadaljnje vključevanje prometnega sektorja v lizbonsko strategijo nujno; vztraja, da je treba v skladu z integriranimi političnimi smernicami nameniti prednost trajnostnemu prometu, logistiki in razvoju vseevropskih omrežij, ter poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nacionalni načrti, predloženi na spomladanskem Evropskem svetu leta 2008, odražali te prednostne naloge; |
| --- | --- |

26.

meni, da je nadaljnje vključevanje prometnega sektorja v lizbonsko strategijo nujno; vztraja, da je treba v skladu z integriranimi političnimi smernicami nameniti prednost trajnostnemu prometu, logistiki in razvoju vseevropskih omrežij, ter poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nacionalni načrti, predloženi na spomladanskem Evropskem svetu leta 2008, odražali te prednostne naloge;

Notranji trg in strateški odzivi na globalizacijo

| 27. | poudarja, da
  so
  dobro delujoč notranji trg, visoko kvalificirana delovna sila, uravnoteženo socialno tržno gospodarstvo in demokratična stabilnost največja konkurenčna prednost za Evropo; poudarja, da notranji trg vlagateljem iz tretjih držav ponuja prednosti, kot so enotni pogoji delovanja in prosti pretok, vendar bi morala vstop na notranji trg spremljati podobna odprtost tretjih držav z razvitimi ali razvijajočimi se gospodarstvi za vlagatelje iz EU; poleg tega ugotavlja, da je treba vzpostaviti najboljše okvirne pogoje za evropska podjetja, vključno z boljšo pravno ureditvijo, dobrim upravljanjem, zdravo in pošteno konkurenco, učinkovito delujočimi trgi tveganega kapitala in komercializacijo rezultatov raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da
  so
  dobro delujoč notranji trg, visoko kvalificirana delovna sila, uravnoteženo socialno tržno gospodarstvo in demokratična stabilnost največja konkurenčna prednost za Evropo; poudarja, da notranji trg vlagateljem iz tretjih držav ponuja prednosti, kot so enotni pogoji delovanja in prosti pretok, vendar bi morala vstop na notranji trg spremljati podobna odprtost tretjih držav z razvitimi ali razvijajočimi se gospodarstvi za vlagatelje iz EU; poleg tega ugotavlja, da je treba vzpostaviti najboljše okvirne pogoje za evropska podjetja, vključno z boljšo pravno ureditvijo, dobrim upravljanjem, zdravo in pošteno konkurenco, učinkovito delujočimi trgi tveganega kapitala in komercializacijo rezultatov raziskav in inovacij;

| 28. | poziva države članice, naj pri oblikovanju politike namenijo največjo pozornost konkurenčnosti Evropske unije, dokončna vzpostavitev notranjega trga pa naj postane prednostna naloga, zlasti s pravočasnim in ustreznim izvajanjem direktiv o notranjem trgu ter odstranitvijo neupravičenih ovir pri dostopu do nacionalnih trgov; vendar opominja, da je vzpostavitev notranjega trga temeljila na konkurenčnosti, sodelovanju in solidarnosti, ki ostajajo temeljni pogoji za nadaljnje dosežke notranjega trga v 21. stoletju; vztraja, da je treba notranji trg razviti s pravili poštene konkurence, učinkovitimi davčnimi in socialnovarstvenimi sistemi ter visoko stopnjo varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj pri oblikovanju politike namenijo največjo pozornost konkurenčnosti Evropske unije, dokončna vzpostavitev notranjega trga pa naj postane prednostna naloga, zlasti s pravočasnim in ustreznim izvajanjem direktiv o notranjem trgu ter odstranitvijo neupravičenih ovir pri dostopu do nacionalnih trgov; vendar opominja, da je vzpostavitev notranjega trga temeljila na konkurenčnosti, sodelovanju in solidarnosti, ki ostajajo temeljni pogoji za nadaljnje dosežke notranjega trga v 21. stoletju; vztraja, da je treba notranji trg razviti s pravili poštene konkurence, učinkovitimi davčnimi in socialnovarstvenimi sistemi ter visoko stopnjo varstva potrošnikov;

| 29. | poudarja, da je treba dokončno oblikovati notranji trg in izpeljati potrebne reforme; poziva države članice, naj podprejo preostale ukrepe, ki so potrebni za vzpostavitev notranjega trga Evropske unije za storitve, vključno s finančnimi storitvami, in naj zagotovijo, da bodo njihovi nacionalni upravni organi spodbujali nove ponudnike storitev in izdelke, obenem pa zagotavljali enake pogoje za vse in ustrezno preglednost ter pravno varnost interesov posameznih vlagateljev; meni, da bi morale nove politične pobude za dokončno oblikovanje notranjega trga temeljiti na analizi učinka, ki ga imajo na različne trge, gospodarske panoge in okolje ter socialno področje; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba dokončno oblikovati notranji trg in izpeljati potrebne reforme; poziva države članice, naj podprejo preostale ukrepe, ki so potrebni za vzpostavitev notranjega trga Evropske unije za storitve, vključno s finančnimi storitvami, in naj zagotovijo, da bodo njihovi nacionalni upravni organi spodbujali nove ponudnike storitev in izdelke, obenem pa zagotavljali enake pogoje za vse in ustrezno preglednost ter pravno varnost interesov posameznih vlagateljev; meni, da bi morale nove politične pobude za dokončno oblikovanje notranjega trga temeljiti na analizi učinka, ki ga imajo na različne trge, gospodarske panoge in okolje ter socialno področje;

| 30. | poudarja, da je treba ustrezno zaščititi pravice intelektualne lastnine, in podpira pobudo za dostopen, varen in učinkovit patentni sistem, s katerim bi spodbujali naložbe in raziskovalna prizadevanja ter okrepili inovativne sposobnosti zlasti malih in srednjih podjetij; poziva vse tri institucije, naj si skupaj prizadevajo za dosego političnega soglasja o dejanskem izboljšanju patentnega sistema, ki bi državljanom omogočal korist od novih izdelkov in storitev po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba ustrezno zaščititi pravice intelektualne lastnine, in podpira pobudo za dostopen, varen in učinkovit patentni sistem, s katerim bi spodbujali naložbe in raziskovalna prizadevanja ter okrepili inovativne sposobnosti zlasti malih in srednjih podjetij; poziva vse tri institucije, naj si skupaj prizadevajo za dosego političnega soglasja o dejanskem izboljšanju patentnega sistema, ki bi državljanom omogočal korist od novih izdelkov in storitev po dostopnih cenah;

| 31. | ugotavlja, da tržni instrumenti vključujejo široko paleto političnih orodij, ki se vse bolj uporabljajo za doseganje okoljskih ciljev; meni, da tržni instrumenti, kot so na primer davki, dajatve in trgovanje z emisijami lahko pospešujejo uspešno razporejanje naravnih virov in v tem kontekstu prispevajo k uresničevanju ciljev lizbonskega strategije; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da tržni instrumenti vključujejo široko paleto političnih orodij, ki se vse bolj uporabljajo za doseganje okoljskih ciljev; meni, da tržni instrumenti, kot so na primer davki, dajatve in trgovanje z emisijami lahko pospešujejo uspešno razporejanje naravnih virov in v tem kontekstu prispevajo k uresničevanju ciljev lizbonskega strategije;

| 32. | ponavlja svoje stališče o prednostih preložitve davčnega bremena z dela na onesnaževanje okolja, saj bi bil to učinkovit način reševanja vprašanj v zvezi z okoljem, pa tudi z zaposlovanjem, ter meni, da je treba zmanjšati obremenitev dela, da bi ustvarili več delovnih mest in preprečili sivo ekonomijo; |
| --- | --- |

32.

ponavlja svoje stališče o prednostih preložitve davčnega bremena z dela na onesnaževanje okolja, saj bi bil to učinkovit način reševanja vprašanj v zvezi z okoljem, pa tudi z zaposlovanjem, ter meni, da je treba zmanjšati obremenitev dela, da bi ustvarili več delovnih mest in preprečili sivo ekonomijo;

| 33. | ugotavlja, da je cilje varnosti oskrbe z energijo, zagotavljanja trajnostne mobilnosti in energije za evropske državljane po razumni ceni ter ohranjanja poštenih cen mogoče doseči z isto strategijo kot za ambiciozno zastavljeno varstvo podnebja; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da je cilje varnosti oskrbe z energijo, zagotavljanja trajnostne mobilnosti in energije za evropske državljane po razumni ceni ter ohranjanja poštenih cen mogoče doseči z isto strategijo kot za ambiciozno zastavljeno varstvo podnebja;

| 34. | zato poziva Komisijo, naj dosledno in hitro izvede sklepe s pomladanskega Evropskega sveta leta 2007 ter obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost v resnici določi za prednostno nalogo skupne energetske politike; |
| --- | --- |

34.

zato poziva Komisijo, naj dosledno in hitro izvede sklepe s pomladanskega Evropskega sveta leta 2007 ter obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost v resnici določi za prednostno nalogo skupne energetske politike;

| 35. | poudarja, da je prehod na gospodarstvo z nizko porabo energije, ki bo temeljila na obnovljivih virih energije, pomembna naloga Evropske unije in drugih industrializiranih držav, in da je učinkovit način, kako se tega lotiti, uporaba tehnologij, ki so že na voljo, a je za njihovo uveljavljanje potrebno pogumno politično delovanje, vključno s spodbudami in z večstransko dogovorjenimi sankcijami za države, ki niso pripravljene prevzeti svojega dela bremena; poudarja, da se bodo Evropski uniji z nujnim prehodom v trajnostno gospodarstvo z nizko porabo energije in z nizkimi emisijami ogljika prek razvoja in uporabe nove tehnologije ponudile različne priložnosti; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je prehod na gospodarstvo z nizko porabo energije, ki bo temeljila na obnovljivih virih energije, pomembna naloga Evropske unije in drugih industrializiranih držav, in da je učinkovit način, kako se tega lotiti, uporaba tehnologij, ki so že na voljo, a je za njihovo uveljavljanje potrebno pogumno politično delovanje, vključno s spodbudami in z večstransko dogovorjenimi sankcijami za države, ki niso pripravljene prevzeti svojega dela bremena; poudarja, da se bodo Evropski uniji z nujnim prehodom v trajnostno gospodarstvo z nizko porabo energije in z nizkimi emisijami ogljika prek razvoja in uporabe nove tehnologije ponudile različne priložnosti;

| 36. | poudarja pomen prometne politike pri boju proti podnebnim spremembam in pri obravnavi širšega sklopa okoljskih vprašanj zagovarja politike, ki z različnimi ukrepi zmanjšujejo nepotrebni prevoz, in poziva, da se opravi celovita strateška okoljska ocena o vplivu vseevropskih prometnih omrežij; |
| --- | --- |

36.

poudarja pomen prometne politike pri boju proti podnebnim spremembam in pri obravnavi širšega sklopa okoljskih vprašanj zagovarja politike, ki z različnimi ukrepi zmanjšujejo nepotrebni prevoz, in poziva, da se opravi celovita strateška okoljska ocena o vplivu vseevropskih prometnih omrežij;

| 37. | poziva države članice, naj v okviru učinkovite, trajnostne in okolju prijazne prometne politike hitro razširijo medsebojno povezana, interoperabilna vseevropska prometna omrežja, zlasti ob upoštevanju potreb novih držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo ustrezno kombinacijo politik, da bi v celoti izkoristile potencial okolju prijaznih, inteligentnih prevoznih sistemov in tehnoloških inovacij; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj v okviru učinkovite, trajnostne in okolju prijazne prometne politike hitro razširijo medsebojno povezana, interoperabilna vseevropska prometna omrežja, zlasti ob upoštevanju potreb novih držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo ustrezno kombinacijo politik, da bi v celoti izkoristile potencial okolju prijaznih, inteligentnih prevoznih sistemov in tehnoloških inovacij;

| 38. | poudarja, da je zato bistveno zagotoviti, da bo v prihodnje povpraševanje po logističnih storitvah združljivo z manjšim vplivom na okolje in nižjimi emisijami toplogrednih plinov; meni, da trajnostni prevoz temelji na zmožnosti političnih nosilcev odločanja na evropski, nacionalni in regionalni ravni, da zagotovijo učinkovite spodbude, na podlagi katerih si lahko kupci prevoza, prevozniki in proizvajalci vozil še naprej prizadevajo za ustvarjanje okolju prijaznejšega logističnega trga; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je zato bistveno zagotoviti, da bo v prihodnje povpraševanje po logističnih storitvah združljivo z manjšim vplivom na okolje in nižjimi emisijami toplogrednih plinov; meni, da trajnostni prevoz temelji na zmožnosti političnih nosilcev odločanja na evropski, nacionalni in regionalni ravni, da zagotovijo učinkovite spodbude, na podlagi katerih si lahko kupci prevoza, prevozniki in proizvajalci vozil še naprej prizadevajo za ustvarjanje okolju prijaznejšega logističnega trga;

Trg dela in vlaganje v ljudi

| 39. | priznava, da se sicer kažejo koristi strategije Evropske unije za rast in delovna mesta, vendar opozarja, da jih niso občutili vsi državljani Unije; poudarja, da je pri obravnavanju globalizacije in izzivov demografskih sprememb nadvse pomembno, da se ljudem zagotovijo potrebne veščine in priložnosti, zato da se v večjem številu vključijo na trg dela in delo postane realna možnost za vse, zlasti prek ukrepov, usmerjenih na tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela; |
| --- | --- |

39.

priznava, da se sicer kažejo koristi strategije Evropske unije za rast in delovna mesta, vendar opozarja, da jih niso občutili vsi državljani Unije; poudarja, da je pri obravnavanju globalizacije in izzivov demografskih sprememb nadvse pomembno, da se ljudem zagotovijo potrebne veščine in priložnosti, zato da se v večjem številu vključijo na trg dela in delo postane realna možnost za vse, zlasti prek ukrepov, usmerjenih na tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela;

| 40. | poudarja, da mora za zagotovitev prostega pretoka in mobilnosti na trgu dela Svet sprejeti direktive o organizaciji delovnega časa, delovnih pogojih za začasne delavce in prenosljivosti pokojninskih pravic ter da bi moral nemudoma revidirati Direktivo Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev (3); poudarja, da je z odstranitvijo ovir za mobilnost na evropskem trgu dela omogočena večja zaščita evropske delovne sile; ugotavlja, da se mora Evropska unija potruditi in državljanom razložiti koristi pristopa, v katerem so učinkovito združene širitev, povezovanje, solidarnost in mobilnost delovne sile; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da mora za zagotovitev prostega pretoka in mobilnosti na trgu dela Svet sprejeti direktive o organizaciji delovnega časa, delovnih pogojih za začasne delavce in prenosljivosti pokojninskih pravic ter da bi moral nemudoma revidirati Direktivo Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev (3); poudarja, da je z odstranitvijo ovir za mobilnost na evropskem trgu dela omogočena večja zaščita evropske delovne sile; ugotavlja, da se mora Evropska unija potruditi in državljanom razložiti koristi pristopa, v katerem so učinkovito združene širitev, povezovanje, solidarnost in mobilnost delovne sile;

| 41. | ponovno poudarja, da si Evropa ne more privoščiti tako velikega števila nezaposlenih; ugotavlja, da pri velikih spremembah, ki se dogajajo po vsem svetu, evropski socialni model ne bo ostal neprizadet; meni, da si mora Evropa za to, da bi se spoprijela z demografskimi izzivi in zagotovila trajnostne javne finance, prizadevati za reforme trga dela in sistemov socialnega varstva, da bi okrepila spodbude za delo in ljudem zagotovila priložnosti in veščine, s katerimi se bodo laže soočali s spremembami in se laže ponovno vključili v plačano delo; poudarja, da se mora Evropska unija lotiti številnih reform, če želi ohraniti konkurenčnost na svetovnem prizorišču; meni, da se bo z okrepitvijo socialnega dialoga povečalo zaupanje med podjetji in delavci, ki je potrebno pri izvajanju reform; poudarja, kako pomembno je, da se dogovorjena skupna načela prožne varnosti izvajajo celovito in uravnoteženo tako za delavce kot delodajalce; |
| --- | --- |

41.

ponovno poudarja, da si Evropa ne more privoščiti tako velikega števila nezaposlenih; ugotavlja, da pri velikih spremembah, ki se dogajajo po vsem svetu, evropski socialni model ne bo ostal neprizadet; meni, da si mora Evropa za to, da bi se spoprijela z demografskimi izzivi in zagotovila trajnostne javne finance, prizadevati za reforme trga dela in sistemov socialnega varstva, da bi okrepila spodbude za delo in ljudem zagotovila priložnosti in veščine, s katerimi se bodo laže soočali s spremembami in se laže ponovno vključili v plačano delo; poudarja, da se mora Evropska unija lotiti številnih reform, če želi ohraniti konkurenčnost na svetovnem prizorišču; meni, da se bo z okrepitvijo socialnega dialoga povečalo zaupanje med podjetji in delavci, ki je potrebno pri izvajanju reform; poudarja, kako pomembno je, da se dogovorjena skupna načela prožne varnosti izvajajo celovito in uravnoteženo tako za delavce kot delodajalce;

| 42. | poudarja, da tako delodajalci kot delavci pogosteje zahtevajo prožne oblike dela, in podpira sprejetje uravnoteženega sklopa skupnih načel v zvezi s prožno varnostjo; opozarja, da so izobraževanje, kvalifikacije in usposabljanje sestavni del najboljše zaposlovalne politike in da je treba infrastrukturo za varstvo otrok obravnavati kot enega od pogojev za povečanje zlasti vključenosti žensk v delo; spodbuja države članice, naj ta skupna načela vključijo v posvetovanja o nacionalnih programih reform s socialnimi partnerji, in poudarja ključno vlogo ukrepov za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja, spodbujanja enakih možnosti za vse, usposabljanja in prekvalifikacije, aktivne politike na trgu dela, ustrezne socialne zaščite in premagovanja segmentacije trga dela z zagotavljanjem pravice do zaposlitve za vse delavce; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da tako delodajalci kot delavci pogosteje zahtevajo prožne oblike dela, in podpira sprejetje uravnoteženega sklopa skupnih načel v zvezi s prožno varnostjo; opozarja, da so izobraževanje, kvalifikacije in usposabljanje sestavni del najboljše zaposlovalne politike in da je treba infrastrukturo za varstvo otrok obravnavati kot enega od pogojev za povečanje zlasti vključenosti žensk v delo; spodbuja države članice, naj ta skupna načela vključijo v posvetovanja o nacionalnih programih reform s socialnimi partnerji, in poudarja ključno vlogo ukrepov za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja, spodbujanja enakih možnosti za vse, usposabljanja in prekvalifikacije, aktivne politike na trgu dela, ustrezne socialne zaščite in premagovanja segmentacije trga dela z zagotavljanjem pravice do zaposlitve za vse delavce;

| 43. | priznava, da prožen, mobilen, varen in učinkovito delujoč trga dela prispeva k socialni vključenosti, saj ustvarja priložnosti za zaposlovanje vseh družbenih skupin; zato poziva države članice, naj ocenijo in izboljšajo predpise o delovnih razmerjih in vlagajo v izobraževanje, vseživljenjsko učenje in aktivne politike trga dela ter tako ustvarijo najboljše možne pogoje za visoko zaposlenost in mobilnost dela; poudarja, da je treba izboljšati osnovne spretnosti mladih, preprečevati predčasno prekinitev šolanja, zmanjšati negotovost zaposlitve ter izboljšati socialno in poklicno vključenost vseh; poudarja, da je digitalno vključevanje v povezavi z informacijsko družbo in na znanju temelječim gospodarstvom 21. stoletja izjemno pomembno, zlasti za prikrajšane in starejše ljudi ter prebivalce odmaknjenih podeželskih območij; |
| --- | --- |

43.

priznava, da prožen, mobilen, varen in učinkovito delujoč trga dela prispeva k socialni vključenosti, saj ustvarja priložnosti za zaposlovanje vseh družbenih skupin; zato poziva države članice, naj ocenijo in izboljšajo predpise o delovnih razmerjih in vlagajo v izobraževanje, vseživljenjsko učenje in aktivne politike trga dela ter tako ustvarijo najboljše možne pogoje za visoko zaposlenost in mobilnost dela; poudarja, da je treba izboljšati osnovne spretnosti mladih, preprečevati predčasno prekinitev šolanja, zmanjšati negotovost zaposlitve ter izboljšati socialno in poklicno vključenost vseh; poudarja, da je digitalno vključevanje v povezavi z informacijsko družbo in na znanju temelječim gospodarstvom 21. stoletja izjemno pomembno, zlasti za prikrajšane in starejše ljudi ter prebivalce odmaknjenih podeželskih območij;

| 44. | z zaskrbljenostjo opaža trend povečevanja neenakosti porazdelitve dohodka in premoženja v državah članicah; meni, da bi lahko ta trend obrnili z ustreznimi nacionalnimi in evropskimi ukrepi, s katerimi bi dosegli, da bi bila družba bolj kohezivna in da bi se državljani zavedali, da imajo koristi od rasti; |
| --- | --- |

44.

z zaskrbljenostjo opaža trend povečevanja neenakosti porazdelitve dohodka in premoženja v državah članicah; meni, da bi lahko ta trend obrnili z ustreznimi nacionalnimi in evropskimi ukrepi, s katerimi bi dosegli, da bi bila družba bolj kohezivna in da bi se državljani zavedali, da imajo koristi od rasti;

| 45. | ugotavlja, da so nekatere države članice uvedle koncept minimalne plače; meni, da bi drugim državam članicam lahko koristilo, če bi se seznanile z njihovimi izkušnjami; poziva države članice, naj vsem zajamčijo pogoje za socialno in gospodarsko sodelovanje, zlasti pa zagotovijo ureditev, kot so minimalne plače ali drugi pravni in splošno zavezujoči predpisi ali kolektivni sporazumi v skladu z nacionalnimi tradicijami, ki zaposlenim za poln delovni čas omogočajo dostojno življenje z zasluženim denarjem; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da so nekatere države članice uvedle koncept minimalne plače; meni, da bi drugim državam članicam lahko koristilo, če bi se seznanile z njihovimi izkušnjami; poziva države članice, naj vsem zajamčijo pogoje za socialno in gospodarsko sodelovanje, zlasti pa zagotovijo ureditev, kot so minimalne plače ali drugi pravni in splošno zavezujoči predpisi ali kolektivni sporazumi v skladu z nacionalnimi tradicijami, ki zaposlenim za poln delovni čas omogočajo dostojno življenje z zasluženim denarjem;

| 46. | pozdravlja sporočilo Komisije o predlogu lizbonskega program Skupnosti za obdobje 2008–2010, v katerem predlaga bolj prednosten program z zgolj desetimi ključnimi cilji, ki jih je mogoče doseči med letoma 2008 in 2010; vendar poudarja, da je glavna priložnost lizbonske strategije medsebojno povezati različne reformne zahteve ter gospodarske, okoljske in zaposlovalne instrumente v enem reformnem programu; zato poziva Komisijo, naj se drži tega skladnega in povezovalnega pristopa kombinacije politik ter ga naj ne razgradi v ločene politične ukrepe; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja sporočilo Komisije o predlogu lizbonskega program Skupnosti za obdobje 2008–2010, v katerem predlaga bolj prednosten program z zgolj desetimi ključnimi cilji, ki jih je mogoče doseči med letoma 2008 in 2010; vendar poudarja, da je glavna priložnost lizbonske strategije medsebojno povezati različne reformne zahteve ter gospodarske, okoljske in zaposlovalne instrumente v enem reformnem programu; zato poziva Komisijo, naj se drži tega skladnega in povezovalnega pristopa kombinacije politik ter ga naj ne razgradi v ločene politične ukrepe;

Merjenje napredka in spremljanje lizbonske strategije

| 47. | odobrava prizadevanja Komisije, da zmanjša birokracijo, s čemer želi zlasti pomagati malim in srednjim podjetjem in izboljšati oceno učinkov zakonodaje; obenem obžaluje, da Parlament in Komisija še nista dosegla dogovora glede vrste zahtevane presoje učinka; s tem v zvezi ponavlja poziv k neodvisnemu zunanjemu pregledu presoje učinka; |
| --- | --- |

47.

odobrava prizadevanja Komisije, da zmanjša birokracijo, s čemer želi zlasti pomagati malim in srednjim podjetjem in izboljšati oceno učinkov zakonodaje; obenem obžaluje, da Parlament in Komisija še nista dosegla dogovora glede vrste zahtevane presoje učinka; s tem v zvezi ponavlja poziv k neodvisnemu zunanjemu pregledu presoje učinka;

| 48. | odobrava cilj Komisije, da zmanjša upravno breme za podjetja; se veseli prejetja konkretnih podatkov o tem, kako poteka doseganje tega cilja ob zagotovljenih pogojih za dobro upravljanje; poudarja, da lahko k doseganju tega cilja prispevajo vse vladne službe, zato bi morale sodelovati pri ustreznih političnih odločitvah; v zvezi zmanjšanjem birokracije in poenostavitvijo zakonodaje poziva k jasnemu nadzoru, da se ugotovi, v kolikšni meri države članice dejansko izkoriščajo odstopanja, ki jih omogočajo evropski zakonodajni akti, ko gre za to, da se pri prenosu teh aktov upoštevajo nacionalne posebnosti in zastoji pri inovacijah; |
| --- | --- |

48.

odobrava cilj Komisije, da zmanjša upravno breme za podjetja; se veseli prejetja konkretnih podatkov o tem, kako poteka doseganje tega cilja ob zagotovljenih pogojih za dobro upravljanje; poudarja, da lahko k doseganju tega cilja prispevajo vse vladne službe, zato bi morale sodelovati pri ustreznih političnih odločitvah; v zvezi zmanjšanjem birokracije in poenostavitvijo zakonodaje poziva k jasnemu nadzoru, da se ugotovi, v kolikšni meri države članice dejansko izkoriščajo odstopanja, ki jih omogočajo evropski zakonodajni akti, ko gre za to, da se pri prenosu teh aktov upoštevajo nacionalne posebnosti in zastoji pri inovacijah;

| 49. | meni, da imajo države članice skupaj z zainteresiranimi stranmi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni glavno vlogo pri doseganju ciljev lizbonske strategije; poudarja, da so največjo rast in največ delovnih mest ustvarile države, ki so odprte za zunanjo konkurenčnost, izvajajo reforme in si prizadevajo za proračunsko ravnovesje ter visokokakovostne javne in zasebne naložbe; obžaluje še vedno majhno prepoznavnost lizbonske strategije v nacionalnih politikah številnih članic EU; meni, da je za zagotovitev njenega učinkovitega izvajanja treba mobilizirati vse zainteresirane strani v gospodarstvu; še posebej meni, da se bodo z večjo udeležbo socialnih partnerjev, nacionalnih parlamentov, regionalnih in lokalnih oblasti ter civilne družbe izboljšali rezultati lizbonske strategije in okrepila javna razprava o ustreznih reformah; podpira predlog Komisije državam članicam, naj poglobijo sodelovanje z nacionalnimi in regionalnimi parlamenti, obenem pa predvidijo letne razprave o izvajanju njihovih nacionalnih programov reform; |
| --- | --- |

49.

meni, da imajo države članice skupaj z zainteresiranimi stranmi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni glavno vlogo pri doseganju ciljev lizbonske strategije; poudarja, da so največjo rast in največ delovnih mest ustvarile države, ki so odprte za zunanjo konkurenčnost, izvajajo reforme in si prizadevajo za proračunsko ravnovesje ter visokokakovostne javne in zasebne naložbe; obžaluje še vedno majhno prepoznavnost lizbonske strategije v nacionalnih politikah številnih članic EU; meni, da je za zagotovitev njenega učinkovitega izvajanja treba mobilizirati vse zainteresirane strani v gospodarstvu; še posebej meni, da se bodo z večjo udeležbo socialnih partnerjev, nacionalnih parlamentov, regionalnih in lokalnih oblasti ter civilne družbe izboljšali rezultati lizbonske strategije in okrepila javna razprava o ustreznih reformah; podpira predlog Komisije državam članicam, naj poglobijo sodelovanje z nacionalnimi in regionalnimi parlamenti, obenem pa predvidijo letne razprave o izvajanju njihovih nacionalnih programov reform;

| 50. | poudarja, kako pomembno je, da so regionalni in lokalni organi ter zainteresirane strani zavezani tako obsegu kot inovativnemu značaju dosežkov; v zvezi s tem pozdravlja močno zanimanje, ki ga Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij kažeta pri spremljanju lizbonske strategije; |
| --- | --- |

50.

poudarja, kako pomembno je, da so regionalni in lokalni organi ter zainteresirane strani zavezani tako obsegu kot inovativnemu značaju dosežkov; v zvezi s tem pozdravlja močno zanimanje, ki ga Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij kažeta pri spremljanju lizbonske strategije;

| 51. | opozarja, da so integrirane smernice pomembno usklajevalno orodje in da predstavljajo skupen okvir, v katerem države članice izpolnjujejo načrtovane nacionalne reforme; meni, da analize in povratne informacije iz držav članic kažejo, da smernice delujejo, vendar bi bilo vseeno treba izboljšati prilagajanje novim gospodarskim in zaposlitvenim pogojem ter nadalje spremljanje oz. primerjalne analize držav članic; poziva k obsežnejši uporabi in izvajanju kazalcev in ciljev; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da so integrirane smernice pomembno usklajevalno orodje in da predstavljajo skupen okvir, v katerem države članice izpolnjujejo načrtovane nacionalne reforme; meni, da analize in povratne informacije iz držav članic kažejo, da smernice delujejo, vendar bi bilo vseeno treba izboljšati prilagajanje novim gospodarskim in zaposlitvenim pogojem ter nadalje spremljanje oz. primerjalne analize držav članic; poziva k obsežnejši uporabi in izvajanju kazalcev in ciljev;

| 52. | pozdravlja poročila o državah, ki jih je pripravila Komisija; vendar poziva k bolj sistematičnemu pristopu, ki bi pokazal tako dosežke kot pomanjkljivosti; podpira predlog Komisije, da uvede posebne opazovalne točke kot del večstranskega spremljanja, s čimer bi bila dana tudi možnost za izboljšanje odziva nacionalnih politik; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja poročila o državah, ki jih je pripravila Komisija; vendar poziva k bolj sistematičnemu pristopu, ki bi pokazal tako dosežke kot pomanjkljivosti; podpira predlog Komisije, da uvede posebne opazovalne točke kot del večstranskega spremljanja, s čimer bi bila dana tudi možnost za izboljšanje odziva nacionalnih politik;

| 53. | meni, da pomanjkanje ustreznega spremljanja onemogoča osveščene politične izbire; v zvezi s tem poudarja, da bi lahko veliko bolje uporabili strokovno znanje in znanje, ki je na voljo v evropskih decentraliziranih agencijah na področjih, za katera so pristojne; |
| --- | --- |

53.

meni, da pomanjkanje ustreznega spremljanja onemogoča osveščene politične izbire; v zvezi s tem poudarja, da bi lahko veliko bolje uporabili strokovno znanje in znanje, ki je na voljo v evropskih decentraliziranih agencijah na področjih, za katera so pristojne;

| 54. | odobrava sklep s pomladanskega Evropskega sveta iz leta 2006, da ukrepa glede pomanjkanja podatkov, pridobljenih s spremljanjem s tem da naroči Odboru regij, naj pripravi študijo o strategiji za rast in delovna mesta, ki bo zajemala 104 regije in mesta Evropske unije, ki si izmenjujejo stališča o izvajanju lizbonske strategije, njeni rezultati pa bodo predstavljeni na pomladanskem Evropskem svetu leta 2008; poudarja, da bo študija pokazala, ali je določba o namembnosti strukturnih skladov prispevala k temu, da je bilo v inovacije in okoljske cilje usmerjenih več sredstev iz strukturnih skladov; pričakuje, da bo v študiji tudi ocena dodane vrednosti regionalizacije lizbonske strategije; |
| --- | --- |

54.

odobrava sklep s pomladanskega Evropskega sveta iz leta 2006, da ukrepa glede pomanjkanja podatkov, pridobljenih s spremljanjem s tem da naroči Odboru regij, naj pripravi študijo o strategiji za rast in delovna mesta, ki bo zajemala 104 regije in mesta Evropske unije, ki si izmenjujejo stališča o izvajanju lizbonske strategije, njeni rezultati pa bodo predstavljeni na pomladanskem Evropskem svetu leta 2008; poudarja, da bo študija pokazala, ali je določba o namembnosti strukturnih skladov prispevala k temu, da je bilo v inovacije in okoljske cilje usmerjenih več sredstev iz strukturnih skladov; pričakuje, da bo v študiji tudi ocena dodane vrednosti regionalizacije lizbonske strategije;

| 55. | meni, da način merjenja uspešnosti lizbonske strategije nikakor ni samoumeven, ali, bolj splošno povedano, ni samoumevno, kateri kazalci so primerni za merjenje „napredka“; je pa popolnoma prepričan, da spremljanje uspehov in neuspehov ne more biti omejeno na gospodarske kazalce, kot sta BDP/BND, saj sta v najboljšem primeru kazalec ustvarjenega bogastva v določenem obdobju, ne da pa zanesljivega podatka o ravni bogastva v neki družbi, še zdaleč pa ne pokaže, kolikšno ceno za ustvarjanje dodatnega bogastva plačujeta družba in okolje; |
| --- | --- |

55.

meni, da način merjenja uspešnosti lizbonske strategije nikakor ni samoumeven, ali, bolj splošno povedano, ni samoumevno, kateri kazalci so primerni za merjenje „napredka“; je pa popolnoma prepričan, da spremljanje uspehov in neuspehov ne more biti omejeno na gospodarske kazalce, kot sta BDP/BND, saj sta v najboljšem primeru kazalec ustvarjenega bogastva v določenem obdobju, ne da pa zanesljivega podatka o ravni bogastva v neki družbi, še zdaleč pa ne pokaže, kolikšno ceno za ustvarjanje dodatnega bogastva plačujeta družba in okolje;

| 56. | podarja, da je treba razviti in uporabljati večrazsežnostni pristop pri ocenjevanju blaginje ljudi, ki ne bi temeljil le na BDP/BND; zato odobrava razpravo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj na njenem drugem svetovnem forumu o „Statistiki, znanju in politiki“ z naslovom „Merjenje in pospeševanje napredka družb“ iz junija 2007 ter razprave na konferenci Komisije z naslovom „Onkraj BDP“, ki so potekale v Parlamentu novembra 2007, saj so zanesljivi podatki pomembna podlaga za osveščene politične izbire; |
| --- | --- |

56.

podarja, da je treba razviti in uporabljati večrazsežnostni pristop pri ocenjevanju blaginje ljudi, ki ne bi temeljil le na BDP/BND; zato odobrava razpravo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj na njenem drugem svetovnem forumu o „Statistiki, znanju in politiki“ z naslovom „Merjenje in pospeševanje napredka družb“ iz junija 2007 ter razprave na konferenci Komisije z naslovom „Onkraj BDP“, ki so potekale v Parlamentu novembra 2007, saj so zanesljivi podatki pomembna podlaga za osveščene politične izbire;

| 57. | zato odobrava delo, ki so se ga lotili v različnih generalnih direktoratih Komisije, da bi razvili nove in kvalitativne kazalce; poziva, da je treba te kazalce – ki se bodisi nanašajo na socialno razsežnost, kot je kazalec revščine, bodisi na okoljsko razsežnost, kot je kazalec biotske raznovrstnosti – uporabiti pri prihodnjih ocenah nacionalnih programov za izvajanje lizbonske strategije in vključiti v spremljanje Komisije, ob tem pa ustvariti obsežnejši paket kazalcev za merjenje uspeha lizbonske strategije; |
| --- | --- |

57.

zato odobrava delo, ki so se ga lotili v različnih generalnih direktoratih Komisije, da bi razvili nove in kvalitativne kazalce; poziva, da je treba te kazalce – ki se bodisi nanašajo na socialno razsežnost, kot je kazalec revščine, bodisi na okoljsko razsežnost, kot je kazalec biotske raznovrstnosti – uporabiti pri prihodnjih ocenah nacionalnih programov za izvajanje lizbonske strategije in vključiti v spremljanje Komisije, ob tem pa ustvariti obsežnejši paket kazalcev za merjenje uspeha lizbonske strategije;

| 58. | izrecno zahteva, da se zagotovi primerno sodelovanje in polna vključenost vseh treh institucij EU v nadaljnjo obravnavo lizbonske strategije; izrecno poziva Svet in Komisijo, naj priznata vlogo Parlamenta, ki pozorno spremlja lizbonsko strategijo in nacionalne programe reform, zagotavlja pomembna proračunska sredstva za lizbonske cilje in tesno sodeluje z nacionalnimi parlamenti pri pomembnih zakonodajnih določbah; |
| --- | --- |

58.

izrecno zahteva, da se zagotovi primerno sodelovanje in polna vključenost vseh treh institucij EU v nadaljnjo obravnavo lizbonske strategije; izrecno poziva Svet in Komisijo, naj priznata vlogo Parlamenta, ki pozorno spremlja lizbonsko strategijo in nacionalne programe reform, zagotavlja pomembna proračunska sredstva za lizbonske cilje in tesno sodeluje z nacionalnimi parlamenti pri pomembnih zakonodajnih določbah;

*

* *

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0533.

(2)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(3)  UL L 254, 30.9.1994, str. 64.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/38

---

Sreda, 20. februar 2008Širše smernice ekonomskih politik 2008–2010

P6_TA(2008)0058

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (del: širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti): začetek novega cikla (2008–2010) (KOM(2007)0803 – 2007/2275(INI))

2009/C 184 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (2008–2010) (KOM(2007)0803, del V),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Lizbonska strategija za rast in delovna mesta, ki jo države članice in regije izvajajo v okviru kohezijske politike EU v obdobju 2007–2013” (KOM(2007)0798),

ob upoštevanju 27 nacionalnih programov reform v okviru Lizbonske strategije, ki so jih predstavile države članice,

ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanjih Sveta marca 2000, marca 2001 in marca 2005,

ob upoštevanju integriranih smernic Komisije za rast in delovna mesta (2005–2008) (KOM(2005)0141) (integrirane smernice),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Strateško poročilo o prenovljeni Lizbonski strategiji za rast in delovna mesta: uvedba novega cikla (2008–2010)” (KOM(2007)0803),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007„Evropski interes: uspeh v času globalizacije” (1),

ob upoštevanju člena 99(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 107 in 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0029/2008),

| A. | ker se makroekonomska stabilnost zagotavlja z ustreznim spletom številnih ekonomskih politik; ker je treba stabilizacijske izzive reševati ne le z makroekonomskimi ukrepi, ampak tudi z izvajanjem strukturnih reform proizvodnih trgov, trgov dela in kapitalskih trgov, |
| --- | --- |

A.

ker se makroekonomska stabilnost zagotavlja z ustreznim spletom številnih ekonomskih politik; ker je treba stabilizacijske izzive reševati ne le z makroekonomskimi ukrepi, ampak tudi z izvajanjem strukturnih reform proizvodnih trgov, trgov dela in kapitalskih trgov,

| B. | ker je treba še kaj storiti v zvezi s pripravo Evropske unije in držav članic na globalizacijo ter srednjeročno in dolgoročno utrditi temelje za gospodarski uspeh in večjo socialno kohezijo, |
| --- | --- |

B.

ker je treba še kaj storiti v zvezi s pripravo Evropske unije in držav članic na globalizacijo ter srednjeročno in dolgoročno utrditi temelje za gospodarski uspeh in večjo socialno kohezijo,

| C. | ker obstaja možnost, da vsak izkoristi edinstveno konkurenčno prednost, ki izhaja iz širitev Evropske unije in njenega nadaljnjega povezovanja, |
| --- | --- |

C.

ker obstaja možnost, da vsak izkoristi edinstveno konkurenčno prednost, ki izhaja iz širitev Evropske unije in njenega nadaljnjega povezovanja,

| D. | ker skupna valuta in skupna monetarna politika nudita novo razsežnost gospodarskemu povezovanju in usklajevanju političnih strategij, ki bi lahko okrepila vlogo euro območja pri zagotavljanju rasti in delovnih mest za celotno območje EU, |
| --- | --- |

D.

ker skupna valuta in skupna monetarna politika nudita novo razsežnost gospodarskemu povezovanju in usklajevanju političnih strategij, ki bi lahko okrepila vlogo euro območja pri zagotavljanju rasti in delovnih mest za celotno območje EU,

| E. | ker so integrirane smernice osrednji instrument makroekonomske politike EU za rast in delovna mesta, osredotočen na srednjeročno obdobje treh let, |
| --- | --- |

E.

ker so integrirane smernice osrednji instrument makroekonomske politike EU za rast in delovna mesta, osredotočen na srednjeročno obdobje treh let,

| F. | ker morajo Evropska unija in države članice izvajati makroekonomske in mikroekonomske politike, da bi Evropa postala privlačnejši kraj za vlaganja in iskanje zaposlitve ter da bi pospešili znanje in inovacije z ugodnim vplivom na rast, |
| --- | --- |

F.

ker morajo Evropska unija in države članice izvajati makroekonomske in mikroekonomske politike, da bi Evropa postala privlačnejši kraj za vlaganja in iskanje zaposlitve ter da bi pospešili znanje in inovacije z ugodnim vplivom na rast,

| G. | ker se je na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2007 Evropska unija zavezala k doseganju količinskih ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in povečanju deleža obnovljivih virov energije do leta 2020, |
| --- | --- |

G.

ker se je na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2007 Evropska unija zavezala k doseganju količinskih ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in povečanju deleža obnovljivih virov energije do leta 2020,

| H. | ker so finančne storitve še posebej pomembne, saj je ta sektor ključen za razvoj številnih področij gospodarske dejavnosti, |
| --- | --- |

H.

ker so finančne storitve še posebej pomembne, saj je ta sektor ključen za razvoj številnih področij gospodarske dejavnosti,

| I. | ker so politike, katerih cilj je povečanje vlaganj v znanje in človeške vire ter tistih za krepitev inovacijskih zmogljivosti gospodarstva EU, bistvo Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

I.

ker so politike, katerih cilj je povečanje vlaganj v znanje in človeške vire ter tistih za krepitev inovacijskih zmogljivosti gospodarstva EU, bistvo Lizbonske strategije za rast in delovna mesta,

| J. | ker so gospodarski pogoji za pretvorbo ustvarjalne energije ljudi v inovativne gospodarske rezultate, na primer nove ideje, visokotehnološka podjetja in regionalni razvoj, nezadostno razviti in ostajajo razdrobljeni, |
| --- | --- |

J.

ker so gospodarski pogoji za pretvorbo ustvarjalne energije ljudi v inovativne gospodarske rezultate, na primer nove ideje, visokotehnološka podjetja in regionalni razvoj, nezadostno razviti in ostajajo razdrobljeni,

| K. | ker je zaradi pospešene globalizacije odločilnega pomena izboljšati mednarodno doslednost zakonodajnih določb, vključno z zavezanostjo visokim okoljskim in socialnim standardom, |
| --- | --- |

K.

ker je zaradi pospešene globalizacije odločilnega pomena izboljšati mednarodno doslednost zakonodajnih določb, vključno z zavezanostjo visokim okoljskim in socialnim standardom,

| L. | ker je stabilnost Evropske unije in zaupanje vanjo mogoče zagotoviti le z enotno razlago zakonodaje in predpisov, ki ustrezno odražajo realnost, |
| --- | --- |

L.

ker je stabilnost Evropske unije in zaupanje vanjo mogoče zagotoviti le z enotno razlago zakonodaje in predpisov, ki ustrezno odražajo realnost,

| M. | ker brez dejavne vloge vseh državljanov EU ni možno doseči bistvenega napredka pri oblikovanju družbe, ki temelji na znanju, |
| --- | --- |

M.

ker brez dejavne vloge vseh državljanov EU ni možno doseči bistvenega napredka pri oblikovanju družbe, ki temelji na znanju,

Ekonomski okvir

Zagotavljanje makroekonomske stabilnosti in rasti

| 1. | pozdravlja strateško poročilo Komisije, ki ocenjuje izvajanje prenovljene Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, vključno s posodobljenimi integriranimi smernicami; podpira stališče Sveta, da mora prenovljena strategija dodati vrednost na ravni Skupnosti ter izboljšati skladnost reform, čim bolj povečati pozitivne učinke in zagotoviti, da programi Lizbonske strategije učinkovito zagotovijo številnejša in boljša delovna mesta v celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja strateško poročilo Komisije, ki ocenjuje izvajanje prenovljene Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, vključno s posodobljenimi integriranimi smernicami; podpira stališče Sveta, da mora prenovljena strategija dodati vrednost na ravni Skupnosti ter izboljšati skladnost reform, čim bolj povečati pozitivne učinke in zagotoviti, da programi Lizbonske strategije učinkovito zagotovijo številnejša in boljša delovna mesta v celotni Evropski uniji;

| 2. | ponovno poudarja pomen doslednega izvajanja Lizbonske strategije in njenih integriranih smernic ter medsebojno odvisnost gospodarskega, socialnega in okoljskega napredka pri ustvarjanju dinamičnega in inovativnega trajnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja pomen doslednega izvajanja Lizbonske strategije in njenih integriranih smernic ter medsebojno odvisnost gospodarskega, socialnega in okoljskega napredka pri ustvarjanju dinamičnega in inovativnega trajnostnega gospodarstva;

| 3. | meni, da lahko vedno večja neravnovesja, skupno povpraševanje in globalni inflacijski pritisk postanejo pomemben izziv za monetarno politiko glede na nadaljevanje negotovosti na finančnih trgih; poudarja, da zdravo in stabilno makroekonomsko okolje zahteva visokokakovostne javne finance s proračuni, ki so dodatno konsolidirani, ter dobro premišljeno zasebno in javno investicijsko politiko, ki uresničuje v prihodnost usmerjeno infrastrukturo in danes odpira jutrišnje trge; poziva k usklajenim ukrepom za povečanje odpornosti gospodarstva EU; |
| --- | --- |

3.

meni, da lahko vedno večja neravnovesja, skupno povpraševanje in globalni inflacijski pritisk postanejo pomemben izziv za monetarno politiko glede na nadaljevanje negotovosti na finančnih trgih; poudarja, da zdravo in stabilno makroekonomsko okolje zahteva visokokakovostne javne finance s proračuni, ki so dodatno konsolidirani, ter dobro premišljeno zasebno in javno investicijsko politiko, ki uresničuje v prihodnost usmerjeno infrastrukturo in danes odpira jutrišnje trge; poziva k usklajenim ukrepom za povečanje odpornosti gospodarstva EU;

| 4. | meni, da bi trdne gospodarske politike pripomogle k okrepitvi zaupanja in zmanjšanju negotovosti glede trenutnih finančnih nemirov; meni, da mora Evropska unija v letu 2008 povečati svoj potencial rasti, da bo lahko ustvarjala nova delovna mesta, zlasti glede na širitev na 27 držav članic; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi trdne gospodarske politike pripomogle k okrepitvi zaupanja in zmanjšanju negotovosti glede trenutnih finančnih nemirov; meni, da mora Evropska unija v letu 2008 povečati svoj potencial rasti, da bo lahko ustvarjala nova delovna mesta, zlasti glede na širitev na 27 držav članic;

| 5. | poudarja, da je za makroekonomsko stabilnost potrebna tesna povezava med večjo produktivnostjo in pravičnejšo porazdelitvijo koristi rasti ter okrepitvijo socialne kohezije; v zvezi s tem opozarja na poziv k povečanju dohodkov, da bodo v skladu s srednjeročno rastjo produktivnosti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je za makroekonomsko stabilnost potrebna tesna povezava med večjo produktivnostjo in pravičnejšo porazdelitvijo koristi rasti ter okrepitvijo socialne kohezije; v zvezi s tem opozarja na poziv k povečanju dohodkov, da bodo v skladu s srednjeročno rastjo produktivnosti;

| 6. | poudarja, da so vse večja finančna neskladja, čezmerno nihanje deviznih tečajev, omejitev posojil ter nadaljnja negotovost na finančnih trgih pomembni izzivi za oblikovalce makroekonomske politike in zlasti za monetarno politiko; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so vse večja finančna neskladja, čezmerno nihanje deviznih tečajev, omejitev posojil ter nadaljnja negotovost na finančnih trgih pomembni izzivi za oblikovalce makroekonomske politike in zlasti za monetarno politiko;

| 7. | poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti boljši sinergiji med proračunsko politiko, plačami in rastjo produktivnosti ter tudi obravnavi vplivov proračunske politike na makroekonomska gibanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba večjo pozornost nameniti boljši sinergiji med proračunsko politiko, plačami in rastjo produktivnosti ter tudi obravnavi vplivov proračunske politike na makroekonomska gibanja;

| 8. | je zaskrbljen zaradi visoke ravni deviznih tečajev eura, ki škodijo konkurenčnosti evropskega gospodarstva in ki na tej ravni zmanjšujejo manevrski prostor za monetarno politiko; podpira neodvisnost Evropske centralne banke pri oblikovanju monetarne politike in poudarja, da je dvig deviznega tečaja eura posledica vse večjih neravnovesij v tretjih državah in pomanjkanja domačega povpraševanja na euro območju; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi visoke ravni deviznih tečajev eura, ki škodijo konkurenčnosti evropskega gospodarstva in ki na tej ravni zmanjšujejo manevrski prostor za monetarno politiko; podpira neodvisnost Evropske centralne banke pri oblikovanju monetarne politike in poudarja, da je dvig deviznega tečaja eura posledica vse večjih neravnovesij v tretjih državah in pomanjkanja domačega povpraševanja na euro območju;

| 9. | poudarja potrebo po trdni davčni politiki kot predpogoju za trajnostno rast in ustvarjanje novih delovnih mest v vsaki državi članici, v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe kot skupno odgovornost Evropske unije; poudarja velik pomen učinkovitosti javnih financ in meni, da bi lahko v večini držav konsolidacija javnih financ pripomogla h ohranitvi dolgoročne proračunske vzdržnosti; poudarja pomen posodobitve javne uprave kot sredstvo izboljšanja učinkovitosti in uspešnosti javnih financ; |
| --- | --- |

9.

poudarja potrebo po trdni davčni politiki kot predpogoju za trajnostno rast in ustvarjanje novih delovnih mest v vsaki državi članici, v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe kot skupno odgovornost Evropske unije; poudarja velik pomen učinkovitosti javnih financ in meni, da bi lahko v večini držav konsolidacija javnih financ pripomogla h ohranitvi dolgoročne proračunske vzdržnosti; poudarja pomen posodobitve javne uprave kot sredstvo izboljšanja učinkovitosti in uspešnosti javnih financ;

Zdravi finančni trgi

| 10. | poudarja, da bi dobro integriran finančni sistem lahko povečal učinkovitost monetarne politike, zlasti na euro območju; je prepričan, da lahko finančni trgi bistveno prispevajo k makroekonomski in proračunski vzdržnosti; predlaga, da se pregledajo posebne smernice za finančni trg, povezane z boljšim razumevanjem morebitne prihodnje finančne krize ter boljšo preglednostjo in nadzorom nad vlagatelji, trgi in regulatorji; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi dobro integriran finančni sistem lahko povečal učinkovitost monetarne politike, zlasti na euro območju; je prepričan, da lahko finančni trgi bistveno prispevajo k makroekonomski in proračunski vzdržnosti; predlaga, da se pregledajo posebne smernice za finančni trg, povezane z boljšim razumevanjem morebitne prihodnje finančne krize ter boljšo preglednostjo in nadzorom nad vlagatelji, trgi in regulatorji;

| 11. | ugotavlja, da na tveganju temelječ pristop pri kapitalskih zahtevah olajšuje čezmejni pretok kapitala na podlagi posebnih podjetniških strategij v velikih finančnih skupinah in predstavlja makroekonomski izziv za majhne države članice; je prepričan, da sta učinkovit finančni nadzor in preglednost bistvena za odpravo makroekonomskih neravnovesij; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da na tveganju temelječ pristop pri kapitalskih zahtevah olajšuje čezmejni pretok kapitala na podlagi posebnih podjetniških strategij v velikih finančnih skupinah in predstavlja makroekonomski izziv za majhne države članice; je prepričan, da sta učinkovit finančni nadzor in preglednost bistvena za odpravo makroekonomskih neravnovesij;

| 12. | poudarja medsebojno odvisnost gospodarstev držav članic, zlasti v euro območju; meni, da bi morale integrirane smernice vzpostaviti širši okvir za tesnejše sodelovanje na področju gospodarske politike, da bi uskladili nacionalne programe reform; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem za pridobitev širše podpore za skupni projekt EU uporabiti bolj prefinjen pristop do približevanja, ki bo odražal gospodarsko raznolikost in različne tradicije; |
| --- | --- |

12.

poudarja medsebojno odvisnost gospodarstev držav članic, zlasti v euro območju; meni, da bi morale integrirane smernice vzpostaviti širši okvir za tesnejše sodelovanje na področju gospodarske politike, da bi uskladili nacionalne programe reform; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem za pridobitev širše podpore za skupni projekt EU uporabiti bolj prefinjen pristop do približevanja, ki bo odražal gospodarsko raznolikost in različne tradicije;

| 13. | meni, da lahko pospešitev zasebnih vlaganj in skupne pobude na področju zasebnega in javnega sodelovanja ob spoštovanju finančne konsolidacije sproži pomembne sinergije, izboljša zmožnost Evrope za soočanje z obstoječimi izzivi na področju znanosti in raziskav, prevoza in komunikacij, energije in okoljske trajnosti ter podpre učinkovito dodeljevanje virov v Evropi; |
| --- | --- |

13.

meni, da lahko pospešitev zasebnih vlaganj in skupne pobude na področju zasebnega in javnega sodelovanja ob spoštovanju finančne konsolidacije sproži pomembne sinergije, izboljša zmožnost Evrope za soočanje z obstoječimi izzivi na področju znanosti in raziskav, prevoza in komunikacij, energije in okoljske trajnosti ter podpre učinkovito dodeljevanje virov v Evropi;

Oblikovanje zunanje agende

| 14. | poudarja, da je dereguliran globalni finančni sistem izven neposrednega vpliva politik EU in lahko prenaša tveganje finančne nestabilnosti; poudarja, da je enoten in skladen pristop regulatornih in zakonodajnih organov nujna predpostavka za uravnavanje čezmejnega širjenja tveganja; je prepričan, da je treba ponovno oceniti vpliv poslovnega modela in vloge mednarodnih finančnih skupin na globalne finančne trge; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je dereguliran globalni finančni sistem izven neposrednega vpliva politik EU in lahko prenaša tveganje finančne nestabilnosti; poudarja, da je enoten in skladen pristop regulatornih in zakonodajnih organov nujna predpostavka za uravnavanje čezmejnega širjenja tveganja; je prepričan, da je treba ponovno oceniti vpliv poslovnega modela in vloge mednarodnih finančnih skupin na globalne finančne trge;

| 15. | poudarja, da imajo Evropska unija in države članice skupno odgovornost za soočanje z izzivi, priložnostmi in negotovostmi, s katerimi se soočajo državljani in ki so nastali kot posledica globalizacije; meni, da je treba za spodbujanje evropske konkurenčnosti v globaliziranem svetu razvijati zunanjo razsežnost notranjega trga; opozarja, da se Evropska unija ne bo le pasivno prilagodila globalizaciji, ampak bo, nasprotno, oblikovala globalizacijo; poudarja pomembnost okrepljenega strateškega sodelovanja na mednarodni ravni, zlasti preko čezatlantskih odnosov, in sodelovanja znotraj močnejših multilateralnih organizacij s spodbujanjem osnovnih načel EU – solidarnosti, demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da imajo Evropska unija in države članice skupno odgovornost za soočanje z izzivi, priložnostmi in negotovostmi, s katerimi se soočajo državljani in ki so nastali kot posledica globalizacije; meni, da je treba za spodbujanje evropske konkurenčnosti v globaliziranem svetu razvijati zunanjo razsežnost notranjega trga; opozarja, da se Evropska unija ne bo le pasivno prilagodila globalizaciji, ampak bo, nasprotno, oblikovala globalizacijo; poudarja pomembnost okrepljenega strateškega sodelovanja na mednarodni ravni, zlasti preko čezatlantskih odnosov, in sodelovanja znotraj močnejših multilateralnih organizacij s spodbujanjem osnovnih načel EU – solidarnosti, demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic;

| 16. | poziva, da se sprejmejo ukrepi za boj proti protekcionizmu v Evropski uniji in zunaj nje; poudarja, da protekcionizem zmanjšuje pravice potrošnikov in državljanov, namesto da bi jih ščitil; |
| --- | --- |

16.

poziva, da se sprejmejo ukrepi za boj proti protekcionizmu v Evropski uniji in zunaj nje; poudarja, da protekcionizem zmanjšuje pravice potrošnikov in državljanov, namesto da bi jih ščitil;

Obujanje dinamike poslovanja

Krepitev sodelovanja na področju gospodarske politike

| 17. | meni, da bi morala Evropska unija med večstranskimi nizi različnih večstranskih pogajanj, kot so pogajanja STO, oblikovati skupno stališče, ki vključuje skupne interese vsake posamezne države članice; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morala Evropska unija med večstranskimi nizi različnih večstranskih pogajanj, kot so pogajanja STO, oblikovati skupno stališče, ki vključuje skupne interese vsake posamezne države članice;

Osredotočenje na prednostna področja

| 18. | poziva Komisijo, da razvije skladno integrirano politiko, usmerjeno k trajnostnemu razvoju; je prepričan, da je možno trajnostno rabo virov in krepitev sinergij med varstvom okolja in rastjo ter večjo inovativnost doseči s spodbujanjem razvoja in uporabe okolju prijaznih tehnologij ter bolj okoljsko naravnimi javnimi naročili s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, da razvije skladno integrirano politiko, usmerjeno k trajnostnemu razvoju; je prepričan, da je možno trajnostno rabo virov in krepitev sinergij med varstvom okolja in rastjo ter večjo inovativnost doseči s spodbujanjem razvoja in uporabe okolju prijaznih tehnologij ter bolj okoljsko naravnimi javnimi naročili s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih;

| 19. | poudarja vlogo tržnih instrumentov pri uresničevanju ciljev z zasedanja Evropskega sveta spomladi leta 2007, ki stremijo k temu, da se Evropa preusmeri v energetsko učinkovito gospodarstvo, ki temelji na obnovljivi energiji; meni, da je zaradi nenehnega pritiska na zviševanje cen energije in vedno večjega ogrožanja okolja pomembno spodbujati izboljšave na področju učinkovite rabe energije kot prispevek tako k rasti kot trajnostnemu razvoju; poudarja, da so evropska podjetja vodilna pri razvoju tehnologij na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

19.

poudarja vlogo tržnih instrumentov pri uresničevanju ciljev z zasedanja Evropskega sveta spomladi leta 2007, ki stremijo k temu, da se Evropa preusmeri v energetsko učinkovito gospodarstvo, ki temelji na obnovljivi energiji; meni, da je zaradi nenehnega pritiska na zviševanje cen energije in vedno večjega ogrožanja okolja pomembno spodbujati izboljšave na področju učinkovite rabe energije kot prispevek tako k rasti kot trajnostnemu razvoju; poudarja, da so evropska podjetja vodilna pri razvoju tehnologij na področju obnovljivih virov energije;

| 20. | pozdravlja predlog Komisije, da se uvede „peta svoboščina” namreč raziskovanje in inovacije – prosti pretok znanja –, ki bo dopolnila štiri svoboščine, prosti pretok blaga, storitev, ljudi in kapitala; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja predlog Komisije, da se uvede „peta svoboščina” namreč raziskovanje in inovacije – prosti pretok znanja –, ki bo dopolnila štiri svoboščine, prosti pretok blaga, storitev, ljudi in kapitala;

| 21. | meni, da je treba glede na rast cen živil, ki je očitno stalna in ne ciklična, pregledati mehanizme skupne kmetijske politike, ki omejujejo ponudbo; meni, da ima skupna kmetijska politika lahko ključno vlogo pri stabilizaciji cen hrane; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba glede na rast cen živil, ki je očitno stalna in ne ciklična, pregledati mehanizme skupne kmetijske politike, ki omejujejo ponudbo; meni, da ima skupna kmetijska politika lahko ključno vlogo pri stabilizaciji cen hrane;

| 22. | ponovno poudarja svoje stališče, da bi bilo koristno, če bi bilo namesto dela davčno obremenjeno poslabšanje okolja, saj bi to bil učinkovit način za obravnavanje okoljskih vprašanj in vprašanj zaposlovanja, ter meni, da je treba za ustvarjanje več novih delovnih mest in boj proti sivi ekonomiji zmanjšati obdavčitev dela; |
| --- | --- |

22.

ponovno poudarja svoje stališče, da bi bilo koristno, če bi bilo namesto dela davčno obremenjeno poslabšanje okolja, saj bi to bil učinkovit način za obravnavanje okoljskih vprašanj in vprašanj zaposlovanja, ter meni, da je treba za ustvarjanje več novih delovnih mest in boj proti sivi ekonomiji zmanjšati obdavčitev dela;

Krepitev notranjega trga

| 23. | poudarja, da zaradi nedokončanega oblikovanja notranjega trga dejanska produktivnost EU zaostaja za potencialno in ne omogoča popolnega izkoriščanja priložnosti, ki jih ponuja globalni trg; meni, da medtem ko je notranji trg blaga sorazmerno dobro povezan, ostajajo trgi storitev, vključno s finančnimi storitvami, precej razdrobljeni; poziva k pospešenemu povezovanju trga storitev z doslednim in skladnim izvajanjem ter spodbujanjem dogovorjenih pravil in odpravo ovir, ki otežujejo konkurenco in vstop na trg; ugotavlja, da ima zagotavljanje učinkovitih storitev splošnega gospodarskega pomena po dostopnih cenah pomembno vlogo v konkurenčnem in dinamičnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da zaradi nedokončanega oblikovanja notranjega trga dejanska produktivnost EU zaostaja za potencialno in ne omogoča popolnega izkoriščanja priložnosti, ki jih ponuja globalni trg; meni, da medtem ko je notranji trg blaga sorazmerno dobro povezan, ostajajo trgi storitev, vključno s finančnimi storitvami, precej razdrobljeni; poziva k pospešenemu povezovanju trga storitev z doslednim in skladnim izvajanjem ter spodbujanjem dogovorjenih pravil in odpravo ovir, ki otežujejo konkurenco in vstop na trg; ugotavlja, da ima zagotavljanje učinkovitih storitev splošnega gospodarskega pomena po dostopnih cenah pomembno vlogo v konkurenčnem in dinamičnem gospodarstvu;

| 24. | poudarja, da mora uveljavljanje štirih svoboščin povsod v Evropski uniji potekati na enak način in v enakem obsegu ter da je treba stalno spremljati njihovo delovanje; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da mora uveljavljanje štirih svoboščin povsod v Evropski uniji potekati na enak način in v enakem obsegu ter da je treba stalno spremljati njihovo delovanje;

| 25. | poudarja, da je treba omrežne panoge odpreti za konkurenco, s tem, da se na evropskih povezanih trgih zagotovijo enaki izhodiščni pogoji in učinkovita konkurenca; v zvezi s tem meni, da je javno lastništvo na trgih električne energije in plina eden od glavnih dejavnikov, ki povzročajo motnje na evropski ravni, in da je treba spodbude za konkurenco na teh trgih dodatno izboljšati; je prepričan, da bi moralo širjenje, izboljševanje in povezovanje evropske infrastrukture, s poudarkom na čezmejnih projektih in povezovanju med staro in novo Evropo, pripomoči k razvoju ustreznih pogojev za bistveno rast produktivnosti v sektorjih prometa, energije ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba omrežne panoge odpreti za konkurenco, s tem, da se na evropskih povezanih trgih zagotovijo enaki izhodiščni pogoji in učinkovita konkurenca; v zvezi s tem meni, da je javno lastništvo na trgih električne energije in plina eden od glavnih dejavnikov, ki povzročajo motnje na evropski ravni, in da je treba spodbude za konkurenco na teh trgih dodatno izboljšati; je prepričan, da bi moralo širjenje, izboljševanje in povezovanje evropske infrastrukture, s poudarkom na čezmejnih projektih in povezovanju med staro in novo Evropo, pripomoči k razvoju ustreznih pogojev za bistveno rast produktivnosti v sektorjih prometa, energije ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

Prispevek davčne politike k programu Lizbonske strategije

| 26. | ugotavlja, da je potreben usklajen davčni okvir, ki bi moral biti ugoden za družbe, zlasti za mala in srednja podjetja, ter usmerjen k obnovi rasti in ustvarjanju novih delovnih mest; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da je potreben usklajen davčni okvir, ki bi moral biti ugoden za družbe, zlasti za mala in srednja podjetja, ter usmerjen k obnovi rasti in ustvarjanju novih delovnih mest;

| 27. | poudarja, da mora Evropska unija v smislu državnega financiranja pospeševati davčno ureditev, da bi spodbudila ustanavljanje novih podjetij in tehnološke inovacije; ugotavlja, da bi to lahko vključevalo, med drugim, zmanjšanje davka, ki ogroža učinkovitost in ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti za posebne socialne skupine, kot so ženske, dolgotrajno brezposelne osebe in starejši; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da mora Evropska unija v smislu državnega financiranja pospeševati davčno ureditev, da bi spodbudila ustanavljanje novih podjetij in tehnološke inovacije; ugotavlja, da bi to lahko vključevalo, med drugim, zmanjšanje davka, ki ogroža učinkovitost in ustvarjanje novih delovnih mest, zlasti za posebne socialne skupine, kot so ženske, dolgotrajno brezposelne osebe in starejši;

Vlaganje v ljudi in posodobitev trga dela

Podjetništvo in ustvarjalnost

| 28. | je prepričan, da je za spodbujanje podjetniške kulture in ustvarjanje bolj prijaznega okolja za mala in srednje velika podjetja ključno, da je sistem upravljanja institucionalnega okvira za inovacije racionaliziran ter podprt z učinkovitim sistemom financiranja, ki bo zagotavljal sredstva v vseh fazah inovacijskega procesa – od razvoja ideje do njene uresničitve na ravni podjetja; poudarja, da je treba strukturno politiko oblikovati prilagodljivo, da bi spodbudili ustvarjalno samoizražanje in olajšali donosno uporabo ustvarjalnih idej; |
| --- | --- |

28.

je prepričan, da je za spodbujanje podjetniške kulture in ustvarjanje bolj prijaznega okolja za mala in srednje velika podjetja ključno, da je sistem upravljanja institucionalnega okvira za inovacije racionaliziran ter podprt z učinkovitim sistemom financiranja, ki bo zagotavljal sredstva v vseh fazah inovacijskega procesa – od razvoja ideje do njene uresničitve na ravni podjetja; poudarja, da je treba strukturno politiko oblikovati prilagodljivo, da bi spodbudili ustvarjalno samoizražanje in olajšali donosno uporabo ustvarjalnih idej;

| 29. | je prepričan, da boljša pravna ureditev in uresničevanje ambicioznih ciljev pri zmanjševanju obremenitev, povezanih z novo zakonodajo EU, prispeva k bolj konkurenčnemu poslovnemu okolju in spodbuja zasebno pobudo; poziva države članice, da oblikujejo ravno tako ambiciozne cilje, ki se nanašajo na vse ravni nacionalne zakonodaje; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti povečevanju učinkovitosti in upravne zmogljivosti držav članic; |
| --- | --- |

29.

je prepričan, da boljša pravna ureditev in uresničevanje ambicioznih ciljev pri zmanjševanju obremenitev, povezanih z novo zakonodajo EU, prispeva k bolj konkurenčnemu poslovnemu okolju in spodbuja zasebno pobudo; poziva države članice, da oblikujejo ravno tako ambiciozne cilje, ki se nanašajo na vse ravni nacionalne zakonodaje; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti povečevanju učinkovitosti in upravne zmogljivosti držav članic;

Vseživljenjski pristop

| 30. | meni, da bi morale aktivne politike trga dela kombinirati politike, ki temeljijo na „prožni varnosti” z novimi oblikami varnosti, vključno z motivacijo za aktivno iskanje zaposlitve kot tudi boljše predvidevanje in pozitivno upravljanje sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, na podlagi katerega bi v čim večji možni meri zmanjšali socialno izključenost in olajšali proces prilagajanja; je prepričan, da je treba posebno pozornost nameniti načinom, s katerimi je mogoče učinkoviteje doseči državljane ter upoštevati njihova pričakovanja in potrebe; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morale aktivne politike trga dela kombinirati politike, ki temeljijo na „prožni varnosti” z novimi oblikami varnosti, vključno z motivacijo za aktivno iskanje zaposlitve kot tudi boljše predvidevanje in pozitivno upravljanje sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, na podlagi katerega bi v čim večji možni meri zmanjšali socialno izključenost in olajšali proces prilagajanja; je prepričan, da je treba posebno pozornost nameniti načinom, s katerimi je mogoče učinkoviteje doseči državljane ter upoštevati njihova pričakovanja in potrebe;

| 31. | meni, da je treba razvijati vseživljenjski pristop, da bi aktivno reševali demografska vprašanja, vključno s posodobitvijo pokojninskih sistemov, ter zagotovili finančno, gospodarsko in socialno vzdržnost; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba razvijati vseživljenjski pristop, da bi aktivno reševali demografska vprašanja, vključno s posodobitvijo pokojninskih sistemov, ter zagotovili finančno, gospodarsko in socialno vzdržnost;

| 32. | meni, da je izobraževanje ključni dejavnik dolgoročnega potenciala rasti in učinkovit instrument za boj proti revščini in izključenosti, ki omogoča ljudem, da izboljšajo svoj življenjski standard; priporoča, da Evropska unija izvaja učinkovitejše ukrepe ter da države članice več vlagajo v izobraževanje in izboljšajo dostop do izobraževanja in usposabljanja za vse; |
| --- | --- |

32.

meni, da je izobraževanje ključni dejavnik dolgoročnega potenciala rasti in učinkovit instrument za boj proti revščini in izključenosti, ki omogoča ljudem, da izboljšajo svoj življenjski standard; priporoča, da Evropska unija izvaja učinkovitejše ukrepe ter da države članice več vlagajo v izobraževanje in izboljšajo dostop do izobraževanja in usposabljanja za vse;

| 33. | meni, da se lahko z namenom spodbujanja stalnega izpopolnjevanja in izpopolnjevanja na delovnem mestu skozi vse življenje, zlasti v primeru nizko kvalificiranih in starejših delavcev, z učinkovitimi strategijami vseživljenjskega učenja uravnovesi negativen vpliv staranja prebivalstva delovne sile EU; vendar meni, da si je treba odločno prizadevati za povečanje osnovnih znanj mladih, za občutno zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja in premajhnega razvoja znanj na splošno ter za krepitev vključevanja migrantov in invalidov v družbo in na trg dela, zlasti s pospeševanjem razvoja znanja; |
| --- | --- |

33.

meni, da se lahko z namenom spodbujanja stalnega izpopolnjevanja in izpopolnjevanja na delovnem mestu skozi vse življenje, zlasti v primeru nizko kvalificiranih in starejših delavcev, z učinkovitimi strategijami vseživljenjskega učenja uravnovesi negativen vpliv staranja prebivalstva delovne sile EU; vendar meni, da si je treba odločno prizadevati za povečanje osnovnih znanj mladih, za občutno zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja in premajhnega razvoja znanj na splošno ter za krepitev vključevanja migrantov in invalidov v družbo in na trg dela, zlasti s pospeševanjem razvoja znanja;

Politika priseljevanja

| 34. | meni, da bi bilo treba učinkovito politiko priseljevanja preučiti ob upoštevanju pomanjkanja usposobljene delovne sile in zahtev trga dela; meni, da nadaljnji razvoj celovite evropske migracijske politike, ki dopolnjuje politike držav članic, ostaja temeljna prednostna naloga, da bi se lahko soočili z izzivi in izkoristili priložnosti, ki jih migracije predstavljajo v novem obdobju globalizacije; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi bilo treba učinkovito politiko priseljevanja preučiti ob upoštevanju pomanjkanja usposobljene delovne sile in zahtev trga dela; meni, da nadaljnji razvoj celovite evropske migracijske politike, ki dopolnjuje politike držav članic, ostaja temeljna prednostna naloga, da bi se lahko soočili z izzivi in izkoristili priložnosti, ki jih migracije predstavljajo v novem obdobju globalizacije;

| 35. | meni, da so spodbujanje rasti in sodelovanja s tretjimi državami ter prihodnja gospodarska odprtost Evropske unije še naprej ključni za dobro uravnavanje migracijskih tokov in boj proti vzrokom ilegalnega priseljevanja in osebam, ki ga spodbujajo; priznava, da Evropska unija nujno potrebuje skladno politiko za zakonito (npr. gospodarsko) migracijo; |
| --- | --- |

35.

meni, da so spodbujanje rasti in sodelovanja s tretjimi državami ter prihodnja gospodarska odprtost Evropske unije še naprej ključni za dobro uravnavanje migracijskih tokov in boj proti vzrokom ilegalnega priseljevanja in osebam, ki ga spodbujajo; priznava, da Evropska unija nujno potrebuje skladno politiko za zakonito (npr. gospodarsko) migracijo;

Izboljšanje gospodarskega upravljanja

| 36. | pozdravlja poročila o državah, ki jih je pripravila Komisija; vendar poziva k bolj sistematičnemu pristopu, ki poudarja tako uspehe kot pomanjkljivosti; podpira predlog Komisije o uvedbi posebnih točk, ki jih je treba upoštevati kot del večstranskega nadzora in priložnost za izboljšanje odzivov nacionalnih politik; priznava, da je treba povečati vlogo regionalne ravni pri zagotavljanju rasti in delovnih mest, kot ji je dodeljena v novi generaciji programov kohezijske politike za obdobje od 2007 do 2013; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja poročila o državah, ki jih je pripravila Komisija; vendar poziva k bolj sistematičnemu pristopu, ki poudarja tako uspehe kot pomanjkljivosti; podpira predlog Komisije o uvedbi posebnih točk, ki jih je treba upoštevati kot del večstranskega nadzora in priložnost za izboljšanje odzivov nacionalnih politik; priznava, da je treba povečati vlogo regionalne ravni pri zagotavljanju rasti in delovnih mest, kot ji je dodeljena v novi generaciji programov kohezijske politike za obdobje od 2007 do 2013;

| 37. | obžaluje dejstvo, da je Lizbonska strategija še vedno slabo zaznavna v nacionalnih politikah številnih držav članic; meni, da je za njeno učinkovito izvajanje bistvenega pomena, da se k delovanju spodbudi vse gospodarske udeležence; zlasti je prepričan, da bi boljša vključitev socialnih partnerjev, nacionalnih parlamentov, regionalnih in lokalnih organov ter civilne družbe izboljšala rezultate Lizbonske strategije in okrepila javno razpravo o ustreznih reformah; podpira predlog Komisije, da države članice okrepijo sodelovanje z nacionalnimi in regionalnimi parlamenti, hkrati pa zagotovijo letne razprave o izvajanju svojih nacionalnih programov reform; |
| --- | --- |

37.

obžaluje dejstvo, da je Lizbonska strategija še vedno slabo zaznavna v nacionalnih politikah številnih držav članic; meni, da je za njeno učinkovito izvajanje bistvenega pomena, da se k delovanju spodbudi vse gospodarske udeležence; zlasti je prepričan, da bi boljša vključitev socialnih partnerjev, nacionalnih parlamentov, regionalnih in lokalnih organov ter civilne družbe izboljšala rezultate Lizbonske strategije in okrepila javno razpravo o ustreznih reformah; podpira predlog Komisije, da države članice okrepijo sodelovanje z nacionalnimi in regionalnimi parlamenti, hkrati pa zagotovijo letne razprave o izvajanju svojih nacionalnih programov reform;

| 38. | poziva Svet, naj upošteva naslednje spremembe:






  PRIPOROČILO KOMISIJE | SPREMEMBE PARLAMENTA |
| --- | --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Smernica št. 1 |
| Smernica št. 1. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti za trajnostno rast | Smernica št. 1. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti
  , potrebne
  za trajnostno rast
  , socialno vključenost in večjo zaposlenost na svetovni ravni |
| 1. | Države članice morajo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti upoštevati svoje srednjeročne proračunske cilje. Če ta cilj še ni bil dosežen, morajo sprejeti vse potrebne popravne ukrepe, da bi ga dosegle. Države članice se morajo izogibati procikličnim davčnim politikam. Poleg tega je nujno, da države članice s čezmernim primanjkljajem sprejmejo učinkovite ukrepe za zagotovitev takojšnjega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja. |

38.

poziva Svet, naj upošteva naslednje spremembe:

PRIPOROČILO KOMISIJE

SPREMEMBE PARLAMENTA

Sprememba 1

Smernica št. 1

Smernica št. 1. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti za trajnostno rast

Smernica št. 1. Za zagotovitev gospodarske stabilnosti
  , potrebne
  za trajnostno rast
  , socialno vključenost in večjo zaposlenost na svetovni ravni

1.

Države članice morajo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti upoštevati svoje srednjeročne proračunske cilje. Če ta cilj še ni bil dosežen, morajo sprejeti vse potrebne popravne ukrepe, da bi ga dosegle. Države članice se morajo izogibati procikličnim davčnim politikam. Poleg tega je nujno, da države članice s čezmernim primanjkljajem sprejmejo učinkovite ukrepe za zagotovitev takojšnjega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja.

| 1. | Države članice morajo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti upoštevati svoje srednjeročne proračunske cilje. Če ta cilj še ni bil dosežen, morajo sprejeti vse potrebne popravne ukrepe, da bi ga dosegle
  , ter zagotoviti posodobitev javne uprave in konsolidacijo javnih financ
  . Države članice se morajo izogibati procikličnim davčnim politikam. Poleg tega je nujno, da države članice s čezmernim primanjkljajem sprejmejo učinkovite ukrepe za zagotovitev takojšnjega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja. |
| --- | --- |

1.

Države članice morajo v skladu s Paktom stabilnosti in rasti upoštevati svoje srednjeročne proračunske cilje. Če ta cilj še ni bil dosežen, morajo sprejeti vse potrebne popravne ukrepe, da bi ga dosegle
  , ter zagotoviti posodobitev javne uprave in konsolidacijo javnih financ
  . Države članice se morajo izogibati procikličnim davčnim politikam. Poleg tega je nujno, da države članice s čezmernim primanjkljajem sprejmejo učinkovite ukrepe za zagotovitev takojšnjega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja.

| 2. | Države članice, ki knjižijo proračunske primanjkljaje, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, ki spodbujajo zunanjo konkurenčnost in po potrebi prispevajo k njihovi izravnavi prek davčnih politik. |
| --- | --- |

2.

Države članice, ki knjižijo proračunske primanjkljaje, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, ki spodbujajo zunanjo konkurenčnost in po potrebi prispevajo k njihovi izravnavi prek davčnih politik.

| 2. | Države članice, ki trenutno knjižijo proračunske primanjkljaje, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, ki spodbujajo zunanjo konkurenčnost in po potrebi prispevajo k njihovi izravnavi prek davčnih politik
  , ter z okrepitvijo rezultatov gospodarske rasti in osredotočenjem na boljše sinergije med proračunsko politiko in rastjo produktivnosti. |
| --- | --- |

2.

Države članice, ki trenutno knjižijo proračunske primanjkljaje, za katere obstaja tveganje, da bodo nevzdržni, bi si morale prizadevati za njihovo izravnavo z izvajanjem strukturnih reform, ki spodbujajo zunanjo konkurenčnost in po potrebi prispevajo k njihovi izravnavi prek davčnih politik
  , ter z okrepitvijo rezultatov gospodarske rasti in osredotočenjem na boljše sinergije med proračunsko politiko in rastjo produktivnosti.

| 2a. | Države članice zaradi stabilnosti ne smejo dopustiti, da je za boj proti nevarnosti inflacije v celoti odgovorna le denarna politika, zlasti v trenutnih razmerah visokih deviznih tečajev. Države članice morajo uvesti vse druge politike, ki bi lahko pomagale pri boju proti nevarnosti inflacije. |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Države članice morajo povečati elastičnost gospodarstva EU z razvijanjem zunanje razsežnosti notranjega trga, da bi reševale vprašanja, povezana z vedno večjimi globalnimi neravnovesji. |
| --- | --- |

2b.

| 2c. | Po nedavnih pretresih na finančnih trgih je treba sprejeti potrebne ukrepe za preprečitev kreditne krize in obnovitev zaupanja v finančne trge, da se zagotovi pokritje potreb po naložbah javnih in zasebnih udeležencev. |
| --- | --- |

2c.

Sprememba 2

Smernica št. 2

Smernica št. 2. Za ohranitev gospodarske in proračunske vzdržnosti kot podlage za večje
  zaposlovanje

Smernica št. 2. Za ohranitev gospodarske in proračunske vzdržnosti kot podlage za večje
  možnosti za rast

bi morale države članice glede na predvidene
  stroške zaradi staranja prebivalstva
  :

bi morale države članice glede na predvidene
  prihodnje demografske izzive
  :

| 1. | dovolj hitro zniževati državni dolg in tako okrepiti javne finance; |
| --- | --- |

1.

| 1. | preoblikovati in okrepiti pokojninske sisteme in sisteme socialnega zavarovanja in zdravstvenega varstva, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost
  in vzdržnost
  ter njihovo socialno ustreznost in dostopnost; |
| --- | --- |

1.

preoblikovati in okrepiti pokojninske sisteme in sisteme socialnega zavarovanja in zdravstvenega varstva, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost
  in vzdržnost
  ter njihovo socialno ustreznost in dostopnost;

| 2. | preoblikovati in okrepiti pokojninske sisteme in sisteme socialnega zavarovanja in zdravstvenega varstva, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost ter njihovo socialno ustreznost in dostopnost; |
| --- | --- |

2.

preoblikovati in okrepiti pokojninske sisteme in sisteme socialnega zavarovanja in zdravstvenega varstva, da zagotovijo njihovo finančno obstojnost ter njihovo socialno ustreznost in dostopnost;

| 2. | dovolj hitro zniževati državni dolg

  in hkrati izboljšati upravljanje z dolgovi

  za okrepitev javnih financ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sprejeti ukrepe za povečano udeležbo na trgu dela in dvig ponudbe delovne sile, predvsem med ženskami, mladimi in starejšimi delavci, ter spodbujati pristop k zaposlitvi po življenjskih obdobjih, da bi se povečala količina delovnih ur v gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.

sprejeti ukrepe za povečano udeležbo na trgu dela in dvig ponudbe delovne sile, predvsem med ženskami, mladimi in starejšimi delavci, ter spodbujati pristop k zaposlitvi po življenjskih obdobjih, da bi se povečala količina delovnih ur v gospodarstvu.

| 3. | sprejeti ukrepe za povečano udeležbo na trgu dela in dvig ponudbe delovne sile, predvsem med ženskami, mladimi in starejšimi delavci, ter spodbujati pristop k zaposlitvi po življenjskih obdobjih, da bi se povečala količina delovnih ur v gospodarstvu
  ; ter |
| --- | --- |

3.

sprejeti ukrepe za povečano udeležbo na trgu dela in dvig ponudbe delovne sile, predvsem med ženskami, mladimi in starejšimi delavci, ter spodbujati pristop k zaposlitvi po življenjskih obdobjih, da bi se povečala količina delovnih ur v gospodarstvu
  ; ter

| 3a. | izvajati „peto svoboščino“ znanja in spodbujati nova znanja; zagotoviti vseživljenjsko učenje za vse ter posodobiti infrastrukture za raziskave ter sistem izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

3a.

Sprememba 3

Smernica št. 3

Smernica št. 3. Za spodbujanje učinkovitega dodeljevanja sredstev, usmerjenih v rast in zaposlovanje

Smernica št. 3. Za spodbujanje učinkovitega dodeljevanja sredstev, usmerjenih v rast in zaposlovanje
  , in krepitev zaupanja v gospodarstvo

morajo države članice brez vpliva na smernice o gospodarski stabilnosti in vzdržnosti v skladu z Lizbonsko strategijo preusmeriti sestavo javnih izdatkov v kategorije, ki spodbujajo rast, prilagoditi davčne strukture za okrepitev potenciala rasti, zagotoviti vzpostavitev mehanizmov za oceno razmerja med javno porabo in doseganjem ciljev politike ter poskrbeti za splošno skladnost svežnjev reform.

morajo države članice brez vpliva na smernice o gospodarski stabilnosti in vzdržnosti v skladu z Lizbonsko strategijo preusmeriti sestavo javnih izdatkov v kategorije, ki spodbujajo rast, prilagoditi davčne strukture za okrepitev potenciala rasti,
  spodbujati rast na podlagi produktivnosti,
  zagotoviti vzpostavitev mehanizmov za oceno razmerja med javno porabo in doseganjem ciljev politike
  , kot so visokokakovostne naložbe v Lizbonske cilje,
  ter poskrbeti za splošno skladnost svežnjev reform.

Sprememba 4

Smernica št. 4

Smernica št. 4. Za zagotovitev, da gibanje plač prispeva k makroekonomski stabilnosti in rasti

Smernica št. 4. Za zagotovitev, da gibanje plač prispeva k makroekonomski stabilnosti in rasti

ter za večjo usklajenost, si morajo države članice prizadevati za pravilne okvirne pogoje za pogajanja o plačah, pri čemer v celoti upoštevajo vlogo socialnih partnerjev, da se spodbudi razvoj nominalnih plač in stroškov dela v skladu s stabilnostjo cen in srednjeročnim trendom produktivnosti ter ob upoštevanju razlik v strokovni usposobljenosti in pogojih na lokalnem trgu dela.

ter za večjo usklajenost, si morajo države članice prizadevati za pravilne okvirne pogoje za pogajanja o plačah, pri čemer v celoti upoštevajo vlogo socialnih partnerjev, da se spodbudi razvoj nominalnih plač in stroškov dela v skladu s stabilnostjo cen in srednjeročnim trendom produktivnosti ter
  zlasti
  ob
  upoštevanju strokovnjakov za finančni trg in
  razlik v strokovni usposobljenosti in pogojih na lokalnem trgu dela.

Sprememba 5

Smernica št. 5

Smernica št. 5. Za spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami ter politikami zaposlovanja

Smernica št. 5. Za spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikami ter politikami zaposlovanja

bi morale
  države članice:

| 1. | izboljšati usklajenost gospodarske politike, da prilagodijo nacionalne programe reform ob upoštevanju gospodarske raznolikosti in različnih tradicij; |
| --- | --- |

1.

si morajo države članice prizadevati za reforme na trgu dela in proizvodnih trgih, kar hkrati povečajo potencial rasti in podpira makroekonomski okvir,
  tako da povečajo
  prilagodljivost, mobilnost dejavnikov in sposobnost prilagoditve na trgih dela in proizvodnih trgih kot odgovor na globalizacijo, tehnološki napredek, preusmeritev povpraševanja in konjunkturne spremembe. Države članice morajo zlasti: ponovno spodbuditi reforme obdavčevanja in dajatev ter tako povečati spodbude in zagotoviti finančno ovrednotenje dela; izboljšati morajo prilagodljivost trgov dela, pri čemer sta prožnost in varnost zaposlitve povezana; izboljšati morajo tudi zaposljivost, s tem da vlagajo v človeške vire.

| 2. | si
  prizadevati za reforme na trgu dela in proizvodnih trgih, kar hkrati poveča potencial rasti in podpira makroekonomski okvir
  ter zagotavlja
  prilagodljivost
  z novimi oblikami varnosti
  , mobilnost dejavnikov in sposobnost prilagoditve na trgih dela in proizvodnih trgih kot odgovor na globalizacijo, tehnološki napredek, preusmeritev povpraševanja in konjunkturne spremembe. Države članice morajo zlasti: ponovno spodbuditi reforme obdavčevanja in dajatev ter tako povečati spodbude in zagotoviti finančno ovrednotenje dela; izboljšati morajo prilagodljivost trgov dela, pri čemer sta prožnost in varnost zaposlitve povezana; izboljšati morajo tudi zaposljivost, s tem da vlagajo v človeške vire
  ; |
| --- | --- |

2.

si
  prizadevati za reforme na trgu dela in proizvodnih trgih, kar hkrati poveča potencial rasti in podpira makroekonomski okvir
  ter zagotavlja
  prilagodljivost
  z novimi oblikami varnosti
  , mobilnost dejavnikov in sposobnost prilagoditve na trgih dela in proizvodnih trgih kot odgovor na globalizacijo, tehnološki napredek, preusmeritev povpraševanja in konjunkturne spremembe. Države članice morajo zlasti: ponovno spodbuditi reforme obdavčevanja in dajatev ter tako povečati spodbude in zagotoviti finančno ovrednotenje dela; izboljšati morajo prilagodljivost trgov dela, pri čemer sta prožnost in varnost zaposlitve povezana; izboljšati morajo tudi zaposljivost, s tem da vlagajo v človeške vire
  ;

| 3. | posebno pozornost nameniti krepitvi institucionalne in upravne učinkovitosti; ter |
| --- | --- |

3.

| 4. | prispevati k razvoju celovite politike EU na področju priseljevanja, vključno z merili in postopki za gospodarsko migracijo v skladu z zahtevami trga dela
  . |
| --- | --- |

4.

prispevati k razvoju celovite politike EU na področju priseljevanja, vključno z merili in postopki za gospodarsko migracijo v skladu z zahtevami trga dela
  .

Sprememba 6

Smernica št. 6

Smernica št. 6. Za prispevanje k dinamični in dobro delujoči ekonomski in monetarni uniji (EMU) morajo države članice euro območja zagotoviti boljše usklajevanje svojih ekonomskih in proračunskih politik, in sicer zlasti:

Smernica št. 6. Za prispevanje k dinamični in dobro delujoči ekonomski in monetarni uniji (EMU) morajo države članice euro območja zagotoviti boljše usklajevanje svojih ekonomskih in proračunskih politik, in sicer zlasti:

| -1. | čim bolj povečati pozitivne učinke širjenja reform, ker je s skupno valuto in skupno monetarno politiko usklajevanje pridobilo novo razsežnost; |
| --- | --- |

-1.

| 1. | nameniti posebno pozornost proračunski vzdržnosti svojih javnih financ ob doslednem upoštevanju Pakta stabilnosti in rasti; |
| --- | --- |

1.

nameniti posebno pozornost proračunski vzdržnosti svojih javnih financ ob doslednem upoštevanju Pakta stabilnosti in rasti;

| 1. | nameniti posebno pozornost proračunski vzdržnosti svojih javnih financ ob doslednem upoštevanju Pakta stabilnosti in rasti; |
| --- | --- |

1.

nameniti posebno pozornost proračunski vzdržnosti svojih javnih financ ob doslednem upoštevanju Pakta stabilnosti in rasti;

| 2. | prispevati k mešanici politik, ki pomaga pri gospodarskem okrevanju in je skladna s stabilnostjo cen, ob tem pa kratkoročno spodbuja zaupanje podjetij in potrošnikov in je obenem skladna z dolgoročno trajnostno rastjo; |
| --- | --- |

2.

prispevati k mešanici politik, ki pomaga pri gospodarskem okrevanju in je skladna s stabilnostjo cen, ob tem pa kratkoročno spodbuja zaupanje podjetij in potrošnikov in je obenem skladna z dolgoročno trajnostno rastjo;

| 2. | prispevati k mešanici politik, ki pomaga pri gospodarskem okrevanju in je skladna s stabilnostjo cen, ob tem pa kratkoročno spodbuja zaupanje podjetij in potrošnikov in je obenem skladna z dolgoročno trajnostno rastjo; |
| --- | --- |

2.

prispevati k mešanici politik, ki pomaga pri gospodarskem okrevanju in je skladna s stabilnostjo cen, ob tem pa kratkoročno spodbuja zaupanje podjetij in potrošnikov in je obenem skladna z dolgoročno trajnostno rastjo;

| 3. | spodbujati strukturne reforme, ki bodo povečale dolgoročno potencialno rast evro območja in izboljšale njegovo produktivnost, konkurenčnost in gospodarsko prilagajanje asimetričnim šokom, pri čemer se zlasti upoštevajo politike zaposlovanja; in |
| --- | --- |

3.

spodbujati strukturne reforme, ki bodo povečale dolgoročno potencialno rast evro območja in izboljšale njegovo produktivnost, konkurenčnost in gospodarsko prilagajanje asimetričnim šokom, pri čemer se zlasti upoštevajo politike zaposlovanja; in

| 3. | spodbujati strukturne reforme
  in uveljavljati prednostne naloge za naložbe v skladu z lizbonskimi cilji
  , ki bodo povečale dolgoročno potencialno rast euro območja in izboljšale njegovo produktivnost, konkurenčnost in gospodarsko prilagajanje asimetričnim pretresom, pri čemer se zlasti upoštevajo politike zaposlovanja; in |
| --- | --- |

3.

spodbujati strukturne reforme
  in uveljavljati prednostne naloge za naložbe v skladu z lizbonskimi cilji
  , ki bodo povečale dolgoročno potencialno rast euro območja in izboljšale njegovo produktivnost, konkurenčnost in gospodarsko prilagajanje asimetričnim pretresom, pri čemer se zlasti upoštevajo politike zaposlovanja; in

| 4. | zagotoviti, da bo vpliv euro območja v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmeren z
  njegovim
  gospodarskim pomenom. |
| --- | --- |

4.

zagotoviti, da bo vpliv euro območja v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmeren z
  njegovim
  gospodarskim pomenom.

| 4. | zagotoviti, da bo vpliv
  EU in
  euro območja v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmeren z
  njunim
  gospodarskim pomenom. |
| --- | --- |

4.

zagotoviti, da bo vpliv
  EU in
  euro območja v svetovnem gospodarskem sistemu sorazmeren z
  njunim
  gospodarskim pomenom.

Sprememba 7

Smernica št. 7, uvodni del in odstavki 1, 2 in 3

Smernica št. 7. Za povečanje in izboljšanje naložb v R&R, predvsem v zasebnih podjetjih,
  je potrjen splošni cilj 3 % BDP za leto 2010 z ustrezno porazdelitvijo med ravnema zasebnega in javnega vlaganja, države članice pa bodo določile posamezne vmesne ravni.
  Države članice morajo s prepletanjem ukrepov še naprej spodbujati
  R&R, zlasti R&R podjetij
  , in sicer:

Smernica št. 7. Za povečanje in izboljšanje naložb v R&R, predvsem v zasebnih podjetjih
  ter za spodbujanje podjetniške kulture in zasebne pobude

  morajo države članice s prepletanjem ukrepov še naprej spodbujati
  posodobitev gospodarstva in vse oblike inovacij
  :

| 1. | z

  zagotovitvijo
  boljših okvirnih pogojev in dovolj konkurenčnega in privlačnega okolja za poslovanje podjetij; |
| --- | --- |

1.

z

  zagotovitvijo
  boljših okvirnih pogojev in dovolj konkurenčnega in privlačnega okolja za poslovanje podjetij;

| 1. | z razvojem institucij, ki se odzivajo na trg, in
  boljših okvirnih pogojev,
  da lahko

  podjetja poslujejo

  v dovolj konkurenčnem poslovnem okolju in imajo koristi od izvajanja inovacij
  ; |
| --- | --- |

1.

z razvojem institucij, ki se odzivajo na trg, in
  boljših okvirnih pogojev,
  da lahko

  podjetja poslujejo

  v dovolj konkurenčnem poslovnem okolju in imajo koristi od izvajanja inovacij
  ;

| 2. | z uspešnejšo in učinkovitejšo javno porabo za R&R ter razvojem partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | z razvojem in krepitvijo centrov odličnosti izobraževalnih in raziskovalnih ustanov v državah članicah, po potrebi tudi z vzpostavljanjem novih, ter z izboljšanjem sodelovanja in prenosa tehnologij med javnimi raziskovalnimi inštituti in zasebnimi podjetij; |
| --- | --- |

3.

| 3a. | s spodbujanjem decentralizacije centrov za industrijske raziskave, da bi se nadalje povezala z izobraževalnimi centri, ter spodbujanjem raziskovanja različnih raziskovalnih kultur; |
| --- | --- |

3a.

Sprememba 8

Smernica št. 11, odstavek 4a in 4b (novo)

| 4a. | izpolniti zaveze, sprejete na zasedanju Evropskega sveta spomladi 2007, glede reševanja energetskih in okoljskih izzivov; in |
| --- | --- |

4a.

| 4b. | ob upoštevanju rasti cen hrane, ki verjetno ni ciklična ampak se bo nadaljevala, revidirati mehanizme skupne kmetijske politike, ki ovirajo oskrbo. |
| --- | --- |

4b.

Sprememba 9

Smernica št. 12

Smernica št. 12. Za razširitev in poglobitev notranjega trga morajo države članice:

Smernica št. 12. Za razširitev in poglobitev notranjega trga
  ter zagotavljanje odprtih in konkurenčnih trgov

  bi morale države članice:

| 1. | pospešiti prenos direktiv o notranjem trgu; |
| --- | --- |

1.

pospešiti prenos direktiv o notranjem trgu;

| 1. | pospešiti prenos direktiv o notranjem trgu
  in odpraviti preostale ovire za čezmejne dejavnosti
  ; |
| --- | --- |

1.

pospešiti prenos direktiv o notranjem trgu
  in odpraviti preostale ovire za čezmejne dejavnosti
  ;

| 2. | dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje o notranjem trgu; |
| --- | --- |

2.

dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje o notranjem trgu;

| 2. | dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje o notranjem trgu; |
| --- | --- |

2.

dati prednost strožjemu in boljšemu uresničevanju zakonodaje o notranjem trgu;

| 3. | odpraviti preostale ovire za čezmejne dejavnosti; |
| --- | --- |

3.

odpraviti preostale ovire za čezmejne dejavnosti;

| 3. | odpraviti preostale ovire za čezmejne dejavnosti; |
| --- | --- |

3.

odpraviti preostale ovire za čezmejne dejavnosti;

| 4. | učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil; |
| --- | --- |

4.

učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil;

| 4. | učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil; |
| --- | --- |

4.

učinkovito uporabljati pravila EU glede javnih naročil;

| 5. | spodbujati v celoti delujoč notranji trg storitev, pri tem pa ohraniti evropski socialni model; |
| --- | --- |

5.

spodbujati v celoti delujoč notranji trg storitev, pri tem pa ohraniti evropski socialni model;

| 5. | spodbujati v celoti delujoč notranji trg storitev
  in zagotoviti univerzalne
  ,
  dostopne in trajnostne javne službe z dostopnimi cenami in visokimi standardi kakovosti za vse
  , pri tem pa ohraniti evropski socialni model; |
| --- | --- |

5.

spodbujati v celoti delujoč notranji trg storitev
  in zagotoviti univerzalne
  ,
  dostopne in trajnostne javne službe z dostopnimi cenami in visokimi standardi kakovosti za vse
  , pri tem pa ohraniti evropski socialni model;

| 6. | pospešiti integracijo
  finančnih
  trgov z
  doslednim in
  skladnim izvajanjem ter izvrševanjem akcijskega načrta na področju finančnih storitev. |
| --- | --- |

6.

pospešiti integracijo
  finančnih
  trgov z
  doslednim in
  skladnim izvajanjem ter izvrševanjem akcijskega načrta na področju finančnih storitev.

| 6. | pospešiti integracijo trgov
  storitev, vključno s finančnimi storitvami, s
  skladnim izvajanjem
  zakonodaje notranjega trga
  ter izvrševanjem akcijskega načrta na področju finančnih storitev
  ter hkrati povečati preglednost, odgovornost in nadzor za vlagatelje, trge in regulatorne organe v zvezi s tveganimi in netveganimi naložbenimi dejavnostmi na finančnih trgih; |
| --- | --- |

6.

pospešiti integracijo trgov
  storitev, vključno s finančnimi storitvami, s
  skladnim izvajanjem
  zakonodaje notranjega trga
  ter izvrševanjem akcijskega načrta na področju finančnih storitev
  ter hkrati povečati preglednost, odgovornost in nadzor za vlagatelje, trge in regulatorne organe v zvezi s tveganimi in netveganimi naložbenimi dejavnostmi na finančnih trgih;

| 6a. | prispevati k razvoju uravnoteženega pristopa do urejanja čezmejnega širjenja finančnega tveganja; |
| --- | --- |

6a.

| 6b. | ustvariti ustrezne pogoje za prometno in energetsko infrastrukturo, ki bo učinkoviteje izkoriščala sredstva, pri čemer se je treba osredotočiti na čezmejna območja, obrobne regije ter povezanost „starih“ in „novih“ držav članic; in |
| --- | --- |

6b.

| 6c. | imeti vodilno vlogo na mednarodni ravni v zvezi z vprašanji kriznega upravljanja in izboljšanja sedanje ureditve globalnega nadzora. |
| --- | --- |

6c.

Sprememba 10

Smernica št. 13, odstavek 6a (novo)

| 6a. | vzpostavitev čezatlantskega trga; |
| --- | --- |

6a.

*

* *

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0533.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/49

---

Sreda, 20. februar 2008Strategija EU za Srednjo Azijo

P6_TA(2008)0059

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo (2007/2102(INI))

2009/C 184 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Srednji Aziji, zlasti resolucij z dne 26. oktobra 2006 o Uzbekistanu (1), z dne 16. marca 2006 o Kazahstanu (2), z dne 12. maja 2005 o situaciji v Kirgizistanu in Srednji Aziji (3),

ob upoštevanju Sporazumov o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenih med EU ter Uzbekistanom, Kirgizistanom in Kazahstanom, ki so začeli veljati leta 1999, Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropski skupnostjo in Evropsko skupnost za atomsko energijo na eni strani in Republiko Tadžikistanom na drugi strani (4), ki je bil podpisan 11. oktobra 2004, Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Tadžikistanom, ki še ni bil ratificiran, ter predloga Komisije za Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med EU in Turkmenistanom,

ob upoštevanju klavzul o človekovih pravicah v navedenih sporazumih,

ob upoštevanju zaveze EU, da bo spodbujala uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, ki so jih določili Združeni narodi (ZN), in Evropskega soglasja o razvoju (5),

ob upoštevanju strategije EU za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki jo je sprejel Evropski svet 21. in 22. junija 2007,

ob upoštevanju akcijskega načrta (2007–2013) Evropskega sveta o energetski politiki za Evropo, sprejetega 8. in 9. marca 2007 ter sodelovanja na področju energetike med EU, obalnimi državami Črnega morja in Kaspijskega jezera ter njihovimi sosednjimi državami,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2007 o evropski zunanji politiki na področju energetike (6),

ob upoštevanju pobude Baku za razvoj energetskega sodelovanja in prometa med EU ter državami črnomorske in kaspijske regije,

ob upoštevanju memorandumov o soglasju, sklenjenih z Azerbajdžanom in Kazahstanom v zvezi z razvijanjem zunanje politike v korist energetskih interesov Evrope,

ob upoštevanju zadevnih sklepov Sveta, vključno s sklepi o Uzbekistanu z dne 23.–24. maja, 13. junija, 18. julija in 3. oktobra 2005, 13. novembra 2006 ter 5. marca, 14.–15. maja in 15.–16. oktobra 2007 ter sklepov o Srednji Aziji z dne 23.–24. aprila 2007,

ob upoštevanju sankcij, ki jih je EU proti Uzbekistanu uvedla po pokolu v Andižanu v Uredbi Sveta (ES) št. 1859/2005 z dne 14. novembra 2005 o uvedbi nekaterih omejevalnih ukrepov v zvezi z Uzbekistanom (7) in so bile naknadno podaljšane (8), ter delne odprave in pogojnega začasnega preklica vizumskih sankcij maja in oktobra 2007 za obdobje 6 mesecev,

ob upoštevanju Evropske pobude za demokracijo in človekove pravice, ki se je začela izvajati leta 2003 s ciljem spodbujati človekove pravice ter podpirati reformo kazenskega prava, demokracijo, dobro upravljanje, svobodo medijev, pravno državo, varnostne strukture (policijo/oborožene sile) in preprečevanje sporov,

ob upoštevanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) (9),

ob upoštevanju srečanja trojke zunanjih ministrov z državami Srednje Azije, ki je potekalo 30. junija 2007 v Berlinu v navzočnosti posebnega predstavnika EU Pierra Morela in portugalskega predsednika vlade Joséja Sócratesa,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A6-0503/2007),

| A. | ker leži pet držav, skupno imenovanih Srednja Azija (Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan), na osrednjem križišču med Evropo in Azijo in ker te države zgodovinsko in tradicionalno predstavljajo pomemben kraj srečevanja dveh celin in prehajanja med njima, |
| --- | --- |

A.

ker leži pet držav, skupno imenovanih Srednja Azija (Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan), na osrednjem križišču med Evropo in Azijo in ker te države zgodovinsko in tradicionalno predstavljajo pomemben kraj srečevanja dveh celin in prehajanja med njima,

| B. | ker EU vztraja pri tem, da je treba povsod v Srednji Aziji doseči napredek v smeri večje stabilnosti in rastočih ravni gospodarskega, demokratičnega in človeškega razvoja ter varnosti ljudi, za kar ima tudi jasen interes, in ker mora vedno izpolnjevati svojo obveznost vključevanja človekovih pravic v vse sporazume s tretjimi državami ter spodbujanja demokracije prek usklajenih politik in uporabe najprimernejših sredstev za te namene; ker bo to jamčilo za njeno verodostojnost in končno prispevalo k temu, da postane vedno bolj učinkovit akter v odnosih s to regijo in tudi širšim okoljem, |
| --- | --- |

B.

ker EU vztraja pri tem, da je treba povsod v Srednji Aziji doseči napredek v smeri večje stabilnosti in rastočih ravni gospodarskega, demokratičnega in človeškega razvoja ter varnosti ljudi, za kar ima tudi jasen interes, in ker mora vedno izpolnjevati svojo obveznost vključevanja človekovih pravic v vse sporazume s tretjimi državami ter spodbujanja demokracije prek usklajenih politik in uporabe najprimernejših sredstev za te namene; ker bo to jamčilo za njeno verodostojnost in končno prispevalo k temu, da postane vedno bolj učinkovit akter v odnosih s to regijo in tudi širšim okoljem,

| C. | ker je stabilnost v Srednji Aziji v svetovnem interesu, saj bi lahko resna in dolgotrajna nestabilnost v eni od petih držav imela katastrofalne posledice za celotno regijo ter bi lahko na več načinov vplivala tudi na EU in njene države članice, |
| --- | --- |

C.

ker je stabilnost v Srednji Aziji v svetovnem interesu, saj bi lahko resna in dolgotrajna nestabilnost v eni od petih držav imela katastrofalne posledice za celotno regijo ter bi lahko na več načinov vplivala tudi na EU in njene države članice,

| D. | ob upoštevanju tveganj, povezanih z odvisnostjo od uvoza iz nestabilnih regij in od nestabilnih dobaviteljev, ter potrebe po vzpostavitvi zanesljivih, dostopnih in obstojnih energetskih poti, |
| --- | --- |

D.

ob upoštevanju tveganj, povezanih z odvisnostjo od uvoza iz nestabilnih regij in od nestabilnih dobaviteljev, ter potrebe po vzpostavitvi zanesljivih, dostopnih in obstojnih energetskih poti,

| E. | ker je varnost in stabilnost ter spoštovanje človekovih pravic in pravne države v državah Srednje Azije v interesu EU, saj strateški, politični in gospodarski razvoj ter vse večji čezregionalni izzivi v Srednji Aziji tudi neposredno ali posredno vplivajo na interese Evropske unije; ker lahko države Srednje Azije s svojimi bogatimi energetskimi viri in s prizadevanji za diverzifikacijo trgovskih partnerjev in dobavnih poti prispevajo k izpolnjevanju potreb Evropske unije po energetski varnosti in oskrbi z energijo, |
| --- | --- |

E.

ker je varnost in stabilnost ter spoštovanje človekovih pravic in pravne države v državah Srednje Azije v interesu EU, saj strateški, politični in gospodarski razvoj ter vse večji čezregionalni izzivi v Srednji Aziji tudi neposredno ali posredno vplivajo na interese Evropske unije; ker lahko države Srednje Azije s svojimi bogatimi energetskimi viri in s prizadevanji za diverzifikacijo trgovskih partnerjev in dobavnih poti prispevajo k izpolnjevanju potreb Evropske unije po energetski varnosti in oskrbi z energijo,

| F. | ker so na eni strani močni razlogi za sodelovanje med državami v tej regiji, na drugi strani pa je močan odpor do takšnih zamisli in prizadevanj, vsaj s strani vlade države Uzbekistan, ki se nahaja v središču regije in ima daleč največje število prebivalcev, |
| --- | --- |

F.

ker so na eni strani močni razlogi za sodelovanje med državami v tej regiji, na drugi strani pa je močan odpor do takšnih zamisli in prizadevanj, vsaj s strani vlade države Uzbekistan, ki se nahaja v središču regije in ima daleč največje število prebivalcev,

| G. | ker izolacionizem navadno izhaja iz želje po ohranjanju notranjega nadzora – skrajne primere tega je mogoče videti v Turkmenistanu in Uzbekistanu – in ker so takšne želje značilne za režime, ki ne kažejo zanimanja za splošno soglasje, na katerem bi utemeljili svoje vladanje, |
| --- | --- |

G.

ker izolacionizem navadno izhaja iz želje po ohranjanju notranjega nadzora – skrajne primere tega je mogoče videti v Turkmenistanu in Uzbekistanu – in ker so takšne želje značilne za režime, ki ne kažejo zanimanja za splošno soglasje, na katerem bi utemeljili svoje vladanje,

| H. | ker pet republik Srednje Azije prejema uradno razvojno pomoč, kar pomeni, da se pomoč EU za te države obravnava kot razvojna pomoč, |
| --- | --- |

H.

ker pet republik Srednje Azije prejema uradno razvojno pomoč, kar pomeni, da se pomoč EU za te države obravnava kot razvojna pomoč,

| I. | ker iz varnostnih in drugih interesov EU, pa tudi iz njenih vrednot in iz podpore razvojnim ciljem tisočletja izhaja, da je treba v samo središče pristopa EU do Srednje Azije postaviti stiske in pomanjkanje priložnosti, s katerimi se soočajo številni ljudje v tej regiji – katere deli so prizadeti zaradi revščine –, grožnje varnosti ljudi, ki so delno povezane z varnostnimi težavami v sosednjih državah, kot je Afganistan, ter nevarnost destabilizacije in konfliktov, |
| --- | --- |

I.

ker iz varnostnih in drugih interesov EU, pa tudi iz njenih vrednot in iz podpore razvojnim ciljem tisočletja izhaja, da je treba v samo središče pristopa EU do Srednje Azije postaviti stiske in pomanjkanje priložnosti, s katerimi se soočajo številni ljudje v tej regiji – katere deli so prizadeti zaradi revščine –, grožnje varnosti ljudi, ki so delno povezane z varnostnimi težavami v sosednjih državah, kot je Afganistan, ter nevarnost destabilizacije in konfliktov,

| J. | ker je osnovni cilj razvojnega sodelovanja EU izkoreninjenje revščine v okviru trajnostnega razvoja, vključno z zasledovanjem razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

J.

ker je osnovni cilj razvojnega sodelovanja EU izkoreninjenje revščine v okviru trajnostnega razvoja, vključno z zasledovanjem razvojnih ciljev tisočletja,

| K. | ker ima pomoč EU tej regiji večinoma obliko tehnične pomoči, ki se izvaja na podlagi programa TACIS, in ker so ocene učinkovitosti programa TACIS pokazale mešane rezultate, |
| --- | --- |

K.

ker ima pomoč EU tej regiji večinoma obliko tehnične pomoči, ki se izvaja na podlagi programa TACIS, in ker so ocene učinkovitosti programa TACIS pokazale mešane rezultate,

| L. | ker je pravica do zdravja v skladu s členom 25 Splošne deklaracije o človekovih pravicah človekova pravica in ker je splošen dostop do zdravstvenega varstva bistven za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; ker so se zdravstvene razmere v vseh republikah Srednje Azije po razpadu Sovjetske zveze poslabšale, zdravstveni sistemi pa so v krizi; ker možno širjenje epidemij, kot sta HIV/AIDS in tuberkuloza, ki je odporna na zdravila, predstavlja dolgoročno grožnjo za EU; ker je kriza s ptičjo gripo pokazala, da se lahko nalezljive bolezni hitro širijo po Evropi; ker družbene posledice zdravstvene krize v različnih državah ogrožajo njihovo splošno stabilnost in razvojne možnosti ter vplivajo na Evropsko varnost, |
| --- | --- |

L.

ker je pravica do zdravja v skladu s členom 25 Splošne deklaracije o človekovih pravicah človekova pravica in ker je splošen dostop do zdravstvenega varstva bistven za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; ker so se zdravstvene razmere v vseh republikah Srednje Azije po razpadu Sovjetske zveze poslabšale, zdravstveni sistemi pa so v krizi; ker možno širjenje epidemij, kot sta HIV/AIDS in tuberkuloza, ki je odporna na zdravila, predstavlja dolgoročno grožnjo za EU; ker je kriza s ptičjo gripo pokazala, da se lahko nalezljive bolezni hitro širijo po Evropi; ker družbene posledice zdravstvene krize v različnih državah ogrožajo njihovo splošno stabilnost in razvojne možnosti ter vplivajo na Evropsko varnost,

| M. | ker sta vprašanji energije in vode bistveni za varnost ljudi in meddržavne odnose v regiji, zlasti v zvezi s Kirgizistanom, Tadžikistanom in Uzbekistanom, in ker odpravljanje revščine ostaja bistveno za zmanjšanje družbene nestabilnosti, |
| --- | --- |

M.

ker sta vprašanji energije in vode bistveni za varnost ljudi in meddržavne odnose v regiji, zlasti v zvezi s Kirgizistanom, Tadžikistanom in Uzbekistanom, in ker odpravljanje revščine ostaja bistveno za zmanjšanje družbene nestabilnosti,

| N. | ker je v interesu EU uvažati več nafte in plina iz Srednje Azije, po možnosti preko novih prometnih poti, ter oblikovati jasen in pregleden okvir za proizvodnjo energije in promet z njo in ker sta v zvezi s tem pomembni državi Kazahstan in Turkmenistan, |
| --- | --- |

N.

ker je v interesu EU uvažati več nafte in plina iz Srednje Azije, po možnosti preko novih prometnih poti, ter oblikovati jasen in pregleden okvir za proizvodnjo energije in promet z njo in ker sta v zvezi s tem pomembni državi Kazahstan in Turkmenistan,

| O. | ker so države Srednje Azije v različni meri bogate z nafto, plinom, rudninskimi in vodnimi energetskimi viri; ker bi moralo izkoriščanje takšnih virov zelo olajšati gospodarski in družbeni razvoj; ker se lahko pod napačnimi pogoji pojavijo neželeni stranski učinki, kot je resno poslabšanje okolja, zmanjšana konkurenčnost drugih gospodarskih sektorjev, velika neenakost v bogastvu, pojavijo pa se lahko večje politične in družbene napetosti, ki utegnejo celo prevagati nad pozitivnimi stranmi (tako imenovano „prekletstvo naravnih virov“), |
| --- | --- |

O.

ker so države Srednje Azije v različni meri bogate z nafto, plinom, rudninskimi in vodnimi energetskimi viri; ker bi moralo izkoriščanje takšnih virov zelo olajšati gospodarski in družbeni razvoj; ker se lahko pod napačnimi pogoji pojavijo neželeni stranski učinki, kot je resno poslabšanje okolja, zmanjšana konkurenčnost drugih gospodarskih sektorjev, velika neenakost v bogastvu, pojavijo pa se lahko večje politične in družbene napetosti, ki utegnejo celo prevagati nad pozitivnimi stranmi (tako imenovano „prekletstvo naravnih virov“),

| P. | ker so se 10. oktobra 2007 predstavniki Ukrajine, Poljske, Azerbajdžana in Gruzije sestali v Litvi, da bi razpravljali o novem omrežju za promet z nafto, zasnovanem za prenos surove nafte iz Kaspijskega morja prek Bakuja in Odese do poljskega pristanišča Gdansk, |
| --- | --- |

P.

ker so se 10. oktobra 2007 predstavniki Ukrajine, Poljske, Azerbajdžana in Gruzije sestali v Litvi, da bi razpravljali o novem omrežju za promet z nafto, zasnovanem za prenos surove nafte iz Kaspijskega morja prek Bakuja in Odese do poljskega pristanišča Gdansk,

| Q. | ker sta Rusija in Kitajska poskušali povečati svoji območji vpliva v Srednji Aziji z ustanovitvijo Šanghajske peterice leta 1996, ki je združila Kitajsko, Rusijo, Kirgizistan, Kazahstan in Tadžikistan v forum za upravljanje čezmejnih vprašanj, leta 2001 pa je postala Šanghajska organizacija za sodelovanje, ki je danes največja regionalna organizacija v Srednji Aziji in zdaj kot polnopravno članico vključuje Uzbekistan ter Pakistan, Indijo, Iran in Mongolijo kot opazovalke, |
| --- | --- |

Q.

ker sta Rusija in Kitajska poskušali povečati svoji območji vpliva v Srednji Aziji z ustanovitvijo Šanghajske peterice leta 1996, ki je združila Kitajsko, Rusijo, Kirgizistan, Kazahstan in Tadžikistan v forum za upravljanje čezmejnih vprašanj, leta 2001 pa je postala Šanghajska organizacija za sodelovanje, ki je danes največja regionalna organizacija v Srednji Aziji in zdaj kot polnopravno članico vključuje Uzbekistan ter Pakistan, Indijo, Iran in Mongolijo kot opazovalke,

| R. | ker je več različnih držav v daljni in bližnji preteklosti imelo interese v tej regiji; ker nimajo vse države članice ambasad v regiji in ker glede te regije pogosto med seboj niso usklajene, |
| --- | --- |

R.

ker je več različnih držav v daljni in bližnji preteklosti imelo interese v tej regiji; ker nimajo vse države članice ambasad v regiji in ker glede te regije pogosto med seboj niso usklajene,

| S. | ker so se z odhodom osebja Združenih držav iz letalskega oporišča Karši-Hanebad (K2) v Uzbekistanu 21. novembra 2005 vojaške zmogljivosti Združenih držav v Srednji Aziji zmanjšale na eno oporišče v Manasu, blizu kirgiške prestolnice Biškek, |
| --- | --- |

S.

ker so se z odhodom osebja Združenih držav iz letalskega oporišča Karši-Hanebad (K2) v Uzbekistanu 21. novembra 2005 vojaške zmogljivosti Združenih držav v Srednji Aziji zmanjšale na eno oporišče v Manasu, blizu kirgiške prestolnice Biškek,

| T. | ker se politične, gospodarske, družbene in druge razmere zelo razlikujejo med državami Srednje Azije, v nekaterih primerih pa tudi znotraj samih držav, in ker je zato bistveno, da EU v skladu s tem prilagaja svoje politike, |
| --- | --- |

T.

ker se politične, gospodarske, družbene in druge razmere zelo razlikujejo med državami Srednje Azije, v nekaterih primerih pa tudi znotraj samih držav, in ker je zato bistveno, da EU v skladu s tem prilagaja svoje politike,

| U. | ker so države Srednje Azije nove države in ker so jih njihova prizadevanja pri oblikovanju držav ter politični in gospodarski tranziciji vodila v različne smeri, pri tem pa so se v različni meri oddaljila od nekdanjega sovjetskega sistema; ker je v primeru več držav obravnavanje vprašanj upravljanja še vedno ključno zaradi stabilnosti in varnosti, v primeru vseh držav pa zaradi političnega, družbenega in gospodarskega razvoja, |
| --- | --- |

U.

ker so države Srednje Azije nove države in ker so jih njihova prizadevanja pri oblikovanju držav ter politični in gospodarski tranziciji vodila v različne smeri, pri tem pa so se v različni meri oddaljila od nekdanjega sovjetskega sistema; ker je v primeru več držav obravnavanje vprašanj upravljanja še vedno ključno zaradi stabilnosti in varnosti, v primeru vseh držav pa zaradi političnega, družbenega in gospodarskega razvoja,

| V. | ker prizadevanja EU vključujejo potrebo po zajezitvi tokov trgovine z drogami iz Srednje Azije ali prek nje, boj proti organiziranem kriminalu, vključno z bojem proti trgovini z ljudmi, in preprečevanje naraščanja terorizma; ker se boj proti terorizmu v nekaterih primerih uporablja kot pretveza za represivne ukrepe proti ljudem, ki kritizirajo vlade, zagovornikom človekovih pravic, verskim gibanjem in običajnim poslovnežem; ker se utemeljeno domneva, da so bili ukrepi v okviru varnostnega sodelovanja Uzbekistana s sosednjimi državami usmerjeni tudi proti takšnim osebam; ker se priznava obstoj migracij otroške delovne sile, ki zahteva nove oblike mednarodnega in socialnega partnerstva, ki vključuje vse strani, zainteresirane za celostno rešitev tega problema, |
| --- | --- |

V.

ker prizadevanja EU vključujejo potrebo po zajezitvi tokov trgovine z drogami iz Srednje Azije ali prek nje, boj proti organiziranem kriminalu, vključno z bojem proti trgovini z ljudmi, in preprečevanje naraščanja terorizma; ker se boj proti terorizmu v nekaterih primerih uporablja kot pretveza za represivne ukrepe proti ljudem, ki kritizirajo vlade, zagovornikom človekovih pravic, verskim gibanjem in običajnim poslovnežem; ker se utemeljeno domneva, da so bili ukrepi v okviru varnostnega sodelovanja Uzbekistana s sosednjimi državami usmerjeni tudi proti takšnim osebam; ker se priznava obstoj migracij otroške delovne sile, ki zahteva nove oblike mednarodnega in socialnega partnerstva, ki vključuje vse strani, zainteresirane za celostno rešitev tega problema,

| W. | ker se razmere na področju človekovih pravic v različnih republikah Srednje Azije razlikujejo in so na splošno daleč pod standardi, ki jih določa Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), in ker zlasti Uzbekistan in Turkmenistan sistematično kršita temeljne pravice in ne kažeta nobenega napredka na področju demokracije in pluralizma, |
| --- | --- |

W.

ker se razmere na področju človekovih pravic v različnih republikah Srednje Azije razlikujejo in so na splošno daleč pod standardi, ki jih določa Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), in ker zlasti Uzbekistan in Turkmenistan sistematično kršita temeljne pravice in ne kažeta nobenega napredka na področju demokracije in pluralizma,

| X. | ker republike Srednje Azije doslej še niso izvedle volitev – predsedniških ali parlamentarnih –, ki bi jih Urad za demokratične institucije in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi lahko ocenil kot popolnoma svobodne in poštene, |
| --- | --- |

X.

ker republike Srednje Azije doslej še niso izvedle volitev – predsedniških ali parlamentarnih –, ki bi jih Urad za demokratične institucije in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi lahko ocenil kot popolnoma svobodne in poštene,

| Y. | ker so vse te države Srednje Azije članice OVSE in ker so v okviru te organizacije sprejele pomembne obveznosti glede temeljnih svoboščin, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države; ker države različno izpolnjujejo te obveznosti, |
| --- | --- |

Y.

ker so vse te države Srednje Azije članice OVSE in ker so v okviru te organizacije sprejele pomembne obveznosti glede temeljnih svoboščin, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države; ker države različno izpolnjujejo te obveznosti,

| Z. | ker je Kazahstan v primerjavi z večino drugih držav v regiji dobro situiran; ker zadnje parlamentarne volitve v državi, ki so potekale 18. avgusta 2007, kažejo, da kljub nekaterim izboljšavam še vedno ne spoštuje v celoti svojih obveznosti niti ne izpolnjuje standardov OVSE in drugih mednarodnih standardov za demokratične volitve, |
| --- | --- |

Z.

ker je Kazahstan v primerjavi z večino drugih držav v regiji dobro situiran; ker zadnje parlamentarne volitve v državi, ki so potekale 18. avgusta 2007, kažejo, da kljub nekaterim izboljšavam še vedno ne spoštuje v celoti svojih obveznosti niti ne izpolnjuje standardov OVSE in drugih mednarodnih standardov za demokratične volitve,

| AA. | ker je civilna družba še posebej dejavna v večini držav Srednje Azije prek mreže lokalnih nevladnih organizacij in združenj, ki jih je treba zaščititi in ceniti kot izraz pripravljenosti državljanov, da sodelujejo pri demokratizaciji in družbenih procesih v svojih državah, |
| --- | --- |

AA.

ker je civilna družba še posebej dejavna v večini držav Srednje Azije prek mreže lokalnih nevladnih organizacij in združenj, ki jih je treba zaščititi in ceniti kot izraz pripravljenosti državljanov, da sodelujejo pri demokratizaciji in družbenih procesih v svojih državah,

| AB. | ker je v regiji mogoče učinkovito doseči politične, gospodarske in družbene izboljšave z vzpostavitvijo resnično neodvisnega sodstva in dejanskim bojem proti vse bolj razširjeni korupciji, |
| --- | --- |

AB.

ker je v regiji mogoče učinkovito doseči politične, gospodarske in družbene izboljšave z vzpostavitvijo resnično neodvisnega sodstva in dejanskim bojem proti vse bolj razširjeni korupciji,

| AC. | ker načela, na katerih temelji EU, vključujejo varovanje temeljnih pravic in svoboščin, vključno s svobodo izražanja in zaščito aktivistov za človekove pravice, |
| --- | --- |

AC.

ker načela, na katerih temelji EU, vključujejo varovanje temeljnih pravic in svoboščin, vključno s svobodo izražanja in zaščito aktivistov za človekove pravice,

| AD. | ker se zaradi primerov obsežnega zatiranja, korupcije in izkoriščanja ter odrekanja temeljnih pravic in možnosti ljudi za izboljšanje svojih življenj, skupaj z odsotnostjo priznanih poti za izražanje nezadovoljstva in sodelovanje v političnih procesih povečuje tveganje porasta ekstremizma in terorizma, |
| --- | --- |

AD.

ker se zaradi primerov obsežnega zatiranja, korupcije in izkoriščanja ter odrekanja temeljnih pravic in možnosti ljudi za izboljšanje svojih življenj, skupaj z odsotnostjo priznanih poti za izražanje nezadovoljstva in sodelovanje v političnih procesih povečuje tveganje porasta ekstremizma in terorizma,

| AE. | ker večina držav Srednje Azije trpi zaradi kršitev človekovih pravic, pomanjkanja ustreznega sodnega sistema, omejevanja opozicijskih strank in neodvisnih organov civilne družbe ter zaradi pomanjkanja svobode medijev, |
| --- | --- |

AE.

ker večina držav Srednje Azije trpi zaradi kršitev človekovih pravic, pomanjkanja ustreznega sodnega sistema, omejevanja opozicijskih strank in neodvisnih organov civilne družbe ter zaradi pomanjkanja svobode medijev,

| AF. | ker je EU uvedla sankcije proti Uzbekistanu po pokolu v Andižanu maja 2005, vendar uzbekistanska vlada še naprej preprečuje neodvisno mednarodno preiskavo dogodkov ter nadaljuje svojo represivno politiko, vključno s preganjanjem zagovornikov človekovih pravic; ker se je oktobra 2007 Svet kljub temu odločil, da za obdobje šestih mesecev začasno prekliče prepoved izdaje vizumov osmim osebam, ki so neposredno odgovorne za vsesplošno uporabo sile v Andižanu; ker Svet s tem začasnim preklicem poskuša spodbuditi uzbekistanske oblasti k spremembi njihove politike in ker bo prepoved začela samodejno ponovno veljati aprila/maja 2008, razen če ne bodo izpolnjena merila, sprejeta v okviru sklepa Sveta, |
| --- | --- |

AF.

ker je EU uvedla sankcije proti Uzbekistanu po pokolu v Andižanu maja 2005, vendar uzbekistanska vlada še naprej preprečuje neodvisno mednarodno preiskavo dogodkov ter nadaljuje svojo represivno politiko, vključno s preganjanjem zagovornikov človekovih pravic; ker se je oktobra 2007 Svet kljub temu odločil, da za obdobje šestih mesecev začasno prekliče prepoved izdaje vizumov osmim osebam, ki so neposredno odgovorne za vsesplošno uporabo sile v Andižanu; ker Svet s tem začasnim preklicem poskuša spodbuditi uzbekistanske oblasti k spremembi njihove politike in ker bo prepoved začela samodejno ponovno veljati aprila/maja 2008, razen če ne bodo izpolnjena merila, sprejeta v okviru sklepa Sveta,

| AG. | ker je v regiji velik interes za sodelovanje z EU na področjih izobraževanja, zdravstvenega varstva in izobraževanja in ker lahko takšno sodelovanje prispeva k poglabljanju stikov s civilno družbo ter širjenju evropskih vrednot demokracije, pravne države in človekovih pravic, |
| --- | --- |

AG.

ker je v regiji velik interes za sodelovanje z EU na področjih izobraževanja, zdravstvenega varstva in izobraževanja in ker lahko takšno sodelovanje prispeva k poglabljanju stikov s civilno družbo ter širjenju evropskih vrednot demokracije, pravne države in človekovih pravic,

| AH. | ker imata Mongolija in Afganistan na različnih področjih nekatere skupne značilnosti s petimi glavnimi državami Srednje Azije, vendar se strateški dokument Sveta nanju ne osredotoča ter se zanju uporabljajo drugačni instrumenti EU, |
| --- | --- |

AH.

ker imata Mongolija in Afganistan na različnih področjih nekatere skupne značilnosti s petimi glavnimi državami Srednje Azije, vendar se strateški dokument Sveta nanju ne osredotoča ter se zanju uporabljajo drugačni instrumenti EU,

| AI. | ker so nekatere države zaradi bližine te regije Afganistanu postale cenjene partnerice v boju proti terorizmu; ker so države članice EU prav tako uporabljale letališča ali zračni prostor v tej regiji; ker so bili hkrati s tem ukrepi EU za spodbujanje človekovih pravic v Srednji Aziji na splošno in še posebej v nekaterih državah zelo šibki, |
| --- | --- |

AI.

ker so nekatere države zaradi bližine te regije Afganistanu postale cenjene partnerice v boju proti terorizmu; ker so države članice EU prav tako uporabljale letališča ali zračni prostor v tej regiji; ker so bili hkrati s tem ukrepi EU za spodbujanje človekovih pravic v Srednji Aziji na splošno in še posebej v nekaterih državah zelo šibki,

| AJ. | ker je Srednja Azija tranzitna pot za 30 % afganistanskega heroina, večinoma za ruski trg, kar povzroča organizirani kriminal in korupcijo, ki sta povezana s trgovanjem z drogami, ter zasvojenost in s tem povezane zdravstvene in družbene težave, ki močno vplivajo na stabilnost regije, |
| --- | --- |

AJ.

ker je Srednja Azija tranzitna pot za 30 % afganistanskega heroina, večinoma za ruski trg, kar povzroča organizirani kriminal in korupcijo, ki sta povezana s trgovanjem z drogami, ter zasvojenost in s tem povezane zdravstvene in družbene težave, ki močno vplivajo na stabilnost regije,

| AK. | ker za Mongolijo veljajo podobne okoliščine kot za republike Srednje Azije, z zgodovinskimi, kulturnimi in gospodarskimi značilnostmi ter okoljskimi in energetskimi politikami, ki jih je v okviru strategije EU za Srednjo Azijo treba skladno obravnavati, |
| --- | --- |

AK.

ker za Mongolijo veljajo podobne okoliščine kot za republike Srednje Azije, z zgodovinskimi, kulturnimi in gospodarskimi značilnostmi ter okoljskimi in energetskimi politikami, ki jih je v okviru strategije EU za Srednjo Azijo treba skladno obravnavati,

| 1. | pozdravlja večjo osredotočenost EU na Srednjo Azijo, kar jasno izraža sprejetje strategije za Srednjo Azijo; vseeno opaža počasno izvajanje projektov za pet držav regije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja večjo osredotočenost EU na Srednjo Azijo, kar jasno izraža sprejetje strategije za Srednjo Azijo; vseeno opaža počasno izvajanje projektov za pet držav regije;

| 2. | je prepričan, da so interesi EU, pa tudi prevladujoče razmere in možnosti v petih državah regije zelo raznolike, čeprav so vrednote, ki jih mora spodbujati EU, vedno enake; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da so interesi EU, pa tudi prevladujoče razmere in možnosti v petih državah regije zelo raznolike, čeprav so vrednote, ki jih mora spodbujati EU, vedno enake;

| 3. | poziva k opredelitvi jasnih ciljev in prednostnih nalog za odnose EU z vsako od petih držav, ki temeljijo na splošni analizi regije in splošnem katalogu ciljev politike EU, vključenih v sprejeto strategijo EU; |
| --- | --- |

3.

poziva k opredelitvi jasnih ciljev in prednostnih nalog za odnose EU z vsako od petih držav, ki temeljijo na splošni analizi regije in splošnem katalogu ciljev politike EU, vključenih v sprejeto strategijo EU;

| 4. | poudarja pomembnost spodbujanja poštenega in trajnostnega gospodarskega razvoja v regiji s strani EU, njene podpore lokalnim pobudam za gospodarski razvoj in reformam poslovnega regulativnega okvira ter izkoreninjenju revščine v povezavi s trajnostnim razvojem; v zvezi z izzivom, ki ga predstavlja terorizem, poudarja, da je krepitev sodelovanja na področju varnosti pomembna, a da se kakršen koli pristop k boju proti radikalizaciji in ekstremizmu, ki ne uravnoteži varnostnih potreb s človekovimi pravicami in dobrim upravljanjem sam sebe izniči; pozdravlja krepitev političnega dialoga z državami Srednje Azije; poziva Svet in Komisijo, naj še naprej spodbujata dobro upravljanje, človekove pravice, demokracijo in izobraževanje ter naj ter preučita tudi možnost sodelovanja z vsakovrstnimi verskimi skupnostmi; tako Svet kot Komisijo poziva tudi, naj zagotovita, da imajo vprašanja človekovih pravic enako težo pri odločnem pristopu EU k energetiki, varnosti in trgovini; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomembnost spodbujanja poštenega in trajnostnega gospodarskega razvoja v regiji s strani EU, njene podpore lokalnim pobudam za gospodarski razvoj in reformam poslovnega regulativnega okvira ter izkoreninjenju revščine v povezavi s trajnostnim razvojem; v zvezi z izzivom, ki ga predstavlja terorizem, poudarja, da je krepitev sodelovanja na področju varnosti pomembna, a da se kakršen koli pristop k boju proti radikalizaciji in ekstremizmu, ki ne uravnoteži varnostnih potreb s človekovimi pravicami in dobrim upravljanjem sam sebe izniči; pozdravlja krepitev političnega dialoga z državami Srednje Azije; poziva Svet in Komisijo, naj še naprej spodbujata dobro upravljanje, človekove pravice, demokracijo in izobraževanje ter naj ter preučita tudi možnost sodelovanja z vsakovrstnimi verskimi skupnostmi; tako Svet kot Komisijo poziva tudi, naj zagotovita, da imajo vprašanja človekovih pravic enako težo pri odločnem pristopu EU k energetiki, varnosti in trgovini;

| 5. | je prepričan, da je mogoče nekatera vprašanja učinkovito obravnavati le z regionalnim pristopom, ki vodi k regionalnim rešitvam (npr. boj proti terorizmu, izkoreninjenje trgovine z ljudmi, boj proti drogam, upravljanje z vodo), in zahteva okrepljeno regionalno sodelovanje; zato poziva institucije EU, da po potrebi zagotovijo tehnično pomoč, zlasti pri širjenju znanja in izkušenj, ter da prevzamejo vlogo posrednika pri spodbujanju dialoga med državami Srednje Azije; opozarja pa, da so države Srednje Azije na različnih ravneh razvoja in da med njimi obstajajo večje politične, gospodarske in kulturne razlike; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da Komisija in Svet pri načrtovanju prihodnjih partnerstev in sodelovanj poskušata sprejeti pristope, ki so prilagojeni različnim državam, in regionalne pristope; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da je mogoče nekatera vprašanja učinkovito obravnavati le z regionalnim pristopom, ki vodi k regionalnim rešitvam (npr. boj proti terorizmu, izkoreninjenje trgovine z ljudmi, boj proti drogam, upravljanje z vodo), in zahteva okrepljeno regionalno sodelovanje; zato poziva institucije EU, da po potrebi zagotovijo tehnično pomoč, zlasti pri širjenju znanja in izkušenj, ter da prevzamejo vlogo posrednika pri spodbujanju dialoga med državami Srednje Azije; opozarja pa, da so države Srednje Azije na različnih ravneh razvoja in da med njimi obstajajo večje politične, gospodarske in kulturne razlike; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da Komisija in Svet pri načrtovanju prihodnjih partnerstev in sodelovanj poskušata sprejeti pristope, ki so prilagojeni različnim državam, in regionalne pristope;

| 6. | poziva k razlikovanju med politikami EU v zvezi s pristopom do držav v regiji, ki naj zlasti temeljijo na položaju človekovih pravic v posamezni državi, spoštovanju obveznosti, ki so jih v okviru OVSE sprejele njihove vlade, razvojnih potrebah držav in zavezanosti vlad k izboljšanju blaginje državljanov, njihovi sedanji in morebitni pomembnosti za EU v vlogi trgovinskih partnerjev, sodelovanju na področju energetike in drugih področjih, dialogu o mednarodnih vprašanjih ter možnostih za uspešnost ukrepov EU, vključno z različnimi oblikami pomoči; |
| --- | --- |

6.

poziva k razlikovanju med politikami EU v zvezi s pristopom do držav v regiji, ki naj zlasti temeljijo na položaju človekovih pravic v posamezni državi, spoštovanju obveznosti, ki so jih v okviru OVSE sprejele njihove vlade, razvojnih potrebah držav in zavezanosti vlad k izboljšanju blaginje državljanov, njihovi sedanji in morebitni pomembnosti za EU v vlogi trgovinskih partnerjev, sodelovanju na področju energetike in drugih področjih, dialogu o mednarodnih vprašanjih ter možnostih za uspešnost ukrepov EU, vključno z različnimi oblikami pomoči;

| 7. | poudarja pomen čezmejnega sodelovanja, zlasti pri razumevanju, da se s tem poveča učinkovitost skupnih prizadevanj v boju proti trgovini z ljudmi in drogami; zato poziva institucije EU, naj po potrebi zagotovijo tehnično pomoč, zlasti pri širjenju znanja in izkušenj, ter naj prevzamejo vlogo posrednika pri spodbujanju dialoga med državami Srednje Azije; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen čezmejnega sodelovanja, zlasti pri razumevanju, da se s tem poveča učinkovitost skupnih prizadevanj v boju proti trgovini z ljudmi in drogami; zato poziva institucije EU, naj po potrebi zagotovijo tehnično pomoč, zlasti pri širjenju znanja in izkušenj, ter naj prevzamejo vlogo posrednika pri spodbujanju dialoga med državami Srednje Azije;

| 8. | poudarja potrebo po doslednosti politike EU v Srednji Aziji in zato opozarja, da mora biti strategija skladna z Evropskim soglasjem o razvoju; poudarja tudi, da mora biti vsa pomoč, ki se zagotovi v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, skladna z njegovimi splošnimi cilji, torej izkoreninjenjem revščine in uresničevanjem razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

8.

poudarja potrebo po doslednosti politike EU v Srednji Aziji in zato opozarja, da mora biti strategija skladna z Evropskim soglasjem o razvoju; poudarja tudi, da mora biti vsa pomoč, ki se zagotovi v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, skladna z njegovimi splošnimi cilji, torej izkoreninjenjem revščine in uresničevanjem razvojnih ciljev tisočletja;

| 9. | ugotavlja, da je izkoreninjenje revščine v Prilogi k strategiji opisano kot glavna prednostna naloga dvostranske pomoči Evropske skupnosti za obdobje 2007–2013; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno zagotavlja podrobne informacije o tem, kako sta dvostranska in regionalna pomoč povezani s posameznimi razvojnimi cilji tisočletja, ter o proračunu, predvidenem za zdravstveni sektor in sektor osnovnega izobraževanja; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je izkoreninjenje revščine v Prilogi k strategiji opisano kot glavna prednostna naloga dvostranske pomoči Evropske skupnosti za obdobje 2007–2013; poziva Komisijo, naj Parlamentu redno zagotavlja podrobne informacije o tem, kako sta dvostranska in regionalna pomoč povezani s posameznimi razvojnimi cilji tisočletja, ter o proračunu, predvidenem za zdravstveni sektor in sektor osnovnega izobraževanja;

| 10. | poudarja, da so reforme socialnih sektorjev, področja zdravstva, varnosti hrane, boja proti korupciji ter osredotočanje na trajnosten in pravičen gospodarski razvoj bistvene za zagotovitev dolgoročne stabilnosti, varnosti in blaginje v državah Srednje Azije; zato meni, da postopek ocenjevanja potreb na nacionalni in regionalni ravni zagotavlja EU jasno priložnost za pridobitev preglednosti in verodostojnosti v odprtem dialogu z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno s civilno družbo, parlamenti in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so reforme socialnih sektorjev, področja zdravstva, varnosti hrane, boja proti korupciji ter osredotočanje na trajnosten in pravičen gospodarski razvoj bistvene za zagotovitev dolgoročne stabilnosti, varnosti in blaginje v državah Srednje Azije; zato meni, da postopek ocenjevanja potreb na nacionalni in regionalni ravni zagotavlja EU jasno priložnost za pridobitev preglednosti in verodostojnosti v odprtem dialogu z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno s civilno družbo, parlamenti in lokalnimi organi;

| 11. | verjame, da članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji predstavlja pomemben dosežek za gospodarsko stabilnost regije, vendar je ta cilj mogoče doseči le s spoštovanjem mednarodnih standardov za tuje naložbe in z neodvisnim sodstvom; |
| --- | --- |

11.

verjame, da članstvo v Svetovni trgovinski organizaciji predstavlja pomemben dosežek za gospodarsko stabilnost regije, vendar je ta cilj mogoče doseči le s spoštovanjem mednarodnih standardov za tuje naložbe in z neodvisnim sodstvom;

| 12. | poziva Komisijo in Svet, naj izvajata vse primerne ukrepe, katerih namen je spodbujanje globlje povezanosti Srednje Azije v svetovni trgovski in gospodarski sistem, zlasti s takojšnjo vključitvijo štirih držav v regiji, ki še niso članice, v Svetovno trgovinsko organizacijo; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in Svet, naj izvajata vse primerne ukrepe, katerih namen je spodbujanje globlje povezanosti Srednje Azije v svetovni trgovski in gospodarski sistem, zlasti s takojšnjo vključitvijo štirih držav v regiji, ki še niso članice, v Svetovno trgovinsko organizacijo;

| 13. | meni, da so za gospodarski razvoj držav v regiji nujne temeljita reforma finančnega in zavarovalniškega sistema, vzpostavitev učinkovitega sistema mikrokreditov, izboljšanje ureditve bančnih aktivnosti in nadzora nad njimi, privatizacija državnih bank ter vzpostavitev nacionalnih finančnih trgov, ki bodo dejansko konkurenčni in odprti za tuje banke; |
| --- | --- |

13.

meni, da so za gospodarski razvoj držav v regiji nujne temeljita reforma finančnega in zavarovalniškega sistema, vzpostavitev učinkovitega sistema mikrokreditov, izboljšanje ureditve bančnih aktivnosti in nadzora nad njimi, privatizacija državnih bank ter vzpostavitev nacionalnih finančnih trgov, ki bodo dejansko konkurenčni in odprti za tuje banke;

| 14. | poziva Svet, naj pooblasti Evropsko investicijsko banko, da v sodelovanju z Evropsko banko za obnovo in razvoj, ki že deluje v tej regiji, poveča svojo kreditno podporo Srednji Aziji; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj pooblasti Evropsko investicijsko banko, da v sodelovanju z Evropsko banko za obnovo in razvoj, ki že deluje v tej regiji, poveča svojo kreditno podporo Srednji Aziji;

| 15. | poziva Komisijo, naj usklajeno uporabi vse instrumente, ki jih ima na voljo – od političnega dialoga in politik Skupnosti (zlasti na področjih trgovine, razvoja, konkurence, raziskav in okolja) do subvencij in posojil, vključno s subvencijami in posojili Evropske investicijske banke, Evropske banke za obnovo in razvoj ter drugih mednarodnih finančnih institucij –, da se pospeši uresničitev teh projektov; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj usklajeno uporabi vse instrumente, ki jih ima na voljo – od političnega dialoga in politik Skupnosti (zlasti na področjih trgovine, razvoja, konkurence, raziskav in okolja) do subvencij in posojil, vključno s subvencijami in posojili Evropske investicijske banke, Evropske banke za obnovo in razvoj ter drugih mednarodnih finančnih institucij –, da se pospeši uresničitev teh projektov;

| 16. | spodbuja države v regiji, naj zagotovijo boljšo zaščito za neposredne tuje naložbe; |
| --- | --- |

16.

spodbuja države v regiji, naj zagotovijo boljšo zaščito za neposredne tuje naložbe;

| 17. | poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta vse možne ukrepe, da bi državam Srednje Azije olajšala uporabo splošnega sistema preferencialov EU in pospešila razvoj trgovine znotraj regije; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta vse možne ukrepe, da bi državam Srednje Azije olajšala uporabo splošnega sistema preferencialov EU in pospešila razvoj trgovine znotraj regije;

| 18. | poziva Komisijo in Svet, naj državam v regiji zagotovita strokovno gospodarsko in upravno tehnično pomoč, ki bo omogočila okrepitev lokalne javne strukture, vzpostavitev učinkovitejših in bolj raznovrstnih gospodarskih temeljev ter izboljšanje prodornosti lokalnih proizvodov na tujih trgih, zlasti v EU; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in Svet, naj državam v regiji zagotovita strokovno gospodarsko in upravno tehnično pomoč, ki bo omogočila okrepitev lokalne javne strukture, vzpostavitev učinkovitejših in bolj raznovrstnih gospodarskih temeljev ter izboljšanje prodornosti lokalnih proizvodov na tujih trgih, zlasti v EU;

| 19. | meni, da je strategija premalo ambiciozna kar zadeva dvostransko sodelovanje na področjih človekovih pravic, pravne države, dobrega upravljanja in demokratizacije; |
| --- | --- |

19.

meni, da je strategija premalo ambiciozna kar zadeva dvostransko sodelovanje na področjih človekovih pravic, pravne države, dobrega upravljanja in demokratizacije;

| 20. | meni, da mora EU pri ocenjevanju položaja na področju človekovih pravic posebno pozornost nameniti obstoju – ali neobstoju – verodostojnih zavez zadevnih vlad za izboljšanje tega položaja, pri čemer se mora osredotočiti na napredek, ki ga je mogoče dokazati, na odnos do zagovornikov človekovih pravic in na raven sodelovanja s posebnimi poročevalci in mehanizmi ZN ter drugimi pomembnimi mednarodnimi akterji; |
| --- | --- |

20.

meni, da mora EU pri ocenjevanju položaja na področju človekovih pravic posebno pozornost nameniti obstoju – ali neobstoju – verodostojnih zavez zadevnih vlad za izboljšanje tega položaja, pri čemer se mora osredotočiti na napredek, ki ga je mogoče dokazati, na odnos do zagovornikov človekovih pravic in na raven sodelovanja s posebnimi poročevalci in mehanizmi ZN ter drugimi pomembnimi mednarodnimi akterji;

| 21. | v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj ohranita dosledno in enotno stališče do vprašanj človekovih pravic, da demokracija, dobro upravljanje, pravna država in človekove pravice postanejo sestavni del strategije za Srednjo Azijo, naj na teh področjih, kot je bilo storjeno na drugih področjih in ob posvetovanju z državami partnericami iz Srednje Azije, določita jasna merila, kazalce in cilje; poziva Svet in Komisijo, naj posebno pozornost namenita izpustitvi političnih zapornikov in neodvisnosti medijev; |
| --- | --- |

21.

v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj ohranita dosledno in enotno stališče do vprašanj človekovih pravic, da demokracija, dobro upravljanje, pravna država in človekove pravice postanejo sestavni del strategije za Srednjo Azijo, naj na teh področjih, kot je bilo storjeno na drugih področjih in ob posvetovanju z državami partnericami iz Srednje Azije, določita jasna merila, kazalce in cilje; poziva Svet in Komisijo, naj posebno pozornost namenita izpustitvi političnih zapornikov in neodvisnosti medijev;

| 22. | obsoja preganjanje zagovornikov človekovih pravic v Uzbekistanu in Turkmenistanu; poziva Svet in Komisijo, naj si po svojih najboljših močeh prizadevata za zaščito njihovih dejavnosti in telesne nedotakljivosti, ter poziva zadevne vlade, naj takoj izpustijo vse zagovornike človekovih pravic, ki so v zaporu ali prisilno pridržani v psihiatričnih bolnišnicah zaradi političnih razlogov; |
| --- | --- |

22.

obsoja preganjanje zagovornikov človekovih pravic v Uzbekistanu in Turkmenistanu; poziva Svet in Komisijo, naj si po svojih najboljših močeh prizadevata za zaščito njihovih dejavnosti in telesne nedotakljivosti, ter poziva zadevne vlade, naj takoj izpustijo vse zagovornike človekovih pravic, ki so v zaporu ali prisilno pridržani v psihiatričnih bolnišnicah zaradi političnih razlogov;

| 23. | poudarja, da bi bilo treba v največji možni meri omejiti stike EU z varnostnimi strukturami ali podporo EU varnostnemu sodelovanju, ki vključuje zelo represivne države, in da morajo biti vsi tovrstni stiki vedno pregledni; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi bilo treba v največji možni meri omejiti stike EU z varnostnimi strukturami ali podporo EU varnostnemu sodelovanju, ki vključuje zelo represivne države, in da morajo biti vsi tovrstni stiki vedno pregledni;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj ponudijo posebno pomoč za reformo in izboljšanje sodstva v regiji, da se omogoči večja neodvisnost in učinkovitost pri delu sodstva, tudi na področju boja proti korupciji; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj ponudijo posebno pomoč za reformo in izboljšanje sodstva v regiji, da se omogoči večja neodvisnost in učinkovitost pri delu sodstva, tudi na področju boja proti korupciji;

| 25. | poziva Svet in Komisijo, naj tesno sodelujeta z državami Srednje Azije pri izvajanju reform izobraževanja in naj te države spodbuja pri ločitvi državljanskih in socialnih pravic od lastninskih razmerij z reformo sistema prijave bivališča (pri katerem posameznik, ko postane državljan, v svoj potni list dobi žig za prijavo bivališča); |
| --- | --- |

25.

poziva Svet in Komisijo, naj tesno sodelujeta z državami Srednje Azije pri izvajanju reform izobraževanja in naj te države spodbuja pri ločitvi državljanskih in socialnih pravic od lastninskih razmerij z reformo sistema prijave bivališča (pri katerem posameznik, ko postane državljan, v svoj potni list dobi žig za prijavo bivališča);

| 26. | meni, da sta razvoj in podpiranje resnične civilne družbe pogoj za kakršen koli napredek; obžaluje, da so v nekaterih državah Srednje Azije nevladne organizacije v težkem položaju, saj vlade nenehno ovirajo njihove dejavnosti; poudarja, da mora EU še naprej podpirati civilno družbo, tako s finančno pomočjo kot z zagotavljanjem prepoznavnosti (s forumi in posvetovanjem), kar lahko pripomore k vzpostavitvi participativne demokracije; meni, da bi morala EU obravnavati civilno družbo kot partnerja v prizadevanjih za trajnostno družbo, družbeno stabilnost ter razširjanje vrednot in standardov EU; |
| --- | --- |

26.

meni, da sta razvoj in podpiranje resnične civilne družbe pogoj za kakršen koli napredek; obžaluje, da so v nekaterih državah Srednje Azije nevladne organizacije v težkem položaju, saj vlade nenehno ovirajo njihove dejavnosti; poudarja, da mora EU še naprej podpirati civilno družbo, tako s finančno pomočjo kot z zagotavljanjem prepoznavnosti (s forumi in posvetovanjem), kar lahko pripomore k vzpostavitvi participativne demokracije; meni, da bi morala EU obravnavati civilno družbo kot partnerja v prizadevanjih za trajnostno družbo, družbeno stabilnost ter razširjanje vrednot in standardov EU;

| 27. | ugotavlja, da bi morala politika EU glede Srednje Azije temeljiti na poglobljenih razpravah in izmenjavah z vsemi zainteresiranimi stranmi; zato poziva EU, naj začne vključujoč politični dialog, ki bo parlamente, civilno družbo in lokalne oblasti pritegnil k izvajanju in spremljanju strategije in programov; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da bi morala politika EU glede Srednje Azije temeljiti na poglobljenih razpravah in izmenjavah z vsemi zainteresiranimi stranmi; zato poziva EU, naj začne vključujoč politični dialog, ki bo parlamente, civilno družbo in lokalne oblasti pritegnil k izvajanju in spremljanju strategije in programov;

| 28. | opozarja na zelo razširjene zlorabe žensk v več regijah Srednje Azije (primeri tega so prisilne poroke, trgovina zaradi spolnega izkoriščanja, posilstva itd.) in poziva vlade držav Srednje Azije, naj izvajajo veljavno zakonodajo za varstvo pravic žensk, ter Komisijo, naj v programe pomoči vključi ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

28.

opozarja na zelo razširjene zlorabe žensk v več regijah Srednje Azije (primeri tega so prisilne poroke, trgovina zaradi spolnega izkoriščanja, posilstva itd.) in poziva vlade držav Srednje Azije, naj izvajajo veljavno zakonodajo za varstvo pravic žensk, ter Komisijo, naj v programe pomoči vključi ustrezne ukrepe;

| 29. | poziva srednjeazijske vlade, naj okrepijo obstoječe zakone o pravicah žensk in naj izboljšajo svoje izvajanje teh zakonov; poziva Komisijo, naj še naprej podpira projekte na področju človekovih pravic in demokracije, ki se nanašajo posebej na vlogo žensk; poziva EU, naj podpira celovito izvajanje Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter jo uporabi kot merilo za tesnejše sodelovanje; poudarja, da se težaven položaj žensk v številnih delih Srednje Azije še poslabšuje zaradi neenakega dostopa do izobraževanja, zdravstva in zaposlovanja, ter poudarja, da bi moral tretji razvojni cilj tisočletja o spodbujanju enakosti med spoloma in povečevanju moči žensk postati prednostna naloga, ki bi jo bilo treba vključiti v zadevne dejavnosti EU; |
| --- | --- |

29.

poziva srednjeazijske vlade, naj okrepijo obstoječe zakone o pravicah žensk in naj izboljšajo svoje izvajanje teh zakonov; poziva Komisijo, naj še naprej podpira projekte na področju človekovih pravic in demokracije, ki se nanašajo posebej na vlogo žensk; poziva EU, naj podpira celovito izvajanje Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter jo uporabi kot merilo za tesnejše sodelovanje; poudarja, da se težaven položaj žensk v številnih delih Srednje Azije še poslabšuje zaradi neenakega dostopa do izobraževanja, zdravstva in zaposlovanja, ter poudarja, da bi moral tretji razvojni cilj tisočletja o spodbujanju enakosti med spoloma in povečevanju moči žensk postati prednostna naloga, ki bi jo bilo treba vključiti v zadevne dejavnosti EU;

| 30. | pozdravlja podporo izvajanju norm in konvencij Mednarodne organizacije dela o dostojnem delu ter poudarja, da morajo biti ti standardi sestavni del gospodarskega sodelovanja, naložb in trgovinskih odnosov; ugotavlja, da delo otrok še vedno povzroča veliko zaskrbljenost, zlasti v Tadžikistanu in Uzbekistanu, ter poudarja potrebo po podpori izvajanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja podporo izvajanju norm in konvencij Mednarodne organizacije dela o dostojnem delu ter poudarja, da morajo biti ti standardi sestavni del gospodarskega sodelovanja, naložb in trgovinskih odnosov; ugotavlja, da delo otrok še vedno povzroča veliko zaskrbljenost, zlasti v Tadžikistanu in Uzbekistanu, ter poudarja potrebo po podpori izvajanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah;

| 31. | poudarja razširjeno uporabo otroškega dela v več srednjeazijskih državah, zlasti pri nabiranju bombaža, gojenju tobaka, pridobivanju premoga in v sektorjih ročnih obrti, ter poziva zadevne vlade, naj učinkoviteje izvajajo obstoječe ukrepe za boj proti temu, naj pripravijo dosledne nacionalne politike o otroškem delu ter naj v celoti podpirajo projekte mednarodnih organizacij in nevladnih organizacij za odpravo otroškega dela in v njih sodelujejo; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem v okviru Instrumenta razvojnega sodelovanja vzpostavi poseben program; |
| --- | --- |

31.

poudarja razširjeno uporabo otroškega dela v več srednjeazijskih državah, zlasti pri nabiranju bombaža, gojenju tobaka, pridobivanju premoga in v sektorjih ročnih obrti, ter poziva zadevne vlade, naj učinkoviteje izvajajo obstoječe ukrepe za boj proti temu, naj pripravijo dosledne nacionalne politike o otroškem delu ter naj v celoti podpirajo projekte mednarodnih organizacij in nevladnih organizacij za odpravo otroškega dela in v njih sodelujejo; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem v okviru Instrumenta razvojnega sodelovanja vzpostavi poseben program;

| 32. | poziva Komisijo, naj razvije dejavno sodelovanje na področju migracij, ki bo vodilo do dejanskega in participativnega dialoga, v katerem bodo obravnavani izvorni vzroki migracij, in sicer prek posebnih programov lokalnega gospodarskega razvoja, ki se na primer spoprijemajo s pomanjkanjem gospodarskih priložnosti na podeželju, da bi zmanjšali posledično povečanje revščine v mestih; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj razvije dejavno sodelovanje na področju migracij, ki bo vodilo do dejanskega in participativnega dialoga, v katerem bodo obravnavani izvorni vzroki migracij, in sicer prek posebnih programov lokalnega gospodarskega razvoja, ki se na primer spoprijemajo s pomanjkanjem gospodarskih priložnosti na podeželju, da bi zmanjšali posledično povečanje revščine v mestih;

| 33. | poziva Svet in Komisijo, naj v celoti uporabita svoje izkušnje in najboljšo prakso za spodbujanje varstva človekovih pravic migrantov, zlasti prosilcev za azil in beguncev; obsoja, da vlade držav Srednje Azije prisilno izročajo prosilce za azil in še posebej begunce iz Uzbekistana, ter poziva Svet in Komisijo, naj sodelujeta z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice pri zaščiti in podpori političnih beguncev; |
| --- | --- |

33.

poziva Svet in Komisijo, naj v celoti uporabita svoje izkušnje in najboljšo prakso za spodbujanje varstva človekovih pravic migrantov, zlasti prosilcev za azil in beguncev; obsoja, da vlade držav Srednje Azije prisilno izročajo prosilce za azil in še posebej begunce iz Uzbekistana, ter poziva Svet in Komisijo, naj sodelujeta z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice pri zaščiti in podpori političnih beguncev;

| 34. | opozarja na dejstvo, da je bilo iz Srednje Azije veliko Ujgurov na zahtevo Kitajske izročenih tej državi, kar odraža naraščajoč pritisk Kitajske na vlade v regiji, ter ugotavlja, da beguncem grozi resno kršenje človekovih pravic; |
| --- | --- |

34.

opozarja na dejstvo, da je bilo iz Srednje Azije veliko Ujgurov na zahtevo Kitajske izročenih tej državi, kar odraža naraščajoč pritisk Kitajske na vlade v regiji, ter ugotavlja, da beguncem grozi resno kršenje človekovih pravic;

| 35. | meni, da bi glede na velik porast nalezljivih bolezni v regiji, kot je HIV, morala biti osrednja prioriteta donatorske skupnosti, tudi Komisije, zdravstvo in reforma javnega zdravstvenega sektorja; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi glede na velik porast nalezljivih bolezni v regiji, kot je HIV, morala biti osrednja prioriteta donatorske skupnosti, tudi Komisije, zdravstvo in reforma javnega zdravstvenega sektorja;

| 36. | odločno spodbuja EU, naj podpira izobraževanje in usposabljanje ter tako ponudi srednjeazijskim študentom večje možnosti za študij v EU, podpira pa naj izmenjavo študentov z univerzami v EU; |
| --- | --- |

36.

odločno spodbuja EU, naj podpira izobraževanje in usposabljanje ter tako ponudi srednjeazijskim študentom večje možnosti za študij v EU, podpira pa naj izmenjavo študentov z univerzami v EU;

| 37. | poudarja geopolitični položaj Srednje Azije ter rastoč interes gospodarskih in političnih sil, kot so Rusija, Združene države Amerike, Kitajska in Turčija, za to regijo; zato meni, da je tesno sodelovanje s temi državami kar zadeva Srednjo Azijo zelo pomembno, če se interesi skladajo in hkrati niso v nasprotju s prizadevanji za človekove pravice; poziva Svet in Komisijo, naj najdeta načine za boljše usklajevanje med posameznimi ukrepi in politikami držav članic EU v regiji, pa tudi med EU in ostalimi zainteresiranimi državami; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo Turčije kot države kandidatke za članstvo v EU v Srednji Aziji ter poziva Svet in Komisijo, naj čim bolje izkoristita zgodovinske, gospodarske in kulturne odnose Turčije z nekaterimi državami v regiji, pri čemer v celoti vključita to državo kandidatko v razvoj in izvajanje strategije; |
| --- | --- |

37.

poudarja geopolitični položaj Srednje Azije ter rastoč interes gospodarskih in političnih sil, kot so Rusija, Združene države Amerike, Kitajska in Turčija, za to regijo; zato meni, da je tesno sodelovanje s temi državami kar zadeva Srednjo Azijo zelo pomembno, če se interesi skladajo in hkrati niso v nasprotju s prizadevanji za človekove pravice; poziva Svet in Komisijo, naj najdeta načine za boljše usklajevanje med posameznimi ukrepi in politikami držav članic EU v regiji, pa tudi med EU in ostalimi zainteresiranimi državami; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo Turčije kot države kandidatke za članstvo v EU v Srednji Aziji ter poziva Svet in Komisijo, naj čim bolje izkoristita zgodovinske, gospodarske in kulturne odnose Turčije z nekaterimi državami v regiji, pri čemer v celoti vključita to državo kandidatko v razvoj in izvajanje strategije;

| 38. | poudarja pomen nadaljnjega razvoja medregionalnega sodelovanja, zlasti z državami črnomorske regije; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen nadaljnjega razvoja medregionalnega sodelovanja, zlasti z državami črnomorske regije;

| 39. | obžaluje, da v strategiji Sveta za Srednjo Azijo Mongolija ni vključena med države, skupno imenovane Srednja Azija (Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan), zlasti ob upoštevanju znatnega napredka Mongolije pri vzpostavljanju države, ki temelji na demokraciji, človekovih pravicah in vladavini prava v regiji; poziva Svet in Komisijo, naj najdeta rešitev na ravni EU in pripravita izjavo o razvoju Mongolije; |
| --- | --- |

39.

obžaluje, da v strategiji Sveta za Srednjo Azijo Mongolija ni vključena med države, skupno imenovane Srednja Azija (Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan), zlasti ob upoštevanju znatnega napredka Mongolije pri vzpostavljanju države, ki temelji na demokraciji, človekovih pravicah in vladavini prava v regiji; poziva Svet in Komisijo, naj najdeta rešitev na ravni EU in pripravita izjavo o razvoju Mongolije;

| 40. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da so v vsaki državi vsi sektorji družbe vključeni v politični dialog in partnerstvo z EU ter da je v njeno politiko zajet širši niz akterjev, zlasti parlamenti in civilna družba; |
| --- | --- |

40.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da so v vsaki državi vsi sektorji družbe vključeni v politični dialog in partnerstvo z EU ter da je v njeno politiko zajet širši niz akterjev, zlasti parlamenti in civilna družba;

| 41. | pozdravlja imenovanje Pierrea Morela za posebnega predstavnika EU za Srednjo Azijo ter poziva Svet, naj okrepi njegove pristojnosti in bolje opredeli njegovo vlogo, tudi s prispevanjem k boljšemu usklajevanju politik držav članic v regiji; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja imenovanje Pierrea Morela za posebnega predstavnika EU za Srednjo Azijo ter poziva Svet, naj okrepi njegove pristojnosti in bolje opredeli njegovo vlogo, tudi s prispevanjem k boljšemu usklajevanju politik držav članic v regiji;

| 42. | poziva Komisijo, naj nemudoma nadaljuje z ustanavljanjem delegacij v vseh državah Srednje Azije, kjer razmere to dopuščajo, saj je celovita prisotnost na terenu pogoj za učinkovito ukrepanje EU; upošteva načrte za vzpostavitev celovitih delegacij v Biškeku in Dušanbeju leta 2008, kar bo znatno izboljšalo prepoznavnost EU v Kirgiziszanuin Tadžikistanu, to pa bi moralo pripeljati tudi do okrepitve sodelovanja; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj nemudoma nadaljuje z ustanavljanjem delegacij v vseh državah Srednje Azije, kjer razmere to dopuščajo, saj je celovita prisotnost na terenu pogoj za učinkovito ukrepanje EU; upošteva načrte za vzpostavitev celovitih delegacij v Biškeku in Dušanbeju leta 2008, kar bo znatno izboljšalo prepoznavnost EU v Kirgiziszanuin Tadžikistanu, to pa bi moralo pripeljati tudi do okrepitve sodelovanja;

| 43. | pozdravlja sklep Sveta, da junija 2008 in potem vsaj na vsaki dve leti pregleda napredek, dosežen pri izvajanju strategije; meni, da bo ta pregled priložnost za tesnejše povezovanje strategije za Srednjo Azijo z evropsko sosedsko politiko; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja sklep Sveta, da junija 2008 in potem vsaj na vsaki dve leti pregleda napredek, dosežen pri izvajanju strategije; meni, da bo ta pregled priložnost za tesnejše povezovanje strategije za Srednjo Azijo z evropsko sosedsko politiko;

Kazahstan

| 44. | ugotavlja, da je Kazahstan bistven zaveznik in strateški partner v boju proti mednarodnemu terorizmu, trgovini z mamili in verskemu ekstremizmu; priznava kazahstansko tradicijo rasne in verske složnosti v državi, v kateri je več kot 100 različnih etničnih skupin in 45 različnih verstev; poziva Svet in Komisijo, naj prednostno podpirata vlado Kazahstana in njegovo civilno družbo, da se utrdi pravna država in dodatno spodbujajo demokratične volitve v prihodnosti; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da je Kazahstan bistven zaveznik in strateški partner v boju proti mednarodnemu terorizmu, trgovini z mamili in verskemu ekstremizmu; priznava kazahstansko tradicijo rasne in verske složnosti v državi, v kateri je več kot 100 različnih etničnih skupin in 45 različnih verstev; poziva Svet in Komisijo, naj prednostno podpirata vlado Kazahstana in njegovo civilno družbo, da se utrdi pravna država in dodatno spodbujajo demokratične volitve v prihodnosti;

| 45. | poudarja pomen Kazahstana za trgovino EU z energijo kot glavnega trgovinskega partnerja v Srednji Aziji; opozarja na podpis memoranduma o soglasju, ki je osredotočen na spodbujanje sodelovanja z EU z namenom razvoja varnega energetskega in industrijskega sodelovanja; ugotavlja, da sta Euratom in vlada Republike Kazahstan ta memorandum dopolnila s sporazumom o sodelovanju na področju energetike in izjavo o miroljubni uporabi jedrske energije, pri čemer opozarja, da so v Kazahstanu tretje največje rezerve urana na svetu; |
| --- | --- |

45.

poudarja pomen Kazahstana za trgovino EU z energijo kot glavnega trgovinskega partnerja v Srednji Aziji; opozarja na podpis memoranduma o soglasju, ki je osredotočen na spodbujanje sodelovanja z EU z namenom razvoja varnega energetskega in industrijskega sodelovanja; ugotavlja, da sta Euratom in vlada Republike Kazahstan ta memorandum dopolnila s sporazumom o sodelovanju na področju energetike in izjavo o miroljubni uporabi jedrske energije, pri čemer opozarja, da so v Kazahstanu tretje največje rezerve urana na svetu;

| 46. | pozdravlja zanimanje Kazahstana za krepitev sodelovanja z Evropsko unijo ter priznava skupni pomen okrepljenih političnih in gospodarskih odnosov med EU in Kazahstanom; meni, da bi morala EU nadaljevati s pristopom pozitivnega sodelovanja s Kazahstanom, vendar poudarja, da razvoja odnosov med EU in Kazahstanom ni mogoče ločiti od prizadevanj Kazahstana, da bi spoštoval svoje mednarodne obveznosti in obveznosti v okviru OVSE na področju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja zanimanje Kazahstana za krepitev sodelovanja z Evropsko unijo ter priznava skupni pomen okrepljenih političnih in gospodarskih odnosov med EU in Kazahstanom; meni, da bi morala EU nadaljevati s pristopom pozitivnega sodelovanja s Kazahstanom, vendar poudarja, da razvoja odnosov med EU in Kazahstanom ni mogoče ločiti od prizadevanj Kazahstana, da bi spoštoval svoje mednarodne obveznosti in obveznosti v okviru OVSE na področju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije;

| 47. | poudarja, da zadnje parlamentarne volitve, ki so potekale 18. avgusta 2007, kljub nekaterim izboljšavam niso izpolnjevale standardov OVSE in drugih mednarodnih standardov; izraža svojo zaskrbljenost, ker je vse sedeže v parlamentu zasedla vladajoča stranka, naklonjena predsedniku, kar lahko vodi k monopolizaciji oblasti s strani predsednika Nursultana Nazarbajeva in njegovih privržencev; poziva kazahstansko vlado, naj odpravi vse nesorazmerne omejitve za registracijo novih političnih strank, na primer nerealno število članov (50 000) za oblikovanje politične stranke; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da zadnje parlamentarne volitve, ki so potekale 18. avgusta 2007, kljub nekaterim izboljšavam niso izpolnjevale standardov OVSE in drugih mednarodnih standardov; izraža svojo zaskrbljenost, ker je vse sedeže v parlamentu zasedla vladajoča stranka, naklonjena predsedniku, kar lahko vodi k monopolizaciji oblasti s strani predsednika Nursultana Nazarbajeva in njegovih privržencev; poziva kazahstansko vlado, naj odpravi vse nesorazmerne omejitve za registracijo novih političnih strank, na primer nerealno število članov (50 000) za oblikovanje politične stranke;

| 48. | podpira odločitev, da se Kazahstanu dovoli, da bo leta 2010 prevzel predsedovanje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, kar so omogočila zagotovila Kazahstana, da bo podprl sedanji mandat Urada za demokratične institucije in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter demokratiziral in liberaliziral politični sistem v Kazahstanu; v zvezi s slednjim opozarja na zagotovila, da bo zmanjšal zahteve za registracijo za politične stranke in za medijske hiše ter spremenil zakon o volitvah, vse to pa bi moralo biti storjeno leta 2008, in na zagotovila, da bo spremenil zakon o medijih, tako da se bo skladal s priporočili Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, in zmanjšal kazensko odgovornost za obrekovanje; pozdravlja tesno povezavo med temi vprašanji in bodočim predsedovanjem Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, ki jo je vzpostavil Kazahstan, ter z veseljem pričakuje pravočasen in prepričljiv prenos reformnih zagotovil v konkretne ukrepe, močno spodbuja Kazahstan, naj izkoristi priložnost in stori odločen korak k popolnoma demokratičnem sistemu in se pripravi na resnično uspešno predsedovanje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi; |
| --- | --- |

48.

podpira odločitev, da se Kazahstanu dovoli, da bo leta 2010 prevzel predsedovanje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, kar so omogočila zagotovila Kazahstana, da bo podprl sedanji mandat Urada za demokratične institucije in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter demokratiziral in liberaliziral politični sistem v Kazahstanu; v zvezi s slednjim opozarja na zagotovila, da bo zmanjšal zahteve za registracijo za politične stranke in za medijske hiše ter spremenil zakon o volitvah, vse to pa bi moralo biti storjeno leta 2008, in na zagotovila, da bo spremenil zakon o medijih, tako da se bo skladal s priporočili Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, in zmanjšal kazensko odgovornost za obrekovanje; pozdravlja tesno povezavo med temi vprašanji in bodočim predsedovanjem Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, ki jo je vzpostavil Kazahstan, ter z veseljem pričakuje pravočasen in prepričljiv prenos reformnih zagotovil v konkretne ukrepe, močno spodbuja Kazahstan, naj izkoristi priložnost in stori odločen korak k popolnoma demokratičnem sistemu in se pripravi na resnično uspešno predsedovanje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi;

| 49. | poziva vlado k odločnejšemu premiku v smeri demokratičnega institucionalnega sistema, pri čemer opozarja na stalni napredek, ki ga Kazahstan dosega, odkar je leta 1991 razglasil neodvisnost; |
| --- | --- |

49.

poziva vlado k odločnejšemu premiku v smeri demokratičnega institucionalnega sistema, pri čemer opozarja na stalni napredek, ki ga Kazahstan dosega, odkar je leta 1991 razglasil neodvisnost;

| 50. | poudarja pomanjkanje dejanske svobode tiska ter izraža zaskrbljenost zaradi predsedniškega nadzora nad glavnimi mediji in preganjanja opozicijskih novinarjev; poleg tega izraža zaskrbljenost zaradi novega osnutka zakona o medijih, v skladu s katerim bi bili novinarji odgovorni za omalovaževanje in ki bi okrepil kaznivost obrekovanja in žaljenja dostojanstva, v skladu s tem zakonom pa bi se lahko vložila tožba proti vsakemu novinarju zaradi objave informacij v zvezi z zasebnim življenjem javne osebnosti; ugotavlja, da veljavni zakoni zagotavljajo zadostno zaščito pred neetičnimi novinarji; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomanjkanje dejanske svobode tiska ter izraža zaskrbljenost zaradi predsedniškega nadzora nad glavnimi mediji in preganjanja opozicijskih novinarjev; poleg tega izraža zaskrbljenost zaradi novega osnutka zakona o medijih, v skladu s katerim bi bili novinarji odgovorni za omalovaževanje in ki bi okrepil kaznivost obrekovanja in žaljenja dostojanstva, v skladu s tem zakonom pa bi se lahko vložila tožba proti vsakemu novinarju zaradi objave informacij v zvezi z zasebnim življenjem javne osebnosti; ugotavlja, da veljavni zakoni zagotavljajo zadostno zaščito pred neetičnimi novinarji;

| 51. | pozdravlja, da je Kazahstan podpisal izbirni protokola h Konvenciji ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju (Konvencija ZN proti mučenju), ter poziva k njegovi čim prejšnji ratifikaciji in izvajanju; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja, da je Kazahstan podpisal izbirni protokola h Konvenciji ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju (Konvencija ZN proti mučenju), ter poziva k njegovi čim prejšnji ratifikaciji in izvajanju;

Kirgizistan

| 52. | meni, da si je treba čim bolj prizadevati za utrjevanje in podporo krhkih demokratičnih institucij v Kirgizistanu; meni, da lahko ta država postane vzor vsem drugim državam Srednje Azije na področju demokracije, človekovih pravic in pravne države; poziva Svet in Komisijo, naj povečata pomoč tej državi in tako pomagata zagotoviti, da bo začela in uspešno izvedla obljubljene reforme; |
| --- | --- |

52.

meni, da si je treba čim bolj prizadevati za utrjevanje in podporo krhkih demokratičnih institucij v Kirgizistanu; meni, da lahko ta država postane vzor vsem drugim državam Srednje Azije na področju demokracije, človekovih pravic in pravne države; poziva Svet in Komisijo, naj povečata pomoč tej državi in tako pomagata zagotoviti, da bo začela in uspešno izvedla obljubljene reforme;

| 53. | odločno podpira napredek Kirgizistana na področju svobode tiska in medijev ter prizadevanja politikov in civilne družbe za ustavne reforme; poziva kirgiško vlado, naj v državi zagotovi varnost za novinarje, dokonča obljubljene medijske in protikorupcijske reforme ter doseže večji napredek pri politični in proračunski decentralizaciji; |
| --- | --- |

53.

odločno podpira napredek Kirgizistana na področju svobode tiska in medijev ter prizadevanja politikov in civilne družbe za ustavne reforme; poziva kirgiško vlado, naj v državi zagotovi varnost za novinarje, dokonča obljubljene medijske in protikorupcijske reforme ter doseže večji napredek pri politični in proračunski decentralizaciji;

| 54. | izraža svojo zaskrbljenost zaradi novega osnutka ustave, izglasovanega na referendumu 21. oktobra 2007, ki bi lahko znatno spremenil ravnotežje oblasti; izraža svojo zaskrbljenost, ker kirgiški organi o tej občutljivi zadevi niso sprožili obširne javne razprave, ki bi vključevala vse skupine v kirgiški družbi; poziva kirgiške organe, naj zaščitijo ustrezen sistem nadzora in ravnovesja oblasti; |
| --- | --- |

54.

izraža svojo zaskrbljenost zaradi novega osnutka ustave, izglasovanega na referendumu 21. oktobra 2007, ki bi lahko znatno spremenil ravnotežje oblasti; izraža svojo zaskrbljenost, ker kirgiški organi o tej občutljivi zadevi niso sprožili obširne javne razprave, ki bi vključevala vse skupine v kirgiški družbi; poziva kirgiške organe, naj zaščitijo ustrezen sistem nadzora in ravnovesja oblasti;

| 55. | obžaluje, da predčasne parlamentarne volitve 16. decembra 2007 niso izpolnile številnih obveznosti Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi; poudarja, da Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi meni, da so volitve na splošno pomenile zamujeno priložnost in korak nazaj v primerjavi z volitvami leta 2005 ter niso izpolnile pričakovanj javnosti po nadaljnjem utrjevanju volilnega postopka; izraža zaskrbljenost zlasti nad mehanizmom dvojnega volilnega praga, ki je najmočnejši opozicijski stranki preprečil vstop v novi parlament, stranka predsednika Kurmanbeka Bakijeva pa je zato dobila ogromno večino; poziva kirgiške oblasti, naj v zvezi s tem sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev celovitega političnega pluralizma; obžaluje, da je policija zatirala in odvzela prostost aktivistom nevladnih organizacij in aktivistom za človekove pravice, ki so miroljubno demonstrirali proti pomanjkljivostim v volilnem postopku; |
| --- | --- |

55.

obžaluje, da predčasne parlamentarne volitve 16. decembra 2007 niso izpolnile številnih obveznosti Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi; poudarja, da Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi meni, da so volitve na splošno pomenile zamujeno priložnost in korak nazaj v primerjavi z volitvami leta 2005 ter niso izpolnile pričakovanj javnosti po nadaljnjem utrjevanju volilnega postopka; izraža zaskrbljenost zlasti nad mehanizmom dvojnega volilnega praga, ki je najmočnejši opozicijski stranki preprečil vstop v novi parlament, stranka predsednika Kurmanbeka Bakijeva pa je zato dobila ogromno večino; poziva kirgiške oblasti, naj v zvezi s tem sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev celovitega političnega pluralizma; obžaluje, da je policija zatirala in odvzela prostost aktivistom nevladnih organizacij in aktivistom za človekove pravice, ki so miroljubno demonstrirali proti pomanjkljivostim v volilnem postopku;

Tadžikistan

| 56. | pozdravlja pozitiven razvoj večstrankarskega sistema in delitve oblasti v Tadžikistanu po koncu državljanske vojne leta 1997; ugotavlja, da Tadžikistanu odtlej živi v negotovi stabilnosti, saj je predsednik – čeprav se zdi, da uživa pristno podporo med ljudmi – sistematično zatrl vso opozicijo in uvedel strog nadzor nad tiskanimi mediji ter televizijskim in radijskim programom; obžaluje, da v državi ni resnične civilne družbe, kar bo ogrozilo prihodnji demokratični razvoj, ter poudarja potrebo po dodatnih velikih reformah in spoštovanju človekovih pravic; v zvezi s tem poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov za spoštovanje Konvencije ZN proti mučenju, zlasti s kazenskim pregonom uradnikov, ki so odgovorni za poniževalno ali slabo ravnanje, ter poziva k odpravi smrtne kazni; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja pozitiven razvoj večstrankarskega sistema in delitve oblasti v Tadžikistanu po koncu državljanske vojne leta 1997; ugotavlja, da Tadžikistanu odtlej živi v negotovi stabilnosti, saj je predsednik – čeprav se zdi, da uživa pristno podporo med ljudmi – sistematično zatrl vso opozicijo in uvedel strog nadzor nad tiskanimi mediji ter televizijskim in radijskim programom; obžaluje, da v državi ni resnične civilne družbe, kar bo ogrozilo prihodnji demokratični razvoj, ter poudarja potrebo po dodatnih velikih reformah in spoštovanju človekovih pravic; v zvezi s tem poziva k sprejetju vseh potrebnih ukrepov za spoštovanje Konvencije ZN proti mučenju, zlasti s kazenskim pregonom uradnikov, ki so odgovorni za poniževalno ali slabo ravnanje, ter poziva k odpravi smrtne kazni;

| 57. | izraža zaskrbljenost zaradi novega osnutka verskega zakona, ki bo, če bo sprejet, vključeval omejevalne določbe glede pravnega statusa verskih skupnosti, zlasti kar zadeva pridobitev pravnega statusa za nemuslimanske skupnosti; ugotavlja, da več določb tega zakona krši ustavo Tadžikistana in mednarodne norme, ki jih je Tadžikistan sprejel; izraža tudi zaskrbljenost, ker bodo vodje mošej v Tadžikistanu predmet verskega preskušanja ter poziva tadžikistansko vlado, naj spoštuje verovanja in obstoj verskih manjšin; |
| --- | --- |

57.

izraža zaskrbljenost zaradi novega osnutka verskega zakona, ki bo, če bo sprejet, vključeval omejevalne določbe glede pravnega statusa verskih skupnosti, zlasti kar zadeva pridobitev pravnega statusa za nemuslimanske skupnosti; ugotavlja, da več določb tega zakona krši ustavo Tadžikistana in mednarodne norme, ki jih je Tadžikistan sprejel; izraža tudi zaskrbljenost, ker bodo vodje mošej v Tadžikistanu predmet verskega preskušanja ter poziva tadžikistansko vlado, naj spoštuje verovanja in obstoj verskih manjšin;

| 58. | ugotavlja, da je Tadžikistan, ki nima naravnih virov, kot sta nafta in plin, ena od 20 najrevnejših držav na svetu, ter da obstaja zelo resna zaskrbljenost zaradi ravni izkoriščanja žensk in otrok v tej državi, pa tudi v Uzbekistanu, pri proizvodnji bombaža, ki je dejansko monokultura; |
| --- | --- |

58.

ugotavlja, da je Tadžikistan, ki nima naravnih virov, kot sta nafta in plin, ena od 20 najrevnejših držav na svetu, ter da obstaja zelo resna zaskrbljenost zaradi ravni izkoriščanja žensk in otrok v tej državi, pa tudi v Uzbekistanu, pri proizvodnji bombaža, ki je dejansko monokultura;

| 59. | spodbuja tiste države članice, ki še niso ratificirale Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Tadžikistanom, naj to čim prej naredijo, saj bi lahko bile nepotrebne zamude za Tadžikistan odvračajoč in nekoristen znak; si bo prizadeval za odobritev Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

59.

spodbuja tiste države članice, ki še niso ratificirale Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Tadžikistanom, naj to čim prej naredijo, saj bi lahko bile nepotrebne zamude za Tadžikistan odvračajoč in nekoristen znak; si bo prizadeval za odobritev Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju v bližnji prihodnosti;

| 60. | opozarja na neeksplodirane kasetne bombe v Tadžikistanu, poziva k povečanju finančnih sredstvom za njihovo odstranitev in poudarja potrebo po mednarodnem sporazumu o prepovedi kasetnih bomb; opozarja tudi na obstoj minskih polj na mejah z Afganistanom in Uzbekistanom; poziva uzbekistanske oblasti, naj popolnoma sodelujejo pri odkrivanju teh minskih polj, in Komisijo, naj podpre potrebne programe za odstranjevanje min; |
| --- | --- |

60.

opozarja na neeksplodirane kasetne bombe v Tadžikistanu, poziva k povečanju finančnih sredstvom za njihovo odstranitev in poudarja potrebo po mednarodnem sporazumu o prepovedi kasetnih bomb; opozarja tudi na obstoj minskih polj na mejah z Afganistanom in Uzbekistanom; poziva uzbekistanske oblasti, naj popolnoma sodelujejo pri odkrivanju teh minskih polj, in Komisijo, naj podpre potrebne programe za odstranjevanje min;

| 61. | glede na vlogo Tadžikistana kot tranzitne države za droge iz sosednjega Afganistana spodbuja EU, naj dodatno okrepi svojo podporo za boj proti tem dejavnostim v Tadžikistanu, ne da bi ogrozila čezmejno trgovanje, ki je odločilnega pomena za gospodarski razvoj obmejnih regij; |
| --- | --- |

61.

glede na vlogo Tadžikistana kot tranzitne države za droge iz sosednjega Afganistana spodbuja EU, naj dodatno okrepi svojo podporo za boj proti tem dejavnostim v Tadžikistanu, ne da bi ogrozila čezmejno trgovanje, ki je odločilnega pomena za gospodarski razvoj obmejnih regij;

Turkmenistan

| 62. | meni, da je želja novega predsednika Gurbangulya Berdimuhamedova o izvedbi velike reforme izobraževalnega sistema, pozitiven, čeprav še vedno zelo omejen znak sprememb v Turkmenistanu; meni, da je prav, če se EU odzove na pripravljenost Turkmenistana na sodelovanje na tem področju; |
| --- | --- |

62.

meni, da je želja novega predsednika Gurbangulya Berdimuhamedova o izvedbi velike reforme izobraževalnega sistema, pozitiven, čeprav še vedno zelo omejen znak sprememb v Turkmenistanu; meni, da je prav, če se EU odzove na pripravljenost Turkmenistana na sodelovanje na tem področju;

| 63. | pozdravlja odločitev predsednika Berdimuhamedova o pomilostitvi enajstih političnih zapornikov, obsojenih na daljše zaporne kazni zaradi nasprotovanja politiki nekdanjega predsednika Saparmurata Nijazova; spodbuja sprejetje nadaljnjih ukrepov za izpustitev vseh političnih zapornikov v državi; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja odločitev predsednika Berdimuhamedova o pomilostitvi enajstih političnih zapornikov, obsojenih na daljše zaporne kazni zaradi nasprotovanja politiki nekdanjega predsednika Saparmurata Nijazova; spodbuja sprejetje nadaljnjih ukrepov za izpustitev vseh političnih zapornikov v državi;

| 64. | vseeno poudarja, da mora Turkmenistan napredovati na ključnih področjih, da bo lahko EU napredovala glede Začasnega sporazuma, med drugim z omogočanjem prostega in svobodnega dostopa Mednarodnemu odboru Rdečega križa, brezpogojno izpustitvijo vseh političnih zapornikov in zapornikov vesti, odpravo vseh vladnih ovir pri potovanju in z omogočanjem svobodnega delovanja vsem nevladnim organizacijam in organizacijam za varstvo človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

64.

vseeno poudarja, da mora Turkmenistan napredovati na ključnih področjih, da bo lahko EU napredovala glede Začasnega sporazuma, med drugim z omogočanjem prostega in svobodnega dostopa Mednarodnemu odboru Rdečega križa, brezpogojno izpustitvijo vseh političnih zapornikov in zapornikov vesti, odpravo vseh vladnih ovir pri potovanju in z omogočanjem svobodnega delovanja vsem nevladnim organizacijam in organizacijam za varstvo človekovih pravic v državi;

| 65. | opozarja na nujno potrebo po izboljšanju zelo slabih razmer na področju človekovih pravic, še posebej zelo slabega položaja malih, neregistriranih verskih skupnosti in njihovih voditeljev ter drugih manjšin, ter vztraja, da mora biti vsak dodatni razvoj odnosov med EU in Turkmenistanom, vključno z morebitno sklenitvijo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah ter poznejšega celovitega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, tesno povezan z jasnimi dokazi, da že poteka proces znatnega izboljšanja na tem področju, pa tudi s pristnimi znaki, da se bo nadaljeval; |
| --- | --- |

65.

opozarja na nujno potrebo po izboljšanju zelo slabih razmer na področju človekovih pravic, še posebej zelo slabega položaja malih, neregistriranih verskih skupnosti in njihovih voditeljev ter drugih manjšin, ter vztraja, da mora biti vsak dodatni razvoj odnosov med EU in Turkmenistanom, vključno z morebitno sklenitvijo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah ter poznejšega celovitega Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, tesno povezan z jasnimi dokazi, da že poteka proces znatnega izboljšanja na tem področju, pa tudi s pristnimi znaki, da se bo nadaljeval;

| 66. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi nedavnega izbruha epidemije gripi podobne bolezni v Turkmenistanu, ki je zelo verjetno povezana z gojenjem in nabiranjem bombaža; poziva Komisijo, naj v okviru instrumenta razvojnega sodelovanja ponudi pomoč turkmenistanskemu ministrstvu za zdravje, da razišče naravo bolezni in njene vzroke ter poišče najučinkovitejša zdravila; poziva Komisijo, naj pomaga državam Srednje Azije zmanjšati porabo pesticidov pri gojenju bombaža in uvesti okolju prijazne tehnike; |
| --- | --- |

66.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi nedavnega izbruha epidemije gripi podobne bolezni v Turkmenistanu, ki je zelo verjetno povezana z gojenjem in nabiranjem bombaža; poziva Komisijo, naj v okviru instrumenta razvojnega sodelovanja ponudi pomoč turkmenistanskemu ministrstvu za zdravje, da razišče naravo bolezni in njene vzroke ter poišče najučinkovitejša zdravila; poziva Komisijo, naj pomaga državam Srednje Azije zmanjšati porabo pesticidov pri gojenju bombaža in uvesti okolju prijazne tehnike;

Uzbekistan

| 67. | potrjuje svojo podporo sankcijam proti Uzbekistanu, ki jih je uvedla EU po pokolu v Andižanu; obžaluje zelo omejen napredek v zvezi z merili za ocenjevanje splošnega razvoja stanja na področju človekovih pravic; opozarja na sklep Sveta z dne 15. oktobra 2007, da podaljša embargo na orožje za dodatnih 12 mesecev (skupno stališče 2007/734/SZVP) in pogojno odpravi vizumske omejitve za začetno obdobje 6 mesecev; nujno poziva uzbekistanske organe, naj izkoristijo to priložnost in sprejmejo konkretne ukrepe za izboljšanje položaja človekovih pravic, spoštujejo svojo zavezo izpolnjevanju mednarodnih obveznosti na tem področju in izpolnijo pogoje, ki jih je določila EU; |
| --- | --- |

67.

potrjuje svojo podporo sankcijam proti Uzbekistanu, ki jih je uvedla EU po pokolu v Andižanu; obžaluje zelo omejen napredek v zvezi z merili za ocenjevanje splošnega razvoja stanja na področju človekovih pravic; opozarja na sklep Sveta z dne 15. oktobra 2007, da podaljša embargo na orožje za dodatnih 12 mesecev (skupno stališče 2007/734/SZVP) in pogojno odpravi vizumske omejitve za začetno obdobje 6 mesecev; nujno poziva uzbekistanske organe, naj izkoristijo to priložnost in sprejmejo konkretne ukrepe za izboljšanje položaja človekovih pravic, spoštujejo svojo zavezo izpolnjevanju mednarodnih obveznosti na tem področju in izpolnijo pogoje, ki jih je določila EU;

| 68. | podpira vzpostavitev dialoga o človekovih pravicah med EU in Uzbekistanom; je seznanjen z velikimi težavami, ki so povezane s tem, in poudarja, da morajo pričakovanja ostati realistična; zavrača vsako namero, da bi se zgolj obstoj tega dialoga uporabil kot izgovor za odpravo sankcij in predstavljanje vprašanja človekovih pravic kot vprašanja, ki se zdaj ustrezno obravnava; ponovno poudarja, da so pomembni le rezultati, in poudarja, da je zavezanost Uzbekistana zagotoviti pravico in odgovornosti za pokol v Andižanu bistvena za kakršno koli nadaljnje sodelovanje z EU; |
| --- | --- |

68.

podpira vzpostavitev dialoga o človekovih pravicah med EU in Uzbekistanom; je seznanjen z velikimi težavami, ki so povezane s tem, in poudarja, da morajo pričakovanja ostati realistična; zavrača vsako namero, da bi se zgolj obstoj tega dialoga uporabil kot izgovor za odpravo sankcij in predstavljanje vprašanja človekovih pravic kot vprašanja, ki se zdaj ustrezno obravnava; ponovno poudarja, da so pomembni le rezultati, in poudarja, da je zavezanost Uzbekistana zagotoviti pravico in odgovornosti za pokol v Andižanu bistvena za kakršno koli nadaljnje sodelovanje z EU;

| 69. | poziva Komisijo, naj poleg klavzule o človekovih pravicah in sankcij EU določi konkretne obveznosti ter vzpostavi učinkovitejše mehanizme spremljanja, da se doseže dejansko izboljšanje položaja človekovih pravic v Uzbekistanu; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj poleg klavzule o človekovih pravicah in sankcij EU določi konkretne obveznosti ter vzpostavi učinkovitejše mehanizme spremljanja, da se doseže dejansko izboljšanje položaja človekovih pravic v Uzbekistanu;

| 70. | pozdravlja sprejetje zakonodaje v uzbekistanskem parlamentu o odpravi smrtne kazni in s pooblastilom sodišč za izdajanje sodnih naloge za prijetje narejen pozitiven korak v smeri reforme kazenskega pravosodnega sistema v Uzbekistanu; poziva k celovitemu pregledu kazenskega pravosodnega sistema, ki bi učinkovito spodbudil izvajanje teh reform; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja sprejetje zakonodaje v uzbekistanskem parlamentu o odpravi smrtne kazni in s pooblastilom sodišč za izdajanje sodnih naloge za prijetje narejen pozitiven korak v smeri reforme kazenskega pravosodnega sistema v Uzbekistanu; poziva k celovitemu pregledu kazenskega pravosodnega sistema, ki bi učinkovito spodbudil izvajanje teh reform;

| 71. | obžaluje dejstvo, da predsedniške volitve 23. decembra 2007 ponovno niso izpolnile številnih obveznosti Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi za demokratične volitve, in da so po mnenju Urada za demokratične institucije in človekove pravice volitve potekale v strogo nadzorovanem političnem okolju, v katerem ni bilo možnosti za resnično opozicijo; upošteva predsedniško amnestijo, razglašeno 2. januarja 2008, s katero je bilo pomiloščenih več kot 500 zapornikom in je bila skrajšana zaporna kazen za nadaljnjih 900 zapornikov, ter obžaluje, da je ta amnestije pomagala le malo političnim zapornikov; |
| --- | --- |

71.

obžaluje dejstvo, da predsedniške volitve 23. decembra 2007 ponovno niso izpolnile številnih obveznosti Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi za demokratične volitve, in da so po mnenju Urada za demokratične institucije in človekove pravice volitve potekale v strogo nadzorovanem političnem okolju, v katerem ni bilo možnosti za resnično opozicijo; upošteva predsedniško amnestijo, razglašeno 2. januarja 2008, s katero je bilo pomiloščenih več kot 500 zapornikom in je bila skrajšana zaporna kazen za nadaljnjih 900 zapornikov, ter obžaluje, da je ta amnestije pomagala le malo političnim zapornikov;

Odzivanje na nestabilnost držav

| 72. | poziva EU, naj izpolni svojo zavezo, da bo izboljšala svoje odzivanje na težavna partnerstva in nestabilnost držav ter podpirala preprečevanje nestabilnosti držav prek reform upravljanja, pravne države, protikorupcijskih ukrepov in izgradnje obstojnih državnih institucij, da bi pomagala tem državam izpolnjevati vrsto osnovnih funkcij in uresničevati potrebe njihovih državljanov, ki vključujejo izobraževanje, zdravstvo in vse osnovne storitve; |
| --- | --- |

72.

poziva EU, naj izpolni svojo zavezo, da bo izboljšala svoje odzivanje na težavna partnerstva in nestabilnost držav ter podpirala preprečevanje nestabilnosti držav prek reform upravljanja, pravne države, protikorupcijskih ukrepov in izgradnje obstojnih državnih institucij, da bi pomagala tem državam izpolnjevati vrsto osnovnih funkcij in uresničevati potrebe njihovih državljanov, ki vključujejo izobraževanje, zdravstvo in vse osnovne storitve;

| 73. | opozarja, da se je EU zavezala, da bo podpirala preprečevanje katastrof in pripravljenost nanje v državah, ki so ranljive zaradi naravnih nesreč, podnebnih sprememb, degradacije okolja in zunanjih gospodarskih pretresov; zato – glede na trenutne razmere v državah Srednje Azije – poudarja, da je treba te zaveze v celoti upoštevati v strategiji EU; |
| --- | --- |

73.

opozarja, da se je EU zavezala, da bo podpirala preprečevanje katastrof in pripravljenost nanje v državah, ki so ranljive zaradi naravnih nesreč, podnebnih sprememb, degradacije okolja in zunanjih gospodarskih pretresov; zato – glede na trenutne razmere v državah Srednje Azije – poudarja, da je treba te zaveze v celoti upoštevati v strategiji EU;

Okolje

| 74. | ugotavlja, da so veliki deli regije bogati z naravnimi viri, katere pa se je v preteklosti več desetletij industrijsko izkoriščalo in predelovalo, zaradi česar je okolje zelo onesnaženo, zemljišča degradirana, pretoki rek znatno manjši in gladine jezer, na primer Aralskega jezera, nižje; pozdravlja dejstvo, da je Kazahstan po razglasitvi samostojnosti leta 1990 prepovedal jedrske poskuse na svojem ozemlju, vendar opozarja na potrebo po usklajenem delovanju za obravnavanje težav v zvezi s slabo vzdrževanimi skladišči za radioaktivne odpadke v regiji; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da so veliki deli regije bogati z naravnimi viri, katere pa se je v preteklosti več desetletij industrijsko izkoriščalo in predelovalo, zaradi česar je okolje zelo onesnaženo, zemljišča degradirana, pretoki rek znatno manjši in gladine jezer, na primer Aralskega jezera, nižje; pozdravlja dejstvo, da je Kazahstan po razglasitvi samostojnosti leta 1990 prepovedal jedrske poskuse na svojem ozemlju, vendar opozarja na potrebo po usklajenem delovanju za obravnavanje težav v zvezi s slabo vzdrževanimi skladišči za radioaktivne odpadke v regiji;

| 75. | ugotavlja, da velik del regije uporablja veliko vodnih virov za namakanje v kmetijstvu, vendar ne na pameten način, kar povzroča velike težave pri rekah in jezerih (npr. pri Aralskem jezeru) ter pri nadaljnjem razvoju kmetijskega in drugih sektorjev; zato priporoča uporabo novih tehnik in metod, da se izboljša upravljanje z vodo v kmetijskem sektorju, na primer z boljšim tesnenjem namakalnih kanalov; |
| --- | --- |

75.

ugotavlja, da velik del regije uporablja veliko vodnih virov za namakanje v kmetijstvu, vendar ne na pameten način, kar povzroča velike težave pri rekah in jezerih (npr. pri Aralskem jezeru) ter pri nadaljnjem razvoju kmetijskega in drugih sektorjev; zato priporoča uporabo novih tehnik in metod, da se izboljša upravljanje z vodo v kmetijskem sektorju, na primer z boljšim tesnenjem namakalnih kanalov;

| 76. | pozdravlja prepričljiva prizadevanja Kirgizistana na področju varovanja okolja, zlasti številne dvostranske projekte sodelovanja, v katere je vključena ta država in ki ji prinašajo velike koristi; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja prepričljiva prizadevanja Kirgizistana na področju varovanja okolja, zlasti številne dvostranske projekte sodelovanja, v katere je vključena ta država in ki ji prinašajo velike koristi;

| 77. | podpira predlog, da se v Biškeku ustanovi tako imenovana „Akademija za vodo in energijo“ za vse države Srednje Azije, s cilji doseganja resnično trajnostne rabe vode ter ustvarjanja vodne energije, izboljšanja tehnologije prenosa, zaščite biološke raznovrstnosti ter izboljšanja kmetijskih in namakalnih tehnik; |
| --- | --- |

77.

podpira predlog, da se v Biškeku ustanovi tako imenovana „Akademija za vodo in energijo“ za vse države Srednje Azije, s cilji doseganja resnično trajnostne rabe vode ter ustvarjanja vodne energije, izboljšanja tehnologije prenosa, zaščite biološke raznovrstnosti ter izboljšanja kmetijskih in namakalnih tehnik;

| 78. | ugotavlja, da je voda edina surovina, katere je v Tadžikistanu v izobilju, ter da bi – glede na to, da okolju prijazni projekti vodne energije zahtevajo obsežne kapitalske naložbe – večje tuje naložbe pomagale Tadžikistanu do raznolikosti gospodarstva, tako da ne bi bil več odvisen od monokulture bombaža in z njo povezanih stroškov za okolje, zdravje in otroško delo, s čimer bi dosegli večje gospodarske in okoljske koristi ter bi se izboljšala blaginja; poziva tadžikistansko vlado, naj si prizadeva za krepitev zakonodajnega in davčnega okvira ter javne uprave in naj odpravi pomanjkanje osnovne infrastrukture in se spopade z endemično ravnjo korupcije, da se spodbudijo vlaganja v državo; |
| --- | --- |

78.

ugotavlja, da je voda edina surovina, katere je v Tadžikistanu v izobilju, ter da bi – glede na to, da okolju prijazni projekti vodne energije zahtevajo obsežne kapitalske naložbe – večje tuje naložbe pomagale Tadžikistanu do raznolikosti gospodarstva, tako da ne bi bil več odvisen od monokulture bombaža in z njo povezanih stroškov za okolje, zdravje in otroško delo, s čimer bi dosegli večje gospodarske in okoljske koristi ter bi se izboljšala blaginja; poziva tadžikistansko vlado, naj si prizadeva za krepitev zakonodajnega in davčnega okvira ter javne uprave in naj odpravi pomanjkanje osnovne infrastrukture in se spopade z endemično ravnjo korupcije, da se spodbudijo vlaganja v državo;

| 79. | spodbuja odprt in učinkovit dialog z vsemi državami Srednje Azije na področju okolja in učinkovite rabe virov ter poziva k njegovi dejanski uresničitvi; |
| --- | --- |

79.

spodbuja odprt in učinkovit dialog z vsemi državami Srednje Azije na področju okolja in učinkovite rabe virov ter poziva k njegovi dejanski uresničitvi;

Energija

| 80. | verjame, da mora biti EU enotna glede energetske politike, glede na to, da so v regiji projekti, ki so na področju dobave energije zelo pomembni za Evropo; |
| --- | --- |

80.

verjame, da mora biti EU enotna glede energetske politike, glede na to, da so v regiji projekti, ki so na področju dobave energije zelo pomembni za Evropo;

| 81. | meni, da je sodelovanje v zvezi z zunanjo energetsko politiko EU v okviru strategije za Srednjo Azijo najpomembnejše; zato podpira prizadevanje Evropske unije za povečanje uvoza plina in nafte iz Kazahstana in Turkmenistana ter diverzifikacijo tranzitnih poti; poziva EU, naj na področju energetike dejavno sodeluje z regijo, zlasti s Kirgizistanom, Tadžikistanom in po možnosti Uzbekistanom, da se obravnavajo energetske težave, ki so zlasti pomembne z vidika njihovih velikih potreb za človekov in gospodarski razvoj, težavnih meddržavnih odnosov in nezanesljive oskrbe; |
| --- | --- |

81.

meni, da je sodelovanje v zvezi z zunanjo energetsko politiko EU v okviru strategije za Srednjo Azijo najpomembnejše; zato podpira prizadevanje Evropske unije za povečanje uvoza plina in nafte iz Kazahstana in Turkmenistana ter diverzifikacijo tranzitnih poti; poziva EU, naj na področju energetike dejavno sodeluje z regijo, zlasti s Kirgizistanom, Tadžikistanom in po možnosti Uzbekistanom, da se obravnavajo energetske težave, ki so zlasti pomembne z vidika njihovih velikih potreb za človekov in gospodarski razvoj, težavnih meddržavnih odnosov in nezanesljive oskrbe;

| 82. | verjame, da je nadaljnja krepitev sodelovanja med srednjeazijsko in črnomorsko regijo na področjih energije in prevoza bistvena za doseganje navedenih ciljev EU; meni, da bi bilo treba sem vključiti vlaganje v razvoj alternativnih virov energije, energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo ter novo infrastrukturo v energetskem sektorju in posodobitev obstoječe; priznava pomembno vlogo Kazahstana kot močnega gospodarskega akterja v Srednji Aziji, kjer je EU glavna trgovinska partnerica in kjer Kazahstan izvaja strategijo napredne socialne, gospodarske in politične modernizacije; |
| --- | --- |

82.

verjame, da je nadaljnja krepitev sodelovanja med srednjeazijsko in črnomorsko regijo na področjih energije in prevoza bistvena za doseganje navedenih ciljev EU; meni, da bi bilo treba sem vključiti vlaganje v razvoj alternativnih virov energije, energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo ter novo infrastrukturo v energetskem sektorju in posodobitev obstoječe; priznava pomembno vlogo Kazahstana kot močnega gospodarskega akterja v Srednji Aziji, kjer je EU glavna trgovinska partnerica in kjer Kazahstan izvaja strategijo napredne socialne, gospodarske in politične modernizacije;

| 83. | meni, da mora EU spodbujati odgovorno in trajnostno uporabo naravnih virov v regiji, tudi tako, da kjer je to primerno, spodbuja preglednost prihodkov prek podpore sodelovanju držav in nevladnih organizacij v pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji; |
| --- | --- |

83.

meni, da mora EU spodbujati odgovorno in trajnostno uporabo naravnih virov v regiji, tudi tako, da kjer je to primerno, spodbuja preglednost prihodkov prek podpore sodelovanju držav in nevladnih organizacij v pobudi za preglednost v ekstraktivni industriji;

| 84. | poziva, da se posebno pozornost nameni projektom, ki povezujejo naftna in plinska polja ter distribucijski sistem v Srednji Aziji s cevovodi, povezanimi z Evropsko unijo, vključno s prihodnjimi projekti, kot je plinovod Nabucco; |
| --- | --- |

84.

poziva, da se posebno pozornost nameni projektom, ki povezujejo naftna in plinska polja ter distribucijski sistem v Srednji Aziji s cevovodi, povezanimi z Evropsko unijo, vključno s prihodnjimi projekti, kot je plinovod Nabucco;

*

* *

| 85. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za Srednjo Azijo, vladam in parlamentom držav članic, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsednikom, vladam in parlamentom Kazahstana, Kirgizistan, Tadžikistana, Turkmenistana in Uzbekistana. |
| --- | --- |

85.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za Srednjo Azijo, vladam in parlamentom držav članic, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsednikom, vladam in parlamentom Kazahstana, Kirgizistan, Tadžikistana, Turkmenistana in Uzbekistana.

---

(1)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 466.

(2)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 416.

(3)  UL C 92 E, 20.4.2006, str. 390.

(4)  UL L 340, 16.11.2004, str. 2.

(5)  Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije „Evropsko soglasje“ (UL C 46, 24.2.2006, str. 1).

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0413.

(7)  UL L 299, 16.11.2005, str. 23, kakor je bilo spremenjeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1). Glej tudi Skupno stališče Sveta 2005/792/SZVP z dne 14. novembra 2005 o restriktivnih ukrepih proti Uzbekistanu (UL L 299, 16.11.2005, str. 72).

(8)  Glej Skupno stališče Sveta 2007/734/SZVP z dne 13. novembra 2007 o omejevalnih ukrepih proti Uzbekistanu (UL L 295, 14.11.2007, str. 34).

(9)  Uredba (ES) št 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

---

Četrtek, 21. februarja 2008

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/63

---

Četrtek, 21. februar 2008Nadzor nad uporabo prava Skupnosti (2005)

P6_TA(2008)0060

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o 23. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe prava Skupnosti (2005) (2006/2271(INI))

2009/C 184 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju 23. letnega poročila Komisije o nadzoru uporabe prava Skupnosti (KOM(2006)0416),

ob upoštevanju delovnih dokumentov osebja Komisije (SEK(2006)0999 in SEK(2006)1005),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Evropa rezultatov – uporaba prava skupnosti“ (KOM(2007)0502),

ob upoštevanju členov 45 in 112(2) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za peticije (A6-0462/2007),

| A. | ker učinkovitost politik EU v veliki meri določa njihovo izvajanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ker je treba strogo nadzirati, kako države članice spoštujejo pravo Skupnosti s strani držav članic, in to spremljati, da bi zagotovili zaželen pozitiven učinek prava na vsakodnevno življenje državljanov, |
| --- | --- |

A.

ker učinkovitost politik EU v veliki meri določa njihovo izvajanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; ker je treba strogo nadzirati, kako države članice spoštujejo pravo Skupnosti s strani držav članic, in to spremljati, da bi zagotovili zaželen pozitiven učinek prava na vsakodnevno življenje državljanov,

| B. | ker število pritožb zaradi kršitev prava Skupnosti kaže, da državljani Unije igrajo pomembno vlogo pri njegovem izvajanju in da je sposobnost institucij EU, da ustrezno odgovorijo na skrbi državljanov, pomembna za verodostojnost Evropske unije, |
| --- | --- |

B.

ker število pritožb zaradi kršitev prava Skupnosti kaže, da državljani Unije igrajo pomembno vlogo pri njegovem izvajanju in da je sposobnost institucij EU, da ustrezno odgovorijo na skrbi državljanov, pomembna za verodostojnost Evropske unije,

| C. | ker lahko Komisija prilagodi načine za učinkovito izvajanje svojih nalog in uvede spremembe za boljšo uporabo prava Skupnosti, |
| --- | --- |

C.

ker lahko Komisija prilagodi načine za učinkovito izvajanje svojih nalog in uvede spremembe za boljšo uporabo prava Skupnosti,

Letno poročilo za leto 2005 in nadaljevanje resolucije Parlamenta

| 1. | ugotavlja, da je število postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je sprožila Komisija, v zadnjih letih nenehno naraščalo in leta 2003 je bilo ugotovljenih 2 709 kršitev (za EU 15); nadalje ugotavlja, da je število ugotovljenih kršitev v letu 2004 občutno padlo (za 563) in se v letu 2005 ponovno povečalo, vendar ni preseglo ravni iz leta 2003: 2 653 registriranih kršitev (za EU 25); |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je število postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je sprožila Komisija, v zadnjih letih nenehno naraščalo in leta 2003 je bilo ugotovljenih 2 709 kršitev (za EU 15); nadalje ugotavlja, da je število ugotovljenih kršitev v letu 2004 občutno padlo (za 563) in se v letu 2005 ponovno povečalo, vendar ni preseglo ravni iz leta 2003: 2 653 registriranih kršitev (za EU 25);

| 2. | v zvezi s tem ugotavlja, da priključitev desetih novih držav članic očitno ni vplivala na število registriranih kršitev, ter poziva Komisijo, naj da Parlamentu jasna pojasnila in zagotovila, da to ni posledica pomanjkanja registracij pritožb ali/in pomanjkanja notranjih virov, ki se v Komisiji ukvarjajo s kršitvami, in/ali politične odločitve, da bo do teh držav članic bolj prizanesljiva; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem ugotavlja, da priključitev desetih novih držav članic očitno ni vplivala na število registriranih kršitev, ter poziva Komisijo, naj da Parlamentu jasna pojasnila in zagotovila, da to ni posledica pomanjkanja registracij pritožb ali/in pomanjkanja notranjih virov, ki se v Komisiji ukvarjajo s kršitvami, in/ali politične odločitve, da bo do teh držav članic bolj prizanesljiva;

| 3. | pozdravlja pripravljenost večine ustreznih generalnih direktoratov, da priskrbijo informacije o dodeljenih sredstvih za kršitve na svojem področju kot tudi o stanju postopkov za ugotavljanje kršitev; ugotavlja, da ima vsak generalni direktorat svoj način uporabe prava Skupnosti in dodeljevanja sredstev ter da ni natančnega pregleda in splošne javne ocene različnih delovnih pristopov; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja pripravljenost večine ustreznih generalnih direktoratov, da priskrbijo informacije o dodeljenih sredstvih za kršitve na svojem področju kot tudi o stanju postopkov za ugotavljanje kršitev; ugotavlja, da ima vsak generalni direktorat svoj način uporabe prava Skupnosti in dodeljevanja sredstev ter da ni natančnega pregleda in splošne javne ocene različnih delovnih pristopov;

| 4. | se zavezuje, da bo Komisijo podprl s povečanjem proračunskih sredstev za povečanje sredstev, kot zahteva večina relevantnih generalnih direktoratov; |
| --- | --- |

4.

se zavezuje, da bo Komisijo podprl s povečanjem proračunskih sredstev za povečanje sredstev, kot zahteva večina relevantnih generalnih direktoratov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da so nekateri generalni direktorati razvili posebne mehanizme kot dodatek k postopkom za ugotavljanje kršitev, s katerimi naj bi dosegli učinkovit nadzor in utrditev uporabe prava Skupnosti; ugotavlja, da so bili v regulativnem okviru za elektronske komunikacije iz leta 2002 vzpostavljeni postopki obveščanja za osnutke nacionalnih zakonodajnih ukrepov, ki omogočajo sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi držav članic in Komisijo v kratkem časovnem okviru; poziva Komisijo, naj razmisli o sistematičnem izvajanju tega preventivnega mehanizma tudi v drugih sektorjih; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da so nekateri generalni direktorati razvili posebne mehanizme kot dodatek k postopkom za ugotavljanje kršitev, s katerimi naj bi dosegli učinkovit nadzor in utrditev uporabe prava Skupnosti; ugotavlja, da so bili v regulativnem okviru za elektronske komunikacije iz leta 2002 vzpostavljeni postopki obveščanja za osnutke nacionalnih zakonodajnih ukrepov, ki omogočajo sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi držav članic in Komisijo v kratkem časovnem okviru; poziva Komisijo, naj razmisli o sistematičnem izvajanju tega preventivnega mehanizma tudi v drugih sektorjih;

| 6. | meni, da je treba spodbujati izmenjavo najboljše prakse med državami, na primer v obliki paketnih sej in prenosnih delavnic, ki jih organizira Komisija, da bi omogočila uporabo prava Skupnosti; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko Parlament sodeloval v tovrstnih postopkih; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba spodbujati izmenjavo najboljše prakse med državami, na primer v obliki paketnih sej in prenosnih delavnic, ki jih organizira Komisija, da bi omogočila uporabo prava Skupnosti; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko Parlament sodeloval v tovrstnih postopkih;

| 7. | pozdravlja prizadevanja nekaterih generalnih direktoratov Komisije, zlasti generalnega direktorata za okolje, za boljše preverjanje skladnosti ustreznih direktiv, ni pa zadovoljen z odgovorom Komisije glede zaupnosti teh študij skladnosti; ponovno poziva Komisijo, naj na svoji spletni strani objavi študije o oceni skladnosti nacionalnih izvedbenih ukrepov s pravom Skupnosti, ki so jih zahtevali posamezni generalni direktorati; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja prizadevanja nekaterih generalnih direktoratov Komisije, zlasti generalnega direktorata za okolje, za boljše preverjanje skladnosti ustreznih direktiv, ni pa zadovoljen z odgovorom Komisije glede zaupnosti teh študij skladnosti; ponovno poziva Komisijo, naj na svoji spletni strani objavi študije o oceni skladnosti nacionalnih izvedbenih ukrepov s pravom Skupnosti, ki so jih zahtevali posamezni generalni direktorati;

| 8. | pozdravlja prvo vključitev podrobnosti o posebni in natančni obravnavi kršitev, povezanih s peticijami, v letno poročilo in z njim povezane priloge; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prvo vključitev podrobnosti o posebni in natančni obravnavi kršitev, povezanih s peticijami, v letno poročilo in z njim povezane priloge;

| 9. | spodbuja pošiljanje misij za ugotavljanje dejstev v različne države članice, da bi preučile vprašanja vlagateljev peticij; meni, da je to praktičen način neposrednega reševanja problemov z državami članicami, ki je v interesu državljanov; meni, da so takšne misije toliko bolj potrebne, glede na to, da Komisija nima nadzornih pooblastil za preverjanje izvajanja prava Skupnosti v praksi, na primer, na področju okolja; |
| --- | --- |

9.

spodbuja pošiljanje misij za ugotavljanje dejstev v različne države članice, da bi preučile vprašanja vlagateljev peticij; meni, da je to praktičen način neposrednega reševanja problemov z državami članicami, ki je v interesu državljanov; meni, da so takšne misije toliko bolj potrebne, glede na to, da Komisija nima nadzornih pooblastil za preverjanje izvajanja prava Skupnosti v praksi, na primer, na področju okolja;

| 10. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo v prihodnje zakonodajne predloge praviloma vključevala povzetke za državljane oziroma prebivalce, ter zahteva konkretne primere takšnih povzetkov in pa pojasnilo, da ti povzetki tvorijo sestavni del zadevnih pravnih aktov, kot se zahteva v odstavku 19 resolucije Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2006 o 21. in 22. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe zakonodaje Skupnosti (2003 in 2004) (1); |
| --- | --- |

10.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo v prihodnje zakonodajne predloge praviloma vključevala povzetke za državljane oziroma prebivalce, ter zahteva konkretne primere takšnih povzetkov in pa pojasnilo, da ti povzetki tvorijo sestavni del zadevnih pravnih aktov, kot se zahteva v odstavku 19 resolucije Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2006 o 21. in 22. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe zakonodaje Skupnosti (2003 in 2004) (1);

| 11. | meni, da bi morala biti Komisija bolj dejavna pri spremljanju dogodkov na nacionalni ravni, ki lahko razkrijejo kršenje prava Skupnosti; zato poziva Komisijo, naj za preprečevanje in popravo kršitev bolj uporablja svoja predstavništva; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morala biti Komisija bolj dejavna pri spremljanju dogodkov na nacionalni ravni, ki lahko razkrijejo kršenje prava Skupnosti; zato poziva Komisijo, naj za preprečevanje in popravo kršitev bolj uporablja svoja predstavništva;

| 12. | poziva države članice, naj presežejo povsem formalen prenos zakonodaje Skupnosti in se, kolikor je mogoče, izognejo razdrobljenemu prenosu direktiv, da zakonodaja postane preprostejša in preglednejša; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj presežejo povsem formalen prenos zakonodaje Skupnosti in se, kolikor je mogoče, izognejo razdrobljenemu prenosu direktiv, da zakonodaja postane preprostejša in preglednejša;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da Komisija v zgoraj navedenem sporočilu z naslovom „Evropa rezultatov – uporaba prava skupnosti“ obravnava nekatera poglavitna politična vprašanja, ki jih je v zgoraj navedeni resoluciji z dne 16. maja 2006 postavil Parlament; ugotavlja pa, da še ni odgovora na nekatera pomembna vprašanja in ostajajo odprta, zlasti kar zadeva sredstva, namenjena obravnavanju kršitev, dolžino postopkov za ugotavljanje kršitev in zelo omejeno rabo člena 228 Pogodbe ES ter oceno o uporabi merila prednostni; poziva Komisijo, naj zagotovi odgovore na ta pomembna vprašanja do maja 2008; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da Komisija v zgoraj navedenem sporočilu z naslovom „Evropa rezultatov – uporaba prava skupnosti“ obravnava nekatera poglavitna politična vprašanja, ki jih je v zgoraj navedeni resoluciji z dne 16. maja 2006 postavil Parlament; ugotavlja pa, da še ni odgovora na nekatera pomembna vprašanja in ostajajo odprta, zlasti kar zadeva sredstva, namenjena obravnavanju kršitev, dolžino postopkov za ugotavljanje kršitev in zelo omejeno rabo člena 228 Pogodbe ES ter oceno o uporabi merila prednostni; poziva Komisijo, naj zagotovi odgovore na ta pomembna vprašanja do maja 2008;

Sporočilo Komisije iz leta 2007 „Evropa rezultatov – uporaba prava skupnosti“

| 14. | pozdravlja dejstvo, da Komisija v zgoraj navedenem sporočilu iz leta 2007 pripisuje pomen vprašanju uporabe prava Skupnosti in ga ustrezno upošteva; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da Komisija v zgoraj navedenem sporočilu iz leta 2007 pripisuje pomen vprašanju uporabe prava Skupnosti in ga ustrezno upošteva;

| 15. | ugotavlja, da je pregled peticij pokazal, kar se zdi strukturna šibkost pri tem, da države članice izvajajo različne norme prava Skupnosti; meni, da ja treba za zagotavljanje skladnosti in doslednosti prava Skupnosti redno posredovati Sodišču Evropskih skupnosti kršitve prava Skupnosti, vsaj v zadevah, ki so nacionalnega pomena in določajo precedense za nacionalne sodne prakse in izvajanje v prihodnosti; meni, da skladnost pri Komisiji v tem pogledu lahko močno zmanjša posledično potrebo državljanov po pritožbah Komisiji in peticijah Parlamentu na podobno temo; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je pregled peticij pokazal, kar se zdi strukturna šibkost pri tem, da države članice izvajajo različne norme prava Skupnosti; meni, da ja treba za zagotavljanje skladnosti in doslednosti prava Skupnosti redno posredovati Sodišču Evropskih skupnosti kršitve prava Skupnosti, vsaj v zadevah, ki so nacionalnega pomena in določajo precedense za nacionalne sodne prakse in izvajanje v prihodnosti; meni, da skladnost pri Komisiji v tem pogledu lahko močno zmanjša posledično potrebo državljanov po pritožbah Komisiji in peticijah Parlamentu na podobno temo;

| 16. | ugotavlja, da glavna ovira za učinkovitost postopka za ugotavljanje kršitev (člena 226 in 228 Pogodbe ES) ostaja dolžina postopka in omejena raba člena 228; vztraja, da se ciljnega roka, ki ga Komisija predlaga v zvezi z nesporočanjem ukrepov za prenos (ne več kot 12 mesecev po tem, ko je bil poslan uradni dopis o razrešitvi primera ali je o zadevi začelo razsojati Sodišče) in v zvezi s postopki za zagotavljanje skladnosti s predhodno sodbo Sodišča (od 12 do 24 mesecev), ne sme preseči v nobenem primeru ter zato poziva Komisijo, naj v tem roku izvaja redno spremljanje napredka postopka za ugotavljanje kršitev in naj o tem obvešča državljane; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da glavna ovira za učinkovitost postopka za ugotavljanje kršitev (člena 226 in 228 Pogodbe ES) ostaja dolžina postopka in omejena raba člena 228; vztraja, da se ciljnega roka, ki ga Komisija predlaga v zvezi z nesporočanjem ukrepov za prenos (ne več kot 12 mesecev po tem, ko je bil poslan uradni dopis o razrešitvi primera ali je o zadevi začelo razsojati Sodišče) in v zvezi s postopki za zagotavljanje skladnosti s predhodno sodbo Sodišča (od 12 do 24 mesecev), ne sme preseči v nobenem primeru ter zato poziva Komisijo, naj v tem roku izvaja redno spremljanje napredka postopka za ugotavljanje kršitev in naj o tem obvešča državljane;

| 17. | poziva Komisijo, naj bo bolj odločna pri uporabi člena 228 Pogodbe, da zagotovi ustrezno upoštevanje sodb Sodišča; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj bo bolj odločna pri uporabi člena 228 Pogodbe, da zagotovi ustrezno upoštevanje sodb Sodišča;

| 18. | pozdravlja namero Komisije za prilagoditev sedanjih delovnih metod s ciljem dati prednost obravnavanju in upravljanju obstoječih postopkov in to pospešiti, pa tudi obvezati in uradno vključiti države članice; ugotavlja, da se po predlagani novi delovni metodi poizvedbe in pritožbe, ki jih prejme Komisija, posredujejo neposredno zadevni državi članici „kadar vprašanje zahteva pojasnitev dejanskega ali pravnega položaja v državi članici, (...) država članica [bi] zadevnim državljanom ali podjetjem v kratkem roku zagotovi[la] neposredna potrebna pojasnila, informacije in rešitve ter obvesti[la] Komisijo“ (2); |
| --- | --- |

18.

pozdravlja namero Komisije za prilagoditev sedanjih delovnih metod s ciljem dati prednost obravnavanju in upravljanju obstoječih postopkov in to pospešiti, pa tudi obvezati in uradno vključiti države članice; ugotavlja, da se po predlagani novi delovni metodi poizvedbe in pritožbe, ki jih prejme Komisija, posredujejo neposredno zadevni državi članici „kadar vprašanje zahteva pojasnitev dejanskega ali pravnega položaja v državi članici, (...) država članica [bi] zadevnim državljanom ali podjetjem v kratkem roku zagotovi[la] neposredna potrebna pojasnila, informacije in rešitve ter obvesti[la] Komisijo“ (2);

| 19. | opaža, da je Komisija pogosto edini preostali organ, na katerega se državljani lahko obrnejo, da bi se pritožili zaradi neuporabe prava Skupnosti; je zato zaskrbljen, da bi z vračanjem zadevni državi članici (ki je pravzaprav odgovorna za nepravilno uporabo prava Skupnosti) nova delovna metoda predstavljala tveganje, da se zmanjša Komisijina institucionalna odgovornost zagotavljanja uporabe prava Skupnosti, in sicer kot varuh pogodb v skladu s členom 211 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

19.

opaža, da je Komisija pogosto edini preostali organ, na katerega se državljani lahko obrnejo, da bi se pritožili zaradi neuporabe prava Skupnosti; je zato zaskrbljen, da bi z vračanjem zadevni državi članici (ki je pravzaprav odgovorna za nepravilno uporabo prava Skupnosti) nova delovna metoda predstavljala tveganje, da se zmanjša Komisijina institucionalna odgovornost zagotavljanja uporabe prava Skupnosti, in sicer kot varuh pogodb v skladu s členom 211 Pogodbe ES;

| 20. | ugotavlja, da Komisija izjavlja, da nova delovna metoda ne nadomešča postopka za ugotavljanje kršitev in da se zavezuje k njeni uporabi le v fazi pred ugotavljanjem kršitev, v skladu z natančnim načrtom in strogimi roki; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da Komisija izjavlja, da nova delovna metoda ne nadomešča postopka za ugotavljanje kršitev in da se zavezuje k njeni uporabi le v fazi pred ugotavljanjem kršitev, v skladu z natančnim načrtom in strogimi roki;

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da nova metoda ne bo vplivala na veljavna postopkovna jamstva, ki jih uživa pritožnik, ter opozarja Komisijo, da je glede na sklepe varuha človekovih pravic opustitev registracije pritožbe nepravilnost; poudarja, da je treba v ta namen pritožbo razumeti kot kakršno koli korespondenco, za katero se lahko izkaže, da vsebuje pritožbo glede kršitve prava Skupnosti, ali ki je na kakšen drug način opredeljena kot pritožba; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da nova metoda ne bo vplivala na veljavna postopkovna jamstva, ki jih uživa pritožnik, ter opozarja Komisijo, da je glede na sklepe varuha človekovih pravic opustitev registracije pritožbe nepravilnost; poudarja, da je treba v ta namen pritožbo razumeti kot kakršno koli korespondenco, za katero se lahko izkaže, da vsebuje pritožbo glede kršitve prava Skupnosti, ali ki je na kakšen drug način opredeljena kot pritožba;

| 22. | poudarja, kako pomembno je, da Komisija vseskozi med postopkom obvešča pritožnika o vsebini vse korespondence z državami članicami glede njegove pritožbe, zlasti še v fazi pred ugotavljanjem kršitev, če se uporabi nova metoda; |
| --- | --- |

22.

poudarja, kako pomembno je, da Komisija vseskozi med postopkom obvešča pritožnika o vsebini vse korespondence z državami članicami glede njegove pritožbe, zlasti še v fazi pred ugotavljanjem kršitev, če se uporabi nova metoda;

| 23. | meni, da je začasno prenehanje veljavnosti nekaterih delov trenutno veljavnega Komisijinega notranjega priročnika o postopkih sporno, saj pilotni projekt ne vključuje vseh držav članic niti vseh sektorjev, nova metoda pa še ni popolnoma nameščena; meni, da bi to lahko povzročilo tako notranjo zmedo kot zmedo pri državljanih glede vprašanja, katere postopke uporabiti, zlasti kar zadeva podobne kršitve v različnih državah članicah; zahteva dostop do notranjega priročnika o postopkih; |
| --- | --- |

23.

meni, da je začasno prenehanje veljavnosti nekaterih delov trenutno veljavnega Komisijinega notranjega priročnika o postopkih sporno, saj pilotni projekt ne vključuje vseh držav članic niti vseh sektorjev, nova metoda pa še ni popolnoma nameščena; meni, da bi to lahko povzročilo tako notranjo zmedo kot zmedo pri državljanih glede vprašanja, katere postopke uporabiti, zlasti kar zadeva podobne kršitve v različnih državah članicah; zahteva dostop do notranjega priročnika o postopkih;

| 24. | soglaša, da je pomembno nameniti vire ugotavljanju skladnosti, vendar vztraja, da mora biti obravnavanju kršitev namenjeno več človeških virov; zlasti je zaskrbljen, ker so za zmanjšanje števila kršitev po širitvi dejansko lahko vzrok nezadostni viri za ustrezno izvajanje veljavne zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj da Parlamentu na voljo natančne podatke o številu delovnih mest ter višini sredstev, ki bodo v proračunu za leto 2008 namenjena specifično obravnavanju kršitev; |
| --- | --- |

24.

soglaša, da je pomembno nameniti vire ugotavljanju skladnosti, vendar vztraja, da mora biti obravnavanju kršitev namenjeno več človeških virov; zlasti je zaskrbljen, ker so za zmanjšanje števila kršitev po širitvi dejansko lahko vzrok nezadostni viri za ustrezno izvajanje veljavne zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj da Parlamentu na voljo natančne podatke o številu delovnih mest ter višini sredstev, ki bodo v proračunu za leto 2008 namenjena specifično obravnavanju kršitev;

| 25. | pozdravlja predlog Komisije o preizkusu nove delovne metode s poskusnim izvajanjem; vseeno pa izraža skrb, da lahko pride do nedoslednosti in zmede med državami članicami, ki sodelujejo v pilotnem projektu, in ostalimi državami članicami, saj začasno prenehanje veljavnosti notranjega postopka zaradi uvedbe nove delovne metode velja za vse primere; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja predlog Komisije o preizkusu nove delovne metode s poskusnim izvajanjem; vseeno pa izraža skrb, da lahko pride do nedoslednosti in zmede med državami članicami, ki sodelujejo v pilotnem projektu, in ostalimi državami članicami, saj začasno prenehanje veljavnosti notranjega postopka zaradi uvedbe nove delovne metode velja za vse primere;

| 26. | poziva Komisijo, naj se osredotoči na predlagano poskusno izvajanje v tistih državah članicah, kjer uporaba prava ostaja Skupnosti problematična, kar je posledica pomanjkljivega sodelovanja nacionalnih oblasti, zlasti na regionalni in lokalni ravni; poziva Komisijo, naj s pomočjo poskusnega izvajanja preveri, ali in kje bo potrebnih več sredstev znotraj Komisije za obravnavanje in vodenje pritožb po vzpostavitvi nove delovne metode; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj se osredotoči na predlagano poskusno izvajanje v tistih državah članicah, kjer uporaba prava ostaja Skupnosti problematična, kar je posledica pomanjkljivega sodelovanja nacionalnih oblasti, zlasti na regionalni in lokalni ravni; poziva Komisijo, naj s pomočjo poskusnega izvajanja preveri, ali in kje bo potrebnih več sredstev znotraj Komisije za obravnavanje in vodenje pritožb po vzpostavitvi nove delovne metode;

| 27. | ker peticije in pritožbe državljanov in podjetij olajšajo odkritje velikega števila kršitev ter da bi se izognili zmedi pri navezovanju stikov z raznimi organi, ki rešujejo probleme, poziva Komisijo, naj preuči možnost jasnega označevanja ali ustanovitve spletne informacijske točke, kjer bi bilo vse na enem mestu, da bi pomagala državljanom; |
| --- | --- |

27.

ker peticije in pritožbe državljanov in podjetij olajšajo odkritje velikega števila kršitev ter da bi se izognili zmedi pri navezovanju stikov z raznimi organi, ki rešujejo probleme, poziva Komisijo, naj preuči možnost jasnega označevanja ali ustanovitve spletne informacijske točke, kjer bi bilo vse na enem mestu, da bi pomagala državljanom;

| 28. | pozdravlja odločitev Komisije, da „bo uvedla pogostejše sprejemanje odločitev za večino stopenj postopka, da se omogoči hitrejši napredek“; ugotavlja, da Komisija organizira štiri uradna srečanja na leto za odločanje o postopkih glede ugotavljanja kršitev, in pozdravlja odločitev Komisije o pogostejšem sprejemanju odločitev glede kršitev; obžaluje, da v sporočilu niso opredeljeni močnejši politični in organizacijski ukrepi za soočanje z novimi obveznostmi; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja odločitev Komisije, da „bo uvedla pogostejše sprejemanje odločitev za večino stopenj postopka, da se omogoči hitrejši napredek“; ugotavlja, da Komisija organizira štiri uradna srečanja na leto za odločanje o postopkih glede ugotavljanja kršitev, in pozdravlja odločitev Komisije o pogostejšem sprejemanju odločitev glede kršitev; obžaluje, da v sporočilu niso opredeljeni močnejši politični in organizacijski ukrepi za soočanje z novimi obveznostmi;

| 29. | obžaluje, da Komisija ni spoštovala svoje zaveze, objavljene v sporočilu iz leta 2002 o boljšem nadzoru nad uporabo prava Skupnosti, in sicer, da se bo izvajanje prednostnega merila ocenjevalo letno, ob razpravi o poročilu o nadzoru nad uporabo prava Skupnosti (3); pozdravlja novo zavezo Komisije, da bo „svoje ukrepanje glede teh prednostnih nalog po letu 2008 opisala in pojasnila v svojih letnih poročilih“ (4); |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da Komisija ni spoštovala svoje zaveze, objavljene v sporočilu iz leta 2002 o boljšem nadzoru nad uporabo prava Skupnosti, in sicer, da se bo izvajanje prednostnega merila ocenjevalo letno, ob razpravi o poročilu o nadzoru nad uporabo prava Skupnosti (3); pozdravlja novo zavezo Komisije, da bo „svoje ukrepanje glede teh prednostnih nalog po letu 2008 opisala in pojasnila v svojih letnih poročilih“ (4);

| 30. | ugotavlja, da Parlament še vedno prejema peticije v zvezi z domnevnimi vztrajnimi kršitvami človekovih pravic in temeljnih svoboščin predlagateljev peticij v državah članicah, in globoko obžaluje, da so merila za kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, zapisana v materialnem pravu Skupnosti, izginila z novega seznama prednostnih meril; opozarja, da ima Parlament v skladu s Pogodbo o EU pristojnost začeti postopek iz člena 7(1) navedene pogodbe; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da Parlament še vedno prejema peticije v zvezi z domnevnimi vztrajnimi kršitvami človekovih pravic in temeljnih svoboščin predlagateljev peticij v državah članicah, in globoko obžaluje, da so merila za kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, zapisana v materialnem pravu Skupnosti, izginila z novega seznama prednostnih meril; opozarja, da ima Parlament v skladu s Pogodbo o EU pristojnost začeti postopek iz člena 7(1) navedene pogodbe;

| 31. | poziva Komisijo, naj obsežno uporablja načelo, da mora biti vsa korespondenca, za katero se lahko izkaže, da vsebuje pritožbo glede dejanske kršitve prava Skupnosti, registrirana kot pritožba, razen v izjemnih okoliščinah iz točke 3 priloge sporočila o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (5); ugotavlja, da je Evropski varuh človekovih pravic nedavno ugotovil, da je Komisija odgovorna za nepravilnost, ker ni registrirala pritožbe v skladu s tem sporočilom; poziva Komisijo, naj parlament obvešča in se z njim posvetuje o vseh spremembah izrednih meril za neregistracijo pritožb; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj obsežno uporablja načelo, da mora biti vsa korespondenca, za katero se lahko izkaže, da vsebuje pritožbo glede dejanske kršitve prava Skupnosti, registrirana kot pritožba, razen v izjemnih okoliščinah iz točke 3 priloge sporočila o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (5); ugotavlja, da je Evropski varuh človekovih pravic nedavno ugotovil, da je Komisija odgovorna za nepravilnost, ker ni registrirala pritožbe v skladu s tem sporočilom; poziva Komisijo, naj parlament obvešča in se z njim posvetuje o vseh spremembah izrednih meril za neregistracijo pritožb;

| 32. | poziva vse službe Komisije, naj tožnike v celoti obveščajo o napredku njihovih pritožb ob izteku vsakega vnaprej določenega roka (uradno obvestilo, obrazloženo mnenje, napotitev na Sodišče), naj predložijo utemeljitve za svoje odločitve in naj te utemeljitve v celoti sporočijo tožniku v skladu z načeli, navedenimi v sporočilu iz leta 2002; |
| --- | --- |

32.

poziva vse službe Komisije, naj tožnike v celoti obveščajo o napredku njihovih pritožb ob izteku vsakega vnaprej določenega roka (uradno obvestilo, obrazloženo mnenje, napotitev na Sodišče), naj predložijo utemeljitve za svoje odločitve in naj te utemeljitve v celoti sporočijo tožniku v skladu z načeli, navedenimi v sporočilu iz leta 2002;

| 33. | pozdravlja namen Komisije, da ukrepa za zagotovitev prostega dostopa do svoje elektronske zbirke podatkov, in jo spodbuja, da začne čim prej uresničevati to svojo zavezo; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja namen Komisije, da ukrepa za zagotovitev prostega dostopa do svoje elektronske zbirke podatkov, in jo spodbuja, da začne čim prej uresničevati to svojo zavezo;

| 34. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo zagotovila povzetek informacij o vseh fazah postopka za ugotavljanje kršitev, od formalnega opomina dalje; meni, da bi morala Komisija, zaradi preglednosti in boljše uporabe prava Skupnosti, na nacionalnih sodiščih objaviti vsebino in časovno razporeditev stikov z državami članicami, ko se zadevna vprašanja ne preiskujejo več; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo zagotovila povzetek informacij o vseh fazah postopka za ugotavljanje kršitev, od formalnega opomina dalje; meni, da bi morala Komisija, zaradi preglednosti in boljše uporabe prava Skupnosti, na nacionalnih sodiščih objaviti vsebino in časovno razporeditev stikov z državami članicami, ko se zadevna vprašanja ne preiskujejo več;

| 35. | pozdravlja objavo obrazložitvenega dokumenta o sodni praksi Sodišča v zvezi z odškodninskimi zahtevki zaradi kršitve pravic v okviru prava Skupnosti, ki jo je napovedala Komisija; nadalje predlaga, da bi morala Komisija raziskati možnost, da bi v pomembnih odškodninskih tožbah pred nacionalnimi sodišči delovala v vlogi prijatelja sodišča (amicus curiae), v skladu z nacionalnim procesnim pravom, kakor to že velja v primerih domačih sodnih sporov, povezanih z vprašanji konkurenčnega prava ES (6); |
| --- | --- |

35.

pozdravlja objavo obrazložitvenega dokumenta o sodni praksi Sodišča v zvezi z odškodninskimi zahtevki zaradi kršitve pravic v okviru prava Skupnosti, ki jo je napovedala Komisija; nadalje predlaga, da bi morala Komisija raziskati možnost, da bi v pomembnih odškodninskih tožbah pred nacionalnimi sodišči delovala v vlogi prijatelja sodišča (amicus curiae), v skladu z nacionalnim procesnim pravom, kakor to že velja v primerih domačih sodnih sporov, povezanih z vprašanji konkurenčnega prava ES (6);

Vloga Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov pri uporabi prava EU

| 36. | meni, da bi morali biti stalni odbori Parlamenta veliko dejavnejši pri nadzoru uporabe prava Skupnosti na svojih področjih pristojnosti in za to od Komisije dobivati podporo in redne informacije; predlaga, da bi poročevalec Parlamenta za posamezno področje ali njegov imenovani naslednik, kadar koli je to mogoče, igral osrednjo in stalno vlogo pri neprekinjenem pregledovanju spoštovanja prava Skupnosti s strani držav članic; ugotavlja, da so redne seje o uporabi prava Skupnosti, ki jih organizira Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano, praksa, ki bi jo bilo treba razširiti na vse odbore Parlamenta in sistematično vključiti Komisijo; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi morali biti stalni odbori Parlamenta veliko dejavnejši pri nadzoru uporabe prava Skupnosti na svojih področjih pristojnosti in za to od Komisije dobivati podporo in redne informacije; predlaga, da bi poročevalec Parlamenta za posamezno področje ali njegov imenovani naslednik, kadar koli je to mogoče, igral osrednjo in stalno vlogo pri neprekinjenem pregledovanju spoštovanja prava Skupnosti s strani držav članic; ugotavlja, da so redne seje o uporabi prava Skupnosti, ki jih organizira Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano, praksa, ki bi jo bilo treba razširiti na vse odbore Parlamenta in sistematično vključiti Komisijo;

| 37. | ugotavlja, da zadržki Komisije glede zagotavljanja natančnih informacij o vprašanjih, kjer so bili sproženi postopki za ugotavljanje kršitev, močno zmanjšujejo javni interes za te seje in njihovo učinkovitost; parlamentarne odbore poziva, naj po potrebi predvidijo vključitev predstavnikov ustreznih držav članic ali Sveta na seznam povabljenih na seje o uporabi prava Skupnosti; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da zadržki Komisije glede zagotavljanja natančnih informacij o vprašanjih, kjer so bili sproženi postopki za ugotavljanje kršitev, močno zmanjšujejo javni interes za te seje in njihovo učinkovitost; parlamentarne odbore poziva, naj po potrebi predvidijo vključitev predstavnikov ustreznih držav članic ali Sveta na seznam povabljenih na seje o uporabi prava Skupnosti;

| 38. | meni, da je treba parlamentarnim odborom (tudi Odboru za peticije) dati zadostno upravno podporo za učinkovito izvajanje njihovega poslanstva; prosi delovno skupino za parlamentarno reformo, Odbor za proračun in druge ustrezne parlamentarne organe, naj pripravijo konkretne predloge, ki med drugim obravnavajo prej omenjeno stalno vlogo poročevalcev, ter ocenijo možnosti oblikovanja posebne delovne skupine v okviru sekretariata vsakega posameznega odbora, da se zagotovi neprekinjen in učinkovit nadzor nad uporabo prava Skupnosti; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba parlamentarnim odborom (tudi Odboru za peticije) dati zadostno upravno podporo za učinkovito izvajanje njihovega poslanstva; prosi delovno skupino za parlamentarno reformo, Odbor za proračun in druge ustrezne parlamentarne organe, naj pripravijo konkretne predloge, ki med drugim obravnavajo prej omenjeno stalno vlogo poročevalcev, ter ocenijo možnosti oblikovanja posebne delovne skupine v okviru sekretariata vsakega posameznega odbora, da se zagotovi neprekinjen in učinkovit nadzor nad uporabo prava Skupnosti;

| 39. | poziva k večjemu sodelovanju med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom ter njihovimi poslanci, da bi spodbudili in povečali učinkovit nadzor nad evropskimi zadevami na nacionalni ravni; meni, da imajo nacionalni parlamenti pomembno vlogo pri nadzoru nad uporabo prava Skupnosti, s čimer pomagajo krepiti demokratično legitimnost Evropske unije in jo približati državljanom; |
| --- | --- |

39.

poziva k večjemu sodelovanju med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom ter njihovimi poslanci, da bi spodbudili in povečali učinkovit nadzor nad evropskimi zadevami na nacionalni ravni; meni, da imajo nacionalni parlamenti pomembno vlogo pri nadzoru nad uporabo prava Skupnosti, s čimer pomagajo krepiti demokratično legitimnost Evropske unije in jo približati državljanom;

| 40. | opozarja na zavezo Sveta, da bo države članice spodbujal, naj pripravijo in objavijo tabele, ki prikazujejo korelacijo med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; vztraja, da so tovrstne tabele bistvenega pomena, da se omogoči Komisiji izvajanje učinkovitega nadzora nad izvedbenimi ukrepi v vseh državah članicah; predlaga, naj kot sozakonodajalec sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da določbe, povezane s temi tabelami, med zakonodajnim postopkom ne bodo odstranjene iz besedila predloga Komisije; |
| --- | --- |

40.

opozarja na zavezo Sveta, da bo države članice spodbujal, naj pripravijo in objavijo tabele, ki prikazujejo korelacijo med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; vztraja, da so tovrstne tabele bistvenega pomena, da se omogoči Komisiji izvajanje učinkovitega nadzora nad izvedbenimi ukrepi v vseh državah članicah; predlaga, naj kot sozakonodajalec sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da določbe, povezane s temi tabelami, med zakonodajnim postopkom ne bodo odstranjene iz besedila predloga Komisije;

| 41. | ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava Skupnosti in v celoti podpira prizadevanja Komisije, da opredeli področja, na katerih bi se lahko uspešno zagotovilo dodatno usposabljanje za nacionalne sodnike, pravosodne delavce in uradnike v nacionalnih organih; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava Skupnosti in v celoti podpira prizadevanja Komisije, da opredeli področja, na katerih bi se lahko uspešno zagotovilo dodatno usposabljanje za nacionalne sodnike, pravosodne delavce in uradnike v nacionalnih organih;

| 42. | poziva Komisijo, naj izboljša spremljanje izvajanja sklepov Parlamenta o poslanski imuniteti s strani sodnih oblasti držav članic ter naj, kadar odkrije neizpolnjevanje teh sklepov, obvesti Parlament o ukrepih, ki jih namerava sprejeti; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj izboljša spremljanje izvajanja sklepov Parlamenta o poslanski imuniteti s strani sodnih oblasti držav članic ter naj, kadar odkrije neizpolnjevanje teh sklepov, obvesti Parlament o ukrepih, ki jih namerava sprejeti;

*

* *

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 122.

(2)  KOM(2007)0502, oddelek 2.2.

(3)  KOM(2002)0725, oddelek 3.1.

(4)  KOM(2007)0502, oddelek 3.

(5)  KOM(2002)0141.

(6)  Sporočilo Komisije o sodelovanju med Komisijo in nacionalnimi sodišči držav članic EU pri uporabi členov 81 in 82 Pogodbe ES (UL C 101, 27.4.2004, str. 54), odstavki od 17 do 20.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/68

---

Četrtek, 21. februar 2008Razmere v Gazi

P6_TA(2008)0064

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o razmerah v Gazi

2009/C 184 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bližnjem vzhodu, zlasti resolucij z dne 1. junija 2006 o humanitarnih razmerah na palestinskih ozemljih in vlogi EU (1), z dne 16. novembra 2006 o razmerah v Gazi (2), z dne 21. junija 2007 o programu MEDA in finančni podpori Palestini – ocena, izvajanje in nadzor (3), z dne 12. julija 2007 o Bližnjem vzhodu (4) in z dne 11. oktobra 2007 o humanitarnih razmerah v Gazi (5),

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 242 (S/RES/242) z dne 22. novembra 1967 in 338 (S/RES/338) z dne 22. oktobra 1973,

ob upoštevanju Četrte ženevske konvencije (1949),

ob upoštevanju dogovora iz Annapolisa z dne 27. novembra 2007,

ob upoštevanju sklepov z zasedanja Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 28. januarja 2008,

ob upoštevanju izjave odbora za politična vprašanja, varnost in človekove pravice pri Evropsko-sredozemski parlamentarni skupščini o razmerah v Gazi z dne 28. januarja 2008,

ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih narodov za človekove pravice o kršitvah človekovih pravic v Gazi z dne 24. januarja 2008 (A/HRC/S-6/L.1),

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker so se humanitarne razmere v Gazi zaradi omejitve pretoka ljudi in blaga, delnega omejevanja dostopa do pitne vode, hrane in elektrike ter pomanjkanja osnovnega blaga in storitev še poslabšale, |
| --- | --- |

A.

ker so se humanitarne razmere v Gazi zaradi omejitve pretoka ljudi in blaga, delnega omejevanja dostopa do pitne vode, hrane in elektrike ter pomanjkanja osnovnega blaga in storitev še poslabšale,

| B. | ker so mejni prehodi za vstop v Gazo in izstop iz nje že več mesecev zaprti in ker je omejitev pretoka ljudi in blaga dodatno ohromila tamkajšnje gospodarstvo, |
| --- | --- |

B.

ker so mejni prehodi za vstop v Gazo in izstop iz nje že več mesecev zaprti in ker je omejitev pretoka ljudi in blaga dodatno ohromila tamkajšnje gospodarstvo,

| C. | ker so ključni sektorji javnih storitev, vključno z zdravstvenim in izobraževalnim sistemom, močno ohromljeni zaradi pomanjkanja osnovnih materialov, ki jim omogočajo delovanje, in ker pomanjkanje zdravil in goriva za delovanje generatorjev v bolnišnicah ogroža življenja Palestincev, |
| --- | --- |

C.

ker so ključni sektorji javnih storitev, vključno z zdravstvenim in izobraževalnim sistemom, močno ohromljeni zaradi pomanjkanja osnovnih materialov, ki jim omogočajo delovanje, in ker pomanjkanje zdravil in goriva za delovanje generatorjev v bolnišnicah ogroža življenja Palestincev,

| D. | ker je v zadnjih tednih, potem ko so podrli del mejnega zidu, na stotisoče Palestincev prečkalo mejo med Gazo in Egiptom, da bi poiskali nujne življenjske potrebščine, in ker so egiptovske sile postopoma prevzele nadzor nad razmerami in so, kot so zahtevale izraelske oblasti, dne 3. februarja 2008 znova zaprle mejo, zaradi česar se Palestinci niso mogli več svobodno gibati, |
| --- | --- |

D.

ker je v zadnjih tednih, potem ko so podrli del mejnega zidu, na stotisoče Palestincev prečkalo mejo med Gazo in Egiptom, da bi poiskali nujne življenjske potrebščine, in ker so egiptovske sile postopoma prevzele nadzor nad razmerami in so, kot so zahtevale izraelske oblasti, dne 3. februarja 2008 znova zaprle mejo, zaradi česar se Palestinci niso mogli več svobodno gibati,

| E. | ker je uničenje dela mejnega zidu in ograje neposredna posledica zelo resne humanitarne krize v Gazi, zaradi katere si palestinsko prebivalstvo prizadeva izpolniti svojo najbolj temeljno pravico po svobodi gibanja, |
| --- | --- |

E.

ker je uničenje dela mejnega zidu in ograje neposredna posledica zelo resne humanitarne krize v Gazi, zaradi katere si palestinsko prebivalstvo prizadeva izpolniti svojo najbolj temeljno pravico po svobodi gibanja,

| F. | ker so bili po dolgem obdobju, ko takih dejanj ni bilo, v samomorilskem terorističnem napadu v Dimoni ranjeni in ubiti civilisti; ker palestinske milice nadaljujejo izstreljevanje raket iz Gaze na izraelsko ozemlje; in ker se nadaljujejo vojaške operacije, med katerimi so civilisti ubiti ali ogroženi, izraelska vojska pa v Gazi nadaljuje zunajsodne uboje, |
| --- | --- |

F.

ker so bili po dolgem obdobju, ko takih dejanj ni bilo, v samomorilskem terorističnem napadu v Dimoni ranjeni in ubiti civilisti; ker palestinske milice nadaljujejo izstreljevanje raket iz Gaze na izraelsko ozemlje; in ker se nadaljujejo vojaške operacije, med katerimi so civilisti ubiti ali ogroženi, izraelska vojska pa v Gazi nadaljuje zunajsodne uboje,

| G. | ker takšne razmere in nedavni razvoj dogodkov v Gazi ogrožajo pogajanja, ki potekajo med Izraelci in Palestinci, ter prizadevanja, da bi dosegli dogovor do konca leta 2008, kot sta si zastavili udeleženi strani na konferenci v Annapolisu z dne 27. novembra 2007, |
| --- | --- |

G.

ker takšne razmere in nedavni razvoj dogodkov v Gazi ogrožajo pogajanja, ki potekajo med Izraelci in Palestinci, ter prizadevanja, da bi dosegli dogovor do konca leta 2008, kot sta si zastavili udeleženi strani na konferenci v Annapolisu z dne 27. novembra 2007,

| H. | ker je Evropska unija Palestincem v zadnjih letih zagotovila znatno finančno podporo; ker sta začasni mednarodni mehanizem in financiranje projektov s strani Evropske unije imela pomembno vlogo pri preprečevanju humanitarne katastrofe v Gazi in na Zahodnem bregu; ker so Komisija, program Združenih narodov za razvoj (UNDP), Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje (UNRWA) in Svetovna banka ustavili številne infrastrukturne projekte, ker je onemogočen uvoz surovin; ker so ti humanitarni uradi, agencije in organizacije kljub vsem oviram v zmanjšanem obsegu delo nadaljevali; ker Evropska unija še naprej zagotavlja humanitarno pomoč palestinskemu prebivalstvu in neposredno denarno pomoč zaposlenim pri Palestinski avtonomni oblasti v Gazi; ker bo PEGASE (Palestinian-European Mechanism for Management of Socio-Economic Aid) nov finančni mehanizem Evropske unije in druge mednarodne pomoči za palestinska ozemlja, |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija Palestincem v zadnjih letih zagotovila znatno finančno podporo; ker sta začasni mednarodni mehanizem in financiranje projektov s strani Evropske unije imela pomembno vlogo pri preprečevanju humanitarne katastrofe v Gazi in na Zahodnem bregu; ker so Komisija, program Združenih narodov za razvoj (UNDP), Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje (UNRWA) in Svetovna banka ustavili številne infrastrukturne projekte, ker je onemogočen uvoz surovin; ker so ti humanitarni uradi, agencije in organizacije kljub vsem oviram v zmanjšanem obsegu delo nadaljevali; ker Evropska unija še naprej zagotavlja humanitarno pomoč palestinskemu prebivalstvu in neposredno denarno pomoč zaposlenim pri Palestinski avtonomni oblasti v Gazi; ker bo PEGASE (Palestinian-European Mechanism for Management of Socio-Economic Aid) nov finančni mehanizem Evropske unije in druge mednarodne pomoči za palestinska ozemlja,

| I. | ker so na konferenci v Annapolisu vse strani izrazile željo, da se ponovno začnejo pogajanja za oblikovanje suverene in za življenje zmožne palestinske države ob varnem Izraelu, |
| --- | --- |

I.

ker so na konferenci v Annapolisu vse strani izrazile željo, da se ponovno začnejo pogajanja za oblikovanje suverene in za življenje zmožne palestinske države ob varnem Izraelu,

| J. | ker so udeleženci mednarodne konference donatorjev za palestinsko državo, ki je potekala decembra 2007 v Parizu, za prihodnja tri leta obljubili skupno 7,4 milijard ameriških dolarjev v podporo izgradnje institucij in oživitve gospodarstva v Palestini, |
| --- | --- |

J.

ker so udeleženci mednarodne konference donatorjev za palestinsko državo, ki je potekala decembra 2007 v Parizu, za prihodnja tri leta obljubili skupno 7,4 milijard ameriških dolarjev v podporo izgradnje institucij in oživitve gospodarstva v Palestini,

| K. | ker je posebni odposlanec četverice opredelil štiri prednostne projekte gospodarskega razvoja in izgradnje institucij na palestinskem ozemlju, vključno z obnovitvijo naprave za čiščenje odplak v kraju Beit Lahia v severnem delu Gaze, |
| --- | --- |

K.

ker je posebni odposlanec četverice opredelil štiri prednostne projekte gospodarskega razvoja in izgradnje institucij na palestinskem ozemlju, vključno z obnovitvijo naprave za čiščenje odplak v kraju Beit Lahia v severnem delu Gaze,

| 1. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi humanitarne in politične krize v Gazi in hudih posledic, ki bi jih lahko imela; meni, da so nedavni dogodki v Rafi, vključno z miroljubnimi in nasilnimi dejanji, posledica krize v Gazi; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi humanitarne in politične krize v Gazi in hudih posledic, ki bi jih lahko imela; meni, da so nedavni dogodki v Rafi, vključno z miroljubnimi in nasilnimi dejanji, posledica krize v Gazi;

| 2. | izraža najgloblje sočutje do civilnega prebivalstva, ki trpi zaradi nasilja v Gazi in na jugu Izraela; |
| --- | --- |

2.

izraža najgloblje sočutje do civilnega prebivalstva, ki trpi zaradi nasilja v Gazi in na jugu Izraela;

| 3. | ponovno poziva k takojšnji ustavitvi vseh nasilnih dejanj; |
| --- | --- |

3.

ponovno poziva k takojšnji ustavitvi vseh nasilnih dejanj;

| 4. | poziva Izrael, naj preneha vojaške dejavnosti, zaradi katerih umirajo in so ogroženi civilisti, ter zunajsodne načrtne uboje; |
| --- | --- |

4.

poziva Izrael, naj preneha vojaške dejavnosti, zaradi katerih umirajo in so ogroženi civilisti, ter zunajsodne načrtne uboje;

| 5. | poziva Hamas, naj po nezakonitem prevzemu Gaze palestinskim milicam prepreči izstreljevanje raket iz Gaze na izraelsko ozemlje; |
| --- | --- |

5.

poziva Hamas, naj po nezakonitem prevzemu Gaze palestinskim milicam prepreči izstreljevanje raket iz Gaze na izraelsko ozemlje;

| 6. | je prepričan, da je politika izolacije Gaze neuspešna tako na politični kot na humanitarni ravni; ponovno poziva vse strani, naj v celoti spoštujejo mednarodno pravo, zlasti mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da je politika izolacije Gaze neuspešna tako na politični kot na humanitarni ravni; ponovno poziva vse strani, naj v celoti spoštujejo mednarodno pravo, zlasti mednarodno humanitarno pravo;

| 7. | meni, da je bil odziv Egipta na izgrede v Rafi, ki so mnogim palestinskim družinam omogočili dostop do nujnih življenjskih potrebščin, pozitiven; poziva vlado Egipta, naj še naprej dejavno pomaga pri vzdrževanju miru in stabilnosti na tem območju; |
| --- | --- |

7.

meni, da je bil odziv Egipta na izgrede v Rafi, ki so mnogim palestinskim družinam omogočili dostop do nujnih življenjskih potrebščin, pozitiven; poziva vlado Egipta, naj še naprej dejavno pomaga pri vzdrževanju miru in stabilnosti na tem območju;

| 8. | ponovno poziva k odpravi blokade in nadzorovanemu ponovnemu odprtju prehodov za vstop v Gazo in izstop iz nje; poziva Izrael, naj v skladu s sporazumom o gibanju in dostopu omogoči pretok ljudi in blaga čez mejna prehoda Rafa in Karni ter druge mejne prehode; poziva k nadaljevanju misije EU za pomoč na mejah na mejnem prehodu Rafa; podpira izjavo visokega predstavnika EU za SZVP, da je treba razmisliti o novem mandatu Sveta za misijo; v tem okviru poziva k povečani mednarodni prisotnosti na tem območju; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva k odpravi blokade in nadzorovanemu ponovnemu odprtju prehodov za vstop v Gazo in izstop iz nje; poziva Izrael, naj v skladu s sporazumom o gibanju in dostopu omogoči pretok ljudi in blaga čez mejna prehoda Rafa in Karni ter druge mejne prehode; poziva k nadaljevanju misije EU za pomoč na mejah na mejnem prehodu Rafa; podpira izjavo visokega predstavnika EU za SZVP, da je treba razmisliti o novem mandatu Sveta za misijo; v tem okviru poziva k povečani mednarodni prisotnosti na tem območju;

| 9. | pozdravlja predlog palestinskih oblasti, da na osnovi sporazuma med Egiptom, Izraelom in palestinskimi oblastmi prevzamejo nadzor nad prehodi, ter podpira nedavno resolucijo arabske lige v zvezi s tem; vseeno poziva palestinske oblasti, naj prispevajo k vzpostavitvi razmer, potrebnih za vključitev vseh udeleženih strani v Gazi v sporazum; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja predlog palestinskih oblasti, da na osnovi sporazuma med Egiptom, Izraelom in palestinskimi oblastmi prevzamejo nadzor nad prehodi, ter podpira nedavno resolucijo arabske lige v zvezi s tem; vseeno poziva palestinske oblasti, naj prispevajo k vzpostavitvi razmer, potrebnih za vključitev vseh udeleženih strani v Gazi v sporazum;

| 10. | meni, da bi bilo treba civilno prebivalstvo izvzeti iz vseh vojaških akcij in skupinskega kaznovanja; poziva Izrael, naj kot okupacijska sila izpolni svoje mednarodne obveznosti v Gazi; poziva Izrael, naj zagotovi stalen in zadosten dotok humanitarne pomoči ter osnovnega blaga in storitev, vključno z elektriko in gorivom, v Gazo; izraža globoko zaskrbljenost zaradi odločitve Izraela o postopnih tedenskih petodstotnih redukcijah električnega toka v Gazi, kar ni v skladu z zadovoljevanjem minimalnih humanitarnih potreb; pozdravlja peticijo desetih izraelskih organizacij za človekove pravice zoper prekinitev oskrbe Gaze z gorivom in električno energijo; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba civilno prebivalstvo izvzeti iz vseh vojaških akcij in skupinskega kaznovanja; poziva Izrael, naj kot okupacijska sila izpolni svoje mednarodne obveznosti v Gazi; poziva Izrael, naj zagotovi stalen in zadosten dotok humanitarne pomoči ter osnovnega blaga in storitev, vključno z elektriko in gorivom, v Gazo; izraža globoko zaskrbljenost zaradi odločitve Izraela o postopnih tedenskih petodstotnih redukcijah električnega toka v Gazi, kar ni v skladu z zadovoljevanjem minimalnih humanitarnih potreb; pozdravlja peticijo desetih izraelskih organizacij za človekove pravice zoper prekinitev oskrbe Gaze z gorivom in električno energijo;

| 11. | meni, da delovanje javnih institucij, ki zagotavljajo osnovne storitve, ter delovanje mednarodnih humanitarnih uradov, agencij in organizacij, ki se trudijo izboljšati življenjske razmere Palestincev v Gazi, kljub političnemu zastoju zahteva dialog med palestinskimi oblastmi in Hamasom; |
| --- | --- |

11.

meni, da delovanje javnih institucij, ki zagotavljajo osnovne storitve, ter delovanje mednarodnih humanitarnih uradov, agencij in organizacij, ki se trudijo izboljšati življenjske razmere Palestincev v Gazi, kljub političnemu zastoju zahteva dialog med palestinskimi oblastmi in Hamasom;

| 12. | poudarja velik pomen stalne geografske in trgovinske povezave med Gazo in Zahodnim bregom ter njune mirne in trajne ponovne politične združitve ter poziva Hamas, naj v skladu z načeli četverice in predhodno dogovorjenimi mednarodnimi obveznostmi ponovno pregleda svoje stališče ter podpre mirovni proces in aktualna pogajanja; |
| --- | --- |

12.

poudarja velik pomen stalne geografske in trgovinske povezave med Gazo in Zahodnim bregom ter njune mirne in trajne ponovne politične združitve ter poziva Hamas, naj v skladu z načeli četverice in predhodno dogovorjenimi mednarodnimi obveznostmi ponovno pregleda svoje stališče ter podpre mirovni proces in aktualna pogajanja;

| 13. | ponavlja poziv k takojšnji izpustitvi izraelskega desetnika Gilada Šalita, ki bi bila razumljena kot dejanje dobre volje na strani Hamasa, ter vseh nekdanjih palestinskih ministrov, poslancev in županov, ki so zaprti; priznava pomen izpustitve zapornikov za krepitev zaupanja v okviru potekajočih mirovnih pogovorov; |
| --- | --- |

13.

ponavlja poziv k takojšnji izpustitvi izraelskega desetnika Gilada Šalita, ki bi bila razumljena kot dejanje dobre volje na strani Hamasa, ter vseh nekdanjih palestinskih ministrov, poslancev in županov, ki so zaprti; priznava pomen izpustitve zapornikov za krepitev zaupanja v okviru potekajočih mirovnih pogovorov;

| 14. | opozarja strani na zaveze, sprejete v Annapolisu, da se bodo v dobri veri pogajale z namenom, da do konca leta 2008 sklenejo mirovni sporazum, s katerim bodo brez izjeme rešena vsa odprta vprašanja, tudi najpomembnejša, kot so določali prejšnji sporazumi; poziva ju, da izpolnita svoje obveznosti po časovnem načrtu; |
| --- | --- |

14.

opozarja strani na zaveze, sprejete v Annapolisu, da se bodo v dobri veri pogajale z namenom, da do konca leta 2008 sklenejo mirovni sporazum, s katerim bodo brez izjeme rešena vsa odprta vprašanja, tudi najpomembnejša, kot so določali prejšnji sporazumi; poziva ju, da izpolnita svoje obveznosti po časovnem načrtu;

| 15. | poziva Svet in Komisijo, naj skupaj z mednarodno skupnostjo palestinskemu prebivalstvu v Gazi še naprej zagotavljata osnovno humanitarno pomoč, pri tem pa upoštevata zlasti potrebe posebno ranljivih skupin; poudarja pomen novega mehanizma za financiranje PEGASE; vendar izraža globoko zaskrbljenost zaradi uničenja zmogljivosti, ki so bile financirane v okviru humanitarne pomoči ali s finančnimi sredstvi za projekte, ki jih zagotavlja Evropska unija, s čemer je ogrožena učinkovitost pomoči Evropske unije in prizadeta solidarnost prebivalstva držav članic; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet in Komisijo, naj skupaj z mednarodno skupnostjo palestinskemu prebivalstvu v Gazi še naprej zagotavljata osnovno humanitarno pomoč, pri tem pa upoštevata zlasti potrebe posebno ranljivih skupin; poudarja pomen novega mehanizma za financiranje PEGASE; vendar izraža globoko zaskrbljenost zaradi uničenja zmogljivosti, ki so bile financirane v okviru humanitarne pomoči ali s finančnimi sredstvi za projekte, ki jih zagotavlja Evropska unija, s čemer je ogrožena učinkovitost pomoči Evropske unije in prizadeta solidarnost prebivalstva držav članic;

| 16. | pozdravlja izid mednarodne konference donatorjev za bodočo palestinsko državo, ki je potekala decembra 2007, zlasti obljubljenih 7,4 milijard ameriških dolarjev, in poziva vse donatorje, naj izpolnijo svojo obljubo in podprejo prizadevanja za izgradnjo bodoče palestinske države v skladu z načrtom reform in razvoja, ki ga je predstavil predsednik vlade dr. Salam Fajad; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja izid mednarodne konference donatorjev za bodočo palestinsko državo, ki je potekala decembra 2007, zlasti obljubljenih 7,4 milijard ameriških dolarjev, in poziva vse donatorje, naj izpolnijo svojo obljubo in podprejo prizadevanja za izgradnjo bodoče palestinske države v skladu z načrtom reform in razvoja, ki ga je predstavil predsednik vlade dr. Salam Fajad;

| 17. | izraža globoko zaskrbljenost glede posledic za okolje in zdravje ljudi, ki so nastale zaradi pomanjkljivega vzdrževanja naprav za čiščenje odplak, zlasti pa poziva vse strani, naj omogočijo dostop do materiala, potrebnega za popravilo in obnovo objekta v kraju Beit Lahia, v skladu z ugotovitvami posebnega odposlanca četverice; |
| --- | --- |

17.

izraža globoko zaskrbljenost glede posledic za okolje in zdravje ljudi, ki so nastale zaradi pomanjkljivega vzdrževanja naprav za čiščenje odplak, zlasti pa poziva vse strani, naj omogočijo dostop do materiala, potrebnega za popravilo in obnovo objekta v kraju Beit Lahia, v skladu z ugotovitvami posebnega odposlanca četverice;

| 18. | poziva k izvedbi nujnega energetskega projekta v Gazi, po možnosti na območju Rafe, ki bi služil kot zgled in bi prebivalstvu omogočil neodvisnost in samozadostnost pri proizvodnji električne energije in pri desalinizaciji; |
| --- | --- |

18.

poziva k izvedbi nujnega energetskega projekta v Gazi, po možnosti na območju Rafe, ki bi služil kot zgled in bi prebivalstvu omogočil neodvisnost in samozadostnost pri proizvodnji električne energije in pri desalinizaciji;

| 19. | poziva delovno skupino Parlamenta za Bližnji vzhod, naj v sodelovanju s Komisijo in zadevnimi mednarodnimi organizacijami pregleda posledice uničenja infrastrukture v Gazi, zlasti kar zadeva zmogljivosti, ki so bile financirane v okviru humanitarne pomoči ali finančnih sredstev za projekte, ki jih je zagotovila Evropska unija; |
| --- | --- |

19.

poziva delovno skupino Parlamenta za Bližnji vzhod, naj v sodelovanju s Komisijo in zadevnimi mednarodnimi organizacijami pregleda posledice uničenja infrastrukture v Gazi, zlasti kar zadeva zmogljivosti, ki so bile financirane v okviru humanitarne pomoči ali finančnih sredstev za projekte, ki jih je zagotovila Evropska unija;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku evro-sredozemske parlamentarne skupščine, predsedniku Palestinske avtonomne oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, izraelski vladi, knesetu ter vladi in parlamentu Egipta. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku evro-sredozemske parlamentarne skupščine, predsedniku Palestinske avtonomne oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, izraelski vladi, knesetu ter vladi in parlamentu Egipta.

---

(1)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 223.

(2)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 324.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0277.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0350.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0430.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/71

---

Četrtek, 21. februar 2008Sedmo zasedanje Sveta Združenih narodov za človekove pravice

P6_TA(2008)0065

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o sedmem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice

2009/C 184 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Komisiji Združenih narodov za človekove pravice od leta 1996 dalje, zlasti resolucij z dne 7. junija 2007 o petem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC) (1), z dne 16. marca 2006 o izidu pogajanj o Svetu za človekove pravice in 62. zasedanju Sveta za človekove pravice (2), z dne 29. januarja 2004 o odnosih med Evropsko unijo in Združenimi narodi (3), z dne 9. junija 2005 o reformi Združenih narodov (4), z dne 29. septembra 2005 o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov 14. do 16. septembra 2005 (5) in z dne 26. aprila 2007 o letnem poročilu o človekovih pravicah po svetu v letu 2006 in politiki EU na tem področju (6),

ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji,

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov A/RES/60/251 o ustanovitvi Sveta za človekove pravice (UNHRC),

ob upoštevanju dosedanjih rednih in izrednih zasedanj UNHRC, zlasti šestega rednega in šestega izrednega zasedanja na temo „Kršitve človekovih pravic zaradi izraelskih vojaških napadov in vdorov na zasedeno palestinsko ozemlje, še posebej Gazo“, ki je potekalo 23. in 24. januarja 2008,

ob upoštevanju prihajajočega sedmega zasedanja UNHRC, ki bo potekalo marca 2008,

ob upoštevanju prvega in drugega kroga univerzalnega periodičnega pregleda, ki bo potekal med 7. in 18. aprilom 2008 in med 5. in 16. majem 2008,

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker je spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti, |
| --- | --- |

A.

ker je spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti,

| B. | ker je UNHRC učinkovito izhodišče za krepitev varstva in spodbujanja človekovih pravic v okviru Združenih narodov, |
| --- | --- |

B.

ker je UNHRC učinkovito izhodišče za krepitev varstva in spodbujanja človekovih pravic v okviru Združenih narodov,

| C. | ker bo sedmo zasedanje UNHCR bistvenega pomena, saj bo prvo, na katerem bodo preučili številne pomembne vidike novih delovnih metod, ki izhajajo iz reform o izgradnji institucij, sprejetih leta 2006 in 2007, in kjer bodo dorečene podrobnosti univerzalnega periodičnega pregleda, |
| --- | --- |

C.

ker bo sedmo zasedanje UNHCR bistvenega pomena, saj bo prvo, na katerem bodo preučili številne pomembne vidike novih delovnih metod, ki izhajajo iz reform o izgradnji institucij, sprejetih leta 2006 in 2007, in kjer bodo dorečene podrobnosti univerzalnega periodičnega pregleda,

| D. | ker verodostojnost UNHCR sloni na sprejetju teh reform in mehanizmov tako, da bo okrepil njegovo sposobnost za obravnavo kršitev človekovih pravic po svetu, |
| --- | --- |

D.

ker verodostojnost UNHCR sloni na sprejetju teh reform in mehanizmov tako, da bo okrepil njegovo sposobnost za obravnavo kršitev človekovih pravic po svetu,

| E. | ker bo za sedmo zasedanje UNHCR tako kot v preteklih dveh letih ustanovljena ad hoc delegacija Evropskega parlamenta, ki je bila pred tem ustanovljena tudi za zasedanja predhodnika sveta, tj. Komisije Združenih narodov za človekove pravice, |
| --- | --- |

E.

ker bo za sedmo zasedanje UNHCR tako kot v preteklih dveh letih ustanovljena ad hoc delegacija Evropskega parlamenta, ki je bila pred tem ustanovljena tudi za zasedanja predhodnika sveta, tj. Komisije Združenih narodov za človekove pravice,

Delo Sveta za človekove pravice

| 1. | poudarja izjemno pomembno vlogo Sveta za človekove pravice v skupni strukturi Združenih narodov; ponovno izraža stališče, da bi moral Svet prvenstveno obravnavati kršitve človekovih pravic, ker spadajo splošne politične razmere v pristojnost drugih organov Združenih narodov; opozarja na posebne značilnosti UNHCR, namreč na pomembno vlogo posebnih postopkov, izredna zasedanja, univerzalen periodičen pregled, interaktivni dialog in zmožnost Sveta, da obravnava nujne krizne razmere; |
| --- | --- |

1.

poudarja izjemno pomembno vlogo Sveta za človekove pravice v skupni strukturi Združenih narodov; ponovno izraža stališče, da bi moral Svet prvenstveno obravnavati kršitve človekovih pravic, ker spadajo splošne politične razmere v pristojnost drugih organov Združenih narodov; opozarja na posebne značilnosti UNHCR, namreč na pomembno vlogo posebnih postopkov, izredna zasedanja, univerzalen periodičen pregled, interaktivni dialog in zmožnost Sveta, da obravnava nujne krizne razmere;

| 2. | je seznanjen z rezultati dela UNHCR; pozdravlja izpolnitev ambicioznega programa, ki si ga je določil Svet sam in je vključeval pregled postopkov in metod dela, zlasti oblikovanja in izvajanja univerzalnega periodičnega pregleda ter pregleda posebnih postopkov; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z rezultati dela UNHCR; pozdravlja izpolnitev ambicioznega programa, ki si ga je določil Svet sam in je vključeval pregled postopkov in metod dela, zlasti oblikovanja in izvajanja univerzalnega periodičnega pregleda ter pregleda posebnih postopkov;

| 3. | izraža spoštovanje pozitivnim dosežkom predsedstva UNHCR, zlasti dobremu sodelovanju z uradom visoke komisarke za človekove pravice; poziva EU, naj ob volitvah novega predsednika UNHRC, ki bodo potekale 23. junija 2008, prednostno podpre kandidate z visoko ravnijo integritete; |
| --- | --- |

3.

izraža spoštovanje pozitivnim dosežkom predsedstva UNHCR, zlasti dobremu sodelovanju z uradom visoke komisarke za človekove pravice; poziva EU, naj ob volitvah novega predsednika UNHRC, ki bodo potekale 23. junija 2008, prednostno podpre kandidate z visoko ravnijo integritete;

| 4. | pozdravlja pripravo izrednih zasedanj, ki so osrednja vez med hudimi kršitvami človekovih pravic in neodvisnimi strokovnimi mnenji; vendar je zaskrbljen nad dejstvom, da UNHCR ni uspelo sprejeti ukrepov za obravnavo številnih najnujnejših kršitev človekovih pravic po svetu; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pripravo izrednih zasedanj, ki so osrednja vez med hudimi kršitvami človekovih pravic in neodvisnimi strokovnimi mnenji; vendar je zaskrbljen nad dejstvom, da UNHCR ni uspelo sprejeti ukrepov za obravnavo številnih najnujnejših kršitev človekovih pravic po svetu;

| 5. | opozarja, da je namen izrednih zasedanj obravnava nujnih kriznih razmer, medtem ko je treba o stalnih kršitvah človekovih pravic razpravljali na rednih zasedanjih, s čimer bi omogočili poglobljeno analizo in dolgoročne rešitve; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je namen izrednih zasedanj obravnava nujnih kriznih razmer, medtem ko je treba o stalnih kršitvah človekovih pravic razpravljali na rednih zasedanjih, s čimer bi omogočili poglobljeno analizo in dolgoročne rešitve;

| 6. | poudarja, da izredna zasedanja zahtevajo predhodno pripravo in strukturirane delovne metode, če naj bo njihov izid pozitiven; v tem oziru opozarja na uspeh ključnih pobud EU; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da izredna zasedanja zahtevajo predhodno pripravo in strukturirane delovne metode, če naj bo njihov izid pozitiven; v tem oziru opozarja na uspeh ključnih pobud EU;

| 7. | opozarja na neposredni učinek izrednega zasedanja o Burmi, ki je potekal oktobra 2007 v Ženevi, na katerem so obsodili vladno represijo in mu je sledil obisk posebnega poročevalca za preiskovanje stanja človekovih pravic v Burmi; obžaluje, da priporočilom posebnega poročevalca niso sledili nadaljnji ukrepi in da ni nadaljnjega spremljanja, saj se položaj človekovih pravic v Burmi poslabšuje; |
| --- | --- |

7.

opozarja na neposredni učinek izrednega zasedanja o Burmi, ki je potekal oktobra 2007 v Ženevi, na katerem so obsodili vladno represijo in mu je sledil obisk posebnega poročevalca za preiskovanje stanja človekovih pravic v Burmi; obžaluje, da priporočilom posebnega poročevalca niso sledili nadaljnji ukrepi in da ni nadaljnjega spremljanja, saj se položaj človekovih pravic v Burmi poslabšuje;

Volitve novih članic UNHCR v Generalni skupščini Združenih narodov

| 8. | poziva h konkurenčnim volitvam v vseh regijah v mesecu maju 2008, da se zagotovi dejanska izbira med državami članicami Združenih narodov; obžaluje, da so bile do sedaj izvoljene nekatere države, v kateri je spoštovanje človekovih pravic vprašljivo, čeprav njihova preteklost ni bila vedno neproblematična, kar pomeni, da se jim je njihovo preteklost spregledalo; |
| --- | --- |

8.

poziva h konkurenčnim volitvam v vseh regijah v mesecu maju 2008, da se zagotovi dejanska izbira med državami članicami Združenih narodov; obžaluje, da so bile do sedaj izvoljene nekatere države, v kateri je spoštovanje človekovih pravic vprašljivo, čeprav njihova preteklost ni bila vedno neproblematična, kar pomeni, da se jim je njihovo preteklost spregledalo;

| 9. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še naprej vztrajajo pri oblikovanju meril za članstvo v UNHCR, tudi z izdajo stalnih povabil k posebnim postopkom in spremljanju dejanskega izvajanja volilnih obljub držav članic Združenih narodov; do takrat poziva, naj države članice EU v UNHCR to pravilo uporabijo pri podpori kandidatkam; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj še naprej vztrajajo pri oblikovanju meril za članstvo v UNHCR, tudi z izdajo stalnih povabil k posebnim postopkom in spremljanju dejanskega izvajanja volilnih obljub držav članic Združenih narodov; do takrat poziva, naj države članice EU v UNHCR to pravilo uporabijo pri podpori kandidatkam;

Postopki in mehanizmi

Univerzalni periodični pregled

| 10. | meni, da bi bil mehanizem univerzalnega periodičnega pregleda lahko potencialno sredstvo za izboljšanje univerzalnosti spremljanja obveznosti in praks s področja človekovih pravic po svetu, in sicer tako, da vse države članice Združenih narodov obravnavajo in nadzorujejo na enak način; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bil mehanizem univerzalnega periodičnega pregleda lahko potencialno sredstvo za izboljšanje univerzalnosti spremljanja obveznosti in praks s področja človekovih pravic po svetu, in sicer tako, da vse države članice Združenih narodov obravnavajo in nadzorujejo na enak način;

| 11. | opozarja, da je namen univerzalnega periodičnega pregleda opraviti objektiven pregled stanja v državi in opredeliti področja kršitev človekovih pravic, ki jih je mogoče izboljšati s pomočjo dobrih praks in okrepljenega sodelovanja v obliki priporočil in sklepov; zato poziva države članice EU in Komisijo, naj ta priporočila in sklepe upoštevajo pri opredelitvi ciljev in prednostnih nalog za programe pomoči Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je namen univerzalnega periodičnega pregleda opraviti objektiven pregled stanja v državi in opredeliti področja kršitev človekovih pravic, ki jih je mogoče izboljšati s pomočjo dobrih praks in okrepljenega sodelovanja v obliki priporočil in sklepov; zato poziva države članice EU in Komisijo, naj ta priporočila in sklepe upoštevajo pri opredelitvi ciljev in prednostnih nalog za programe pomoči Evropske unije;

| 12. | izraža željo, da proces univerzalnega periodičnega pregleda, katerega prvi in drugi krog bosta potekala od 7. do 18. aprila 2008 in od 5. do 16. maja 2008, izpolni doslej izražena pričakovanja; poziva države članice, naj univerzalni periodični pregled izvedejo pregledno in objektivno, v duhu zgoraj omenjene resolucije 60/251; poziva države članice EU, ki bodo predmet univerzalnega periodičnega pregleda, naj bodo samokritične in naj svojih predstavitev ne omejujejo le na naštevanje svojih pozitivnih dosežkov; |
| --- | --- |

12.

izraža željo, da proces univerzalnega periodičnega pregleda, katerega prvi in drugi krog bosta potekala od 7. do 18. aprila 2008 in od 5. do 16. maja 2008, izpolni doslej izražena pričakovanja; poziva države članice, naj univerzalni periodični pregled izvedejo pregledno in objektivno, v duhu zgoraj omenjene resolucije 60/251; poziva države članice EU, ki bodo predmet univerzalnega periodičnega pregleda, naj bodo samokritične in naj svojih predstavitev ne omejujejo le na naštevanje svojih pozitivnih dosežkov;

| 13. | ugotavlja, da je še vedno treba odgovoriti na številna vprašanja, tudi glede izbora tako imenovanih trojk za univerzalni periodični pregled, kar bo omogočilo pregled držav članic Združenih narodov na področju človekovih pravic; v zvezi s tem države članice EU poziva, naj ne sprejmejo možnosti, da bi država v postopku pregleda lahko zaupno zavrnila izbor držav, zadolženih za njen pregled; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je še vedno treba odgovoriti na številna vprašanja, tudi glede izbora tako imenovanih trojk za univerzalni periodični pregled, kar bo omogočilo pregled držav članic Združenih narodov na področju človekovih pravic; v zvezi s tem države članice EU poziva, naj ne sprejmejo možnosti, da bi država v postopku pregleda lahko zaupno zavrnila izbor držav, zadolženih za njen pregled;

| 14. | poziva članice UNHCR, naj imenujejo neodvisne strokovnjake, ki jih bodo zastopali v delovni skupini, zadolženi za izvajanje univerzalnega periodičnega pregleda; poziva članice EU, naj prevzamejo vodilno vlogo pri spodbujanju takšnega pristopa s sprejetjem skupnih smernic za načine izvajanja univerzalnega periodičnega pregleda; |
| --- | --- |

14.

poziva članice UNHCR, naj imenujejo neodvisne strokovnjake, ki jih bodo zastopali v delovni skupini, zadolženi za izvajanje univerzalnega periodičnega pregleda; poziva članice EU, naj prevzamejo vodilno vlogo pri spodbujanju takšnega pristopa s sprejetjem skupnih smernic za načine izvajanja univerzalnega periodičnega pregleda;

| 15. | poudarja pomen sodelovanja civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic in uporabe posebnih postopkov; ponovno izraža svoje stališče, da bi morali biti sklepi in priporočila osnova za neodvisen in verodostojen pregled; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen sodelovanja civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic in uporabe posebnih postopkov; ponovno izraža svoje stališče, da bi morali biti sklepi in priporočila osnova za neodvisen in verodostojen pregled;

Pregled mandatov in imenovanje nosilcev mandata za posebne postopke

| 16. | poudarja, da so posebni postopki jedro mehanizmov Združenih narodov na področju človekovih pravic in imajo odločilno vlogo, zlasti v Svetu za človekove pravice; ponovno zagotavlja, da morajo članice UNHCR izpolnjevati svoje obveznosti za sodelovanje pri posebnih postopkih; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so posebni postopki jedro mehanizmov Združenih narodov na področju človekovih pravic in imajo odločilno vlogo, zlasti v Svetu za človekove pravice; ponovno zagotavlja, da morajo članice UNHCR izpolnjevati svoje obveznosti za sodelovanje pri posebnih postopkih;

| 17. | poudarja, da bo verodostojnost UNHCR odvisna od imenovanja novih nosilcev mandatov za posebne postopke, ki bo marca 2008; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bo verodostojnost UNHCR odvisna od imenovanja novih nosilcev mandatov za posebne postopke, ki bo marca 2008;

| 18. | poziva, naj bodo za nosilce mandatov imenovane osebe, ki jih na področju človekovih pravic odlikujejo izkazano strokovno znanje, ustrezne izkušnje, neodvisnost, nepristranskost, osebna integriteta in objektivnost, pa tudi obsežno poznavanje sistema posebnih postopkov; |
| --- | --- |

18.

poziva, naj bodo za nosilce mandatov imenovane osebe, ki jih na področju človekovih pravic odlikujejo izkazano strokovno znanje, ustrezne izkušnje, neodvisnost, nepristranskost, osebna integriteta in objektivnost, pa tudi obsežno poznavanje sistema posebnih postopkov;

| 19. | poziva vlade, nevladne organizacije in pomembna združenja strokovnjakov, naj posredujejo imena ustreznih kandidatov, ki bodo vključeni na javni seznam ustreznih kandidatov, ki ga bo upravljal Urad visoke komisarke za človekove pravice; |
| --- | --- |

19.

poziva vlade, nevladne organizacije in pomembna združenja strokovnjakov, naj posredujejo imena ustreznih kandidatov, ki bodo vključeni na javni seznam ustreznih kandidatov, ki ga bo upravljal Urad visoke komisarke za človekove pravice;

| 20. | poziva posvetovalno skupino, ki je zadolžena za oceno kandidatov za mandat za posebne postopke in oblikovanje predlogov za imenovanje predsedstva Sveta, naj nepristransko in pregledno izpolni svoj mandat in naj sprejema svoje odločitve na podlagi profesionalizma in osebne integritete; |
| --- | --- |

20.

poziva posvetovalno skupino, ki je zadolžena za oceno kandidatov za mandat za posebne postopke in oblikovanje predlogov za imenovanje predsedstva Sveta, naj nepristransko in pregledno izpolni svoj mandat in naj sprejema svoje odločitve na podlagi profesionalizma in osebne integritete;

| 21. | obsoja sklep Sveta za človekove pravice, da ne obnovi mandata posebnima poročevalcema za Belorusijo in Kubo; |
| --- | --- |

21.

obsoja sklep Sveta za človekove pravice, da ne obnovi mandata posebnima poročevalcema za Belorusijo in Kubo;

| 22. | pozdravlja obnovitev državnih mandatov posebnemu poročevalcu o Sudanu in neodvisnim strokovnjakom o Liberiji, Haitiju in Burundiju; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja obnovitev državnih mandatov posebnemu poročevalcu o Sudanu in neodvisnim strokovnjakom o Liberiji, Haitiju in Burundiju;

| 23. | obžaluje, ker je EU podprla sklep UNHRC, da prekine delo skupine strokovnjakov za Darfur; ugotavlja, da je bila mandatu posebne poročevalke za Sudan dodana naloga spremljanja dela te skupine strokovnjakov; je zato zaskrbljen zaradi tveganja, da bo njen mandat oslabljen zaradi povečanja obsega dela posebne poročevalke; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, ker je EU podprla sklep UNHRC, da prekine delo skupine strokovnjakov za Darfur; ugotavlja, da je bila mandatu posebne poročevalke za Sudan dodana naloga spremljanja dela te skupine strokovnjakov; je zato zaskrbljen zaradi tveganja, da bo njen mandat oslabljen zaradi povečanja obsega dela posebne poročevalke;

| 24. | glede na pomembno dodano vrednost spodbuja bolj preudarno prekinjanje mandatov skupin strokovnjakov v prihodnosti; |
| --- | --- |

24.

glede na pomembno dodano vrednost spodbuja bolj preudarno prekinjanje mandatov skupin strokovnjakov v prihodnosti;

| 25. | pozdravlja obnovitev do zdaj pregledanih tematskih mandatov; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja obnovitev do zdaj pregledanih tematskih mandatov;

| 26. | poziva države članice EU, naj zagotovijo obnovitev mandata posebnega poročevalca o Burmi in Demokratični ljudski republiki Koreji ter podaljšanje mandata neodvisnih strokovnjakov o Somaliji in Demokratični republiki Kongo; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice EU, naj zagotovijo obnovitev mandata posebnega poročevalca o Burmi in Demokratični ljudski republiki Koreji ter podaljšanje mandata neodvisnih strokovnjakov o Somaliji in Demokratični republiki Kongo;

| 27. | pozdravlja oblikovanje strokovnega telesa o človekovih pravicah domorodnih ljudstev s petimi neodvisnimi člani; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja oblikovanje strokovnega telesa o človekovih pravicah domorodnih ljudstev s petimi neodvisnimi člani;

| 28. | zavzema se, da se kar najhitreje, vsekakor pa v letu 2008 izvedejo razprave o nasilju nad ženskami v vseh njegovih oblikah in oblikujejo prednostni cilji pri obravnavi tega vprašanja v prihodnjih prizadevanjih in delovnih programih UNHCR, kot je bilo sklenjeno z resolucijo A/RES/61/143 Generalne skupščine z dne 19. decembra 2006 o povečanju prizadevanj za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

28.

zavzema se, da se kar najhitreje, vsekakor pa v letu 2008 izvedejo razprave o nasilju nad ženskami v vseh njegovih oblikah in oblikujejo prednostni cilji pri obravnavi tega vprašanja v prihodnjih prizadevanjih in delovnih programih UNHCR, kot je bilo sklenjeno z resolucijo A/RES/61/143 Generalne skupščine z dne 19. decembra 2006 o povečanju prizadevanj za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami;

| 29. | ugotavlja, da je bil 18. junija 2007 sprejet kodeks ravnanja za nosilce mandatov pri posebnih postopkih; poziva UNHRC, naj izvaja ta kodeks v duhu zgoraj omenjene resolucije 60/251 in naj spoštuje neodvisnost posebnih postopkov; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je bil 18. junija 2007 sprejet kodeks ravnanja za nosilce mandatov pri posebnih postopkih; poziva UNHRC, naj izvaja ta kodeks v duhu zgoraj omenjene resolucije 60/251 in naj spoštuje neodvisnost posebnih postopkov;

| 30. | podpira prizadevanja, ki jih odbor za koordinacijo posebnih postopkov vlaga v pripravo postopka, po katerem bi se lahko kodeks ravnanja in drugi podobni dokumenti, vključno s priročnikom o posebnih postopkih, izvajali kar se da učinkovito, s čimer bi se okrepila njihova sposobnost varstva in spodbujanja človekovih pravic; poziva odbor za koordinacijo posebnih postopkov, naj deluje učinkovito in pregledno, da bi se izognili tehničnim razpravam, ki bi lahko zavrle pomembne razprave in ovirale mandate v posebnih postopkih; |
| --- | --- |

30.

podpira prizadevanja, ki jih odbor za koordinacijo posebnih postopkov vlaga v pripravo postopka, po katerem bi se lahko kodeks ravnanja in drugi podobni dokumenti, vključno s priročnikom o posebnih postopkih, izvajali kar se da učinkovito, s čimer bi se okrepila njihova sposobnost varstva in spodbujanja človekovih pravic; poziva odbor za koordinacijo posebnih postopkov, naj deluje učinkovito in pregledno, da bi se izognili tehničnim razpravam, ki bi lahko zavrle pomembne razprave in ovirale mandate v posebnih postopkih;

Pritožbeni postopek

| 31. | ugotavlja, da je pritožbeni postopek iz postopka za izgradnjo institucij UNHRC precej podoben nekdanjemu t. i. postopku 1503; poziva k novemu postopku, ki bo učinkovitejši pri opredeljevanju, preprečevanju in obravnavi primerov hudih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je pritožbeni postopek iz postopka za izgradnjo institucij UNHRC precej podoben nekdanjemu t. i. postopku 1503; poziva k novemu postopku, ki bo učinkovitejši pri opredeljevanju, preprečevanju in obravnavi primerov hudih kršitev človekovih pravic;

Sodelovanje EU

| 32. | se zaveda dejavne udeležbe EU in njenih držav članic v prvem letu delovanja UNHRC; |
| --- | --- |

32.

se zaveda dejavne udeležbe EU in njenih držav članic v prvem letu delovanja UNHRC;

| 33. | pozdravlja vključenost EU v zahtevna pogajanja med šestim rednim zasedanjem, ki je imelo za cilj zlasti ugodne izide glede obnovitve mandatov pri posebnih postopkih; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja vključenost EU v zahtevna pogajanja med šestim rednim zasedanjem, ki je imelo za cilj zlasti ugodne izide glede obnovitve mandatov pri posebnih postopkih;

| 34. | opozarja, da je nujno, da EU pri obravnavanju vprašanj človekovih pravic nastopa enoglasno, ter da je pomembno tudi, da posamezne države članice to stališče okrepijo s svojo podporo; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da je nujno, da EU pri obravnavanju vprašanj človekovih pravic nastopa enoglasno, ter da je pomembno tudi, da posamezne države članice to stališče okrepijo s svojo podporo;

| 35. | poziva EU, naj podpre lastno resolucijo o iskanju konsenza pri obravnavi sedanjih kršitev človekovih pravic pri zaprtju Gaze in raketnih napadih na Izrael; |
| --- | --- |

35.

poziva EU, naj podpre lastno resolucijo o iskanju konsenza pri obravnavi sedanjih kršitev človekovih pravic pri zaprtju Gaze in raketnih napadih na Izrael;

| 36. | poziva k okrepljenemu sodelovanju z Uradom visoke komisarke za človekove pravice in k ohranitvi njegove neodvisnosti z ustreznim financiranjem; |
| --- | --- |

36.

poziva k okrepljenemu sodelovanju z Uradom visoke komisarke za človekove pravice in k ohranitvi njegove neodvisnosti z ustreznim financiranjem;

| 37. | poziva k stalni podpori posebnim postopkom s financiranjem in osebjem; izraža podporo Evropskemu instrumentu za demokracijo in človekove pravice (7) kot pomembnemu viru financiranja posebnih postopkov; pozdravlja pobude predsedstva Delovne skupine za človekove pravice za krepitev sodelovanja s posebnimi poročevalci tako, da se jih redno vabi na ustrezne seje; |
| --- | --- |

37.

poziva k stalni podpori posebnim postopkom s financiranjem in osebjem; izraža podporo Evropskemu instrumentu za demokracijo in človekove pravice (7) kot pomembnemu viru financiranja posebnih postopkov; pozdravlja pobude predsedstva Delovne skupine za človekove pravice za krepitev sodelovanja s posebnimi poročevalci tako, da se jih redno vabi na ustrezne seje;

| 38. | poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta skupno stališče o tem, da bi članice EU samodejno podpisale in ratificirale vse mednarodne instrumente za človekove pravice; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta skupno stališče o tem, da bi članice EU samodejno podpisale in ratificirale vse mednarodne instrumente za človekove pravice;

| 39. | ugotavlja, da EU dela v prid konsenzualnega sprejetja resolucij; poziva države članice, naj nadaljujejo s prizadevanji za povezovanje z državami iz drugih regionalnih skupin, da bi zagotovile široko podporo resolucijam, ki krepijo varstvo in spodbujanje človekovih pravic; poziva EU, naj učinkoviteje uporabi svojo pomoč in politično podporo tretjim državam in jih s tem spodbudi k sodelovanju z UNHRC; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da EU dela v prid konsenzualnega sprejetja resolucij; poziva države članice, naj nadaljujejo s prizadevanji za povezovanje z državami iz drugih regionalnih skupin, da bi zagotovile široko podporo resolucijam, ki krepijo varstvo in spodbujanje človekovih pravic; poziva EU, naj učinkoviteje uporabi svojo pomoč in politično podporo tretjim državam in jih s tem spodbudi k sodelovanju z UNHRC;

| 40. | pooblašča delegacijo Evropskega parlamenta na sedmem zasedanju UNHRC, da javno izrazi pomisleke, navedene v tej resoluciji; poziva delegacijo, naj o svojem obisku poroča Pododboru za človekove pravice, in meni, da je primerno še naprej pošiljati delegacijo Evropskega parlamenta na ustrezna zasedanja UNHRC; |
| --- | --- |

40.

pooblašča delegacijo Evropskega parlamenta na sedmem zasedanju UNHRC, da javno izrazi pomisleke, navedene v tej resoluciji; poziva delegacijo, naj o svojem obisku poroča Pododboru za človekove pravice, in meni, da je primerno še naprej pošiljati delegacijo Evropskega parlamenta na ustrezna zasedanja UNHRC;

*

* *

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu Združenih narodov, Generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedniku 61. Generalne skupščine Združenih narodov, predsedniku UNHRC, Visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice in delovni skupini EU-Združeni narodi, ki jo je ustanovil Odbor za zunanje zadeve. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu Združenih narodov, Generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedniku 61. Generalne skupščine Združenih narodov, predsedniku UNHRC, Visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice in delovni skupini EU-Združeni narodi, ki jo je ustanovil Odbor za zunanje zadeve.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0235.

(2)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 409.

(3)  UL C 96 E, 21.4.2004, str. 79.

(4)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 549.

(5)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 582.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0165.

(7)  Uredba (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (UL L 386, 29.12.2006, str. 1).

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/75

---

Četrtek, 21. februar 2008Demografska prihodnost Evrope

P6_TA(2008)0066

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (2007/2156(INI))

2009/C 184 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 1997 o poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o demografskih razmerah v Evropski uniji (1995) (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 1998 o demografskem poročilu Komisije za leto 1997 (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2000 o sporočilu Komisije „V Evropo za vse starosti – spodbujanje blaginje in medgeneracijske solidarnosti“ (3),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Odziv Evrope na staranje svetovnega prebivalstva – spodbujanje ekonomskega in socialnega napredka v starajočem se svetu – prispevek Evropske komisije k drugemu svetovnemu srečanju o staranju“ (KOM(2002)0143),

ob upoštevanju evropskega pakta za mlade, ki ga je sprejel Evropski svet v Bruslju 22. in 23. marca 2005,

ob upoštevanju zelene knjige Komisije „Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami“ (KOM(2005)0094),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2006 o evropskem socialnem modelu za prihodnost (5),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“ (KOM(2006)0571),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Spodbujati solidarnost med generacijami“ (KOM(2007)0244),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. marca 2007 o družini in demografskih spremembah (6) ter njegovega glavnega predloga za podpis evropskega pakta za družino med državami članicami,

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o demografski prihodnosti Evrope: dejstva in podatki (SEK(2007)0638),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za pravice žensk in enakost spolov, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za civilne svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0024/2008),

| A. | ker je demografija rezultat različnih faktorjev, kot so rodnost, pričakovana življenjska doba in migracijski tokovi, in ker trenutne stopnje v državah članicah kažejo, da bomo do leta 2050 priče velikim demografskim spremembam, ki bodo pripeljale predvsem do staranja evropskega prebivalstva, katerega povprečna starost naj bi se z 39 let v letu 2004 zvišala na 49 let v letu 2050, |
| --- | --- |

A.

ker je demografija rezultat različnih faktorjev, kot so rodnost, pričakovana življenjska doba in migracijski tokovi, in ker trenutne stopnje v državah članicah kažejo, da bomo do leta 2050 priče velikim demografskim spremembam, ki bodo pripeljale predvsem do staranja evropskega prebivalstva, katerega povprečna starost naj bi se z 39 let v letu 2004 zvišala na 49 let v letu 2050,

| B. | ker bi lahko demografske spremembe po ocenah Komisije bistveno vplivale na strukturo prebivalstva in starostno piramido, pri čemer se bo delež mladih v starosti do 14 let zmanjšal s 100 milijonov (indeks za leto 1975) na 66 milijonov leta 2050 in bo število delovno aktivnih prebivalcev po najvišji vrednosti 331 milijonov okoli leta 2010 postopno upadalo na približno 268 milijonov leta 2050, pričakovana življenjska doba pa bo med letoma 2004 in 2050 narasla za 6 let za moške in 5 let za moške, delež oseb nad 80 let pa se bo povečal s 4,1 % leta 2005 na 11,4 % leta 2050, |
| --- | --- |

B.

ker bi lahko demografske spremembe po ocenah Komisije bistveno vplivale na strukturo prebivalstva in starostno piramido, pri čemer se bo delež mladih v starosti do 14 let zmanjšal s 100 milijonov (indeks za leto 1975) na 66 milijonov leta 2050 in bo število delovno aktivnih prebivalcev po najvišji vrednosti 331 milijonov okoli leta 2010 postopno upadalo na približno 268 milijonov leta 2050, pričakovana življenjska doba pa bo med letoma 2004 in 2050 narasla za 6 let za moške in 5 let za moške, delež oseb nad 80 let pa se bo povečal s 4,1 % leta 2005 na 11,4 % leta 2050,

| C. | ker naj bi se povprečna evropska stopnja starostne odvisnosti (tj. število oseb nad 65 let deljeno s številom oseb med 14. in 65. letom starosti) zvišala s 25 % leta 2004 na 53 % leta 2050, |
| --- | --- |

C.

ker naj bi se povprečna evropska stopnja starostne odvisnosti (tj. število oseb nad 65 let deljeno s številom oseb med 14. in 65. letom starosti) zvišala s 25 % leta 2004 na 53 % leta 2050,

| D. | ker pa je stopnja ekonomske odvisnosti (število neaktivnih prebivalcev, kot so upokojenci, otroci in šolska mladina, deljeno s številom delovno aktivnih prebivalcev) pri ocenitvi stroškov za družbo, kar zadeva njeno neaktivno prebivalstvo, veliko pomembnejša od stopnje starostne odvisnosti, |
| --- | --- |

D.

ker pa je stopnja ekonomske odvisnosti (število neaktivnih prebivalcev, kot so upokojenci, otroci in šolska mladina, deljeno s številom delovno aktivnih prebivalcev) pri ocenitvi stroškov za družbo, kar zadeva njeno neaktivno prebivalstvo, veliko pomembnejša od stopnje starostne odvisnosti,

| E. | ker demografske spremembe resno vplivajo na javno porabo, za katero se pričakuje, da bo med leti 2004 in 2050 narasla za 10 %, |
| --- | --- |

E.

ker demografske spremembe resno vplivajo na javno porabo, za katero se pričakuje, da bo med leti 2004 in 2050 narasla za 10 %,

| F. | ker demografske spremembe ne bi smele vplivati na skupno število evropskega prebivalstva do leta 2050, a bodo vseeno imele za posledico precejšnja ozemeljska nesorazmerja, saj nekatera območja v Evropski uniji že sedaj zaznamuje veliko izseljevanje mladih, večinoma mladih žensk; ker je treba upoštevati tudi, da je delež evropskega prebivalstva v svetovnem merilu pred stotimi leti znašal 15 %, leta 2050 pa naj bi le še 5 %; ker regije EU te spremembe prizadevajo precej različno: medtem ko v regijah, iz katerih se ljudje izseljujejo, že sedaj živi nesorazmerno število starejših oseb, regije, v katere se ljudje priseljujejo, pa še niso občutile procesa staranja prebivalstva po zaslugi priseljevanja mladih na ta območja, |
| --- | --- |

F.

ker demografske spremembe ne bi smele vplivati na skupno število evropskega prebivalstva do leta 2050, a bodo vseeno imele za posledico precejšnja ozemeljska nesorazmerja, saj nekatera območja v Evropski uniji že sedaj zaznamuje veliko izseljevanje mladih, večinoma mladih žensk; ker je treba upoštevati tudi, da je delež evropskega prebivalstva v svetovnem merilu pred stotimi leti znašal 15 %, leta 2050 pa naj bi le še 5 %; ker regije EU te spremembe prizadevajo precej različno: medtem ko v regijah, iz katerih se ljudje izseljujejo, že sedaj živi nesorazmerno število starejših oseb, regije, v katere se ljudje priseljujejo, pa še niso občutile procesa staranja prebivalstva po zaslugi priseljevanja mladih na ta območja,

| G. | ker je neplodnost eden od razlogov za demografski upad in ker bi jo morali obravnavati kot vprašanje javnega zdravja in kot družbeno težavo, ki prizadene tako moške kot ženske; želi spomniti Komisijo na dokument „Poziv k ukrepanju v zvezi z neplodnostjo in demografijo“, ki ga je leta 2005 izdal Parlament in v katerem je Komisijo pozval, naj pripravi predloge s tega področja, |
| --- | --- |

G.

ker je neplodnost eden od razlogov za demografski upad in ker bi jo morali obravnavati kot vprašanje javnega zdravja in kot družbeno težavo, ki prizadene tako moške kot ženske; želi spomniti Komisijo na dokument „Poziv k ukrepanju v zvezi z neplodnostjo in demografijo“, ki ga je leta 2005 izdal Parlament in v katerem je Komisijo pozval, naj pripravi predloge s tega področja,

| H. | ker zakonito priseljevanje pozitivno vpliva na sestavo evropskega prebivalstva in je potrebno za ohranitev demografskega ravnovesja; ker pa zgolj zakonito priseljevanje ni dovolj za boj proti progresivnemu staranju prebivalstva v Evropski uniji in so potrebni ukrepi za povečanje rodnosti domačega prebivalstva, |
| --- | --- |

H.

ker zakonito priseljevanje pozitivno vpliva na sestavo evropskega prebivalstva in je potrebno za ohranitev demografskega ravnovesja; ker pa zgolj zakonito priseljevanje ni dovolj za boj proti progresivnemu staranju prebivalstva v Evropski uniji in so potrebni ukrepi za povečanje rodnosti domačega prebivalstva,

| I. | ker je priseljevanje le delna in kratkotrajna rešitev za demografske spremembe v Evropi, ob katerih se morajo države članice zavezati, da bodo zagotovile spoštovanje načela enakosti med spoloma v javnem in privatnem sektorju, da bodo ščitile materinstvo, zagotovile socialno in ekonomsko podporo družinam in sprejele ukrepe, ki bodo ženskam in moškim omogočili lažje usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, |
| --- | --- |

I.

ker je priseljevanje le delna in kratkotrajna rešitev za demografske spremembe v Evropi, ob katerih se morajo države članice zavezati, da bodo zagotovile spoštovanje načela enakosti med spoloma v javnem in privatnem sektorju, da bodo ščitile materinstvo, zagotovile socialno in ekonomsko podporo družinam in sprejele ukrepe, ki bodo ženskam in moškim omogočili lažje usklajevanje družinskega in poklicnega življenja,

| J. | ker je invalidnost tesno povezana s starostjo in ker je pri starejših ljudeh večja možnost za okvare in invalidnost, |
| --- | --- |

J.

ker je invalidnost tesno povezana s starostjo in ker je pri starejših ljudeh večja možnost za okvare in invalidnost,

Splošne pripombe

| 1. | je zaskrbljen nad demografskimi napovedmi do leta 2050; kljub temu poudarja, da napovedi za petdeset let niso dokončne, ampak so resen opozorilni znak, na katerega je že danes treba poiskati odgovore, če želimo v prihodnosti ohraniti konkurenčnost, trajnostno gospodarstvo, socialno kohezijo, medgeneracijsko solidarnost in evropski socialni model; meni, da bi lahko obetajoče se upadanje prebivalstva do leta 2050 prispevalo k zmanjšanju pritiska na okolje in omogočilo trajnostni razvoj, za katerega pa bo potrebna dejavna politika, da se bodo ustrezno prilagodili prostorsko načrtovanje, stanovanja in vse druge oblike infrastrukture; pri tem priznava pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

1.

je zaskrbljen nad demografskimi napovedmi do leta 2050; kljub temu poudarja, da napovedi za petdeset let niso dokončne, ampak so resen opozorilni znak, na katerega je že danes treba poiskati odgovore, če želimo v prihodnosti ohraniti konkurenčnost, trajnostno gospodarstvo, socialno kohezijo, medgeneracijsko solidarnost in evropski socialni model; meni, da bi lahko obetajoče se upadanje prebivalstva do leta 2050 prispevalo k zmanjšanju pritiska na okolje in omogočilo trajnostni razvoj, za katerega pa bo potrebna dejavna politika, da se bodo ustrezno prilagodili prostorsko načrtovanje, stanovanja in vse druge oblike infrastrukture; pri tem priznava pristojnosti držav članic;

| 2. | kot prvo opozarja, da sta glavna vzroka demografskih sprememb, tj. manjša stopnja rodnosti in staranje prebivalstva, posledica napredka: na daljšanje pričakovane življenjske dobe neposredno vplivajo dosežki na področju znanosti, higiene in življenjskega standarda, in je dejstvo, da ženske nadzorujejo svojo rodnost, rezultat njihove emancipacije, ki gre z roko v roki z višjo stopnjo izobrazbe deklet, udeležbo žensk v aktivnem življenju in njihovem prevzemanju javnih pristojnosti; meni, da je na vse to treba gledati kot na nepreklicne pridobitve človeštva; |
| --- | --- |

2.

kot prvo opozarja, da sta glavna vzroka demografskih sprememb, tj. manjša stopnja rodnosti in staranje prebivalstva, posledica napredka: na daljšanje pričakovane življenjske dobe neposredno vplivajo dosežki na področju znanosti, higiene in življenjskega standarda, in je dejstvo, da ženske nadzorujejo svojo rodnost, rezultat njihove emancipacije, ki gre z roko v roki z višjo stopnjo izobrazbe deklet, udeležbo žensk v aktivnem življenju in njihovem prevzemanju javnih pristojnosti; meni, da je na vse to treba gledati kot na nepreklicne pridobitve človeštva;

| 3. | se zaveda, da je postavljanje vprašanja otrok na osrednje mesto v družbi predpogoj za višjo stopnjo rodnosti; vztraja pri tem, da je treba oblikovati družinam naklonjeno okolje in izboljšati življenjske pogoje družin in otrok ter pogoje za uresničevanje dejanskih želja družin; |
| --- | --- |

3.

se zaveda, da je postavljanje vprašanja otrok na osrednje mesto v družbi predpogoj za višjo stopnjo rodnosti; vztraja pri tem, da je treba oblikovati družinam naklonjeno okolje in izboljšati življenjske pogoje družin in otrok ter pogoje za uresničevanje dejanskih želja družin;

| 4. | poudarja, da povprečna stopnja rodnosti v Evropski uniji znaša 1,5, kar je nenormalno nizko in ni zgolj posledica volje žensk in želja evropskih državljanov, da bi si ustvarili družino, temveč je povezana z vprašanjem, kako uskladiti poklicno in družinsko življenje (odsotnost otroškega varstva ter socialne in ekonomske podpore družinam in zaposlovanju žensk) v družbenem okolju, ki zbuja tesnobo (negotova delovna mesta, draga stanovanja) in strah pred prihodnostjo (pozno zaposlovanje mladih in negotovost zaposlitve); |
| --- | --- |

4.

poudarja, da povprečna stopnja rodnosti v Evropski uniji znaša 1,5, kar je nenormalno nizko in ni zgolj posledica volje žensk in želja evropskih državljanov, da bi si ustvarili družino, temveč je povezana z vprašanjem, kako uskladiti poklicno in družinsko življenje (odsotnost otroškega varstva ter socialne in ekonomske podpore družinam in zaposlovanju žensk) v družbenem okolju, ki zbuja tesnobo (negotova delovna mesta, draga stanovanja) in strah pred prihodnostjo (pozno zaposlovanje mladih in negotovost zaposlitve);

| 5. | opozarja, da je uživanje alkohola in drog med mladimi tveganje javnega pomena in ima velike demografske posledice, kar povzroča med drugim upad delovne sposobnosti ali sposobnosti ustvariti si družino; zato priporoča oblikovanje ciljno usmerjenih okvirnih programov za preprečevanje zgodnjega uživanja alkohola in drog ter za odpravljanje odvisnosti od teh substanc med mladimi; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je uživanje alkohola in drog med mladimi tveganje javnega pomena in ima velike demografske posledice, kar povzroča med drugim upad delovne sposobnosti ali sposobnosti ustvariti si družino; zato priporoča oblikovanje ciljno usmerjenih okvirnih programov za preprečevanje zgodnjega uživanja alkohola in drog ter za odpravljanje odvisnosti od teh substanc med mladimi;

| 6. | meni, da je daljša pričakovana življenjska doba pozitiven dejavnik in jo je treba pripoznati kot tako; zato poziva države članice naj zavarujejo upokojence pred nevarnostjo, da bi trpeli revščino brez strehe nad glavo, in naj jim zagotovi oskrbo in dostojno starost; |
| --- | --- |

6.

meni, da je daljša pričakovana življenjska doba pozitiven dejavnik in jo je treba pripoznati kot tako; zato poziva države članice naj zavarujejo upokojence pred nevarnostjo, da bi trpeli revščino brez strehe nad glavo, in naj jim zagotovi oskrbo in dostojno starost;

| 7. | spodbuja celovite in protidiskriminacijske ukrepe, saj vprašanja demografske prihodnosti Evrope ne moremo ločiti od problematike ranljivih skupin, ki živijo na obrobju družbe in trpijo hudo revščino in za katere pogosto velja mnenje, da so si sami krivi za svoj položaj, kar ne vliva le na otroke, ampak tudi na prihodnje generacije; |
| --- | --- |

7.

spodbuja celovite in protidiskriminacijske ukrepe, saj vprašanja demografske prihodnosti Evrope ne moremo ločiti od problematike ranljivih skupin, ki živijo na obrobju družbe in trpijo hudo revščino in za katere pogosto velja mnenje, da so si sami krivi za svoj položaj, kar ne vliva le na otroke, ampak tudi na prihodnje generacije;

| 8. | opozarja na slabo ravnanje s starostniki in premajhno skrb zanje v družinah ali ustanovah, v katerih bivajo; poziva države članice in Komisijo, naj storijo več za ugotavljanje obsega zlorab starostnikov v Evropski uniji; ugotavlja, da je po ocenah kar 10 % starostnikov žrtev fizične, finančne ali duševne zlorabe pred smrtjo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo informiranje, opozorilne sisteme in kazni za preprečitev tovrstnega slabega ravnanja; pozdravlja namero Komisije, da bo v letu 2008 pripravila sporočilo o zlorabi starostnikov; poziva, naj bo to sporočilo priložnost za pripravo celovite strategije obsežne kampanje ozaveščanja in ukrepov na tem področju (usposabljanje izvajalcev storitev, opredelitev standardov kakovosti, kazni za zlorabe); |
| --- | --- |

8.

opozarja na slabo ravnanje s starostniki in premajhno skrb zanje v družinah ali ustanovah, v katerih bivajo; poziva države članice in Komisijo, naj storijo več za ugotavljanje obsega zlorab starostnikov v Evropski uniji; ugotavlja, da je po ocenah kar 10 % starostnikov žrtev fizične, finančne ali duševne zlorabe pred smrtjo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo informiranje, opozorilne sisteme in kazni za preprečitev tovrstnega slabega ravnanja; pozdravlja namero Komisije, da bo v letu 2008 pripravila sporočilo o zlorabi starostnikov; poziva, naj bo to sporočilo priložnost za pripravo celovite strategije obsežne kampanje ozaveščanja in ukrepov na tem področju (usposabljanje izvajalcev storitev, opredelitev standardov kakovosti, kazni za zlorabe);

| 9. | obžaluje, da še vedno ni zadovoljivih ukrepov, s katerimi bi se Evropska unija pripravila na ta izziv, ki nase opozarja že nekaj let; še posebej obžaluje, da v veliki večini držav članic niso bili izpolnjeni cilji Lizbonske strategije in obveze, sprejete na Evropskem svetu v Barceloni 15. in 16. marca 2002, v zvezi z varstvom otrok, zaposlenostjo oseb nad 55 let, boljšim usklajevanjem družinskega in poklicnega življenja in udeležbo žensk v aktivnem življenju ter da je Evropska unija kot celota še daleč od uresničitve teh ciljev; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da še vedno ni zadovoljivih ukrepov, s katerimi bi se Evropska unija pripravila na ta izziv, ki nase opozarja že nekaj let; še posebej obžaluje, da v veliki večini držav članic niso bili izpolnjeni cilji Lizbonske strategije in obveze, sprejete na Evropskem svetu v Barceloni 15. in 16. marca 2002, v zvezi z varstvom otrok, zaposlenostjo oseb nad 55 let, boljšim usklajevanjem družinskega in poklicnega življenja in udeležbo žensk v aktivnem življenju ter da je Evropska unija kot celota še daleč od uresničitve teh ciljev;

| 10. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za visoko raven varstva po dostopnih cenah za otroke in druge vzdrževane osebe, kot je začrtano v ciljih barcelonskega Evropskega sveta z dne 15. in 16. marca 2002, v katerih so države članice pozvane, naj do leta 2010 zagotovijo varstvo za vsaj 90 % otrok od starosti treh let do šoloobvezne starosti in za vsaj 33 % otrok, mlajših od treh let; poudarja, da morajo omenjeni ukrepi staršem omogočiti prilagoditev delovnega vzorca načinu življenja; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za visoko raven varstva po dostopnih cenah za otroke in druge vzdrževane osebe, kot je začrtano v ciljih barcelonskega Evropskega sveta z dne 15. in 16. marca 2002, v katerih so države članice pozvane, naj do leta 2010 zagotovijo varstvo za vsaj 90 % otrok od starosti treh let do šoloobvezne starosti in za vsaj 33 % otrok, mlajših od treh let; poudarja, da morajo omenjeni ukrepi staršem omogočiti prilagoditev delovnega vzorca načinu življenja;

| 11. | meni, da cilji Evropske unije na področju varstva otrok ne bi smeli biti omejeni na barcelonske cilje; meni, da mora biti varstvo otrok univerzalna storitev, na voljo vsem, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

11.

meni, da cilji Evropske unije na področju varstva otrok ne bi smeli biti omejeni na barcelonske cilje; meni, da mora biti varstvo otrok univerzalna storitev, na voljo vsem, ki jo potrebujejo;

| 12. | opozarja, da so številna mala podjetja slabo pripravljena na izzive staranja delovne sile in bi potrebovala pomoč držav članic; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da so številna mala podjetja slabo pripravljena na izzive staranja delovne sile in bi potrebovala pomoč držav članic;

| 13. | pozdravlja pobudo Komisije o nadaljnjem premisleku o tem pomembnem izzivu; spodbuja Komisijo, naj podpre prepoznavanje in izmenjavo dobre prakse na regionalni in lokalni ravni ter to priložnost izkoristi za inovacije v Evropski uniji; se strinja s celostnim pristopom, ki ga Komisija uporablja pri demografski problematiki, in se pridružuje petim ključnim smernicam, ki bodo privedle do zavezništva med generacijami, spoloma in regijami; poudarja, da morajo države članice za uspešno odzivanje na demografske spremembe učinkovito izvajati Lizbonsko strategijo in dobro uskladiti makroekonomsko in socialno politiko na ravni države članice, da se bo gospodarski sistem Evropske unije s svojo rastjo, konkurenčnostjo in produktivnostjo ustrezno odzval na izzive, ki jih prinaša staranje prebivalstva, in državam članicam omogočil izpolnitev njihovih obveznosti na področju javnih financ, zdravstvenih storitev, storitev splošnega pomena, priseljevanja in povezovanja; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja pobudo Komisije o nadaljnjem premisleku o tem pomembnem izzivu; spodbuja Komisijo, naj podpre prepoznavanje in izmenjavo dobre prakse na regionalni in lokalni ravni ter to priložnost izkoristi za inovacije v Evropski uniji; se strinja s celostnim pristopom, ki ga Komisija uporablja pri demografski problematiki, in se pridružuje petim ključnim smernicam, ki bodo privedle do zavezništva med generacijami, spoloma in regijami; poudarja, da morajo države članice za uspešno odzivanje na demografske spremembe učinkovito izvajati Lizbonsko strategijo in dobro uskladiti makroekonomsko in socialno politiko na ravni države članice, da se bo gospodarski sistem Evropske unije s svojo rastjo, konkurenčnostjo in produktivnostjo ustrezno odzval na izzive, ki jih prinaša staranje prebivalstva, in državam članicam omogočil izpolnitev njihovih obveznosti na področju javnih financ, zdravstvenih storitev, storitev splošnega pomena, priseljevanja in povezovanja;

Izziv demografske obnove

| 14. | se zaveda, da materinstvo predstavlja nadvse intimno odločitev moških in žensk, ki jo je treba spoštovati; meni, da različne stopnje rodnosti, ki po posameznih državah članicah nihajo med 1,25 in 2,0, kažejo na to, da je z ustreznimi javnimi politikami možno spremeniti usmerjenost krivulje rodnosti in ustvariti materialno in psihološko okolje, ki je naklonjeno družinam in otrokom; meni tudi, da bi morali te ukrepe v skladu z načeli, ki jih zagovarja Evropski ekonomsko-socialni odbor v svojem predlogu evropskega pakta za družino, izvajati dolgoročno ter zagotoviti stabilnost in zaščito, ki sta potrebni za odločitev o starševstvu; |
| --- | --- |

14.

se zaveda, da materinstvo predstavlja nadvse intimno odločitev moških in žensk, ki jo je treba spoštovati; meni, da različne stopnje rodnosti, ki po posameznih državah članicah nihajo med 1,25 in 2,0, kažejo na to, da je z ustreznimi javnimi politikami možno spremeniti usmerjenost krivulje rodnosti in ustvariti materialno in psihološko okolje, ki je naklonjeno družinam in otrokom; meni tudi, da bi morali te ukrepe v skladu z načeli, ki jih zagovarja Evropski ekonomsko-socialni odbor v svojem predlogu evropskega pakta za družino, izvajati dolgoročno ter zagotoviti stabilnost in zaščito, ki sta potrebni za odločitev o starševstvu;

| 15. | poziva države članice, naj sprejmejo najboljšo prakso glede dolžine porodniškega dopusta, ki v različnih državah članicah traja od 14 do 28 tednov, ter starševskega dopusta, predporodnega varstva in svetovanja, zagotovljenega prihodka med nosečnostjo in zagotovljene vrnitve na isto delovno mesto; prav tako želi, da države članice sprejmejo ukrepe za preprečevanje družinskega nasilja in zlorab ter za to predvidijo ustrezne kazni; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj sprejmejo najboljšo prakso glede dolžine porodniškega dopusta, ki v različnih državah članicah traja od 14 do 28 tednov, ter starševskega dopusta, predporodnega varstva in svetovanja, zagotovljenega prihodka med nosečnostjo in zagotovljene vrnitve na isto delovno mesto; prav tako želi, da države članice sprejmejo ukrepe za preprečevanje družinskega nasilja in zlorab ter za to predvidijo ustrezne kazni;

| 16. | opozarja na diskriminacijo, ki jo doživljajo ženske pri delovnih pogojih in zaradi nezaupanja delodajalcev v zvezi z njihovo željo po materinstvu; opozarja, da ženske delajo na delovnih mestih, ki ne ustrezajo njihovi izobrazbi in da so njihovi dohodki nižji od osnovne povprečne plače, kar ogroža njihovo bistveno ekonomsko neodvisnost; poziva države članice, naj ustrezno izvajajo Direktivo 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (7) in naj prenesejo Direktivo Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (8); poziva države članice, naj v okviru Direktive 92/85/EGS sprejmejo ukrepe proti delodajalcem, ki izvajajo posredno ali neposredno diskriminacijo nad ženskami, ki si želijo ustvariti družino; |
| --- | --- |

16.

opozarja na diskriminacijo, ki jo doživljajo ženske pri delovnih pogojih in zaradi nezaupanja delodajalcev v zvezi z njihovo željo po materinstvu; opozarja, da ženske delajo na delovnih mestih, ki ne ustrezajo njihovi izobrazbi in da so njihovi dohodki nižji od osnovne povprečne plače, kar ogroža njihovo bistveno ekonomsko neodvisnost; poziva države članice, naj ustrezno izvajajo Direktivo 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (7) in naj prenesejo Direktivo Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (8); poziva države članice, naj v okviru Direktive 92/85/EGS sprejmejo ukrepe proti delodajalcem, ki izvajajo posredno ali neposredno diskriminacijo nad ženskami, ki si želijo ustvariti družino;

| 17. | poziva države članice, naj preučijo ukrepe, ki bodo ženskam po rojstvu otroka, zlasti mladim materam samohranilkam zagotovili specifično zaščito in pomoč, ob upoštevanju naraščajočega števila samohranilskih družin, na čelu 85 % izmed katerih so ženske in ki so bolj izpostavljene resnemu tveganju za revščino; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj preučijo ukrepe, ki bodo ženskam po rojstvu otroka, zlasti mladim materam samohranilkam zagotovili specifično zaščito in pomoč, ob upoštevanju naraščajočega števila samohranilskih družin, na čelu 85 % izmed katerih so ženske in ki so bolj izpostavljene resnemu tveganju za revščino;

| 18. | poudarja potrebo po javnih izdatkih za predšolske otroke in velike družine, zlasti za pomoč pri varstvu otrok in zaščito mater samohranilk ter enostarševskih družin, za katere je nevarnost socialne izključenosti, osamljenosti in revščine še toliko večja; poudarja, da so te storitve splošnega pomena in prispevajo k ustvarjanju delovnih mest ter lokalnemu in regionalnemu gospodarskemu razvoju; poziva Komisijo, naj zagotovi zglede najboljše prakse v regijah različnih držav članic; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po javnih izdatkih za predšolske otroke in velike družine, zlasti za pomoč pri varstvu otrok in zaščito mater samohranilk ter enostarševskih družin, za katere je nevarnost socialne izključenosti, osamljenosti in revščine še toliko večja; poudarja, da so te storitve splošnega pomena in prispevajo k ustvarjanju delovnih mest ter lokalnemu in regionalnemu gospodarskemu razvoju; poziva Komisijo, naj zagotovi zglede najboljše prakse v regijah različnih držav članic;

| 19. | zato priporoča javno-zasebno vlaganje v sektor otroškega varstva in predšolski izobraževalni sistem; |
| --- | --- |

19.

zato priporoča javno-zasebno vlaganje v sektor otroškega varstva in predšolski izobraževalni sistem;

| 20. | poudarja, da je ustrezen dostop do storitev za varstvo otrok, starostnikov, invalidov in drugih vzdrževanih oseb bistven, če želimo doseči polno in enako udeleženost moških in žensk na trgu dela, kar bo vplivalo na raven neuradne oskrbe v gospodinjstvih; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je ustrezen dostop do storitev za varstvo otrok, starostnikov, invalidov in drugih vzdrževanih oseb bistven, če želimo doseči polno in enako udeleženost moških in žensk na trgu dela, kar bo vplivalo na raven neuradne oskrbe v gospodinjstvih;

| 21. | opozarja, da sta bila na podlagi socialnega dialoga sklenjena sporazuma o starševskem dopustu in delu s krajšim delovnim časom, povzeta v direktivah Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu (9) in 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom (10); poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo izvajanje te zakonodaje ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da sta bila na podlagi socialnega dialoga sklenjena sporazuma o starševskem dopustu in delu s krajšim delovnim časom, povzeta v direktivah Sveta 96/34/ES z dne 3. junija 1996 o okvirnem sporazumu o starševskem dopustu (9) in 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom (10); poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo izvajanje te zakonodaje ob upoštevanju načela subsidiarnosti;

| 22. | poziva države članice, naj olajšajo rejništvo za zlorabljene otroke, sirote in tiste, ki so jih vzgajali posebni zavodi; poziva, naj se na evropski ravni razmisli o postopkih za posvojitev otrok iz držav članic ali tretjih držav ter zagotovi spoštovanje nacionalnih in mednarodnih predpisov, ki naj se po potrebi spremenijo ob spoštovanju interesa otroka; poziva k največji budnosti glede najrazličnejših oblik zlorab in trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj olajšajo rejništvo za zlorabljene otroke, sirote in tiste, ki so jih vzgajali posebni zavodi; poziva, naj se na evropski ravni razmisli o postopkih za posvojitev otrok iz držav članic ali tretjih držav ter zagotovi spoštovanje nacionalnih in mednarodnih predpisov, ki naj se po potrebi spremenijo ob spoštovanju interesa otroka; poziva k največji budnosti glede najrazličnejših oblik zlorab in trgovine z ljudmi;

| 23. | poudarja, da se družinski vzorci spreminjajo; zato poziva Komisijo in države članice, naj to dejstvo ustrezno upoštevajo pri oblikovanju in izvajanju svoje politike; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da se družinski vzorci spreminjajo; zato poziva Komisijo in države članice, naj to dejstvo ustrezno upoštevajo pri oblikovanju in izvajanju svoje politike;

| 24. | poudarja, da je treba izboljšati zakonodajo EU o očetovskem dopustu; poziva Komisijo, naj predlaga posebne ukrepe, ki bodo oblikovani tako, da bodo z razvijanjem pravice do očetovskega dopusta olajšali večjo vključenost očetov v družinsko življenje; poziva Komisijo in države članice, naj uveljavljajo pravice očetov v zvezi z vzgojo in skrbjo za otroke (zlasti v primerih ločenega življenja ali ločitve), da bi se v evropski družbi postopoma razvila enakost med spoloma; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba izboljšati zakonodajo EU o očetovskem dopustu; poziva Komisijo, naj predlaga posebne ukrepe, ki bodo oblikovani tako, da bodo z razvijanjem pravice do očetovskega dopusta olajšali večjo vključenost očetov v družinsko življenje; poziva Komisijo in države članice, naj uveljavljajo pravice očetov v zvezi z vzgojo in skrbjo za otroke (zlasti v primerih ločenega življenja ali ločitve), da bi se v evropski družbi postopoma razvila enakost med spoloma;

| 25. | poziva Komisijo, naj upošteva občutljivo temo neplodnosti, ki prizadene tako poročene kot neporočene ženske in pare; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj upošteva občutljivo temo neplodnosti, ki prizadene tako poročene kot neporočene ženske in pare;

| 26. | ugotavlja, da Svetovna zdravstvena organizacija neplodnost priznava kot zdravstveno stanje, ki lahko povzroča resne posledice, na primer depresivnost; opozarja, da je neplodnosti vedno več in zdaj prizadene približno 15 % parov; zato poziva države članice, naj parom zagotovijo splošno pravico dostopa do zdravljenja neplodnosti; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da Svetovna zdravstvena organizacija neplodnost priznava kot zdravstveno stanje, ki lahko povzroča resne posledice, na primer depresivnost; opozarja, da je neplodnosti vedno več in zdaj prizadene približno 15 % parov; zato poziva države članice, naj parom zagotovijo splošno pravico dostopa do zdravljenja neplodnosti;

| 27. | spodbuja države članice, da opredelijo in izmenjajo dobre prakse v pomoč družinam in poskrbijo za družinske dodatke ter socialne storitve splošnega pomena varovanja in pomoči družinam; poziva države članice, naj zagotovijo podporo, namenjeno posebej mladim staršem, da bi jim omogočile nadaljevanje usposabljanja ali študija; |
| --- | --- |

27.

spodbuja države članice, da opredelijo in izmenjajo dobre prakse v pomoč družinam in poskrbijo za družinske dodatke ter socialne storitve splošnega pomena varovanja in pomoči družinam; poziva države članice, naj zagotovijo podporo, namenjeno posebej mladim staršem, da bi jim omogočile nadaljevanje usposabljanja ali študija;

| 28. | poziva države članice, naj priznajo družbeno, gospodarsko in izobrazbeno vrednost neformalnega dela v družini v obliki oskrbe otrok in vzdrževanih oseb ter naj preučijo možnosti za priznanje dolžine delovne dobe, socialnega varstva in pokojninske pravice za tiste, ki opravljajo to delo; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj priznajo družbeno, gospodarsko in izobrazbeno vrednost neformalnega dela v družini v obliki oskrbe otrok in vzdrževanih oseb ter naj preučijo možnosti za priznanje dolžine delovne dobe, socialnega varstva in pokojninske pravice za tiste, ki opravljajo to delo;

| 29. | spodbuja države članice, naj izvajajo dejavne ukrepe za podporo staršem, kot so dodatne pokojninske pravice in davčne olajšave za vrtce v podjetjih, in naj izmenjajo najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

29.

spodbuja države članice, naj izvajajo dejavne ukrepe za podporo staršem, kot so dodatne pokojninske pravice in davčne olajšave za vrtce v podjetjih, in naj izmenjajo najboljše prakse na tem področju;

Izziv človeških virov

| 30. | ugotavlja, da se lahko Evropska unija z zaposlovanjem žensk, mladih, starejših in invalidov učinkovito odzove na neravnovesje med aktivnim in neaktivnim prebivalstvom, ki ga povzročajo demografske spremembe; vztraja, da mora polna zaposlenost postati kratkoročni cilj v okviru revizije Lizbonske strategije leta 2008; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da se lahko Evropska unija z zaposlovanjem žensk, mladih, starejših in invalidov učinkovito odzove na neravnovesje med aktivnim in neaktivnim prebivalstvom, ki ga povzročajo demografske spremembe; vztraja, da mora polna zaposlenost postati kratkoročni cilj v okviru revizije Lizbonske strategije leta 2008;

| 31. | poziva k reformi sedanjega upravljanja evropskih človeških virov, zaradi katerega je aktivno življenje velikega dela prebivalstva omejeno na približno 30 let, kar je posledica nezadostnega zaposlovanja mladih med 25 in 30 let in starejših od 55 let; poziva k spodbujanju preventivnih in celovitih tehnik obravnavanja starejše populacije; |
| --- | --- |

31.

poziva k reformi sedanjega upravljanja evropskih človeških virov, zaradi katerega je aktivno življenje velikega dela prebivalstva omejeno na približno 30 let, kar je posledica nezadostnega zaposlovanja mladih med 25 in 30 let in starejših od 55 let; poziva k spodbujanju preventivnih in celovitih tehnik obravnavanja starejše populacije;

| 32. | poziva h globalnemu in kvalitativnemu pristopu do vprašanja človeških virov in predlaga, da se opredeli „ciklus aktivnega življenja“, v katerem bi upoštevali tako usposobljenost, vseživljenjsko učenje, optimizacijo formalnega in neformalnega znanja ter kvalifikacij kot tudi poklicno pot, od začetka do konca aktivnega življenja; |
| --- | --- |

32.

poziva h globalnemu in kvalitativnemu pristopu do vprašanja človeških virov in predlaga, da se opredeli „ciklus aktivnega življenja“, v katerem bi upoštevali tako usposobljenost, vseživljenjsko učenje, optimizacijo formalnega in neformalnega znanja ter kvalifikacij kot tudi poklicno pot, od začetka do konca aktivnega življenja;

| 33. | ugotavlja, da zaradi segmentacije trga dela ter vse pogostejših negotovih oblik dela narašča negotovost v starosti; meni, da morajo države članice preučiti in si izmenjati zamisli o najboljši praksi, kar zadeva ohranjanje socialnih prispevkov vso življenjsko dobo, da se okrepi varnost v starosti; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da zaradi segmentacije trga dela ter vse pogostejših negotovih oblik dela narašča negotovost v starosti; meni, da morajo države članice preučiti in si izmenjati zamisli o najboljši praksi, kar zadeva ohranjanje socialnih prispevkov vso življenjsko dobo, da se okrepi varnost v starosti;

| 34. | meni, da mora ukrep v zvezi z demografsko spremembo upoštevati porast produktivnosti celotnega zaposlenega prebivalstva ter torej ni pomemben le delež ekonomsko aktivnih v primerjavi z neaktivnimi posamezniki, temveč tudi povečanje produktivnosti; |
| --- | --- |

34.

meni, da mora ukrep v zvezi z demografsko spremembo upoštevati porast produktivnosti celotnega zaposlenega prebivalstva ter torej ni pomemben le delež ekonomsko aktivnih v primerjavi z neaktivnimi posamezniki, temveč tudi povečanje produktivnosti;

| 35. | poziva k poglobljenemu dialogu s socialnimi partnerji, podjetji, univerzami, nevladnimi organizacijami in mediji kot načinu, da se pripravimo na demografske spremembe; poudarja, da bo v prihodnosti večja produktivnost odvisna predvsem od naložb v raziskave in razvoj ter v tehnološke inovacije, ter vztraja, da morajo podjetja z ustreznim upravljanjem delovnih mest in poklicnega razvoja zaposlenih nujno vnaprej predvideti potrebe po strokovnih kadrih ter z vlaganjem v vseživljenjsko učenje pomagati zaposlenim pri nadgrajevanju njihovega znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

35.

poziva k poglobljenemu dialogu s socialnimi partnerji, podjetji, univerzami, nevladnimi organizacijami in mediji kot načinu, da se pripravimo na demografske spremembe; poudarja, da bo v prihodnosti večja produktivnost odvisna predvsem od naložb v raziskave in razvoj ter v tehnološke inovacije, ter vztraja, da morajo podjetja z ustreznim upravljanjem delovnih mest in poklicnega razvoja zaposlenih nujno vnaprej predvideti potrebe po strokovnih kadrih ter z vlaganjem v vseživljenjsko učenje pomagati zaposlenim pri nadgrajevanju njihovega znanja in spretnosti;

| 36. | poziva k praktičnim pobudam, s katerimi bi starostnikom omogočili, da na lastno željo delajo dlje in tako svoje delovne izkušnje delijo z mladimi, drugimi delavci in delodajalci; |
| --- | --- |

36.

poziva k praktičnim pobudam, s katerimi bi starostnikom omogočili, da na lastno željo delajo dlje in tako svoje delovne izkušnje delijo z mladimi, drugimi delavci in delodajalci;

| 37. | spodbuja naložbe v izobraževanje in usposabljanje, vključno z uporabo novih tehnologij, za višjo osnovno stopnjo usposobljenosti vseh kot jamstvo za njihovo sposobnost prilagajanja v prihodnosti in prekvalifikacijo na podlagi vseživljenskega učenja, kakor tudi pripravo ukrepov pomoči za začetno vključevanje mladih ter ponovno vključevanje starejših in ranljivih skupin na trg dela, s čimer naj se zagotovi resnična podpora njihovi poklicni poti skozi celo aktivno življenje; |
| --- | --- |

37.

spodbuja naložbe v izobraževanje in usposabljanje, vključno z uporabo novih tehnologij, za višjo osnovno stopnjo usposobljenosti vseh kot jamstvo za njihovo sposobnost prilagajanja v prihodnosti in prekvalifikacijo na podlagi vseživljenskega učenja, kakor tudi pripravo ukrepov pomoči za začetno vključevanje mladih ter ponovno vključevanje starejših in ranljivih skupin na trg dela, s čimer naj se zagotovi resnična podpora njihovi poklicni poti skozi celo aktivno življenje;

| 38. | predlaga, da se na osnovi kolektivnih pogajanj ali ob posvetovanju s sveti delavcev v skladu s tradicijo v državah članicah čim hitreje zmanjša zatekanje podjetij k predčasnim upokojitvam, ter poziva države članice, naj spodbujajo pomen vloge starejših delavcev in njihovo zaposlovanje; pri tem pa dopušča, da bi se za starejše delavce (tiste, ki so presegli prag minimalne upokojitvene starosti), ki si ne bi več želeli zaposlitve s polnim delovnim časom, preučile možnosti skrajšanega ali prilagodljivega delovnega časa, dela na daljavo in delitve delovnega mesta, ki bi pomenile novo obliko postopnega upokojevanja in s katerimi bi omejili učinke stresa ob upokojitvi; |
| --- | --- |

38.

predlaga, da se na osnovi kolektivnih pogajanj ali ob posvetovanju s sveti delavcev v skladu s tradicijo v državah članicah čim hitreje zmanjša zatekanje podjetij k predčasnim upokojitvam, ter poziva države članice, naj spodbujajo pomen vloge starejših delavcev in njihovo zaposlovanje; pri tem pa dopušča, da bi se za starejše delavce (tiste, ki so presegli prag minimalne upokojitvene starosti), ki si ne bi več želeli zaposlitve s polnim delovnim časom, preučile možnosti skrajšanega ali prilagodljivega delovnega časa, dela na daljavo in delitve delovnega mesta, ki bi pomenile novo obliko postopnega upokojevanja in s katerimi bi omejili učinke stresa ob upokojitvi;

| 39. | meni, da je prišel čas za obravnavanje problema „upokojenskega stresa“, torej občutku potrtosti, nekoristnosti in zavrženosti, s katerim se delavci soočijo nekaj dni po upokojitvi, ko se počutijo nekoristni, zapuščeni, sami in brez prihodnosti; |
| --- | --- |

39.

meni, da je prišel čas za obravnavanje problema „upokojenskega stresa“, torej občutku potrtosti, nekoristnosti in zavrženosti, s katerim se delavci soočijo nekaj dni po upokojitvi, ko se počutijo nekoristni, zapuščeni, sami in brez prihodnosti;

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo pobude, ki bodo mladim omogočile lažje vključevanje na trg dela, na primer mentorstvo za mlade delavce, ki bi ga opravljali delavci, ki so dosegli upokojitveno starost, ter uvedba delitve delovnega mesta in dela s skrajšanim delovnim časom, s čimer bi olajšali prehod med generacijami; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo pobude, ki bodo mladim omogočile lažje vključevanje na trg dela, na primer mentorstvo za mlade delavce, ki bi ga opravljali delavci, ki so dosegli upokojitveno starost, ter uvedba delitve delovnega mesta in dela s skrajšanim delovnim časom, s čimer bi olajšali prehod med generacijami;

| 41. | poziva k temeljiti reformi zaposlitvenih možnosti za starejše zaposlene, ki so v današnjem času po 50. letu starosti žrtve diskriminacije pri zaposlovanju, nimajo zadovoljivega dostopa do usposabljanj, zlasti za uporabo nove tehnologije, se jim ne upošteva znanje, pridobljeno z izkušnjami, in imajo le redke priložnosti za napredovanje; poudarja, da so starostne omejitve pri poklicnem usposabljanju diskriminacijske, in poziva države članice, naj na to opozorijo delodajalce in izvajalce usposabljanja; zato poziva k čim hitrejšemu učinkovitemu prenosu in izvajanju Direktive 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (11), s katero je prepovedana diskriminacija na podlagi starosti pri usposabljanju in zaposlovanju; meni, da poleg možnosti pridobivanja spretnosti in znanja starejši delavci pogosto potrebujejo pomoč na bolj osebnih področjih, povezanih z delom, kot so sposobnost za opravljanje razgovorov, krepitev samozavesti in pisanje življenjepisa; poziva države članice, naj starejšim delavcem omogočijo posebno zaposlitveno svetovanje in oblikujejo več vladnih programov za zaposlovanje starejših oseb; poziva Komisijo, naj izvaja nadzor v državah članicah in proti njim ukrepa, če njihova zakonodaja še naprej diskriminira na podlagi invalidnosti ali starosti; |
| --- | --- |

41.

poziva k temeljiti reformi zaposlitvenih možnosti za starejše zaposlene, ki so v današnjem času po 50. letu starosti žrtve diskriminacije pri zaposlovanju, nimajo zadovoljivega dostopa do usposabljanj, zlasti za uporabo nove tehnologije, se jim ne upošteva znanje, pridobljeno z izkušnjami, in imajo le redke priložnosti za napredovanje; poudarja, da so starostne omejitve pri poklicnem usposabljanju diskriminacijske, in poziva države članice, naj na to opozorijo delodajalce in izvajalce usposabljanja; zato poziva k čim hitrejšemu učinkovitemu prenosu in izvajanju Direktive 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (11), s katero je prepovedana diskriminacija na podlagi starosti pri usposabljanju in zaposlovanju; meni, da poleg možnosti pridobivanja spretnosti in znanja starejši delavci pogosto potrebujejo pomoč na bolj osebnih področjih, povezanih z delom, kot so sposobnost za opravljanje razgovorov, krepitev samozavesti in pisanje življenjepisa; poziva države članice, naj starejšim delavcem omogočijo posebno zaposlitveno svetovanje in oblikujejo več vladnih programov za zaposlovanje starejših oseb; poziva Komisijo, naj izvaja nadzor v državah članicah in proti njim ukrepa, če njihova zakonodaja še naprej diskriminira na podlagi invalidnosti ali starosti;

| 42. | poziva Komisijo, naj izvaja nadzor v državah članicah in proti njim ukrepa, če njihova zakonodaja še naprej diskriminira na podlagi starosti in invalidnosti ter tako krši pogodbe in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, ki bo od 1. januarja 2009 dalje pravno zavezujoča v vsej Evropski uniji), ter doseže, da jo nemudoma razveljavijo; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj izvaja nadzor v državah članicah in proti njim ukrepa, če njihova zakonodaja še naprej diskriminira na podlagi starosti in invalidnosti ter tako krši pogodbe in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, ki bo od 1. januarja 2009 dalje pravno zavezujoča v vsej Evropski uniji), ter doseže, da jo nemudoma razveljavijo;

| 43. | poziva Komisijo, naj zbere zbirne statistične podatke o različnih starostnih skupinah glede na različne probleme, s katerimi se soočajo, in širok spekter diskriminacije na podlagi starosti; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zbere zbirne statistične podatke o različnih starostnih skupinah glede na različne probleme, s katerimi se soočajo, in širok spekter diskriminacije na podlagi starosti;

| 44. | opozarja, da starostniki niso enotna kategorija, in v zvezi s tem zlasti poudarja, da so starejše ženske in starejši pripadniki etničnih manjšin lahko žrtve različnih oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da starostniki niso enotna kategorija, in v zvezi s tem zlasti poudarja, da so starejše ženske in starejši pripadniki etničnih manjšin lahko žrtve različnih oblik diskriminacije;

| 45. | poudarja, da je delo s skrajšanim delovnim časom pomemben korak pri ponovnem vključevanju na trg dela; spodbuja države članice, naj pri uveljavljanju dela s skrajšanim delovnim časom in prožnih načinov dela podprejo zlasti mala podjetja; ponovno poudarja prednosti dela s skrajšanim delovnim časom za starejše delavce, ki si ne bi želeli več zaposlitve s polnim delovnim časom; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je delo s skrajšanim delovnim časom pomemben korak pri ponovnem vključevanju na trg dela; spodbuja države članice, naj pri uveljavljanju dela s skrajšanim delovnim časom in prožnih načinov dela podprejo zlasti mala podjetja; ponovno poudarja prednosti dela s skrajšanim delovnim časom za starejše delavce, ki si ne bi želeli več zaposlitve s polnim delovnim časom;

| 46. | poziva države članice, naj spodbujajo vlogo starejših delavcev na trgu dela s poudarjanjem prednosti pri zaposlovanju starejših in s spodbujanjem delodajalcev, da sprejmejo prožne načine dela, s čimer bi starejše delavce spodbudili k vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj spodbujajo vlogo starejših delavcev na trgu dela s poudarjanjem prednosti pri zaposlovanju starejših in s spodbujanjem delodajalcev, da sprejmejo prožne načine dela, s čimer bi starejše delavce spodbudili k vključitvi na trg dela;

| 47. | poziva Komisijo, naj izvede študijo na podlagi podatkov, ločenih po spolu, o davčnih ugodnostih in obstoječih ovirah v zvezi z zaposlovanjem, pri čemer naj se osredotoči na staranje prebivalstva; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj izvede študijo na podlagi podatkov, ločenih po spolu, o davčnih ugodnostih in obstoječih ovirah v zvezi z zaposlovanjem, pri čemer naj se osredotoči na staranje prebivalstva;

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo dostopnost do vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo dostopnost do vseživljenjskega učenja;

| 49. | opozarja, da je načelo zakonsko določene upokojitvene starosti posebna pridobitev evropskih socialnih modelov, ki zagotavlja, da se aktivno življenje ne more prisilno podaljšati preko razumnih meja; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da je načelo zakonsko določene upokojitvene starosti posebna pridobitev evropskih socialnih modelov, ki zagotavlja, da se aktivno življenje ne more prisilno podaljšati preko razumnih meja;

| 50. | opozarja, da je upokojitev pravica, ki jo lahko uveljavi vsak delavec, ko doseže zakonsko določeno upokojitveno starost v državah članicah v posvetovanju s socialnimi partnerji v skladu z nacionalnimi tradicijami; |
| --- | --- |

50.

opozarja, da je upokojitev pravica, ki jo lahko uveljavi vsak delavec, ko doseže zakonsko določeno upokojitveno starost v državah članicah v posvetovanju s socialnimi partnerji v skladu z nacionalnimi tradicijami;

| 51. | poudarja izrazito razhajanje med povprečno pokojnino moških in žensk, katerega vzrok je prekinitev dela zaradi družinskih odgovornosti, kot je skrb za otroke in ostarele starše; poziva države članice, naj ukrepajo in zagotovijo, da prekinitve dela zaradi porodniškega in starševskega dopusta ne bodo več škodovale pri izračunu pokojninskih pravic; spodbuja države članice, naj predvidijo bonuse, ki bi jih dodali pokojninam na podlagi števila otrok vzgojenih otrok in naj priznajo vlogo negovalcev v družbi; |
| --- | --- |

51.

poudarja izrazito razhajanje med povprečno pokojnino moških in žensk, katerega vzrok je prekinitev dela zaradi družinskih odgovornosti, kot je skrb za otroke in ostarele starše; poziva države članice, naj ukrepajo in zagotovijo, da prekinitve dela zaradi porodniškega in starševskega dopusta ne bodo več škodovale pri izračunu pokojninskih pravic; spodbuja države članice, naj predvidijo bonuse, ki bi jih dodali pokojninam na podlagi števila otrok vzgojenih otrok in naj priznajo vlogo negovalcev v družbi;

| 52. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za posodobitev sistemov socialnega varstva, vključno s pokojninskimi, da bi bili finančno donosni in bi bili kos posledicam starajočega se prebivalstva; meni, da je treba nameniti posebno pozornost položaju starejših žensk, ki so bolj izpostavljene osamljenosti in revščini; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za posodobitev sistemov socialnega varstva, vključno s pokojninskimi, da bi bili finančno donosni in bi bili kos posledicam starajočega se prebivalstva; meni, da je treba nameniti posebno pozornost položaju starejših žensk, ki so bolj izpostavljene osamljenosti in revščini;

| 53. | poziva Komisijo, naj pripravi primerjalno študijo držav članic o različnih pokojninskih sistemih in sistemih socialne varnosti za ženske, da bi prepoznali najboljše prakse za večjo zaposlenost žensk ter omogočili boljše usklajevanje družinskega življenja in dela; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj pripravi primerjalno študijo držav članic o različnih pokojninskih sistemih in sistemih socialne varnosti za ženske, da bi prepoznali najboljše prakse za večjo zaposlenost žensk ter omogočili boljše usklajevanje družinskega življenja in dela;

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj nujno zagotovijo podporo za zaposlovanje starejših delavcev glede na načrtovano zvišanje zakonske starosti za upokojitev v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in države članice, naj nujno zagotovijo podporo za zaposlovanje starejših delavcev glede na načrtovano zvišanje zakonske starosti za upokojitev v številnih državah članicah;

| 55. | kljub temu meni, da sta pričakovana življenjska doba in kakovost življenja boljša kot kadar koli prej, in v tej zvezi meni, da bi morale države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi tradicijami spodbujati in ne nasprotovati vzpostavitvi pravil in dogovorov, ki bi s privolitvijo delavca omogočali podaljšanje njegovega aktivnega življenja po zakonsko določeni upokojitveni starosti v posameznih državah članicah; spodbuja Komisijo, naj izvede primerjalne študije o raznolikosti pokojninskih sistemov v državah članicah ter o gospodarskem in družbenem vplivu načrtovanih reform v državah članicah; |
| --- | --- |

55.

kljub temu meni, da sta pričakovana življenjska doba in kakovost življenja boljša kot kadar koli prej, in v tej zvezi meni, da bi morale države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi tradicijami spodbujati in ne nasprotovati vzpostavitvi pravil in dogovorov, ki bi s privolitvijo delavca omogočali podaljšanje njegovega aktivnega življenja po zakonsko določeni upokojitveni starosti v posameznih državah članicah; spodbuja Komisijo, naj izvede primerjalne študije o raznolikosti pokojninskih sistemov v državah članicah ter o gospodarskem in družbenem vplivu načrtovanih reform v državah članicah;

| 56. | poziva države članice k izvajanju ukrepov za uskladitev zaposlovanja žensk, njihovega poklicnega napredovanja in družinskih obveznosti ter k boju proti diskriminaciji in stereotipom, ki so jim še vedno izpostavljene na trgu dela in pri izobraževanju; opozarja na načelo enakosti med moškimi in ženskami in na nedotakljivo načelo evropskega socialnega modela o enakem plačilu za enako delo na istem delovnem mestu; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice k izvajanju ukrepov za uskladitev zaposlovanja žensk, njihovega poklicnega napredovanja in družinskih obveznosti ter k boju proti diskriminaciji in stereotipom, ki so jim še vedno izpostavljene na trgu dela in pri izobraževanju; opozarja na načelo enakosti med moškimi in ženskami in na nedotakljivo načelo evropskega socialnega modela o enakem plačilu za enako delo na istem delovnem mestu;

| 57. | zato poziva k sprejetju pravnih ukrepov glede zaposlovanja, s katerimi se bo dokončno odpravilo to obliko diskriminacije, zlasti različno plačilo glede na spol, in v javne finance uvedlo načelo enakosti spolov; |
| --- | --- |

57.

zato poziva k sprejetju pravnih ukrepov glede zaposlovanja, s katerimi se bo dokončno odpravilo to obliko diskriminacije, zlasti različno plačilo glede na spol, in v javne finance uvedlo načelo enakosti spolov;

| 58. | opozarja, da je dobro delovno okolje pomemben dejavnik produktivnosti; poziva države članice, naj spodbujajo ukrepe na delovnem mestu, s katerimi bi zmanjšali nevarnost poškodb starejših delavcev, kar vključuje posredovanje za izboljšanje psihosocialnega in fizičnega delovnega okolja, spremembe vsebine in organizacije dela, izboljšanje zdravja na splošno, dobrega počutja in delovne sposobnosti delavcev ter povečanje zmožnosti in poklicne sposobnosti delavcev; poziva podjetja k naložbam v preprečevanje nesreč na delovnem mestu in z delom povezanih bolezni, medicino dela, higieno in socialni dialog; |
| --- | --- |

58.

opozarja, da je dobro delovno okolje pomemben dejavnik produktivnosti; poziva države članice, naj spodbujajo ukrepe na delovnem mestu, s katerimi bi zmanjšali nevarnost poškodb starejših delavcev, kar vključuje posredovanje za izboljšanje psihosocialnega in fizičnega delovnega okolja, spremembe vsebine in organizacije dela, izboljšanje zdravja na splošno, dobrega počutja in delovne sposobnosti delavcev ter povečanje zmožnosti in poklicne sposobnosti delavcev; poziva podjetja k naložbam v preprečevanje nesreč na delovnem mestu in z delom povezanih bolezni, medicino dela, higieno in socialni dialog;

| 59. | poudarja, da je bistveno, da se s primerno prilagoditvijo in posebno opremo, prilagojeno potrebam in zahtevam posameznika, zagotovi, da je delovno mesto dostopno in varno za starejše delavce in invalide; poudarja tudi, da dostopno okolje starostnikom omogoča samostojno življenje, kar pomeni prihranek javnih sredstev, namenjenih za oskrbo v ustanovah; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je bistveno, da se s primerno prilagoditvijo in posebno opremo, prilagojeno potrebam in zahtevam posameznika, zagotovi, da je delovno mesto dostopno in varno za starejše delavce in invalide; poudarja tudi, da dostopno okolje starostnikom omogoča samostojno življenje, kar pomeni prihranek javnih sredstev, namenjenih za oskrbo v ustanovah;

| 60. | poziva države članice, da uvedejo pravico zaprositi za zaposlitev s prilagodljivim ali skrajšanim delovnim časom, ki ne bi veljala le za starše, ampak tudi za starejše delavce, ki morda tudi za koga skrbijo; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, da uvedejo pravico zaprositi za zaposlitev s prilagodljivim ali skrajšanim delovnim časom, ki ne bi veljala le za starše, ampak tudi za starejše delavce, ki morda tudi za koga skrbijo;

| 61. | poudarja vlogo malih in srednje velikih podjetij kot glavnih ponudnikov delovnih mest v Evropski uniji; |
| --- | --- |

61.

poudarja vlogo malih in srednje velikih podjetij kot glavnih ponudnikov delovnih mest v Evropski uniji;

| 62. | ugotavlja, da je največ žensk, priseljencev in starejših zaposlenih v storitvenem sektorju, in poziva k čim hitrejšemu dokončanju notranjega trga storitev; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da je največ žensk, priseljencev in starejših zaposlenih v storitvenem sektorju, in poziva k čim hitrejšemu dokončanju notranjega trga storitev;

Izziv solidarnosti med generacijami in regijami

| 63. | opozarja, da načelo medgeneracijske solidarnosti kot načelo odličnosti evropskih socialnih modelov temelji na odgovornosti, ki jo aktivno prebivalstvo prevzema za nadomestne vire prihodkov ter stroške za varstvo in zdravje nezaposlenih (otrok, mladih, vzdrževanih oseb in starostnikov); vztraja, da je treba načelo solidarnosti ohraniti kljub predvidljivemu demografskemu neravnotežju; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da načelo medgeneracijske solidarnosti kot načelo odličnosti evropskih socialnih modelov temelji na odgovornosti, ki jo aktivno prebivalstvo prevzema za nadomestne vire prihodkov ter stroške za varstvo in zdravje nezaposlenih (otrok, mladih, vzdrževanih oseb in starostnikov); vztraja, da je treba načelo solidarnosti ohraniti kljub predvidljivemu demografskemu neravnotežju;

| 64. | poudarja pomen aktivnega posredovanja javnih organov, ki morajo zlasti poskrbeti za socialne storitve splošnega pomena za družine in majhne otroke ter za varstvo in oskrbo starejših in vseh vzdrževanih oseb; meni, da je dostop do teh storitev temeljna pravica; poziva Komisijo, naj za socialne storitve splošnega pomena zagotovi pravno varnost s predpisi Skupnosti, ki bodo zagotavljali splošen dostop do teh storitev in načelo solidarnosti; |
| --- | --- |

64.

poudarja pomen aktivnega posredovanja javnih organov, ki morajo zlasti poskrbeti za socialne storitve splošnega pomena za družine in majhne otroke ter za varstvo in oskrbo starejših in vseh vzdrževanih oseb; meni, da je dostop do teh storitev temeljna pravica; poziva Komisijo, naj za socialne storitve splošnega pomena zagotovi pravno varnost s predpisi Skupnosti, ki bodo zagotavljali splošen dostop do teh storitev in načelo solidarnosti;

| 65. | poudarja pomen izmenjave informacij in zgledov najboljše prakse med državami članicami o tem, kako prilagoditi zdravstvene sisteme večjemu povpraševanju starajočega se prebivalstva; pri tem zlasti poudarja, da bo starajoče se prebivalstvo močno vplivalo na povečanje javne porabe za zdravstvo, saj invalidnost in bolezni v starejših letih strmo naraščajo, zlasti med zelo starimi (nad 80 let), ki bodo v prihajajočih desetletjih segment prebivalstva, ki bo najhitreje rasel; |
| --- | --- |

65.

poudarja pomen izmenjave informacij in zgledov najboljše prakse med državami članicami o tem, kako prilagoditi zdravstvene sisteme večjemu povpraševanju starajočega se prebivalstva; pri tem zlasti poudarja, da bo starajoče se prebivalstvo močno vplivalo na povečanje javne porabe za zdravstvo, saj invalidnost in bolezni v starejših letih strmo naraščajo, zlasti med zelo starimi (nad 80 let), ki bodo v prihajajočih desetletjih segment prebivalstva, ki bo najhitreje rasel;

| 66. | poziva države članice, naj odločneje nastopijo proti neplačevanju davkov in socialnovarstvenih prispevkov, da bi zagotovili trajnost pokojninskih sistemov; meni, da bi morale države članice uvesti dejavno in učinkovito politiko zaposlovanja, in jih poziva, naj ponudijo prožne sisteme in možnosti za osebno izbiro glede časa upokojitve (ki preseže minimalno starost) s spodbujevalnimi sistemi za delavce, ki se odločijo dlje časa ostati aktivni; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj odločneje nastopijo proti neplačevanju davkov in socialnovarstvenih prispevkov, da bi zagotovili trajnost pokojninskih sistemov; meni, da bi morale države članice uvesti dejavno in učinkovito politiko zaposlovanja, in jih poziva, naj ponudijo prožne sisteme in možnosti za osebno izbiro glede časa upokojitve (ki preseže minimalno starost) s spodbujevalnimi sistemi za delavce, ki se odločijo dlje časa ostati aktivni;

| 67. | opozarja na ogromen prispevek starostnikov k socialni koheziji in gospodarstvu ter da njihova družinska in medgeneracijska solidarnost pomaga pri prerazporejanju sredstev znotraj družine; poleg tega meni, da je treba njihovo udejstvovanje v prostovoljnih dejavnostih olajšati in spodbujati; meni tudi, da njihovo koriščenje dobrin in storitev, prostočasnih dejavnosti, oskrbe in storitev za dobro počutje tvori gospodarski sektor, ki se vedno bolj širi, in pomeni bogastvo, ki mu pravijo „sivo zlato“; zato poziva države članice, naj spodbujajo in razvijajo gospodarsko in družbeno udejstvovanje starostnikov ter pri tem zlasti poskrbijo za njihovo dobro fizično počutje ter dobre socialne in finančne življenjske pogoje; |
| --- | --- |

67.

opozarja na ogromen prispevek starostnikov k socialni koheziji in gospodarstvu ter da njihova družinska in medgeneracijska solidarnost pomaga pri prerazporejanju sredstev znotraj družine; poleg tega meni, da je treba njihovo udejstvovanje v prostovoljnih dejavnostih olajšati in spodbujati; meni tudi, da njihovo koriščenje dobrin in storitev, prostočasnih dejavnosti, oskrbe in storitev za dobro počutje tvori gospodarski sektor, ki se vedno bolj širi, in pomeni bogastvo, ki mu pravijo „sivo zlato“; zato poziva države članice, naj spodbujajo in razvijajo gospodarsko in družbeno udejstvovanje starostnikov ter pri tem zlasti poskrbijo za njihovo dobro fizično počutje ter dobre socialne in finančne življenjske pogoje;

| 68. | poziva države članice, naj spodbujajo posvetovanje s starejšimi ljudmi, da bi ohranile solidarnost med generacijami, in naj jim v sodelovanju s socialnimi partnerji na lokalni ravni omogočijo sodelovanje pri prostovoljnih izobraževalnih, kulturnih ali podjetniških dejavnostih; |
| --- | --- |

68.

poziva države članice, naj spodbujajo posvetovanje s starejšimi ljudmi, da bi ohranile solidarnost med generacijami, in naj jim v sodelovanju s socialnimi partnerji na lokalni ravni omogočijo sodelovanje pri prostovoljnih izobraževalnih, kulturnih ali podjetniških dejavnostih;

| 69. | poudarja pomen prostovoljnega dela kot poti do ponovne vključitve na trg dela za številne ljudi in spodbuja vlade, da starejšim olajšajo opravljanje prostovoljnega dela ob prejemanju prispevkov; |
| --- | --- |

69.

poudarja pomen prostovoljnega dela kot poti do ponovne vključitve na trg dela za številne ljudi in spodbuja vlade, da starejšim olajšajo opravljanje prostovoljnega dela ob prejemanju prispevkov;

| 70. | ponovno poudarja, da morajo socialne storitve splošnega pomena (ki zajemajo skrb za majhne otroke, njihovo zdravje in vzgojo) staršem olajšati vstop na trg dela in pripomoči k odpravljanju revščine, zlasti v enostarševskih družinah; je prepričan, da so tovrstne storitve bistvenega pomena za odzivanje Evropske unije na demografske spremembe; nadalje meni, da socialne storitve splošnega pomena z ustvarjanjem delovnih mest spodbujajo lokalni in regionalni gospodarski razvoj in povečujejo konkurenčnost Evropske unije; zaradi tega meni, da je treba opredeliti, katere so socialne storitve splošnega gospodarskega pomena, ter oceniti njihov družbeni in gospodarski učinek; poziva ki vzpostavitvi kazalnikov kakovosti, da bi izmerili napredek pri uresničevanju barcelonskih ciljev; poudarja, da je treba socialne storitve splošnega gospodarskega pomena za starostnike in vzdrževane osebe obravnavati enako in jim nameniti enako pozornost; |
| --- | --- |

70.

ponovno poudarja, da morajo socialne storitve splošnega pomena (ki zajemajo skrb za majhne otroke, njihovo zdravje in vzgojo) staršem olajšati vstop na trg dela in pripomoči k odpravljanju revščine, zlasti v enostarševskih družinah; je prepričan, da so tovrstne storitve bistvenega pomena za odzivanje Evropske unije na demografske spremembe; nadalje meni, da socialne storitve splošnega pomena z ustvarjanjem delovnih mest spodbujajo lokalni in regionalni gospodarski razvoj in povečujejo konkurenčnost Evropske unije; zaradi tega meni, da je treba opredeliti, katere so socialne storitve splošnega gospodarskega pomena, ter oceniti njihov družbeni in gospodarski učinek; poziva ki vzpostavitvi kazalnikov kakovosti, da bi izmerili napredek pri uresničevanju barcelonskih ciljev; poudarja, da je treba socialne storitve splošnega gospodarskega pomena za starostnike in vzdrževane osebe obravnavati enako in jim nameniti enako pozornost;

| 71. | poudarja, da prostovoljstvo in socialne mreže v regijah, v katerih se prebivalstvo zmanjšuje, bistveno pripomorejo k izpolnjevanju potreb tamkajšnjih prebivalcev, vendar ne morejo prevzeti osrednje vloge, ki jo imajo v teh regijah javni organi, ki zagotavljajo storitve splošnega pomena; meni, da je treba takšno udejstvovanje državljanov priznati in akterje s tega področja kot partnerje vključiti v regionalno politiko; poudarja, da se na ta način sprožijo učni procesi, ki bodo regijam omogočili, da se bodo spoprijele z izzivi demografskih sprememb; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da prostovoljstvo in socialne mreže v regijah, v katerih se prebivalstvo zmanjšuje, bistveno pripomorejo k izpolnjevanju potreb tamkajšnjih prebivalcev, vendar ne morejo prevzeti osrednje vloge, ki jo imajo v teh regijah javni organi, ki zagotavljajo storitve splošnega pomena; meni, da je treba takšno udejstvovanje državljanov priznati in akterje s tega področja kot partnerje vključiti v regionalno politiko; poudarja, da se na ta način sprožijo učni procesi, ki bodo regijam omogočili, da se bodo spoprijele z izzivi demografskih sprememb;

| 72. | spodbuja države članice in regionalne organe, naj v ta namen izkoristijo strukturne sklade, in poziva Komisijo, naj znotraj okvira teritorialnega sodelovanja (člen 7(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (12)) podpira izmenjavo izkušenj med regijami, ki v gospodarstvu sivolasih že ima ali bo v prihodnosti imela bistveno vlogo; |
| --- | --- |

72.

spodbuja države članice in regionalne organe, naj v ta namen izkoristijo strukturne sklade, in poziva Komisijo, naj znotraj okvira teritorialnega sodelovanja (člen 7(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (12)) podpira izmenjavo izkušenj med regijami, ki v gospodarstvu sivolasih že ima ali bo v prihodnosti imela bistveno vlogo;

| 73. | poziva k obširni razpravi o pravici do dostojne pokojnine za vse kot pogoju za plačilno zmožnost, dostojanstvo in socialno vključenost starejšega prebivalstva; ponovno opozarja, da starejši ljudje prek prostovoljnega dela in nudenja varstva močno prispevajo k socialni koheziji; |
| --- | --- |

73.

poziva k obširni razpravi o pravici do dostojne pokojnine za vse kot pogoju za plačilno zmožnost, dostojanstvo in socialno vključenost starejšega prebivalstva; ponovno opozarja, da starejši ljudje prek prostovoljnega dela in nudenja varstva močno prispevajo k socialni koheziji;

| 74. | poziva države članice, naj družno razmislijo o možnih reformah, s katerimi bi zagotovili trajnost pokojninskih sistemov in socialne varnosti, ter pri tem zlasti predvidijo določbe, ki bi ženskam zagotovile, da bi se pri izračunu njihovih pokojninskih pravic upoštevala porodniški in starševski dopust; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice, naj družno razmislijo o možnih reformah, s katerimi bi zagotovili trajnost pokojninskih sistemov in socialne varnosti, ter pri tem zlasti predvidijo določbe, ki bi ženskam zagotovile, da bi se pri izračunu njihovih pokojninskih pravic upoštevala porodniški in starševski dopust;

| 75. | poziva države članice, ki še ne preučujejo povezave med dodeljevanjem pokojnin in spodbudami za delo, zlasti kar zadeva prilagodljive oblike dela, k obravnavi tega vprašanja, da bi odstranile dejavnike, ki odvračajo od dela; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, ki še ne preučujejo povezave med dodeljevanjem pokojnin in spodbudami za delo, zlasti kar zadeva prilagodljive oblike dela, k obravnavi tega vprašanja, da bi odstranile dejavnike, ki odvračajo od dela;

| 76. | ugotavlja, da staranje evropske družbe vpliva na precejšnje razlike med regijami in da je zaradi nacionalnih podatkov o demografskih spremembah, ki zakrivajo dejansko stanje na lokalni ravni, včasih težko opredeliti potrebe po infrastrukturah in potrebne finančne transferje osrednjih vlad; poziva Komisijo, naj pomaga izboljšati kakovost in zanesljivost statističnih podatkov o demografskih trendih; poziva Komisijo in države članice, naj še bolj pospešijo postopek prostega pretoka za vse delavce v razširjeni Evropski uniji še pred letom 2014; |
| --- | --- |

76.

ugotavlja, da staranje evropske družbe vpliva na precejšnje razlike med regijami in da je zaradi nacionalnih podatkov o demografskih spremembah, ki zakrivajo dejansko stanje na lokalni ravni, včasih težko opredeliti potrebe po infrastrukturah in potrebne finančne transferje osrednjih vlad; poziva Komisijo, naj pomaga izboljšati kakovost in zanesljivost statističnih podatkov o demografskih trendih; poziva Komisijo in države članice, naj še bolj pospešijo postopek prostega pretoka za vse delavce v razširjeni Evropski uniji še pred letom 2014;

| 77. | spodbuja države članice, naj po načelu subsidiarnosti v svojih pokojninskih sistemih ohranjajo ravnovesje med proračunskimi prihodki in odhodki, in pozdravlja prakso nekaterih držav članic, ki vsako leto vlagajo proračunska sredstva za plačilo pokojnin v prihodnosti; |
| --- | --- |

77.

spodbuja države članice, naj po načelu subsidiarnosti v svojih pokojninskih sistemih ohranjajo ravnovesje med proračunskimi prihodki in odhodki, in pozdravlja prakso nekaterih držav članic, ki vsako leto vlagajo proračunska sredstva za plačilo pokojnin v prihodnosti;

| 78. | ugotavlja, da imajo demografske spremembe v posameznih regijah resne posledice, zato so potrebne različne prilagoditvene strategije, glede na to, ali gre za regijo, kamor se ljudje priseljujejo, ali tako, kjer se prebivalstvo zmanjšuje; ugotavlja, da se kakovost življenja v regijah, ki se krčijo, gre predvsem za podeželska območja, opredeljuje drugače kot v rastočih regijah, in meni, da so potrebne različne razvojne strategije; |
| --- | --- |

78.

ugotavlja, da imajo demografske spremembe v posameznih regijah resne posledice, zato so potrebne različne prilagoditvene strategije, glede na to, ali gre za regijo, kamor se ljudje priseljujejo, ali tako, kjer se prebivalstvo zmanjšuje; ugotavlja, da se kakovost življenja v regijah, ki se krčijo, gre predvsem za podeželska območja, opredeljuje drugače kot v rastočih regijah, in meni, da so potrebne različne razvojne strategije;

| 79. | poziva Komisijo in države članice, da pri solidarnosti med regijami Evrope upoštevajo generacijsko razsežnost in velik teritorialni učinek različnih demografskih trendov v Evropski uniji; poudarja, da je ta učinek pomemben za stanovanjsko vprašanje in infrastrukturo, zlasti v mestnih območjih, kjer se bo najverjetneje koncentracija priseljencev zelo povečala; poudarja tudi posebne potrebe v starajočih se regijah po vlaganjih v storitve na lokalni ravni, da bi se upoštevale potrebe starostnikov in bi se jim čim dlje omogočilo samostojno in neodvisno življenje; predlaga, da se te potrebe po vlaganjih upoštevajo pri dodelitvi sredstev iz strukturnih skladov in možnostih, ki jih ponuja Evropski socialni sklad za mobilizacijo socialnega kapitala za storitve; poziva, da se ohranijo tudi po letu 2013; opozarja, da morajo regije, iz katerih se prebivalstvo izseljuje, sprejeti ukrepe za ohranitev naravnega demografskega ravnovesja z vlaganji na področju zaposlovanja, izobraževanja in dostopa do javnih služb; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo in države članice, da pri solidarnosti med regijami Evrope upoštevajo generacijsko razsežnost in velik teritorialni učinek različnih demografskih trendov v Evropski uniji; poudarja, da je ta učinek pomemben za stanovanjsko vprašanje in infrastrukturo, zlasti v mestnih območjih, kjer se bo najverjetneje koncentracija priseljencev zelo povečala; poudarja tudi posebne potrebe v starajočih se regijah po vlaganjih v storitve na lokalni ravni, da bi se upoštevale potrebe starostnikov in bi se jim čim dlje omogočilo samostojno in neodvisno življenje; predlaga, da se te potrebe po vlaganjih upoštevajo pri dodelitvi sredstev iz strukturnih skladov in možnostih, ki jih ponuja Evropski socialni sklad za mobilizacijo socialnega kapitala za storitve; poziva, da se ohranijo tudi po letu 2013; opozarja, da morajo regije, iz katerih se prebivalstvo izseljuje, sprejeti ukrepe za ohranitev naravnega demografskega ravnovesja z vlaganji na področju zaposlovanja, izobraževanja in dostopa do javnih služb;

| 80. | predlaga, naj Komisija v okviru ozemeljskega sodelovanja razvija vseevropska omrežja, v katerih se bodo lahko regionalni in lokalni organi ter civilni akterji pri reševanju težav, povezanih z demografskimi spremembami, lahko učili drug od drugega; |
| --- | --- |

80.

predlaga, naj Komisija v okviru ozemeljskega sodelovanja razvija vseevropska omrežja, v katerih se bodo lahko regionalni in lokalni organi ter civilni akterji pri reševanju težav, povezanih z demografskimi spremembami, lahko učili drug od drugega;

| 81. | spodbuja države članice, naj podprejo medgeneracijske projekte, v katerih starejši ljudje delajo z mlajšimi in si izmenjujejo spretnosti ter pridobivajo novo strokovno znanje; poziva Komisijo, naj poenostavi izmenjavo dobre prakse na tem področju; |
| --- | --- |

81.

spodbuja države članice, naj podprejo medgeneracijske projekte, v katerih starejši ljudje delajo z mlajšimi in si izmenjujejo spretnosti ter pridobivajo novo strokovno znanje; poziva Komisijo, naj poenostavi izmenjavo dobre prakse na tem področju;

| 82. | poziva države članice, naj pomagajo regijam, iz katerih se prebivalstvo izseljuje, z zagotovitvijo visokokakovostnih storitev splošnega pomena (npr. izobraževanja, vključno s predšolsko vzgojo in otroškim varstvom, socialnih in zdravstvenih storitev, poštnih storitev), dostopnosti (npr. javnega prometa, prometne infrastrukture in telekomunikacijskih omrežij) ter gospodarskega udejstvovanja in znanja (npr. z usposabljanjem, vključno z metodami vseživljenjskega učenja ter vlaganjem v nove tehnologije in njihovo uporabo); poziva, naj se osnovni pogoji za izpolnitev teh ciljev prilagodijo lokalnim potrebam in lokalnim izvajalcem ter naj se izboljša njihova zmožnost prilagajanja; posebej opozarja na razmere na otokih, mejnih področjih, v gorskih regijah in drugih območjih, odmaknjenih od središč poseljenosti; |
| --- | --- |

82.

poziva države članice, naj pomagajo regijam, iz katerih se prebivalstvo izseljuje, z zagotovitvijo visokokakovostnih storitev splošnega pomena (npr. izobraževanja, vključno s predšolsko vzgojo in otroškim varstvom, socialnih in zdravstvenih storitev, poštnih storitev), dostopnosti (npr. javnega prometa, prometne infrastrukture in telekomunikacijskih omrežij) ter gospodarskega udejstvovanja in znanja (npr. z usposabljanjem, vključno z metodami vseživljenjskega učenja ter vlaganjem v nove tehnologije in njihovo uporabo); poziva, naj se osnovni pogoji za izpolnitev teh ciljev prilagodijo lokalnim potrebam in lokalnim izvajalcem ter naj se izboljša njihova zmožnost prilagajanja; posebej opozarja na razmere na otokih, mejnih področjih, v gorskih regijah in drugih območjih, odmaknjenih od središč poseljenosti;

| 83. | pozdravlja predlog o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje; poziva nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, pristojne za pripravo in upravljanje kohezijske politike ter politike razvoja podeželja, naj še tesneje sodelujejo, da bodo z izboljšanjem življenjskih in delovnih razmer v teh regijah spodbudile ljudi k selitvi na podeželska območja, kjer število prebivalcev upada; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja predlog o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje; poziva nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, pristojne za pripravo in upravljanje kohezijske politike ter politike razvoja podeželja, naj še tesneje sodelujejo, da bodo z izboljšanjem življenjskih in delovnih razmer v teh regijah spodbudile ljudi k selitvi na podeželska območja, kjer število prebivalcev upada;

| 84. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svojem četrtem poročilu o socialni in ekonomski koheziji prepoznala, da je vedno večje demografsko neravnovesje eden od izzivov; z velikim zanimanjem pričakuje izide socialnega posvetovanja in opredelitev vloge regionalne politike pri spoprijemanju s škodljivimi učinki demografskih sprememb v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

84.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svojem četrtem poročilu o socialni in ekonomski koheziji prepoznala, da je vedno večje demografsko neravnovesje eden od izzivov; z velikim zanimanjem pričakuje izide socialnega posvetovanja in opredelitev vloge regionalne politike pri spoprijemanju s škodljivimi učinki demografskih sprememb v naslednjem programskem obdobju;

| 85. | opozarja države članice na številne neugodnosti, s katerimi se srečujejo negovalci, zlasti starejši; predlaga, da se nameni več podpore tem skupinam in se jim omogoči, da premagajo številne ovire pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

85.

opozarja države članice na številne neugodnosti, s katerimi se srečujejo negovalci, zlasti starejši; predlaga, da se nameni več podpore tem skupinam in se jim omogoči, da premagajo številne ovire pri zaposlovanju;

| 86. | meni, da bo v prikrajšanih mestnih soseskah ter na prikrajšanih primestnih in podeželskih območjih prebivalstvo verjetno upadalo, kar bo odločilno vplivalo na stanovanja in infrastrukturo; |
| --- | --- |

86.

meni, da bo v prikrajšanih mestnih soseskah ter na prikrajšanih primestnih in podeželskih območjih prebivalstvo verjetno upadalo, kar bo odločilno vplivalo na stanovanja in infrastrukturo;

| 87. | poziva države članice, naj v okviru urbanističnega razvoja in načrtovanja povečajo razpoložljivost primernih stanovanj za družine, zlasti za enostarševske družine in starejše ljudi (na primer z medregionalnimi projekti); |
| --- | --- |

87.

poziva države članice, naj v okviru urbanističnega razvoja in načrtovanja povečajo razpoložljivost primernih stanovanj za družine, zlasti za enostarševske družine in starejše ljudi (na primer z medregionalnimi projekti);

| 88. | poudarja, da demografsko neravnovesje v svetovnem merilu lahko še poglobi razvojne neenakosti in poveča migracijske pritiske; poziva Komisijo in države članice, da te elemente zaradi skupnega razvoja upoštevajo pri oblikovanju politike priseljevanja; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da demografsko neravnovesje v svetovnem merilu lahko še poglobi razvojne neenakosti in poveča migracijske pritiske; poziva Komisijo in države članice, da te elemente zaradi skupnega razvoja upoštevajo pri oblikovanju politike priseljevanja;

Izziv vključevanja priseljencev

| 89. | ugotavlja, da priseljevanje je in bo tudi v prihodnje eden izmed sestavnih delov demografije Unije in bi lahko pozitivno prispevalo z gospodarskega, družbenega in kulturnega vidika; zaradi tega poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje k oblikovanju umirjenega in premišljenega pristopa k vprašanju priseljevanja, s katerim bi se zoperstavili ksenofobičnemu ali rasističnemu mišljenju in dejanjem ter spodbujali popolno in učinkovito vključitev migrantov v družbo; |
| --- | --- |

89.

ugotavlja, da priseljevanje je in bo tudi v prihodnje eden izmed sestavnih delov demografije Unije in bi lahko pozitivno prispevalo z gospodarskega, družbenega in kulturnega vidika; zaradi tega poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje k oblikovanju umirjenega in premišljenega pristopa k vprašanju priseljevanja, s katerim bi se zoperstavili ksenofobičnemu ali rasističnemu mišljenju in dejanjem ter spodbujali popolno in učinkovito vključitev migrantov v družbo;

| 90. | se kljub temu zaveda, da priseljevanje predvsem za regije, iz katerih se prebivalstvo izseljuje, pomeni priložnost za zajezitev negativnega učinka demografskih sprememb, zato poziva države članice, naj prepoznajo vključevanje migrantov kot strateško pomemben političen ukrep; |
| --- | --- |

90.

se kljub temu zaveda, da priseljevanje predvsem za regije, iz katerih se prebivalstvo izseljuje, pomeni priložnost za zajezitev negativnega učinka demografskih sprememb, zato poziva države članice, naj prepoznajo vključevanje migrantov kot strateško pomemben političen ukrep;

| 91. | meni, da je treba politiko vključevanja okrepiti v državah članicah, da se bodo migranti lažje naseljevali v Evropski uniji; zato pozdravlja Sklep Sveta 2007/435/ES z dne 25. junija 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (13) ter je prepričan, da bo prispeval k lažjemu socialnemu in gospodarskemu vključevanju migrantov v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

91.

meni, da je treba politiko vključevanja okrepiti v državah članicah, da se bodo migranti lažje naseljevali v Evropski uniji; zato pozdravlja Sklep Sveta 2007/435/ES z dne 25. junija 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (13) ter je prepričan, da bo prispeval k lažjemu socialnemu in gospodarskemu vključevanju migrantov v Evropsko unijo;

| 92. | poudarja, da morajo države članice oblikovati politiko priseljevanja in jo uskladiti, in sicer tako, da bi priseljencem zagotovile enake življenjske in delovne razmere; poziva Komisijo, naj razvije strategijo in posebne ukrepe za ekonomsko priseljevanje ter jih čim prej predloži; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da morajo države članice oblikovati politiko priseljevanja in jo uskladiti, in sicer tako, da bi priseljencem zagotovile enake življenjske in delovne razmere; poziva Komisijo, naj razvije strategijo in posebne ukrepe za ekonomsko priseljevanje ter jih čim prej predloži;

| 93. | poudarja, da je treba zaradi boljšega vključevanja priseljencev v družbo in formalno gospodarstvo, pa tudi zaradi njihove pravne in socialne varnosti, vključno s pokojninsko pravico, bolje uskladiti politiko priseljevanja držav članic; poziva države članice, naj se odločno borijo proti trgovini z ljudmi in kaznujejo delodajalce, ki zaposlujejo in/ali izkoriščajo nezakonite delavce; pozdravlja evropsko pobudo proti nezakonitemu delu, izkoriščanju in sramotnim delovnim razmeram, v katerih delajo nezakoniti migranti; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da je treba zaradi boljšega vključevanja priseljencev v družbo in formalno gospodarstvo, pa tudi zaradi njihove pravne in socialne varnosti, vključno s pokojninsko pravico, bolje uskladiti politiko priseljevanja držav članic; poziva države članice, naj se odločno borijo proti trgovini z ljudmi in kaznujejo delodajalce, ki zaposlujejo in/ali izkoriščajo nezakonite delavce; pozdravlja evropsko pobudo proti nezakonitemu delu, izkoriščanju in sramotnim delovnim razmeram, v katerih delajo nezakoniti migranti;

| 94. | v zvezi s tem priznava posebno vlogo mest, saj se večina priseljencev naseli v mestih, ter poudarja, da morajo Komisija in države članice upoštevati vpliv politike priseljevanja na mesta in z njimi tesno sodelovati pri oblikovanju in izvajanju te politike; z zanimanjem sprejema proces „Vključevanje mest“, ki sta ga Komisija in mreža Eurocities začeli leta 2006, ter Milansko izjavo o integraciji, podpisano 6. novembra 2007, za zagotovitev nadaljevanja razprave o izvajanju skupnih osnovnih načel o vključevanju na ravni mest; |
| --- | --- |

94.

v zvezi s tem priznava posebno vlogo mest, saj se večina priseljencev naseli v mestih, ter poudarja, da morajo Komisija in države članice upoštevati vpliv politike priseljevanja na mesta in z njimi tesno sodelovati pri oblikovanju in izvajanju te politike; z zanimanjem sprejema proces „Vključevanje mest“, ki sta ga Komisija in mreža Eurocities začeli leta 2006, ter Milansko izjavo o integraciji, podpisano 6. novembra 2007, za zagotovitev nadaljevanja razprave o izvajanju skupnih osnovnih načel o vključevanju na ravni mest;

| 95. | poudarja, da bi moralo biti preseljevanje znotraj Evropske unije za migrante pozitivno in ne bi smelo predstavljati bremena za izvorne države; spodbuja države članice, naj razširijo svoje ukrepe za vključevanje priseljencev; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da bi moralo biti preseljevanje znotraj Evropske unije za migrante pozitivno in ne bi smelo predstavljati bremena za izvorne države; spodbuja države članice, naj razširijo svoje ukrepe za vključevanje priseljencev;

| 96. | pozdravlja pobudo Komisije in držav članic, da se upoštevajo svetovna razsežnost priseljevanja in posledice gospodarskih migracij v Evropski uniji za razvoj izvornih držav; poudarja, da je treba upoštevati nevarnost bega možganov iz držav izvora migrantov, in poziva Komisijo in države članice, naj skupaj z zadevnimi tretjimi državami razvijejo učinkovite ukrepe za njegovo preprečevanje; |
| --- | --- |

96.

pozdravlja pobudo Komisije in držav članic, da se upoštevajo svetovna razsežnost priseljevanja in posledice gospodarskih migracij v Evropski uniji za razvoj izvornih držav; poudarja, da je treba upoštevati nevarnost bega možganov iz držav izvora migrantov, in poziva Komisijo in države članice, naj skupaj z zadevnimi tretjimi državami razvijejo učinkovite ukrepe za njegovo preprečevanje;

| 97. | vztraja, da človeška razsežnost priseljevanja ne sme biti podrejena strogo ekonomskim razmišljanjem in da mora vključevanje cele družine ostati odprta možnost za vse migrante, ki si to želijo; poziva k tesnemu sodelovanju evropskih politik priseljevanja, zaposlovanja, socialnih zadev, izobraževanja in regionalne politike; |
| --- | --- |

97.

vztraja, da človeška razsežnost priseljevanja ne sme biti podrejena strogo ekonomskim razmišljanjem in da mora vključevanje cele družine ostati odprta možnost za vse migrante, ki si to želijo; poziva k tesnemu sodelovanju evropskih politik priseljevanja, zaposlovanja, socialnih zadev, izobraževanja in regionalne politike;

| 98. | opozarja, da so finančni prispevki priseljencev v Evropi zelo pomemben način zagotavljanja sredstev za življenje starejših ljudi v državah v razvoju; |
| --- | --- |

98.

opozarja, da so finančni prispevki priseljencev v Evropi zelo pomemben način zagotavljanja sredstev za življenje starejših ljudi v državah v razvoju;

| 99. | poudarja, da mora biti politika priseljevanja usmerjena proti diskriminaciji in si prizadevati za več pravne, socialne in družbene enakosti za migrante, ki so že v Evropi, ter za tiste, ki bodo še prišli; |
| --- | --- |

99.

poudarja, da mora biti politika priseljevanja usmerjena proti diskriminaciji in si prizadevati za več pravne, socialne in družbene enakosti za migrante, ki so že v Evropi, ter za tiste, ki bodo še prišli;

| 100. | meni, da bi morali družinski člani, ki spremljajo delavce migrante, dobiti dovoljenje za prebivanje in, če je potrebno, tudi delovno dovoljenje; |
| --- | --- |

100.

meni, da bi morali družinski člani, ki spremljajo delavce migrante, dobiti dovoljenje za prebivanje in, če je potrebno, tudi delovno dovoljenje;

| 101. | opozarja na pomembno vlogo migrantk in poziva države članice, naj jim v politiki vključevanja namenijo mesto, ki si ga zaslužijo, in v celoti zagotovijo njihove pravice; |
| --- | --- |

101.

opozarja na pomembno vlogo migrantk in poziva države članice, naj jim v politiki vključevanja namenijo mesto, ki si ga zaslužijo, in v celoti zagotovijo njihove pravice;

| 102. | poziva države članice, naj na dnevni red enega od prihodnjih vrhov uvrstijo izmenjavo mnenj o demografskih spremembah in preverjenih dobrih praksah s področja aktivnega staranja, zaposlovanja mladih, družinske politike in vključevanja migrantov; |
| --- | --- |

102.

poziva države članice, naj na dnevni red enega od prihodnjih vrhov uvrstijo izmenjavo mnenj o demografskih spremembah in preverjenih dobrih praksah s področja aktivnega staranja, zaposlovanja mladih, družinske politike in vključevanja migrantov;

| 103. | izraža zadovoljstvo nad obvezo Komisije, da bo vsaki dve leti pripravila poročilo o napredku v povezavi z evropskim demografskim forumom; želi, da Komisija v poročilu oceni tudi vpliv, ki ga imajo na ta področja politike držav članic; podpira namen Komisije, da bo vsaki dve leti eno poglavje svojega poročila namenila neplodnosti in da bo vanj vključila poglavje o pripravah Evropske unije na demografske spremembe; spodbuja Komisijo, naj vzpostavi sistem kazalnikov za spremljanje in analizo demografskih razvojnih dosežkov v različnih državah članicah in v Evropski uniji; |
| --- | --- |

103.

izraža zadovoljstvo nad obvezo Komisije, da bo vsaki dve leti pripravila poročilo o napredku v povezavi z evropskim demografskim forumom; želi, da Komisija v poročilu oceni tudi vpliv, ki ga imajo na ta področja politike držav članic; podpira namen Komisije, da bo vsaki dve leti eno poglavje svojega poročila namenila neplodnosti in da bo vanj vključila poglavje o pripravah Evropske unije na demografske spremembe; spodbuja Komisijo, naj vzpostavi sistem kazalnikov za spremljanje in analizo demografskih razvojnih dosežkov v različnih državah članicah in v Evropski uniji;

| 104. | ugotavlja, da demografska prihodnost Evrope povzroča nove težave v zvezi z demokratičnimi mehanizmi in kanali, preko katerih se odraža glas, ki predstavlja mnogoterost njenih sestavnih delov in na ta način vpliva na politično odločanje; meni, da je ključno vprašanje starajoče se družbe politično zastopanje mladoletnikov, ki predstavljajo skupno prihodnost in torej politično prihodnost Skupnosti, vendar trenutno nimajo besede in vpliva pri odločanju; ugotavlja, da zaradi številnih razlogov priseljenci, tako odrasli kot njihovi otroci, težko pridejo do besede ter da je izražanje mnenja in političnega zastopanja družbenih skupin, zlasti mladoletnikov, ki trenutno nimajo te možnosti, ključno vprašanje, ki zahteva temeljito, obsežno razpravo; |
| --- | --- |

104.

ugotavlja, da demografska prihodnost Evrope povzroča nove težave v zvezi z demokratičnimi mehanizmi in kanali, preko katerih se odraža glas, ki predstavlja mnogoterost njenih sestavnih delov in na ta način vpliva na politično odločanje; meni, da je ključno vprašanje starajoče se družbe politično zastopanje mladoletnikov, ki predstavljajo skupno prihodnost in torej politično prihodnost Skupnosti, vendar trenutno nimajo besede in vpliva pri odločanju; ugotavlja, da zaradi številnih razlogov priseljenci, tako odrasli kot njihovi otroci, težko pridejo do besede ter da je izražanje mnenja in političnega zastopanja družbenih skupin, zlasti mladoletnikov, ki trenutno nimajo te možnosti, ključno vprašanje, ki zahteva temeljito, obsežno razpravo;

| 105. | spodbuja Komisijo in države članice, naj med državljani Unije povečajo poznavanje demografskih izzivov v Evropi, med drugim z izvajanjem kampanj in pilotnih projektov na to temo; |
| --- | --- |

105.

spodbuja Komisijo in države članice, naj med državljani Unije povečajo poznavanje demografskih izzivov v Evropi, med drugim z izvajanjem kampanj in pilotnih projektov na to temo;

*

* *

| 106. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

106.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 115, 14.4.1997, str. 238.

(2)  UL C 104, 6.4.1998, str. 222.

(3)  UL C 232, 17.8.2001, str. 381.

(4)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 131.

(5)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 141.

(6)  UL C 161, 13.7.2007, str. 66.

(7)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(8)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

(9)  UL L 145, 19.6.1996, str. 4.

(10)  UL L 14, 20.1.1998, str. 9.

(11)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(12)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(13)  UL L 168, 28.6.2007, str. 18.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/88

---

Četrtek, 21. februar 2008Sodelovanje z Afriko na znanstvenem področju

P6_TA(2008)0067

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o pomembnosti podpornih ukrepov za izboljšanje mednarodnega sodelovanja z Afriko na znanstvenem področju

2009/C 184 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju nedavnega vrhunskega srečanja EU-Afrika z dne 8. in 9. decembra 2007, strateškega partnerstva med EU in Afriko ter akcijskega načrta EU-Afrika za obdobje 2008–2010,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o zeleni knjigi z naslovom „Evropski raziskovalni prostor: nove perspektive“ (1),

ob upoštevanju vloge energetske tehnologije v boju proti podnebnim spremembam,

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| 1. | se zaveda trenda, da afriški oblikovalci politik znanosti in tehnologiji ter razvojno usmerjenim inovacijam pripisujejo vedno večji pomen; |
| --- | --- |

1.

se zaveda trenda, da afriški oblikovalci politik znanosti in tehnologiji ter razvojno usmerjenim inovacijam pripisujejo vedno večji pomen;

| 2. | priznava dragoceni prispevek Novega partnerstva za razvoj Afrike(NEPAD), njegovega prečiščenega akcijskega načrta za znanost in tehnologijo ter programov Afriške unije za znanost in tehnologijo; poziva k boljšemu izvajanju in bolj celostnemu razvoju teh programov ter k izboljšanju ustreznih ukrepov; |
| --- | --- |

2.

priznava dragoceni prispevek Novega partnerstva za razvoj Afrike(NEPAD), njegovega prečiščenega akcijskega načrta za znanost in tehnologijo ter programov Afriške unije za znanost in tehnologijo; poziva k boljšemu izvajanju in bolj celostnemu razvoju teh programov ter k izboljšanju ustreznih ukrepov;

| 3. | poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju afriških znanstvenikov mednarodnih projektih znanstvenega sodelovanja ter raziskav in razvoja, da se bo v Afriki ohranilo in razvijalo znanje v zvezi z raziskavami in razvojem, zlasti v specifičnih sektorjih, kakršni so hrana, zdravje in energija; |
| --- | --- |

3.

poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju afriških znanstvenikov mednarodnih projektih znanstvenega sodelovanja ter raziskav in razvoja, da se bo v Afriki ohranilo in razvijalo znanje v zvezi z raziskavami in razvojem, zlasti v specifičnih sektorjih, kakršni so hrana, zdravje in energija;

| 4. | opozarja na poseben pomen, ki ga Sedmi okvirni raziskovalni program (2) daje doslej zapostavljenim boleznim, in meni, da je treba dati poseben poudarek raziskavam o HIV in aidsu v afriških državah; |
| --- | --- |

4.

opozarja na poseben pomen, ki ga Sedmi okvirni raziskovalni program (2) daje doslej zapostavljenim boleznim, in meni, da je treba dati poseben poudarek raziskavam o HIV in aidsu v afriških državah;

| 5. | poziva h krepitvi obstoječe raziskovalne infrastrukture v skladu z napotki Afriške unije in afriške znanstvene skupnosti, vključno z NEPAD-ovim uradom za znanost in tehnologijo, programi Afriške unije ter projekti raziskav in razvoja, zlasti v specifičnih sektorjih, kakršni so hrana, zdravje in energija; |
| --- | --- |

5.

poziva h krepitvi obstoječe raziskovalne infrastrukture v skladu z napotki Afriške unije in afriške znanstvene skupnosti, vključno z NEPAD-ovim uradom za znanost in tehnologijo, programi Afriške unije ter projekti raziskav in razvoja, zlasti v specifičnih sektorjih, kakršni so hrana, zdravje in energija;

| 6. | poziva države članice, naj spodbujajo sodelovanje z Afriko na področju znanosti in tehnologije, kar bo zagotovilo dejanski in obsežen razvoj znanja in tehnologij v afriških državah samih; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj spodbujajo sodelovanje z Afriko na področju znanosti in tehnologije, kar bo zagotovilo dejanski in obsežen razvoj znanja in tehnologij v afriških državah samih;

| 7. | ugotavlja, da znanstveni napredek prispeva h gospodarskemu in družbenemu razvoju, predvidenem v razvojnih ciljih tisočletja; poziva zlasti Evropsko unijo, naj podnebne spremembe postavi v ospredje svojega sodelovanja z Afriko na področju znanosti in tehnologije, pri čemer naj se najprej dotakne ogromnih virov obnovljive energije, ki so na voljo v Afriki, s posebnim poudarkom na sončni energiji; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da znanstveni napredek prispeva h gospodarskemu in družbenemu razvoju, predvidenem v razvojnih ciljih tisočletja; poziva zlasti Evropsko unijo, naj podnebne spremembe postavi v ospredje svojega sodelovanja z Afriko na področju znanosti in tehnologije, pri čemer naj se najprej dotakne ogromnih virov obnovljive energije, ki so na voljo v Afriki, s posebnim poudarkom na sončni energiji;

| 8. | poziva države članice, naj spodbujajo prenos znanja in tehnologije med EU in Afriko, skupaj s projekti na področju raziskav in razvoja, na podlagi novega skladnega akcijskega programa za uresničitev takojšnjih in dolgoročnih ciljev za trajnostni razvoj, in skladno s tem oblikujejo politiko in vire; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj spodbujajo prenos znanja in tehnologije med EU in Afriko, skupaj s projekti na področju raziskav in razvoja, na podlagi novega skladnega akcijskega programa za uresničitev takojšnjih in dolgoročnih ciljev za trajnostni razvoj, in skladno s tem oblikujejo politiko in vire;

| 9. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj zagotovijo večjo usklajenost med mednarodno znanstveno in tehnološko politiko EU ter osnovnimi potrebami afriških držav, kar bo vodilo k razvoju novega svetovnega okvira za znanost in diplomacijo z Afriko; |
| --- | --- |

9.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj zagotovijo večjo usklajenost med mednarodno znanstveno in tehnološko politiko EU ter osnovnimi potrebami afriških držav, kar bo vodilo k razvoju novega svetovnega okvira za znanost in diplomacijo z Afriko;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic in Združenim narodom. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic in Združenim narodom.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0029.

(2)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/89

---

Četrtek, 21. februar 2008Četrto poročilo o koheziji

P6_TA(2008)0068

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o četrtem poročilu o gospodarski in socialni koheziji (2007/2148(INI))

2009/C 184 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju četrtega poročila o gospodarski in socialni koheziji (KOM(2007)0273) („četrto kohezijsko poročilo“),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij z naslovom'Strategija za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi (KOM(2007)0507),

ob upoštevanju členov 158, 159 in 299(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Teritorialne agende EU, Leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih ter prvega akcijskega programa za izvajanje Teritorialne agende Evropske unije,

ob upoštevanju študije evropskega omrežja za spremljanje prostorskega razvoja (EPSON) z naslovom'Prihodnost ozemlja – teritorialni scenariji za Evropo „in študije Evropskega parlamenta'Regionalna neskladja in kohezija: strategije za prihodnost?“,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (COTER-IV-011) z dne 28. novembra 2007 in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (CESE 1712/2007) z dne 12. decembra 2007 o četrtem kohezijskem poročilu,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o vplivu in posledicah strukturnih politik na kohezijo EU (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o vlogi in učinkovitosti kohezijske politike pri odpravljanju razlik v najrevnejših regijah Evropske unije (2),

ob upoštevanju člena 45 in člena 112(2) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za proračun in Odbora za ribištvo (A6-0023/2008),

| A. | ker celovita evropska kohezijska politika ostaja nujna, saj se v številnih evropskih regijah še vedno pojavljajo precejšnja neskladja in specifične strukturne težave, stanje pa se je z zadnjo širitvijo Unije še poslabšalo, |
| --- | --- |

A.

ker celovita evropska kohezijska politika ostaja nujna, saj se v številnih evropskih regijah še vedno pojavljajo precejšnja neskladja in specifične strukturne težave, stanje pa se je z zadnjo širitvijo Unije še poslabšalo,

| B. | ker zato kohezijska politika Unije ostaja osnova, na kateri temelji postopek evropske integracije, in ima zelo pomembno vlogo pri zmanjševanju neskladij in razlik v razvoju, |
| --- | --- |

B.

ker zato kohezijska politika Unije ostaja osnova, na kateri temelji postopek evropske integracije, in ima zelo pomembno vlogo pri zmanjševanju neskladij in razlik v razvoju,

| C. | ker je naraščanje evroskepticizma jasno povezano z vse večjimi ozemeljskimi neskladji med regijami in v njih, kar kaže na potrebo po gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji, da se okrepi konvergenca in utrdi legitimnost Evropske unije, to pa zahteva dejansko vidno regionalno politiko; ker imajo regionalne in lokalne oblasti ter lokalni akterji osrednjo vlogo pri približevanju dejavnosti Evropske unije ljudem in izvajanju te politike, katere dosežke je treba učinkoviteje objavljati, |
| --- | --- |

C.

ker je naraščanje evroskepticizma jasno povezano z vse večjimi ozemeljskimi neskladji med regijami in v njih, kar kaže na potrebo po gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji, da se okrepi konvergenca in utrdi legitimnost Evropske unije, to pa zahteva dejansko vidno regionalno politiko; ker imajo regionalne in lokalne oblasti ter lokalni akterji osrednjo vlogo pri približevanju dejavnosti Evropske unije ljudem in izvajanju te politike, katere dosežke je treba učinkoviteje objavljati,

| D. | ker kohezijska politika, ob upoštevanju njene dodane vrednosti, vsaki regiji omogoča, da ima konkretne koristi v smislu dolgoročnega zaposlovanja in višjega življenjskega standarda za lokalno prebivalstvo, zlasti v regijah, ki zaostajajo v razvoju, ter prispeva k povečanju konkurenčnosti, krepitvi upravnih zmogljivosti in zagotavljanju decentraliziranega upravljanja; ker je zaradi tega treba onemogočiti vse poskuse ponovne nacionalizacije te politike, |
| --- | --- |

D.

ker kohezijska politika, ob upoštevanju njene dodane vrednosti, vsaki regiji omogoča, da ima konkretne koristi v smislu dolgoročnega zaposlovanja in višjega življenjskega standarda za lokalno prebivalstvo, zlasti v regijah, ki zaostajajo v razvoju, ter prispeva k povečanju konkurenčnosti, krepitvi upravnih zmogljivosti in zagotavljanju decentraliziranega upravljanja; ker je zaradi tega treba onemogočiti vse poskuse ponovne nacionalizacije te politike,

| E. | ker Lizbonska pogodba, ki so jo voditelji držav in vlad potrdili dne 18. oktobra 2007, podpisali pa dne 13. decembra 2007, poleg gospodarske in socialne kohezije med temeljne cilje Unije postavlja tudi ozemeljsko kohezijo, |
| --- | --- |

E.

ker Lizbonska pogodba, ki so jo voditelji držav in vlad potrdili dne 18. oktobra 2007, podpisali pa dne 13. decembra 2007, poleg gospodarske in socialne kohezije med temeljne cilje Unije postavlja tudi ozemeljsko kohezijo,

| F. | ker je treba v prihodnje zagotoviti večja finančna sredstva za kohezijsko politiko, da bi se spoprijeli s pričakovanimi novimi izzivi, ki imajo močan ozemeljski vpliv, kot so demografske spremembe, ločevanje, koncentracija prebivalstva v mestih, ločevanje, migracije (ki so zlasti težavne za podeželje in obrobna območja), prilagajanje globalizaciji, podnebne spremembe, oskrba z energijo in počasno zmanjševanje zaostanka podeželja; ker se je s temi izzivi mogoče spoprijeti le, če se prizna velik pomen, ki ga bo imela kohezijska politika na tem področju v prihodnosti; |
| --- | --- |

F.

ker je treba v prihodnje zagotoviti večja finančna sredstva za kohezijsko politiko, da bi se spoprijeli s pričakovanimi novimi izzivi, ki imajo močan ozemeljski vpliv, kot so demografske spremembe, ločevanje, koncentracija prebivalstva v mestih, ločevanje, migracije (ki so zlasti težavne za podeželje in obrobna območja), prilagajanje globalizaciji, podnebne spremembe, oskrba z energijo in počasno zmanjševanje zaostanka podeželja; ker se je s temi izzivi mogoče spoprijeti le, če se prizna velik pomen, ki ga bo imela kohezijska politika na tem področju v prihodnosti;

Mešani rezultati glede stanja kohezije v Evropski uniji 27 držav članic

| 1. | pozdravlja to poročilo, ki je podrobnejše od prejšnjega, temelji na različnih kazalnikih in vsebuje koristne primerjalne podatke za druge države, kot so ZDA, Japonska, Kitajska ali Indija, s čimer odraža mednarodno okolje, v katerem delujejo gospodarstva EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja to poročilo, ki je podrobnejše od prejšnjega, temelji na različnih kazalnikih in vsebuje koristne primerjalne podatke za druge države, kot so ZDA, Japonska, Kitajska ali Indija, s čimer odraža mednarodno okolje, v katerem delujejo gospodarstva EU;

| 2. | vseeno obžaluje pomanjkanje navzkrižnih informacij in primerljivih podatkov z različnih ravni NUTS, ki bi prispevali k boljši oceni, kako trajnostni sta rast in konvergenca; zato se zavzema za boljša statistična orodja – kot so novi kazalniki (poleg BDP na prebivalca), uspešno uporabljeni v četrtem kohezijskem poročilu – ki bi omogočila boljšo izmero stopnje ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije na terenu in konkreten prispevek lokalnih ukrepov h kohezijski politiki; meni, da je s tem v zvezi treba povečati zmogljivost omrežja za spremljanje EPSON; |
| --- | --- |

2.

vseeno obžaluje pomanjkanje navzkrižnih informacij in primerljivih podatkov z različnih ravni NUTS, ki bi prispevali k boljši oceni, kako trajnostni sta rast in konvergenca; zato se zavzema za boljša statistična orodja – kot so novi kazalniki (poleg BDP na prebivalca), uspešno uporabljeni v četrtem kohezijskem poročilu – ki bi omogočila boljšo izmero stopnje ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije na terenu in konkreten prispevek lokalnih ukrepov h kohezijski politiki; meni, da je s tem v zvezi treba povečati zmogljivost omrežja za spremljanje EPSON;

| 3. | opozarja na zamude pri prevzemanju strukturnih sredstev v državah članicah in poziva k ukrepom za izboljšanje razmer; vendar ugotavlja, da je še prezgodaj za oceno rezultatov kohezijske politike v novih državah članicah; pozdravlja vsa prizadevanja za povečanje učinkovitosti kohezijske politike in zmanjšanje odvečne birokracije ter poziva k sistematični oceni te politike; ponovno izraža svojo odločno podporo evropski pobudi za preglednost, ki jo je začela izvajati Komisija in ki bo opredelila prejemnike iz strukturnih skladov od leta 2008 dalje; |
| --- | --- |

3.

opozarja na zamude pri prevzemanju strukturnih sredstev v državah članicah in poziva k ukrepom za izboljšanje razmer; vendar ugotavlja, da je še prezgodaj za oceno rezultatov kohezijske politike v novih državah članicah; pozdravlja vsa prizadevanja za povečanje učinkovitosti kohezijske politike in zmanjšanje odvečne birokracije ter poziva k sistematični oceni te politike; ponovno izraža svojo odločno podporo evropski pobudi za preglednost, ki jo je začela izvajati Komisija in ki bo opredelila prejemnike iz strukturnih skladov od leta 2008 dalje;

| 4. | izraža zadovoljstvo, ker so nekdanje kohezijske države, tj. Grčija, Španija, Portugalska in Irska, presenetljivo uspešno nadomestile zamujeno in v letih 2000–2006 zabeležile izredno stopnjo rasti, vendar poudarja, da kljub tej rasti ostajajo nerešena precejšnja medregionalna neravnovesja in globoke strukturne težave; |
| --- | --- |

4.

izraža zadovoljstvo, ker so nekdanje kohezijske države, tj. Grčija, Španija, Portugalska in Irska, presenetljivo uspešno nadomestile zamujeno in v letih 2000–2006 zabeležile izredno stopnjo rasti, vendar poudarja, da kljub tej rasti ostajajo nerešena precejšnja medregionalna neravnovesja in globoke strukturne težave;

| 5. | je zadovoljen z visoko stopnjo rasti, ki jo beležijo nove države članice, čeprav ugotavlja, da je njihova gospodarska konvergenca pričakovana šele srednje- ali dolgoročno ter da bo postopek dolgotrajen, ker je v nekaterih od teh držav BDP na prebivalca na zelo nizki izhodiščni točki; |
| --- | --- |

5.

je zadovoljen z visoko stopnjo rasti, ki jo beležijo nove države članice, čeprav ugotavlja, da je njihova gospodarska konvergenca pričakovana šele srednje- ali dolgoročno ter da bo postopek dolgotrajen, ker je v nekaterih od teh držav BDP na prebivalca na zelo nizki izhodiščni točki;

| 6. | izraža zadovoljstvo, ker je Komisija ponovno potrdila pomembno vlogo kohezijske politike za krepitev sposobnosti vseh držav članic, da se skladno razvijajo ter ustvarjajo nova in trajna delovna mesta, kar dokazujejo odlični rezultati kohezijske politike v več regijah cilja 2; |
| --- | --- |

6.

izraža zadovoljstvo, ker je Komisija ponovno potrdila pomembno vlogo kohezijske politike za krepitev sposobnosti vseh držav članic, da se skladno razvijajo ter ustvarjajo nova in trajna delovna mesta, kar dokazujejo odlični rezultati kohezijske politike v več regijah cilja 2;

| 7. | je zaskrbljen, ker se za konvergenco med državami zelo pogosto skriva vse globlji razkorak med regijami in v posameznih regijah; ugotavlja, da je večanje razlik med regijami in lokalnih razlik opazno na več področjih, v zvezi z zaposlovanjem, produktivnostjo, prihodki, stopnjo izobrazbe in inovativno sposobnostjo; poudarja tudi vlogo, ki jo ima teritorialno sodelovanje pri premagovanju teh težav; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen, ker se za konvergenco med državami zelo pogosto skriva vse globlji razkorak med regijami in v posameznih regijah; ugotavlja, da je večanje razlik med regijami in lokalnih razlik opazno na več področjih, v zvezi z zaposlovanjem, produktivnostjo, prihodki, stopnjo izobrazbe in inovativno sposobnostjo; poudarja tudi vlogo, ki jo ima teritorialno sodelovanje pri premagovanju teh težav;

| 8. | poudarja na primer, da je konkurenčnost regij zelo odvisna od produktivnosti, dostopnosti trgov in ravni usposobljenosti delovne sile, ki se veliko bolj razlikujejo med regijami kot med državami članicami; razen tega ugotavlja, da se institucionalni dejavniki vse bolj obravnavajo kot ključni elementi konkurenčnosti, vključno z dejavniki, kot je dokapitalizacija socialnega kapitala v obliki poslovne kulture in skupnih standardov vedenja, ki omogočajo sodelovanje, podjetnost in učinkovitost javne uprave; |
| --- | --- |

8.

poudarja na primer, da je konkurenčnost regij zelo odvisna od produktivnosti, dostopnosti trgov in ravni usposobljenosti delovne sile, ki se veliko bolj razlikujejo med regijami kot med državami članicami; razen tega ugotavlja, da se institucionalni dejavniki vse bolj obravnavajo kot ključni elementi konkurenčnosti, vključno z dejavniki, kot je dokapitalizacija socialnega kapitala v obliki poslovne kulture in skupnih standardov vedenja, ki omogočajo sodelovanje, podjetnost in učinkovitost javne uprave;

| 9. | v zvezi s tem ugotavlja, da se nekatere razvite in celo nekatere manj razvite regije srečujejo z vse številčnejšimi težavami, ki imajo močan ozemeljski vpliv v smislu razvojnega potenciala: nizka stopnja gospodarske rasti, upad proizvodnje in zaposlovanja ter staranje prebivalstva; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem ugotavlja, da se nekatere razvite in celo nekatere manj razvite regije srečujejo z vse številčnejšimi težavami, ki imajo močan ozemeljski vpliv v smislu razvojnega potenciala: nizka stopnja gospodarske rasti, upad proizvodnje in zaposlovanja ter staranje prebivalstva;

| 10. | ugotavlja, da je visoka stopnja rasti v nekaterih državah članicah pripomogla k polni zaposlenosti in povečanju njihovega BDP na prebivalca, v drugih državah pa so se razlike med posameznimi socialnimi skupinami povečale, kar pomeni, da je še vedno potrebno socialno vključevanje najranljivejših slojev prebivalstva; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je visoka stopnja rasti v nekaterih državah članicah pripomogla k polni zaposlenosti in povečanju njihovega BDP na prebivalca, v drugih državah pa so se razlike med posameznimi socialnimi skupinami povečale, kar pomeni, da je še vedno potrebno socialno vključevanje najranljivejših slojev prebivalstva;

| 11. | poudarja šibko konvergenco pri stopnji izobrazbe in opozarja na pravi prepad pri izobraževanju med Evropsko unijo in ZDA, kjer ima univerzitetno diplomo 29 % oseb med 25 in 64 letom starosti v primerjavi s komaj 16 % v Evropski uniji; vseeno ugotavlja, da delež žensk z univerzitetno diplomo narašča hitreje kot enak delež moških; |
| --- | --- |

11.

poudarja šibko konvergenco pri stopnji izobrazbe in opozarja na pravi prepad pri izobraževanju med Evropsko unijo in ZDA, kjer ima univerzitetno diplomo 29 % oseb med 25 in 64 letom starosti v primerjavi s komaj 16 % v Evropski uniji; vseeno ugotavlja, da delež žensk z univerzitetno diplomo narašča hitreje kot enak delež moških;

| 12. | poudarja pomen vključevanja načela enakosti med spoloma, enakih možnosti in posebnih potreb invalidov in starejših državljanov na vsaki stopnji izvajanja projektov kohezijske politike; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen vključevanja načela enakosti med spoloma, enakih možnosti in posebnih potreb invalidov in starejših državljanov na vsaki stopnji izvajanja projektov kohezijske politike;

| 13. | opozarja na učinek polarizacije v regijah v okolici glavnih mest – posebno očiten pojav v novih državah članicah – ki v povprečju prispevajo 32 % k BDP njihove države, predstavljajo pa le 22 % prebivalstva; ugotavlja, da polarizacija lahko privede do velikih razlik pri stopnji brezposelnosti v mestnih središčih; |
| --- | --- |

13.

opozarja na učinek polarizacije v regijah v okolici glavnih mest – posebno očiten pojav v novih državah članicah – ki v povprečju prispevajo 32 % k BDP njihove države, predstavljajo pa le 22 % prebivalstva; ugotavlja, da polarizacija lahko privede do velikih razlik pri stopnji brezposelnosti v mestnih središčih;

| 14. | ugotavlja, da nenadzorovano razraščanje mest lahko ustvari demografsko, gospodarsko, družbeno, prometno in okoljsko neravnovesje na omejenem prostoru in vodi v suburbanizacijo in praznjenje podeželja, ki je oddaljeno od mest; zato poziva Komisijo, naj se s tem spoprime zlasti z dejanskimi predlogi za preprečevanje omenjenih težav; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da nenadzorovano razraščanje mest lahko ustvari demografsko, gospodarsko, družbeno, prometno in okoljsko neravnovesje na omejenem prostoru in vodi v suburbanizacijo in praznjenje podeželja, ki je oddaljeno od mest; zato poziva Komisijo, naj se s tem spoprime zlasti z dejanskimi predlogi za preprečevanje omenjenih težav;

| 15. | opozarja na razlike med regijami z vidika dostopnosti in povezanosti med centri in obrobjem, kar je posledica geografskih in strukturnih omejitev, pomanjkljivih naložb v prometne infrastrukture in pa ne dovolj razvitih prometnih povezav; zlasti opozarja na velike ovire z vidika dostopnosti v goratih in otoških regijah ter tudi v obrobnih in najbolj oddaljenih regijah, ki so zelo daleč od evropske celine; poudarja, da je treba oblikovati ukrepe za povečanje regijskega potenciala, privlačnosti in trajnostnega razvoja teh regij; |
| --- | --- |

15.

opozarja na razlike med regijami z vidika dostopnosti in povezanosti med centri in obrobjem, kar je posledica geografskih in strukturnih omejitev, pomanjkljivih naložb v prometne infrastrukture in pa ne dovolj razvitih prometnih povezav; zlasti opozarja na velike ovire z vidika dostopnosti v goratih in otoških regijah ter tudi v obrobnih in najbolj oddaljenih regijah, ki so zelo daleč od evropske celine; poudarja, da je treba oblikovati ukrepe za povečanje regijskega potenciala, privlačnosti in trajnostnega razvoja teh regij;

| 16. | je zelo presenečen nad izjavo Komisije v četrtem kohezijskem poročilu, dasama otoška lega ne predstavlja glavne ovire za razvoj, ter opaža veliko razočaranje ljudi na otoških območjih nad to izjavo, ker se zaradi lege dnevno srečujejo z negativnimi vplivi in težavami; |
| --- | --- |

16.

je zelo presenečen nad izjavo Komisije v četrtem kohezijskem poročilu, dasama otoška lega ne predstavlja glavne ovire za razvoj, ter opaža veliko razočaranje ljudi na otoških območjih nad to izjavo, ker se zaradi lege dnevno srečujejo z negativnimi vplivi in težavami;

Regionalna politika in Lizbonska strategija

| 17. | poudarja, da so med državami pri sredstvih, ki se vlagajo v raziskovanje in razvoj, velikanske razlike, in ugotavlja, da so med regijami precejšnje razlike na področju inovacij, ki so v četrtem kohezijskem poročilu izmerjene s koristnim pokazateljem regionalne učinkovitosti na področju inovacij; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so med državami pri sredstvih, ki se vlagajo v raziskovanje in razvoj, velikanske razlike, in ugotavlja, da so med regijami precejšnje razlike na področju inovacij, ki so v četrtem kohezijskem poročilu izmerjene s koristnim pokazateljem regionalne učinkovitosti na področju inovacij;

| 18. | se strinja s stališčem Komisije, da kohezijska politika z usmerjanjem javnih naložb v projekte za oblikovanje bolj dinamičnega gospodarskega tkiva, ki ustvarja rast in spodbuja inovacije, na podlagi sinergije, ki nastaja zaradi učinkovitejšega usklajevanja politike in programov, pozitivno vpliva na Lizbonsko strategijo; |
| --- | --- |

18.

se strinja s stališčem Komisije, da kohezijska politika z usmerjanjem javnih naložb v projekte za oblikovanje bolj dinamičnega gospodarskega tkiva, ki ustvarja rast in spodbuja inovacije, na podlagi sinergije, ki nastaja zaradi učinkovitejšega usklajevanja politike in programov, pozitivno vpliva na Lizbonsko strategijo;

| 19. | obžaluje, da se inovacijski potencial malih, mikro in obrtniških podjetij kljub zagotovitvi ni ustrezno upošteval pri izvajanju kohezijske politike; zato zahteva izvajanje dejavne politike v podporo vsem oblikam inovacij v teh podjetjih ter tudi poziva Komisijo, da oblikuje možnosti medsebojnega sodelovanja med podjetji, javnim sektorjem, šolami in univerzami, da se v duhu Lizbonske strategije ustvarijo regionalni inovacijski grozdi; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da se inovacijski potencial malih, mikro in obrtniških podjetij kljub zagotovitvi ni ustrezno upošteval pri izvajanju kohezijske politike; zato zahteva izvajanje dejavne politike v podporo vsem oblikam inovacij v teh podjetjih ter tudi poziva Komisijo, da oblikuje možnosti medsebojnega sodelovanja med podjetji, javnim sektorjem, šolami in univerzami, da se v duhu Lizbonske strategije ustvarijo regionalni inovacijski grozdi;

| 20. | poudarja, da se pozitiven vpliv strukturne podpore lahko poveča z uporabo zasebnega sofinanciranja; zahteva nemoteno uvajanje preglednih predpisov in standardnih rešitev za javno-zasebna partnerstva, s čimer bo regijam omogočena uporaba zasebnega kapitala pri doseganju javnih ciljev; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da se pozitiven vpliv strukturne podpore lahko poveča z uporabo zasebnega sofinanciranja; zahteva nemoteno uvajanje preglednih predpisov in standardnih rešitev za javno-zasebna partnerstva, s čimer bo regijam omogočena uporaba zasebnega kapitala pri doseganju javnih ciljev;

| 21. | opozarja, da je spoštovanje načela pravila o samodejnem prenehanju pravic za prevzem obveznosti bistvenega pomena za spodbujanje financiranja in hitrega izvajanja projektov s strani organov upravljanja; vztraja, da je treba upoštevati načelo N+2 (in N+3 v novih državah članicah v prvih treh letih finančnega okvira 2007–2013); |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je spoštovanje načela pravila o samodejnem prenehanju pravic za prevzem obveznosti bistvenega pomena za spodbujanje financiranja in hitrega izvajanja projektov s strani organov upravljanja; vztraja, da je treba upoštevati načelo N+2 (in N+3 v novih državah članicah v prvih treh letih finančnega okvira 2007–2013);

| 22. | opozarja, da so zamude pri izvajanju strukturne politike deloma nastale zaradi prestrogih postopkov in bi zato bilo treba razmisliti o njihovi poenostavitvi ter o jasni razdelitvi odgovornosti in pristojnosti med Evropsko unijo in državami članicami; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da so zamude pri izvajanju strukturne politike deloma nastale zaradi prestrogih postopkov in bi zato bilo treba razmisliti o njihovi poenostavitvi ter o jasni razdelitvi odgovornosti in pristojnosti med Evropsko unijo in državami članicami;

| 23. | ugotavlja, da bo v programskem obdobju 2007–2013 s sistemom usmerjanja proračunskih sredstev inovacijam namenjenih 64 % sredstev iz cilja 1 (konvergenca) in 80 % sredstev iz cilja 2 (regionalna konkurenčnost in zaposlovanje), kar pomeni 55 000 milijonov EUR več kot v prejšnjem obdobju; ugotavlja, da je stopnja porabe namenskih sredstev odvisna od tega, ali so najmanj razvite regije številčno in kakovostno sposobne izpeljati raziskovalne, razvojne in inovativne projekte in tako ustrezno porabiti sredstva, ne da bi jih preusmerile v naložbe z nizko vrednostjo; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da bo v programskem obdobju 2007–2013 s sistemom usmerjanja proračunskih sredstev inovacijam namenjenih 64 % sredstev iz cilja 1 (konvergenca) in 80 % sredstev iz cilja 2 (regionalna konkurenčnost in zaposlovanje), kar pomeni 55 000 milijonov EUR več kot v prejšnjem obdobju; ugotavlja, da je stopnja porabe namenskih sredstev odvisna od tega, ali so najmanj razvite regije številčno in kakovostno sposobne izpeljati raziskovalne, razvojne in inovativne projekte in tako ustrezno porabiti sredstva, ne da bi jih preusmerile v naložbe z nizko vrednostjo;

| 24. | poziva Komisijo, naj oceni sistem usmerjanja proračunskih sredstev in njegov vpliv na regionalna neskladja in njihov razvoj ter naj presodi, ali pri opredelitvi prednostnih nalog ta sistem spodbuja preveliko centralizacijo ali pristop'od zgoraj navzdol; upa, da se bo to ocenjevanje začelo, ko bo Komisija leta 2008 objavila peto poročilo o napredku o koheziji, ki se bo po pričakovanjih osredotočilo na odnos med kohezijsko politiko in prednostnimi nalogami Lizbonske strategije glede rasti in zaposlovanja za vse regije; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj oceni sistem usmerjanja proračunskih sredstev in njegov vpliv na regionalna neskladja in njihov razvoj ter naj presodi, ali pri opredelitvi prednostnih nalog ta sistem spodbuja preveliko centralizacijo ali pristop'od zgoraj navzdol; upa, da se bo to ocenjevanje začelo, ko bo Komisija leta 2008 objavila peto poročilo o napredku o koheziji, ki se bo po pričakovanjih osredotočilo na odnos med kohezijsko politiko in prednostnimi nalogami Lizbonske strategije glede rasti in zaposlovanja za vse regije;

| 25. | poudarja, da kohezijska politika ne more dajati prednosti že tako dinamičnim regijam, do česar bi lahko prišlo zaradi strogega določanja proračunskih sredstev; opozarja, da bo kohezijska politika z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe vključevala tri cilje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije, ki presegajo Lizbonsko strategijo; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da kohezijska politika ne more dajati prednosti že tako dinamičnim regijam, do česar bi lahko prišlo zaradi strogega določanja proračunskih sredstev; opozarja, da bo kohezijska politika z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe vključevala tri cilje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije, ki presegajo Lizbonsko strategijo;

| 26. | zahteva, da se v Lizbonsko strategijo vključi tudi ozemeljska razsežnost, kar bo omogočilo upoštevanje značilnosti posameznih regij, spodbudilo vseevropsko sinergijo in sodelovanje, s posebno podporo oblikovanju in izvajanju široko zasnovanih inovativnih dejavnosti; |
| --- | --- |

26.

zahteva, da se v Lizbonsko strategijo vključi tudi ozemeljska razsežnost, kar bo omogočilo upoštevanje značilnosti posameznih regij, spodbudilo vseevropsko sinergijo in sodelovanje, s posebno podporo oblikovanju in izvajanju široko zasnovanih inovativnih dejavnosti;

| 27. | poudarja, da obseg kohezijske politike ne more biti omejen na izpolnjevanje ciljev Lizbonske strategije; meni, da je doseganje ozemeljske kohezije z ukrepom v okviru konvergenčnega cilja predpogoj za dolgoročno konkurenčnost regij; zato meni, da je treba cilj 1 (konvergenca) in cilj 2 (regionalna konkurenčnost in zaposlovanje) v prihodnosti obravnavati kot dopolnilo, vsekakor tudi kot dopolnilo cilju 3 (evropsko teritorialno sodelovanje); |
| --- | --- |

27.

poudarja, da obseg kohezijske politike ne more biti omejen na izpolnjevanje ciljev Lizbonske strategije; meni, da je doseganje ozemeljske kohezije z ukrepom v okviru konvergenčnega cilja predpogoj za dolgoročno konkurenčnost regij; zato meni, da je treba cilj 1 (konvergenca) in cilj 2 (regionalna konkurenčnost in zaposlovanje) v prihodnosti obravnavati kot dopolnilo, vsekakor tudi kot dopolnilo cilju 3 (evropsko teritorialno sodelovanje);

Teritorialna kohezija: za celovit pristop

| 28. | poziva Komisijo, naj v prihodnjo zeleno knjigo o zemeljski koheziji (predvideno za september 2008) vključi opredelitev ozemeljske kohezije, da bi dosegli napredek v tej politiki Skupnosti; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj v prihodnjo zeleno knjigo o zemeljski koheziji (predvideno za september 2008) vključi opredelitev ozemeljske kohezije, da bi dosegli napredek v tej politiki Skupnosti;

| 29. | poudarja pomen pravega partnerstva in dejanskega upravljanja na več ravneh, ki vključuje tako raven Skupnosti kot nacionalno, regionalno in lokalno raven, v posvetovanju z gospodarskimi in socialnimi partnerji – pri opredelitvi in izvajanju ciljev regionalnega razvoja, s čimer se zagotovi, da se področje uporabe prednostnih nalog, opredeljenih na evropski ravni, ne zmanjša, kadar se izvajajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni („pristop od spodaj navzgor“) in da se izogne tveganju izključitve udeležencev, ki sodelujejo pri lokalnem razvoju in koheziji, kar je pogost primer v urbanistični politiki; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen pravega partnerstva in dejanskega upravljanja na več ravneh, ki vključuje tako raven Skupnosti kot nacionalno, regionalno in lokalno raven, v posvetovanju z gospodarskimi in socialnimi partnerji – pri opredelitvi in izvajanju ciljev regionalnega razvoja, s čimer se zagotovi, da se področje uporabe prednostnih nalog, opredeljenih na evropski ravni, ne zmanjša, kadar se izvajajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni („pristop od spodaj navzgor“) in da se izogne tveganju izključitve udeležencev, ki sodelujejo pri lokalnem razvoju in koheziji, kar je pogost primer v urbanistični politiki;

| 30. | predlaga, da se prednost nameni politikam za resnični policentrični razvoj ozemlja, s čimer bi se zmanjšal pritisk na glavna mesta in spodbudil nastanek drugotnih polov; meni, da se v tej zvezi ne sme spregledati podpore podeželju in pomembne vloge, ki jo imajo tam mala in srednje velika mesta na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

30.

predlaga, da se prednost nameni politikam za resnični policentrični razvoj ozemlja, s čimer bi se zmanjšal pritisk na glavna mesta in spodbudil nastanek drugotnih polov; meni, da se v tej zvezi ne sme spregledati podpore podeželju in pomembne vloge, ki jo imajo tam mala in srednje velika mesta na podeželskih območjih;

| 31. | poziva k sprejetju praktičnih ukrepov za zmanjšanje razlik med ozemeljsko dostopnimi regijami in regijami s strukturnimi pomanjkljivostmi, in sicer otoki, gorskimi območji, redko naseljenimi območji ter obrobnimi mejnimi regijami, pri čemer se priznava njihov slabši položaj ter sprejmejo posebni in trajni ukrepi za podporo tem regijam; ponovno potrjuje svojo zavezanost upoštevanju posebnih omejitev najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

31.

poziva k sprejetju praktičnih ukrepov za zmanjšanje razlik med ozemeljsko dostopnimi regijami in regijami s strukturnimi pomanjkljivostmi, in sicer otoki, gorskimi območji, redko naseljenimi območji ter obrobnimi mejnimi regijami, pri čemer se priznava njihov slabši položaj ter sprejmejo posebni in trajni ukrepi za podporo tem regijam; ponovno potrjuje svojo zavezanost upoštevanju posebnih omejitev najbolj oddaljenih regij;

| 32. | priporoča boljše povezovanje vprašanj mestnega okolja in podeželja; poudarja, da je treba razvoj podeželja usklajevati z ukrepi, ki se izvajajo v okviru regionalne politike; v zvezi s tem je zaskrbljen glede koristnosti ločenega pristopa h koheziji in razvoju podeželja (prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja); poziva k študiji posledic vedno večjega financiranja razvoja podeželja z obvezno modulacijo; |
| --- | --- |

32.

priporoča boljše povezovanje vprašanj mestnega okolja in podeželja; poudarja, da je treba razvoj podeželja usklajevati z ukrepi, ki se izvajajo v okviru regionalne politike; v zvezi s tem je zaskrbljen glede koristnosti ločenega pristopa h koheziji in razvoju podeželja (prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja); poziva k študiji posledic vedno večjega financiranja razvoja podeželja z obvezno modulacijo;

| 33. | opozarja na nevarnost razdelitve politik na sektorje in podpira oblikovanje celovitega pristopa, opredeljuje možno sinergijo med kohezijsko politiko in osrednjimi sektorskimi politikami, kot so promet, kmetijstvo, ribištvo, razvoj podeželja, okolje in energetika ter raziskave in tehnologija; |
| --- | --- |

33.

opozarja na nevarnost razdelitve politik na sektorje in podpira oblikovanje celovitega pristopa, opredeljuje možno sinergijo med kohezijsko politiko in osrednjimi sektorskimi politikami, kot so promet, kmetijstvo, ribištvo, razvoj podeželja, okolje in energetika ter raziskave in tehnologija;

| 34. | poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih poročilih preuči, do kolikšne mere so posamezni instrumenti in politike, vključno s kohezijsko politiko, prispevali k napredku na področju ekonomske in socialne kohezije; meni, da je treba preučiti dosežke in težave na vseh pomembnih področjih, še posebej na področju Lizbonske strategije; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj v svojih prihodnjih poročilih preuči, do kolikšne mere so posamezni instrumenti in politike, vključno s kohezijsko politiko, prispevali k napredku na področju ekonomske in socialne kohezije; meni, da je treba preučiti dosežke in težave na vseh pomembnih področjih, še posebej na področju Lizbonske strategije;

| 35. | pričakuje, da bo rezultat razprav o kohezijski politiki po letu 2013 dodelitev posebnega pomena regijam na zunanjih mejah Skupnosti, da se zagotovi čezmejna stabilnost in blaginja, ki bo končno privedla do razvoja obmejnih regij EU ter večje kohezije in konkurenčnosti celotne Skupnosti; |
| --- | --- |

35.

pričakuje, da bo rezultat razprav o kohezijski politiki po letu 2013 dodelitev posebnega pomena regijam na zunanjih mejah Skupnosti, da se zagotovi čezmejna stabilnost in blaginja, ki bo končno privedla do razvoja obmejnih regij EU ter večje kohezije in konkurenčnosti celotne Skupnosti;

| 36. | poudarja, da mora boj proti prostorskemu ločevanju in socialni izključenosti, katerega cilj je doseganje trajnostne in uravnotežene rasti, temeljiti na previdni stanovanjski politiki, ki spada na področje širšega lokalnega razvoja, urbanističnega načrtovanja in strategije za upravljanje lokalnih javnih storitev; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da mora boj proti prostorskemu ločevanju in socialni izključenosti, katerega cilj je doseganje trajnostne in uravnotežene rasti, temeljiti na previdni stanovanjski politiki, ki spada na področje širšega lokalnega razvoja, urbanističnega načrtovanja in strategije za upravljanje lokalnih javnih storitev;

| 37. | v zvezi s tem pozdravlja sprejetje akcijskega programa za izvajanje Teritorialne agende in Leipziške listine za zagotovitev, da se ozemeljsko razsežnost bolje vključi v vse javne politike na ravni Skupnosti, držav članic in na lokalni ravni, ter pričakuje uresničitev tega v praksi; ob upoštevanju nameravanega razširjanja ekonomske in socialne kohezije v skladu z Lizbonsko pogodbo glede vključitve ozemeljskega vidika je treba razviti ustrezne kazalnike za opredelitev vsebine ozemeljske kohezije; |
| --- | --- |

37.

v zvezi s tem pozdravlja sprejetje akcijskega programa za izvajanje Teritorialne agende in Leipziške listine za zagotovitev, da se ozemeljsko razsežnost bolje vključi v vse javne politike na ravni Skupnosti, držav članic in na lokalni ravni, ter pričakuje uresničitev tega v praksi; ob upoštevanju nameravanega razširjanja ekonomske in socialne kohezije v skladu z Lizbonsko pogodbo glede vključitve ozemeljskega vidika je treba razviti ustrezne kazalnike za opredelitev vsebine ozemeljske kohezije;

| 38. | izraža zadovoljstvo nad tem, da je Komisija napovedala objavo zelene knjige o ozemeljski koheziji, ki naj bi bila sprejeta septembra 2008, in se zavzema, da bi zelena knjiga obsegala konkretne rešitve za celovit pristop; |
| --- | --- |

38.

izraža zadovoljstvo nad tem, da je Komisija napovedala objavo zelene knjige o ozemeljski koheziji, ki naj bi bila sprejeta septembra 2008, in se zavzema, da bi zelena knjiga obsegala konkretne rešitve za celovit pristop;

| 39. | se zaveda pomena rednega sodelovanja med Evropskim parlamentom, ki ga predstavlja Odbor za regionalni razvoj, in Odborom regij na temo prihodnosti regionalne politike; |
| --- | --- |

39.

se zaveda pomena rednega sodelovanja med Evropskim parlamentom, ki ga predstavlja Odbor za regionalni razvoj, in Odborom regij na temo prihodnosti regionalne politike;

Novi izzivi za kohezijsko politiko in splošni proračun Evropske unije

| 40. | meni, da bo Unija v prihodnosti vse bolj soočena z novimi izzivi, ki bodo močno zaznamovali njeno ozemlje, ki bodo še povečali ovire za regionalni razvoj, kot so demografske spremembe, koncentracija prebivalstva v mestih, migracije (ki so zlasti težavne za podeželje in obrobna območja), energetska oskrba in podnebna vprašanja ter prilagajanje na spremembe zaradi globalizacije, kakor tudi širitev in sosedska politika; v zvezi s tem poudarja pomen pilotnih projektov, povezanih s prilagajanjem regij novim izzivom; |
| --- | --- |

40.

meni, da bo Unija v prihodnosti vse bolj soočena z novimi izzivi, ki bodo močno zaznamovali njeno ozemlje, ki bodo še povečali ovire za regionalni razvoj, kot so demografske spremembe, koncentracija prebivalstva v mestih, migracije (ki so zlasti težavne za podeželje in obrobna območja), energetska oskrba in podnebna vprašanja ter prilagajanje na spremembe zaradi globalizacije, kakor tudi širitev in sosedska politika; v zvezi s tem poudarja pomen pilotnih projektov, povezanih s prilagajanjem regij novim izzivom;

| 41. | poziva k rednim analizam stroškov in posledic mogočih bodočih širitev na strukturno politiko pred začetkom vseh pristopnih pogajanj ter upa, da bo lahko prevzel večjo vlogo pri širitvi in sosedski politiki ter sodeloval pri oblikovanju predpristopnih instrumentov, ki bodo zavezujoči; |
| --- | --- |

41.

poziva k rednim analizam stroškov in posledic mogočih bodočih širitev na strukturno politiko pred začetkom vseh pristopnih pogajanj ter upa, da bo lahko prevzel večjo vlogo pri širitvi in sosedski politiki ter sodeloval pri oblikovanju predpristopnih instrumentov, ki bodo zavezujoči;

| 42. | poudarja resnost težave odseljevanja v več delih EU, ki vključuje staranje prebivalstva, izgubo človeškega kapitala, beg kapitala, dražje storitve itd.; |
| --- | --- |

42.

poudarja resnost težave odseljevanja v več delih EU, ki vključuje staranje prebivalstva, izgubo človeškega kapitala, beg kapitala, dražje storitve itd.;

| 43. | meni, da imajo lahko demografske spremembe velik ozemeljski vpliv, kot so odseljevanje na nekaterih območjih, zlasti manj razvitih podeželskih območjih, kar spremlja koncentracija prebivalstva v mestih in starajoča se družba, ali razvoj rezidenčne gospodarske dejavnosti v drugih, ki zahteva razvoj posebnih inovativnih strategij za reševanje njihovih težav, kar pa zahteva posebno prizadevanje za ohranitev storitev splošnega gospodarskega pomena in zagotovitev visokega standarda univerzalnih storitev; |
| --- | --- |

43.

meni, da imajo lahko demografske spremembe velik ozemeljski vpliv, kot so odseljevanje na nekaterih območjih, zlasti manj razvitih podeželskih območjih, kar spremlja koncentracija prebivalstva v mestih in starajoča se družba, ali razvoj rezidenčne gospodarske dejavnosti v drugih, ki zahteva razvoj posebnih inovativnih strategij za reševanje njihovih težav, kar pa zahteva posebno prizadevanje za ohranitev storitev splošnega gospodarskega pomena in zagotovitev visokega standarda univerzalnih storitev;

| 44. | ugotavlja, da bo učinek podnebnih sprememb različen, zlasti z vidika pogostejših in hujših naravnih nesreč, kot so gozdni požari, suše in poplave, ki bodo zahtevale različne odzive v posameznih regijah EU in s katerimi se bodo morale spoprijeti tako, da bodo pregledale in prilagodile svoje strategije trajnostnega razvoja za doseganje ciljev EU za zmanjšanje emisij CO2; verjame, da mora biti kohezijska politika EU podnebju prijazna, vendar opozarja, da so možnosti, ki so na voljo za kohezijsko politiko na tem področju, omejene; meni, da bi morale boj proti podnebnim spremembam obravnavati tudi druge politike Skupnosti; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da bo učinek podnebnih sprememb različen, zlasti z vidika pogostejših in hujših naravnih nesreč, kot so gozdni požari, suše in poplave, ki bodo zahtevale različne odzive v posameznih regijah EU in s katerimi se bodo morale spoprijeti tako, da bodo pregledale in prilagodile svoje strategije trajnostnega razvoja za doseganje ciljev EU za zmanjšanje emisij CO2; verjame, da mora biti kohezijska politika EU podnebju prijazna, vendar opozarja, da so možnosti, ki so na voljo za kohezijsko politiko na tem področju, omejene; meni, da bi morale boj proti podnebnim spremembam obravnavati tudi druge politike Skupnosti;

| 45. | opozarja tudi, da je v okviru oblikovanja učinkovite svetovne politike za zagotovitev zaščite pred naravnimi nesrečami pomembno sprejeti predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (KOM(2005)0108), ki na regionalni ravni zagotavlja pravočasen in ustrezen odziv na naravne nesreče, ki določene regije pogosto hudo prizadenejo zaradi njihove zemljepisne lege; |
| --- | --- |

45.

opozarja tudi, da je v okviru oblikovanja učinkovite svetovne politike za zagotovitev zaščite pred naravnimi nesrečami pomembno sprejeti predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (KOM(2005)0108), ki na regionalni ravni zagotavlja pravočasen in ustrezen odziv na naravne nesreče, ki določene regije pogosto hudo prizadenejo zaradi njihove zemljepisne lege;

| 46. | meni, da lahko vprašanje energetske oskrbe in zviševanja cen energije zaradi močne energetske odvisnosti večine držav članic EU sproži bistvene prostorske posledice v regijah, zlasti na podeželju ter v gorskih, otoških, zelo oddaljenih in obrobnih regijah, ki so odvisne od prometnih povezav in torej cene energije; poudarja, da lahko razvoj obnovljivih virov energije ter naložbe v energetsko učinkovitost in v decentralizirane napajalne enote ponujajo velike možnosti za regionalni in lokalni razvoj v prihodnosti; |
| --- | --- |

46.

meni, da lahko vprašanje energetske oskrbe in zviševanja cen energije zaradi močne energetske odvisnosti večine držav članic EU sproži bistvene prostorske posledice v regijah, zlasti na podeželju ter v gorskih, otoških, zelo oddaljenih in obrobnih regijah, ki so odvisne od prometnih povezav in torej cene energije; poudarja, da lahko razvoj obnovljivih virov energije ter naložbe v energetsko učinkovitost in v decentralizirane napajalne enote ponujajo velike možnosti za regionalni in lokalni razvoj v prihodnosti;

| 47. | vztraja pri zahtevi, da se neporabljena sredstva po pravilu n+2 ali n+3 ponovno namenijo za kohezijsko politiko in se tako kar najboljše izkoristijo nizki razpoložljivi viri; |
| --- | --- |

47.

vztraja pri zahtevi, da se neporabljena sredstva po pravilu n+2 ali n+3 ponovno namenijo za kohezijsko politiko in se tako kar najboljše izkoristijo nizki razpoložljivi viri;

| 48. | meni, da izvajanje kohezijske politike tudi po letu 2013 ponuja ustrezen odgovor na te nove izzive, da se morajo te politike uporabljati na različne načine po celotnem ozemlju Unije; meni, da mora kohezijska politika ostati politika Skupnosti v skladu s Pogodbo in načelom solidarnosti ter zato zavrača vse poskuse ponovne nacionalizacije te politike; |
| --- | --- |

48.

meni, da izvajanje kohezijske politike tudi po letu 2013 ponuja ustrezen odgovor na te nove izzive, da se morajo te politike uporabljati na različne načine po celotnem ozemlju Unije; meni, da mora kohezijska politika ostati politika Skupnosti v skladu s Pogodbo in načelom solidarnosti ter zato zavrača vse poskuse ponovne nacionalizacije te politike;

| 49. | meni, da je treba v prihodnosti dodatno okrepiti kohezijsko politiko in bolj poudariti njeno dodano vrednost; zato poziva, da se ji na ravni Skupnosti dodelijo zadostna finančna sredstva; zahteva, da se revizija finančnega okvira izkoristi kot priložnost za določitev proračunskih sredstev, ki so potrebna za odzivanje na vse izzive kohezijske politike Unije; |
| --- | --- |

49.

meni, da je treba v prihodnosti dodatno okrepiti kohezijsko politiko in bolj poudariti njeno dodano vrednost; zato poziva, da se ji na ravni Skupnosti dodelijo zadostna finančna sredstva; zahteva, da se revizija finančnega okvira izkoristi kot priložnost za določitev proračunskih sredstev, ki so potrebna za odzivanje na vse izzive kohezijske politike Unije;

*

* *

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0202.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0356.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/95

---

Četrtek, 21. februar 2008Spremljanje izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti

P6_TA(2008)0069

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o spremljanju izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti (2007/2190(INI))

2009/C 184 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju Teritorialne agende EU (Teritorialna agenda) in Leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih (Leipziška listina), ki sta bili sprejeti na neuradnem zasedanju sveta ministrov, odgovornega za prostorsko načrtovanje in razvoj mest, v Leipzigu dne 24. in 25. maja 2007, pa tudi Prvega akcijskega programa za izvajanje Teritorialne agende Evropske unije, sprejetega na neuradnem zasedanju sveta ministrov, odgovornega za prostorsko načrtovanje in razvoj mest, v Ponti Delgadi (Azori) dne 23. in 24. novembra 2007 (Prvi akcijski program),

ob upoštevanju Četrtega poročila o gospodarski in socialni koheziji (KOM(2007)0273) (Četrto kohezijsko poročilo),

ob upoštevanju evropske perspektive prostorskega razvoja, sprejete na neuradnem zasedanju sveta ministrov, odgovornega za prostorsko načrtovanje, v Potsdamu dne 11. maja 1999,

ob upoštevanju rezultatov programa evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja (ESPON) 2006,

ob upoštevanju predloga programa ESPON 2013,

ob upoštevanju členov 158 in 159 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A6-0028/2008),

| A. | ker so ozemeljska raznolikost, policentrizem in kompaktna mesta bistvene strukturne lastnosti ozemlja Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker so ozemeljska raznolikost, policentrizem in kompaktna mesta bistvene strukturne lastnosti ozemlja Evropske unije,

| B. | ker živi večina državljank in državljanov Unije danes v mestih, |
| --- | --- |

B.

ker živi večina državljank in državljanov Unije danes v mestih,

| C. | ker sedanji izzivi, s katerimi se sooča prostorski razvoj v Evropski uniji, vključujejo podnebne spremembe, širjenje urbanih območij in razvoj površin, porabo energije, prometno infrastrukturo, demografske spremembe, vključno z odseljevanjem s podeželja in drugih regij v EU, vpliv širitve na socialno, gospodarsko in ozemeljsko kohezijo, ter neenake vplive globalizacije na ozemlje, vključno z vedno večjo vrzeljo med bogatimi in manj uspešnimi regijami, pa tudi neenakomeren razvoj mestnih in podeželskih območij, povezani s strukturnimi spremembami, |
| --- | --- |

C.

ker sedanji izzivi, s katerimi se sooča prostorski razvoj v Evropski uniji, vključujejo podnebne spremembe, širjenje urbanih območij in razvoj površin, porabo energije, prometno infrastrukturo, demografske spremembe, vključno z odseljevanjem s podeželja in drugih regij v EU, vpliv širitve na socialno, gospodarsko in ozemeljsko kohezijo, ter neenake vplive globalizacije na ozemlje, vključno z vedno večjo vrzeljo med bogatimi in manj uspešnimi regijami, pa tudi neenakomeren razvoj mestnih in podeželskih območij, povezani s strukturnimi spremembami,

| D. | ker cilji iz Teritorialne agende vključujejo razvoj uravnoteženega in policentričnega mestnega sistema ter novo partnerstvo med mestom in podeželjem, oblikovanje inovativnih regionalnih grozdov, zagotavljanje enakovrednega dostopa do infrastrukture in znanja, spodbujanje vseevropskega obvladovanja tveganja, trajnostnega razvoja, v prihodnost usmerjenega upravljanja ter varstva narave in kulturne dediščine, |
| --- | --- |

D.

ker cilji iz Teritorialne agende vključujejo razvoj uravnoteženega in policentričnega mestnega sistema ter novo partnerstvo med mestom in podeželjem, oblikovanje inovativnih regionalnih grozdov, zagotavljanje enakovrednega dostopa do infrastrukture in znanja, spodbujanje vseevropskega obvladovanja tveganja, trajnostnega razvoja, v prihodnost usmerjenega upravljanja ter varstva narave in kulturne dediščine,

| E. | ker cilji iz Leipziške listine v večji meri uporabljajo pristope integrirane politike razvoja mest z vzpostavljanjem in zagotavljanjem kakovostnih javnih prostorov, posodobitev infrastrukturnih omrežij in večanje energetske učinkovitosti, dejavno spodbujajo inovacije in izobraževanje ter – zlasti v zapostavljenih mestnih četrtih – spodbujajo okolju prijazen, zmogljiv in cenovno ugoden mestni prevoz, stabilnost strategij za izboljšanje okolja v mestih, krepitev lokalnega gospodarstva in lokalne politike trga delovne sile, dejavno politiko izobraževanja in usposabljanja za otroke in mladostnike, |
| --- | --- |

E.

ker cilji iz Leipziške listine v večji meri uporabljajo pristope integrirane politike razvoja mest z vzpostavljanjem in zagotavljanjem kakovostnih javnih prostorov, posodobitev infrastrukturnih omrežij in večanje energetske učinkovitosti, dejavno spodbujajo inovacije in izobraževanje ter – zlasti v zapostavljenih mestnih četrtih – spodbujajo okolju prijazen, zmogljiv in cenovno ugoden mestni prevoz, stabilnost strategij za izboljšanje okolja v mestih, krepitev lokalnega gospodarstva in lokalne politike trga delovne sile, dejavno politiko izobraževanja in usposabljanja za otroke in mladostnike,

| F. | ker je prostorsko načrtovanje ustrezen instrument za upravljanje uporabe površin in poselitvene strukture v državah članicah, njihovih regijah in mestih ter za opredelitev kakovosti življenja in razvojnih možnosti na kraju samem, |
| --- | --- |

F.

ker je prostorsko načrtovanje ustrezen instrument za upravljanje uporabe površin in poselitvene strukture v državah članicah, njihovih regijah in mestih ter za opredelitev kakovosti življenja in razvojnih možnosti na kraju samem,

| G. | ker so poleg kohezijske politike kot instrumenta za strateško upravljanje potrebni dodatni ukrepi, da se dosežejo cilji Teritorialne agende in Leipziške listine, zlasti ocenjevanje prostorske ustreznosti, celovit pristop ter nadziranje prostora, |
| --- | --- |

G.

ker so poleg kohezijske politike kot instrumenta za strateško upravljanje potrebni dodatni ukrepi, da se dosežejo cilji Teritorialne agende in Leipziške listine, zlasti ocenjevanje prostorske ustreznosti, celovit pristop ter nadziranje prostora,

| H. | ker ima poleg kohezijske politike velik vpliv na prostor tudi politika za razvoj podeželja, ker je integracija obeh politik pomanjkljiva in so zato potrebne boljše strategije, ki bodo razkrile dejanske razvojne možnosti in povečale privlačnost in konkurenčnost podeželja, kar bi pripomoglo k boju proti odseljevanju s podeželja, |
| --- | --- |

H.

ker ima poleg kohezijske politike velik vpliv na prostor tudi politika za razvoj podeželja, ker je integracija obeh politik pomanjkljiva in so zato potrebne boljše strategije, ki bodo razkrile dejanske razvojne možnosti in povečale privlačnost in konkurenčnost podeželja, kar bi pripomoglo k boju proti odseljevanju s podeželja,

| I. | ker kakovost javnih prostorov, naravna in kulturna krajina ter arhitektura pomembno vplivajo na življenjske pogoje mestnega in podeželskega prebivalstva ter so pomembni lokacijski dejavniki, |
| --- | --- |

I.

ker kakovost javnih prostorov, naravna in kulturna krajina ter arhitektura pomembno vplivajo na življenjske pogoje mestnega in podeželskega prebivalstva ter so pomembni lokacijski dejavniki,

| J. | ker sta ustvarjalnost in inovativnost odločilni sredstvi pri prehodu h globalizirani družbi znanja; ker je zato uspešnost trajnostnega prostorskega razvoja in razvoja mest odvisna zlasti od razvoja potenciala ustvarjalnosti na kraju samem, |
| --- | --- |

J.

ker sta ustvarjalnost in inovativnost odločilni sredstvi pri prehodu h globalizirani družbi znanja; ker je zato uspešnost trajnostnega prostorskega razvoja in razvoja mest odvisna zlasti od razvoja potenciala ustvarjalnosti na kraju samem,

| K. | ker je gradbena kultura (kultura visoko kakovostnega urbanega okolja), to je vsota kulturnih, gospodarskih, tehnoloških in ekoloških vidikov, ki vplivajo na kakovost ter postopek načrtovanja in gradnje, ključen sestavni del celostnega razvoja mest, |
| --- | --- |

K.

ker je gradbena kultura (kultura visoko kakovostnega urbanega okolja), to je vsota kulturnih, gospodarskih, tehnoloških in ekoloških vidikov, ki vplivajo na kakovost ter postopek načrtovanja in gradnje, ključen sestavni del celostnega razvoja mest,

| L. | ker celostni pristop pomeni, da bi morali razviti projekti predstavljati usklajen dolgoročen načrt, ki vsebuje gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnost ter popolnoma vključuje ključne partnerje v načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje programov razvoja mest, |
| --- | --- |

L.

ker celostni pristop pomeni, da bi morali razviti projekti predstavljati usklajen dolgoročen načrt, ki vsebuje gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnost ter popolnoma vključuje ključne partnerje v načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje programov razvoja mest,

| M. | ker celostni pristop k ozemeljski razsežnosti kohezije ne vključuje le ukrepov in politik o načrtovanju rabe zemljišč in razvoju mest, ker je končni cilj zagotoviti ravnovesje med državljani Unije ne glede na to, kje živijo, kar je cilj, ki ga ni mogoče doseči le z načrtovanjem rabe zemljišč, |
| --- | --- |

M.

ker celostni pristop k ozemeljski razsežnosti kohezije ne vključuje le ukrepov in politik o načrtovanju rabe zemljišč in razvoju mest, ker je končni cilj zagotoviti ravnovesje med državljani Unije ne glede na to, kje živijo, kar je cilj, ki ga ni mogoče doseči le z načrtovanjem rabe zemljišč,

| 1. | meni, da je cilje Teritorialne agende in Leipziške listine mogoče doseči le, če se izvaja obsežno zastavljena, medsektorska in celostna razvojna strategija, s katero se uresničuje celosten pristop; |
| --- | --- |

1.

meni, da je cilje Teritorialne agende in Leipziške listine mogoče doseči le, če se izvaja obsežno zastavljena, medsektorska in celostna razvojna strategija, s katero se uresničuje celosten pristop;

| 2. | v zvezi z vmesnim pregledom kohezijske politike in ob upoštevanju kohezijske politike po letu 2013 predlaga, da bi moralo biti izvajanje celovitega pristopa obvezen pogoj za načrtovanje programa in izbiro projektov strukturnega sklada; zato poziva nosilce odločanja, da se prostovoljno zavežejo k izvajanju novih metod sodelovanja; |
| --- | --- |

2.

v zvezi z vmesnim pregledom kohezijske politike in ob upoštevanju kohezijske politike po letu 2013 predlaga, da bi moralo biti izvajanje celovitega pristopa obvezen pogoj za načrtovanje programa in izbiro projektov strukturnega sklada; zato poziva nosilce odločanja, da se prostovoljno zavežejo k izvajanju novih metod sodelovanja;

| 3. | pozdravlja sklep evropskih ministrov za razvoj mest, ki so ga sprejeli na neuradnem srečanju v Leipzigu dne 24. in 25. maja 2007, da se ustanovi medvladna delovna skupina, ki ji bo predsedovala Nemčija ter bo namenjena določitvi in pojasnjevanju različnih vprašanj v zvezi z izvajanjem pobude JESSICA; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sklep evropskih ministrov za razvoj mest, ki so ga sprejeli na neuradnem srečanju v Leipzigu dne 24. in 25. maja 2007, da se ustanovi medvladna delovna skupina, ki ji bo predsedovala Nemčija ter bo namenjena določitvi in pojasnjevanju različnih vprašanj v zvezi z izvajanjem pobude JESSICA;

| 4. | v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev medslužbene delovne skupine Komisije, ki oblikuje predloge za izvajanje celostnega pristopa, in Komisijo poziva, naj tesno sodeluje z vsemi socialnimi, okoljskimi in gospodarskimi partnerji ter naj zagotovi njihovo vključenost v vseh odločitvah v zvezi z ozemeljsko kohezijo; poziva Komisijo k obveščanju Parlamenta o poteku teh del; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev medslužbene delovne skupine Komisije, ki oblikuje predloge za izvajanje celostnega pristopa, in Komisijo poziva, naj tesno sodeluje z vsemi socialnimi, okoljskimi in gospodarskimi partnerji ter naj zagotovi njihovo vključenost v vseh odločitvah v zvezi z ozemeljsko kohezijo; poziva Komisijo k obveščanju Parlamenta o poteku teh del;

| 5. | poziva, da se pri oblikovanju kohezijske politike po letu 2013 upoštevajo zlasti prostorske posebnosti in potrebe ter posebno obravnavanje regij, ki temelji na teh dejavnikih; priporoča, da se uporabijo orodja za načrtovanje, usmerjeno v izvajanje, kakor je navedeno v Leipziški listini, ki temeljijo na raziskavah in stalnem spremljanju; |
| --- | --- |

5.

poziva, da se pri oblikovanju kohezijske politike po letu 2013 upoštevajo zlasti prostorske posebnosti in potrebe ter posebno obravnavanje regij, ki temelji na teh dejavnikih; priporoča, da se uporabijo orodja za načrtovanje, usmerjeno v izvajanje, kakor je navedeno v Leipziški listini, ki temeljijo na raziskavah in stalnem spremljanju;

| 6. | poziva Komisijo in Svet v okviru vmesnega pregleda kohezijske politike, da za razvoj celotnega ozemlja bolje izkoristita sinergije z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP); ob upoštevanju kohezijske politike po letu 2013 priporoča tesno povezanost med kohezijsko politiko in politiko za razvoj podeželja, da se povečajo možnosti za bolj kakovostno življenje na podeželju; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in Svet v okviru vmesnega pregleda kohezijske politike, da za razvoj celotnega ozemlja bolje izkoristita sinergije z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP); ob upoštevanju kohezijske politike po letu 2013 priporoča tesno povezanost med kohezijsko politiko in politiko za razvoj podeželja, da se povečajo možnosti za bolj kakovostno življenje na podeželju;

| 7. | opozarja, da zmožnost inovacij ni značilna samo za velemestne regije, ampak da lahko k uresničevanju ciljev lizbonske strategije znatno prispevajo tudi nekateri relativno oddaljeni in podeželski predeli; poziva Komisijo, naj se bolj osredotoči na dejavnike uspeha teh predelov, da na podlagi tega pripravi razvojni model za majhna in srednje velika mesta na podeželju; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da zmožnost inovacij ni značilna samo za velemestne regije, ampak da lahko k uresničevanju ciljev lizbonske strategije znatno prispevajo tudi nekateri relativno oddaljeni in podeželski predeli; poziva Komisijo, naj se bolj osredotoči na dejavnike uspeha teh predelov, da na podlagi tega pripravi razvojni model za majhna in srednje velika mesta na podeželju;

| 8. | poudarja, da so partnerstva in delitev funkcij med urbanimi območji in podeželjem pomembni za uravnotežen in trajnostni razvoj celotnega ozemlja; poziva mestne in podeželske oblasti, naj v sodelovanju z vsemi javnimi in zasebnimi interesnimi skupinami določi skupna sredstva in pripravi skupne regionalne in podregionalne razvojne strategije, da zagotovijo boljše življenjske pogoje in kakovost življenja za vse državljanke in državljane Unije; poziva prihodnja predsedstva, naj organizirajo neuradna srečanja ministrov za prostorsko načrtovanje in razvoj mest, da rešijo ta vprašanja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so partnerstva in delitev funkcij med urbanimi območji in podeželjem pomembni za uravnotežen in trajnostni razvoj celotnega ozemlja; poziva mestne in podeželske oblasti, naj v sodelovanju z vsemi javnimi in zasebnimi interesnimi skupinami določi skupna sredstva in pripravi skupne regionalne in podregionalne razvojne strategije, da zagotovijo boljše življenjske pogoje in kakovost življenja za vse državljanke in državljane Unije; poziva prihodnja predsedstva, naj organizirajo neuradna srečanja ministrov za prostorsko načrtovanje in razvoj mest, da rešijo ta vprašanja;

| 9. | v okviru revizije splošnega proračuna Evropske unije poziva Komisijo in Svet, naj upoštevata Teritorialno agendo in Leipziško listino ter izvedeta kakovostne prilagoditve, ki omogočajo, da se cilji ozemeljske kohezije v politiki EU bolj upoštevajo; meni, da je treba za uresničitev tega v naslednjih nekaj letih sprejeti zakonodajne ukrepe; |
| --- | --- |

9.

v okviru revizije splošnega proračuna Evropske unije poziva Komisijo in Svet, naj upoštevata Teritorialno agendo in Leipziško listino ter izvedeta kakovostne prilagoditve, ki omogočajo, da se cilji ozemeljske kohezije v politiki EU bolj upoštevajo; meni, da je treba za uresničitev tega v naslednjih nekaj letih sprejeti zakonodajne ukrepe;

| 10. | poziva Svet, da pri pregledu lizbonske in göteborške strategije (trajnostna razvojna strategija) na pomladnem vrhovnem zasedanju leta 2008 vprašanja o ozemlju in mestih opredeli kot cilj; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet, da pri pregledu lizbonske in göteborške strategije (trajnostna razvojna strategija) na pomladnem vrhovnem zasedanju leta 2008 vprašanja o ozemlju in mestih opredeli kot cilj;

| 11. | poziva države članice k hitremu ukrepanju za izpolnjevanje ciljev Teritorialne agende in izvajanje Leipziške listine; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice k hitremu ukrepanju za izpolnjevanje ciljev Teritorialne agende in izvajanje Leipziške listine;

| 12. | na podlagi upravljanja na več ravneh, ki upošteva ozemeljsko raznolikost Evropske unije in spoštuje načelo subsidiarnosti, poziva Svet in države članice, naj v celoti vključijo regionalne in lokalne oblasti, vključno s čezmejnimi javnimi oblastmi, ter pri doseganju načela partnerstva v akcijske programe za izvajanje Teritorialne agende in Leipziške listine vključijo gospodarske in socialne partnerje, zadevne nevladne organizacije ter zasebne interesne skupine, ter to prizadevanje dejavno podpira; poudarja, da morajo potrebo po skupnem delovanju vsi vključeni akterji obravnavati kot pozitivno, saj je dokazano, da je usklajeno sodelovanje učinkovito; |
| --- | --- |

12.

na podlagi upravljanja na več ravneh, ki upošteva ozemeljsko raznolikost Evropske unije in spoštuje načelo subsidiarnosti, poziva Svet in države članice, naj v celoti vključijo regionalne in lokalne oblasti, vključno s čezmejnimi javnimi oblastmi, ter pri doseganju načela partnerstva v akcijske programe za izvajanje Teritorialne agende in Leipziške listine vključijo gospodarske in socialne partnerje, zadevne nevladne organizacije ter zasebne interesne skupine, ter to prizadevanje dejavno podpira; poudarja, da morajo potrebo po skupnem delovanju vsi vključeni akterji obravnavati kot pozitivno, saj je dokazano, da je usklajeno sodelovanje učinkovito;

| 13. | opozarja, da je dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije ključen za prihodnje razvojne možnosti regij, in zato priporoča, kakor je navedeno v Teritorialni agendi, da se infrastruktura, kot so širokopasovni kabli, združi z novimi prometnimi in komunikacijskimi programi; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije ključen za prihodnje razvojne možnosti regij, in zato priporoča, kakor je navedeno v Teritorialni agendi, da se infrastruktura, kot so širokopasovni kabli, združi z novimi prometnimi in komunikacijskimi programi;

| 14. | poziva Komisijo, naj po dogovoru z državami članicami v okviru vrste ukrepa 2 prvega akcijskega programa izvede sistematično analizo ustreznih ključnih politik EU, pa tudi prostorsko presojo vpliva nove zakonodaje; v zvezi s tem opozarja na potencial metod za ocenjevanje, ki jih je razvil ESPON; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj po dogovoru z državami članicami v okviru vrste ukrepa 2 prvega akcijskega programa izvede sistematično analizo ustreznih ključnih politik EU, pa tudi prostorsko presojo vpliva nove zakonodaje; v zvezi s tem opozarja na potencial metod za ocenjevanje, ki jih je razvil ESPON;

| 15. | priznava, da so visoko kakovostno predšolsko in šolsko izobraževanje, vseživljenjsko učenje, univerze in drugi raziskovalni inštituti bistveni za prihodnji razvoj mest in regij; |
| --- | --- |

15.

priznava, da so visoko kakovostno predšolsko in šolsko izobraževanje, vseživljenjsko učenje, univerze in drugi raziskovalni inštituti bistveni za prihodnji razvoj mest in regij;

| 16. | opozarja, da je Natura 2000 pomemben instrument za evropski prostorski razvoj; podpira popolno izvajanje zahtev Nature 2000 ter oblikovanje krajinskih koridorjev in omrežij odprtega prostora med zavarovanimi območji, da se rastline lahko širijo, živali pa svobodno gibljejo ter se tako ohrani biološka raznovrstnost; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da je Natura 2000 pomemben instrument za evropski prostorski razvoj; podpira popolno izvajanje zahtev Nature 2000 ter oblikovanje krajinskih koridorjev in omrežij odprtega prostora med zavarovanimi območji, da se rastline lahko širijo, živali pa svobodno gibljejo ter se tako ohrani biološka raznovrstnost;

| 17. | poziva, naj se politika o ustvarjalnosti v gospodarskih sektorjih vključi v prostorski razvoj in razvoj mest, da se s pomočjo razpoložljivih instrumentov (kohezijska politika, prostorsko in urbanistično načrtovanje) in ob upoštevanju kakovosti prostora oblikuje okvir za izboljšanje možnosti za ustvarjalno in inovativno delovanje; |
| --- | --- |

17.

poziva, naj se politika o ustvarjalnosti v gospodarskih sektorjih vključi v prostorski razvoj in razvoj mest, da se s pomočjo razpoložljivih instrumentov (kohezijska politika, prostorsko in urbanistično načrtovanje) in ob upoštevanju kakovosti prostora oblikuje okvir za izboljšanje možnosti za ustvarjalno in inovativno delovanje;

| 18. | meni, da je treba z vidika demografskega razvoja nujno izboljšati sposobnost mest in regij, da se prilagodijo, pri čemer je treba poudariti samostojen razvoj in krepitev prostovoljnega dela; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba z vidika demografskega razvoja nujno izboljšati sposobnost mest in regij, da se prilagodijo, pri čemer je treba poudariti samostojen razvoj in krepitev prostovoljnega dela;

| 19. | poudarja, da demografski razvoj vodi do novih izzivov na trgu dela, pri dostopu do socialnih in zdravstvenih storitev, stanovanjih in načrtovanju na splošno; poudarja, da se lahko staranje prebivalstva obravnava tudi kot možnost za nova delovna mesta na rastočem trgu z novimi izdelki in storitvami, ki izboljšujejo kakovost življenja starejših; poudarja, da je razvoj tako imenovanega „srebrnega gospodarstva“ pomemben na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da demografski razvoj vodi do novih izzivov na trgu dela, pri dostopu do socialnih in zdravstvenih storitev, stanovanjih in načrtovanju na splošno; poudarja, da se lahko staranje prebivalstva obravnava tudi kot možnost za nova delovna mesta na rastočem trgu z novimi izdelki in storitvami, ki izboljšujejo kakovost življenja starejših; poudarja, da je razvoj tako imenovanega „srebrnega gospodarstva“ pomemben na lokalni in regionalni ravni;

| 20. | poziva države članice, da na vseh območjih svojega ozemlja zagotovijo razpoložljivost, dostopnost in dosegljivost storitev splošnega pomena, da bodo lahko prebivalci različnih regij izkoristili posebne možnosti in potenciale svojih regij; poziva, da se posebej upoštevajo potrebe prikrajšanih skupin, kot so invalidi, ženske, priseljenci, etnične manjšine, dolgotrajno brezposelne in manj usposobljene osebe ter posebne potrebe žensk; poziva Komisijo, naj s svojimi smernicami za uporabo okvirnih pravil v zvezi s storitvami splošnega pomena in javnimi naročili lokalnim organom omogoči, da bolj upoštevajo lokalne potrebe in lokalne udeležence ter povečajo njihovo prilagodljivost; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, da na vseh območjih svojega ozemlja zagotovijo razpoložljivost, dostopnost in dosegljivost storitev splošnega pomena, da bodo lahko prebivalci različnih regij izkoristili posebne možnosti in potenciale svojih regij; poziva, da se posebej upoštevajo potrebe prikrajšanih skupin, kot so invalidi, ženske, priseljenci, etnične manjšine, dolgotrajno brezposelne in manj usposobljene osebe ter posebne potrebe žensk; poziva Komisijo, naj s svojimi smernicami za uporabo okvirnih pravil v zvezi s storitvami splošnega pomena in javnimi naročili lokalnim organom omogoči, da bolj upoštevajo lokalne potrebe in lokalne udeležence ter povečajo njihovo prilagodljivost;

| 21. | poziva Komisijo, naj z vidika nove pristojnosti Skupnosti v zvezi z Lizbonsko pogodbo na področju prostorskega načrtovanja pripravi sporočilo o oblikovanju okvira EU za ocenjevanje prostorske ustreznosti na projektni ravni ob upoštevanju del ESPON; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj z vidika nove pristojnosti Skupnosti v zvezi z Lizbonsko pogodbo na področju prostorskega načrtovanja pripravi sporočilo o oblikovanju okvira EU za ocenjevanje prostorske ustreznosti na projektni ravni ob upoštevanju del ESPON;

| 22. | poudarja, da je treba po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe pri izvajanju prvega akcijskega programa okrepiti sodelovanje in usklajevanje med Svetom in Komisijo; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe pri izvajanju prvega akcijskega programa okrepiti sodelovanje in usklajevanje med Svetom in Komisijo;

| 23. | izrecno pozdravlja, da Lizbonska pogodba kot cilj pogodbe določa ozemeljsko kohezijo skupaj z gospodarsko in socialno kohezijo ter na tem področju določa deljeno zakonodajno pristojnost EU in držav članic; poudarja, da Lizbonska pogodba priznava dejstvo, da je treba odpraviti ozemeljska neskladja, ki vplivajo na otoke, gore, obmejna območja ter zelo oddaljena in redko naseljena območja, ker negativno vplivajo na splošno konkurenčnost gospodarstva EU; poziva Komisijo, da dopolni prvi akcijski program s konkretnimi predlogi ukrepov in pobud EU; |
| --- | --- |

23.

izrecno pozdravlja, da Lizbonska pogodba kot cilj pogodbe določa ozemeljsko kohezijo skupaj z gospodarsko in socialno kohezijo ter na tem področju določa deljeno zakonodajno pristojnost EU in držav članic; poudarja, da Lizbonska pogodba priznava dejstvo, da je treba odpraviti ozemeljska neskladja, ki vplivajo na otoke, gore, obmejna območja ter zelo oddaljena in redko naseljena območja, ker negativno vplivajo na splošno konkurenčnost gospodarstva EU; poziva Komisijo, da dopolni prvi akcijski program s konkretnimi predlogi ukrepov in pobud EU;

| 24. | opozarja na dejstvo, da še ne obstaja splošno dogovorjena opredelitev ozemeljske kohezije; zato poziva Komisijo, naj ozemeljsko kohezijo jasno opredeli in v prihodnji zeleni knjigi o ozemeljski koheziji navede cilje za ozemeljski razvoj v Evropski uniji; pričakuje, da bo najpomembnejša prednostna naloga namenjena cilju zagotavljanja, da bodo imeli vsi državljani Unije, ne glede na to, kje v EU živijo, enake možnosti za razvoj in dostop; |
| --- | --- |

24.

opozarja na dejstvo, da še ne obstaja splošno dogovorjena opredelitev ozemeljske kohezije; zato poziva Komisijo, naj ozemeljsko kohezijo jasno opredeli in v prihodnji zeleni knjigi o ozemeljski koheziji navede cilje za ozemeljski razvoj v Evropski uniji; pričakuje, da bo najpomembnejša prednostna naloga namenjena cilju zagotavljanja, da bodo imeli vsi državljani Unije, ne glede na to, kje v EU živijo, enake možnosti za razvoj in dostop;

| 25. | priporoča nadaljnji razvoj evropske perspektive prostorskega razvoja in poziva k popolni vključitvi novih držav članic v ta politični okvir; |
| --- | --- |

25.

priporoča nadaljnji razvoj evropske perspektive prostorskega razvoja in poziva k popolni vključitvi novih držav članic v ta politični okvir;

| 26. | meni, da je treba redno vrednotiti napredek pri izvajanju Teritorialne agende; poziva Svet, Komisijo in vse udeležence, da ocenijo napredek pri izvajanju posameznih ukrepov prvega akcijskega programa ter učinke teh ukrepov in njihov prispevek k trajnostnemu prostorskemu razvoju v EU; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba redno vrednotiti napredek pri izvajanju Teritorialne agende; poziva Svet, Komisijo in vse udeležence, da ocenijo napredek pri izvajanju posameznih ukrepov prvega akcijskega programa ter učinke teh ukrepov in njihov prispevek k trajnostnemu prostorskemu razvoju v EU;

| 27. | poziva Svet, naj čim prej doseže soglasje o preprostih in količinskih kazalnikih za spremljanje prostorskega razvoja v EU; priporoča, da se letni razvoj površin uporabi kot kazalnik prostorskega razvoja; |
| --- | --- |

27.

poziva Svet, naj čim prej doseže soglasje o preprostih in količinskih kazalnikih za spremljanje prostorskega razvoja v EU; priporoča, da se letni razvoj površin uporabi kot kazalnik prostorskega razvoja;

| 28. | opozarja, da bi se lahko ti kazalniki uporabili kot ciljni podatki za upravljanje prostorskega razvoja; predlaga, da Svet in Komisija uporabita te kazalnike za primerjalno analizo med državami članicami in za izgradnjo podatkovne baze najboljših praks; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da bi se lahko ti kazalniki uporabili kot ciljni podatki za upravljanje prostorskega razvoja; predlaga, da Svet in Komisija uporabita te kazalnike za primerjalno analizo med državami članicami in za izgradnjo podatkovne baze najboljših praks;

| 29. | podpira namero Sveta, da na vsakem neuradnem zasedanju Sveta ministrov predloži poročilo o izvajanju prvega akcijskega programa; predlaga Svetu, naj preuči možnost programa vzajemnega učenja na področju evropskega prostorskega razvoja za izmenjavo izkušenj in najboljših praks med državami članicami; |
| --- | --- |

29.

podpira namero Sveta, da na vsakem neuradnem zasedanju Sveta ministrov predloži poročilo o izvajanju prvega akcijskega programa; predlaga Svetu, naj preuči možnost programa vzajemnega učenja na področju evropskega prostorskega razvoja za izmenjavo izkušenj in najboljših praks med državami članicami;

| 30. | poudarja pomen boljšega usklajevanja med Teritorialno agendo in Leipziško listino; v zvezi s tem obžaluje, da Svet še ni sprejel akcijskega programa za izvajanje ciljev Leipziške listine, in poziva prihodnja predsedstva Sveta, da to nadoknadijo in s tem zagotovijo sistematično spremljanje Leipziške listine; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomen boljšega usklajevanja med Teritorialno agendo in Leipziško listino; v zvezi s tem obžaluje, da Svet še ni sprejel akcijskega programa za izvajanje ciljev Leipziške listine, in poziva prihodnja predsedstva Sveta, da to nadoknadijo in s tem zagotovijo sistematično spremljanje Leipziške listine;

| 31. | pozdravlja pobudo slovenskega predsedstva o pripravi in spodbujanju ukrepov, ki krepijo usklajevanje med prostorskim razvojem in razvojem mest z večjo prepletenostjo ciljev Teritorialne agende in Leipziške listine; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja pobudo slovenskega predsedstva o pripravi in spodbujanju ukrepov, ki krepijo usklajevanje med prostorskim razvojem in razvojem mest z večjo prepletenostjo ciljev Teritorialne agende in Leipziške listine;

| 32. | se sklicuje na sklepe iz Četrtega poročila o gospodarski in socialni koheziji, v katerem so mesta in mestna območja obravnavana kot središča prebivalstva, gospodarske moči in inovacij; pozdravlja predloge za oblikovanje inovativnih regionalnih in mestnih grozdov prek notranjih in zunanjih meja EU; |
| --- | --- |

32.

se sklicuje na sklepe iz Četrtega poročila o gospodarski in socialni koheziji, v katerem so mesta in mestna območja obravnavana kot središča prebivalstva, gospodarske moči in inovacij; pozdravlja predloge za oblikovanje inovativnih regionalnih in mestnih grozdov prek notranjih in zunanjih meja EU;

| 33. | poziva Komisijo in Svet, da ob posebnem upoštevanju del projekta Urban Audit določita kazalnike za primerjalno analizo trajnosti mest z vidika Leipziške listine, na primer porabo energije na prebivalca, delež uporabe lokalnega javnega prevoza v skupnem obsegu mestnega prevoza ali emisije toplogrednih plinov na prebivalca; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in Svet, da ob posebnem upoštevanju del projekta Urban Audit določita kazalnike za primerjalno analizo trajnosti mest z vidika Leipziške listine, na primer porabo energije na prebivalca, delež uporabe lokalnega javnega prevoza v skupnem obsegu mestnega prevoza ali emisije toplogrednih plinov na prebivalca;

| 34. | opozarja na ključno vlogo mest pri doseganju ciljev lizbonske strategije ter zato poziva k celostni in dobro usklajeni strategiji razvoja mest, ki jo podpirajo vse ravni države in zasebni sektor; |
| --- | --- |

34.

opozarja na ključno vlogo mest pri doseganju ciljev lizbonske strategije ter zato poziva k celostni in dobro usklajeni strategiji razvoja mest, ki jo podpirajo vse ravni države in zasebni sektor;

| 35. | poziva Komisijo, naj temeljiteje obravnava širjenje mest; poziva države članice, da glede na problematiko razdeljevanja pokrajine in stalne uporabe površin za rast mest sprejmejo učinkovite ukrepe in strategije za omejitev razvoja površin; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj temeljiteje obravnava širjenje mest; poziva države članice, da glede na problematiko razdeljevanja pokrajine in stalne uporabe površin za rast mest sprejmejo učinkovite ukrepe in strategije za omejitev razvoja površin;

| 36. | priporoča državam članicam, naj poudarijo prednost mestnega notranjega razvoja raje kot zunanjega razvoja, to pomeni, da dajo prednost novi ali spremenjeni namembnosti obstoječih stavb, zlasti s trajnostnim upravljanjem zemljišč, preden se uporabijo nove površine; |
| --- | --- |

36.

priporoča državam članicam, naj poudarijo prednost mestnega notranjega razvoja raje kot zunanjega razvoja, to pomeni, da dajo prednost novi ali spremenjeni namembnosti obstoječih stavb, zlasti s trajnostnim upravljanjem zemljišč, preden se uporabijo nove površine;

| 37. | pozdravlja poudarjanje prepletenosti različnih vrst prevoznih sredstev v Leipziški listini; poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo celostni in trajnostni prometni sistem ter izboljšana infrastruktura za kolesarje in pešce zlasti v večjih mestih; poziva Komisijo, da poišče učinkovitejše mehanizme za podpiranje lokalnih organov pri razvoju strategij za celostna prometna omrežja, zlasti v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja poudarjanje prepletenosti različnih vrst prevoznih sredstev v Leipziški listini; poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo celostni in trajnostni prometni sistem ter izboljšana infrastruktura za kolesarje in pešce zlasti v večjih mestih; poziva Komisijo, da poišče učinkovitejše mehanizme za podpiranje lokalnih organov pri razvoju strategij za celostna prometna omrežja, zlasti v manj razvitih regijah;

| 38. | verjame, da je za učinkovit odgovor na naraščajoče zahteve, povezane z višjo kakovostjo življenja v mestih, nujno potrebno, da skupnosti svojo tehnično opremo čim prej uskladijo z evropskimi standardi; še zlasti meni, da morajo biti oskrba s pitno vodo (na primer z izboljšanjem vodovodnih sistemov ali kakovostjo vode iz vodovodov), čiščenje porabljene vode (na primer pri uničenju vodnih omrežji ali oblikovanju novih) in vsa ustrezna oprema čim prej prilagojeni novim predpisom; |
| --- | --- |

38.

verjame, da je za učinkovit odgovor na naraščajoče zahteve, povezane z višjo kakovostjo življenja v mestih, nujno potrebno, da skupnosti svojo tehnično opremo čim prej uskladijo z evropskimi standardi; še zlasti meni, da morajo biti oskrba s pitno vodo (na primer z izboljšanjem vodovodnih sistemov ali kakovostjo vode iz vodovodov), čiščenje porabljene vode (na primer pri uničenju vodnih omrežji ali oblikovanju novih) in vsa ustrezna oprema čim prej prilagojeni novim predpisom;

| 39. | z obžalovanjem ugotavlja, da se socialne in gospodarske neenakosti povečujejo zlasti v velemestih in mestih v EU, pa tudi na podeželju; poziva države članice, da resneje obravnavajo te težave in jih bolj upoštevajo pri načrtovanju programa za razdeljevanje sredstev iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

39.

z obžalovanjem ugotavlja, da se socialne in gospodarske neenakosti povečujejo zlasti v velemestih in mestih v EU, pa tudi na podeželju; poziva države članice, da resneje obravnavajo te težave in jih bolj upoštevajo pri načrtovanju programa za razdeljevanje sredstev iz strukturnih skladov;

| 40. | meni, da imajo mesta posebno odgovornost pri uresničevanju ciljev EU na področju podnebnih sprememb, ker imajo enkratno možnost, da poiščejo mogoče rešitve za zmanjšanje celotnih emisij toplogrednih plinov; poziva države članice, da vključijo varstvo podnebja v razvoju mest kot medsektorski cilj; |
| --- | --- |

40.

meni, da imajo mesta posebno odgovornost pri uresničevanju ciljev EU na področju podnebnih sprememb, ker imajo enkratno možnost, da poiščejo mogoče rešitve za zmanjšanje celotnih emisij toplogrednih plinov; poziva države članice, da vključijo varstvo podnebja v razvoju mest kot medsektorski cilj;

| 41. | poudarja, da naložbe v okolju prijazno tehnologijo, kot so inovativni ukrepi za preprečevanje, zmanjševanje in prilagoditev, dolgoročno ponujajo pomembne poslovne priložnosti; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da naložbe v okolju prijazno tehnologijo, kot so inovativni ukrepi za preprečevanje, zmanjševanje in prilagoditev, dolgoročno ponujajo pomembne poslovne priložnosti;

| 42. | ugotavlja, da mestna območja bolj občutijo vplive podnebnih sprememb, kadar pomanjkanje pasov svežega zraka povzroča dodatno segrevanje in višjo koncentracijo onesnaženosti; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da mestna območja bolj občutijo vplive podnebnih sprememb, kadar pomanjkanje pasov svežega zraka povzroča dodatno segrevanje in višjo koncentracijo onesnaženosti;

| 43. | podpira povečanje prizadevanj za izboljšanje vključenosti ter socialne in ozemeljske kohezije, zlasti z odpravo urbanističnih pomanjkljivosti in izboljšanjem okoljskih razmer, pri čemer se vodi uravnotežena politika razvoja mestnih območij, zlasti s stabilizacijo težavnih območij ter oblikovanjem privlačnejše ponudbe stanovanj, zaposlitev in dejavnosti v prostem času; |
| --- | --- |

43.

podpira povečanje prizadevanj za izboljšanje vključenosti ter socialne in ozemeljske kohezije, zlasti z odpravo urbanističnih pomanjkljivosti in izboljšanjem okoljskih razmer, pri čemer se vodi uravnotežena politika razvoja mestnih območij, zlasti s stabilizacijo težavnih območij ter oblikovanjem privlačnejše ponudbe stanovanj, zaposlitev in dejavnosti v prostem času;

| 44. | poziva k boljšemu povezovanju prikrajšanih sosesk; poziva pristojne oblasti držav članic, naj opredelijo opozorilne znake poslabšanja na nekaterih območjih in povečajo prizadevanja za izvajanje politike socialnega vključevanja, da se zmanjšajo neenakosti in prepreči socialna izključitev; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo v prikrajšanih soseskah pa tudi v mestnih območjih mala in srednja podjetja pri gospodarskem razvoju in ozemeljski konkurenčnosti; |
| --- | --- |

44.

poziva k boljšemu povezovanju prikrajšanih sosesk; poziva pristojne oblasti držav članic, naj opredelijo opozorilne znake poslabšanja na nekaterih območjih in povečajo prizadevanja za izvajanje politike socialnega vključevanja, da se zmanjšajo neenakosti in prepreči socialna izključitev; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo v prikrajšanih soseskah pa tudi v mestnih območjih mala in srednja podjetja pri gospodarskem razvoju in ozemeljski konkurenčnosti;

| 45. | v okviru prihodnjih programov financiranja, vključno s Sedmim okvirnim programom za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, poziva Komisijo, da bolj podpre projekte, ki spodbujajo razvoj in izmenjavo izkušenj v zvezi s trajnostnim upravljanjem mest, spodbujanje energetsko učinkovitih dejavnosti in tehnologij, reševanje okoljskih problemov v mestu ter prispevanje mest k boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

45.

v okviru prihodnjih programov financiranja, vključno s Sedmim okvirnim programom za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, poziva Komisijo, da bolj podpre projekte, ki spodbujajo razvoj in izmenjavo izkušenj v zvezi s trajnostnim upravljanjem mest, spodbujanje energetsko učinkovitih dejavnosti in tehnologij, reševanje okoljskih problemov v mestu ter prispevanje mest k boju proti podnebnim spremembam;

| 46. | meni, da lahko okrepitev mestne identitete in dejavnega državljanstva v mestih prispevata k uspešnemu izvajanju Leipziške listine; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo z dialogom o ozemlju za povečanje sodelovanja javnosti pri načrtovanju oživitve in razvoja mestnih območij; |
| --- | --- |

46.

meni, da lahko okrepitev mestne identitete in dejavnega državljanstva v mestih prispevata k uspešnemu izvajanju Leipziške listine; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo z dialogom o ozemlju za povečanje sodelovanja javnosti pri načrtovanju oživitve in razvoja mestnih območij;

| 47. | poziva države članice ter njihove regije in mesta, naj pri trajnostnem razvoju mest še bolj upoštevajo kulturo kakovostnega urbanega okolja (gradbeno kulturo) pa tudi razpoložljivost dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj kot odločilna dejavnika za socialno vključenost in kakovost življenja v okviru trajnostnega mestnega razvoja, hkrati pa posebno pozornost namenijo kakovosti javnega prostora, zlasti v smislu kakovosti arhitekturnega načrtovanja kot načina za večjo blaginjo državljanov Unije; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice ter njihove regije in mesta, naj pri trajnostnem razvoju mest še bolj upoštevajo kulturo kakovostnega urbanega okolja (gradbeno kulturo) pa tudi razpoložljivost dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj kot odločilna dejavnika za socialno vključenost in kakovost življenja v okviru trajnostnega mestnega razvoja, hkrati pa posebno pozornost namenijo kakovosti javnega prostora, zlasti v smislu kakovosti arhitekturnega načrtovanja kot načina za večjo blaginjo državljanov Unije;

| 48. | poziva Svet ter zlasti slovensko in francosko predsedstvo, naj gradijo na napredku, ki sta ga dosegla nemško in portugalsko predsedstvo v zvezi z ozemeljsko kohezijo, in še naprej sprejemajo predloge v zvezi s tem; glede na to, da so se do zdaj poudarjala mesta, odnos med mesti in podeželjem ter načrtovanje rabe zemljišč, meni, da je treba v prihodnjih pobudah bolj upoštevati zahteve regij v ozemeljsko slabšem položaju, kot so otoki, gore, obmejna območja in zelo oddaljena ali redko naseljena območja; |
| --- | --- |

48.

poziva Svet ter zlasti slovensko in francosko predsedstvo, naj gradijo na napredku, ki sta ga dosegla nemško in portugalsko predsedstvo v zvezi z ozemeljsko kohezijo, in še naprej sprejemajo predloge v zvezi s tem; glede na to, da so se do zdaj poudarjala mesta, odnos med mesti in podeželjem ter načrtovanje rabe zemljišč, meni, da je treba v prihodnjih pobudah bolj upoštevati zahteve regij v ozemeljsko slabšem položaju, kot so otoki, gore, obmejna območja in zelo oddaljena ali redko naseljena območja;

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Odboru regij. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Odboru regij.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/101

---

Četrtek, 21. februar 2008Vzhodni Timor

P6_TA(2008)0070

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o Vzhodnem Timorju

2009/C 184 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Vzhodnem Timorju,

ob upoštevanju poročila posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov (ZN) Varnostnemu svetu (na 5432 srečanju),

ob upoštevanju poročila misije Evropskega parlamenta za opazovanje volitev v Demokratični republiki Vzhodni Timor, ki jo je od 27. junija do 2. julija 2007 vodila Ana Gomes,

ob upoštevanju izjave portugalskega predsedstva v imenu Evropske unije z dne 5. julija 2007 o parlamentarnih volitvah v Vzhodnem Timorju,

ob upoštevanju izjave Varnostnega sveta ZN z dne 11. februarja 2008, v kateri je obsodil napad na vzhodnotimorskega predsednika,

ob upoštevanju izjave Javierja Solane, Visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, z dne 11. februarja 2008,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je odpustitev skoraj šeststo vzhodnotimorskih vojakov aprila 2006, ki je bila posledica njihovih pritožb, privedla do zelo napetih varnostnih razmer v državi, in sicer do oboroženih spopadov med vojsko, razpuščenimi vojaškimi enotami in policijo, oviranega delovanja policije, nemirov in vsesplošnega nasilja med oboroženimi tolpami, pri čemer je bilo ubitih na ducate ljudi, še več je bilo ranjenih, 150 tisoč pa jih je zapustilo svoje domove, polovica katerih jih še vedno prebiva v taboriščih, |
| --- | --- |

A.

ker je odpustitev skoraj šeststo vzhodnotimorskih vojakov aprila 2006, ki je bila posledica njihovih pritožb, privedla do zelo napetih varnostnih razmer v državi, in sicer do oboroženih spopadov med vojsko, razpuščenimi vojaškimi enotami in policijo, oviranega delovanja policije, nemirov in vsesplošnega nasilja med oboroženimi tolpami, pri čemer je bilo ubitih na ducate ljudi, še več je bilo ranjenih, 150 tisoč pa jih je zapustilo svoje domove, polovica katerih jih še vedno prebiva v taboriščih,

| B. | ker je varnostna kriza povzročila tudi padec vlade premiera Alkatirija junija 2006 in imenovanje prehodne vlade pod vodstvom Joséja Ramosa Horte, |
| --- | --- |

B.

ker je varnostna kriza povzročila tudi padec vlade premiera Alkatirija junija 2006 in imenovanje prehodne vlade pod vodstvom Joséja Ramosa Horte,

| C. | ker je bil nekdanji predsednik vlade in Nobelov nagrajenec José Ramos Horta 9. maja 2007 izvoljen za predsednika Vzhodnega Timorja, po parlamentarnih volitvah, ki so bile 30. junija 2007, pa je krmilo vlade 6. avgusta 2007 prevzel nekdanji predsednik Xanana Gusmão, kar je obetalo dokončno umiritev razmer v državi in ustrezno spoštovanje demokratičnih institucij, |
| --- | --- |

C.

ker je bil nekdanji predsednik vlade in Nobelov nagrajenec José Ramos Horta 9. maja 2007 izvoljen za predsednika Vzhodnega Timorja, po parlamentarnih volitvah, ki so bile 30. junija 2007, pa je krmilo vlade 6. avgusta 2007 prevzel nekdanji predsednik Xanana Gusmão, kar je obetalo dokončno umiritev razmer v državi in ustrezno spoštovanje demokratičnih institucij,

| D. | ker se je politična nestabilnost v Vzhodnem Timorju nadaljevala kljub svobodnim in mirnim predsedniškim in parlamentarnim volitvam ter večji vlogi mednarodne skupnosti pod nadzorom ZN, h kateri so pozvale vzhodnotimorske oblasti, |
| --- | --- |

D.

ker se je politična nestabilnost v Vzhodnem Timorju nadaljevala kljub svobodnim in mirnim predsedniškim in parlamentarnim volitvam ter večji vlogi mednarodne skupnosti pod nadzorom ZN, h kateri so pozvale vzhodnotimorske oblasti,

| E. | ker so k tej nestabilnosti najbolj prispevali uporniški vojaki, ki so pod vodstvom nekdanjega majorja Alfreda Reinalda, ki je leta 2006 pobegnil iz zapora in bil zgled mnogim nasilnim mladostniškim tolpam v glavnem mestu, ogrožali pravno državo, |
| --- | --- |

E.

ker so k tej nestabilnosti najbolj prispevali uporniški vojaki, ki so pod vodstvom nekdanjega majorja Alfreda Reinalda, ki je leta 2006 pobegnil iz zapora in bil zgled mnogim nasilnim mladostniškim tolpam v glavnem mestu, ogrožali pravno državo,

| F. | ker so te uporniške skupine dne 11. februarja 2008 v ločenih, a usklajenih napadih na vodstvo in institucije države ustrelile in hudo ranile vzhodnotimorskega predsednika Joséja Ramosa Horto, ki je v kritičnem stanju v avstralski bolnišnici, ter streljale na predsednika vlade Xanano Gusmãa, |
| --- | --- |

F.

ker so te uporniške skupine dne 11. februarja 2008 v ločenih, a usklajenih napadih na vodstvo in institucije države ustrelile in hudo ranile vzhodnotimorskega predsednika Joséja Ramosa Horto, ki je v kritičnem stanju v avstralski bolnišnici, ter streljale na predsednika vlade Xanano Gusmãa,

| G. | ker je vzhodnotimorski parlament razglasil izredne razmere, ki še vedno veljajo, ker je vlada zahtevala okrepitev za 1600 pripadnikov mednarodnih mirovnih sil, ki so že nameščeni v Vzhodnem Timorju, |
| --- | --- |

G.

ker je vzhodnotimorski parlament razglasil izredne razmere, ki še vedno veljajo, ker je vlada zahtevala okrepitev za 1600 pripadnikov mednarodnih mirovnih sil, ki so že nameščeni v Vzhodnem Timorju,

| H. | ker sta nasilna napada na najvišje vzhodnotimorske državne institucije in demokratično izvoljena voditelja le nadaljevanje krize iz aprila 2006 in pričata, da kljub prizadevanjem nacionalnih oblasti, Združene misije ZN v Vzhodnem Timorju (UNMIT) in mednarodnih sil Vzhodni Timor še ni varna in pravna država, |
| --- | --- |

H.

ker sta nasilna napada na najvišje vzhodnotimorske državne institucije in demokratično izvoljena voditelja le nadaljevanje krize iz aprila 2006 in pričata, da kljub prizadevanjem nacionalnih oblasti, Združene misije ZN v Vzhodnem Timorju (UNMIT) in mednarodnih sil Vzhodni Timor še ni varna in pravna država,

| I. | ker so pooblaščeni opazovalci opozorili, da se UNIPOL in druge mednarodne sile niso pravočasno in ustrezno odzvali na napada 11. februarja 2008, z izjemo enot portugalske nacionalne republikanske garde, ki so učinkovito posredovale takoj, ko so bile poklicane, |
| --- | --- |

I.

ker so pooblaščeni opazovalci opozorili, da se UNIPOL in druge mednarodne sile niso pravočasno in ustrezno odzvali na napada 11. februarja 2008, z izjemo enot portugalske nacionalne republikanske garde, ki so učinkovito posredovale takoj, ko so bile poklicane,

| J. | ker sta se napada zgodila po tem, ko se je predsednik Ramos Horta osebno zavzel, da bi s pogajanji z uporniki poiskali ustrezno rešitev; ker še vedno ni docela jasno, kaj se je dejansko zgodilo, in ker je treba pojasniti tudi vlogo nacionalnih in mednarodnih varnostnih sil, |
| --- | --- |

J.

ker sta se napada zgodila po tem, ko se je predsednik Ramos Horta osebno zavzel, da bi s pogajanji z uporniki poiskali ustrezno rešitev; ker še vedno ni docela jasno, kaj se je dejansko zgodilo, in ker je treba pojasniti tudi vlogo nacionalnih in mednarodnih varnostnih sil,

| K. | ker slabe gospodarske razmere v Vzhodnem Timorju, kjer kljub prihodkom od prodaje nafte 40 % prebivalcev živi pod pragom revščine, 60 % pa jih je starih 18 let ali manj, velika brezposelnost, ki se giblje okrog 80 %, in visoka stopnja nepismenosti ustvarjajo zelo nestabilne družbene razmere in povečujejo verjetnost civilnih nemirov, |
| --- | --- |

K.

ker slabe gospodarske razmere v Vzhodnem Timorju, kjer kljub prihodkom od prodaje nafte 40 % prebivalcev živi pod pragom revščine, 60 % pa jih je starih 18 let ali manj, velika brezposelnost, ki se giblje okrog 80 %, in visoka stopnja nepismenosti ustvarjajo zelo nestabilne družbene razmere in povečujejo verjetnost civilnih nemirov,

| L. | ker sta se tako EU, kakor tudi ZN javno zavezali, da bodo podpirali neodvisnost, demokracijo in pravno državo v Vzhodnem Timorju, kar pa zahteva utrditev državnih institucij, dobro vodenje, ustrezno uporabo državnih sredstev za odpravo revščine in brezposelnosti ter spodbujanje razvoja in socialne pravičnosti, pa tudi zgledno ravnanje sosednjih držav, |
| --- | --- |

L.

ker sta se tako EU, kakor tudi ZN javno zavezali, da bodo podpirali neodvisnost, demokracijo in pravno državo v Vzhodnem Timorju, kar pa zahteva utrditev državnih institucij, dobro vodenje, ustrezno uporabo državnih sredstev za odpravo revščine in brezposelnosti ter spodbujanje razvoja in socialne pravičnosti, pa tudi zgledno ravnanje sosednjih držav,

| M. | ker je Vzhodni Timor polnopravni član skupine afriških, karibskih in pacifiških držav, zato ima EU še posebno odgovornost, da prispeva k utrditvi njegovih demokratičnih oblasti, tako da njegovim institucijam pomaga pri vzpostavitvi potrebnih zmogljivosti, |
| --- | --- |

M.

ker je Vzhodni Timor polnopravni član skupine afriških, karibskih in pacifiških držav, zato ima EU še posebno odgovornost, da prispeva k utrditvi njegovih demokratičnih oblasti, tako da njegovim institucijam pomaga pri vzpostavitvi potrebnih zmogljivosti,

| N. | ob upoštevanju neodtujljivih suverenih pravic državljanov Vzhodnega Timorja, še zlasti pravice do uporabe naravnih virov, |
| --- | --- |

N.

ob upoštevanju neodtujljivih suverenih pravic državljanov Vzhodnega Timorja, še zlasti pravice do uporabe naravnih virov,

| 1. | odl očno obsoja poskus atentata na predsednika Ramosa Horto ter mu želi hitro okrevanje in čimprejšnjo vrnitev na čelo države; |
| --- | --- |

1.

odl očno obsoja poskus atentata na predsednika Ramosa Horto ter mu želi hitro okrevanje in čimprejšnjo vrnitev na čelo države;

| 2. | odločno obsoja sočasni napad na predsednika vlade Xanano Gusmãa, ki k sreči ni bil poškodovan, in upa, da bo vzhodnotimorska vlada skupaj s sedanjim predsednikom republike in nacionalnim parlamentom lahko odpravila hude grožnje stabilnosti v državi ter zagotovila javni red in mir in normalno delovanje demokratičnih institucij v skladu z ustavo; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja sočasni napad na predsednika vlade Xanano Gusmãa, ki k sreči ni bil poškodovan, in upa, da bo vzhodnotimorska vlada skupaj s sedanjim predsednikom republike in nacionalnim parlamentom lahko odpravila hude grožnje stabilnosti v državi ter zagotovila javni red in mir in normalno delovanje demokratičnih institucij v skladu z ustavo;

| 3. | vse strani v Vzhodnem Timorju poziva, naj se vzdržijo nasilja, začnejo dialog ter sodelujejo v zakonitem in ustavnem demokratičnem procesu, s čimer bodo prispevale k vzpostavitvi socialne in politične stabilnosti; |
| --- | --- |

3.

vse strani v Vzhodnem Timorju poziva, naj se vzdržijo nasilja, začnejo dialog ter sodelujejo v zakonitem in ustavnem demokratičnem procesu, s čimer bodo prispevale k vzpostavitvi socialne in politične stabilnosti;

| 4. | izraža zaskrbljenost, da so vzhodnotimorske oblasti, UNMIT in mednarodne varnostne sile v želji po narodni spravi s svojo neodločnostjo ljudem, ki bi se morali zagovarjati pred sodiščem, pravzaprav posredovale sporočilo, da ne bodo kaznovani in da pravna država ne bo spoštovana; |
| --- | --- |

4.

izraža zaskrbljenost, da so vzhodnotimorske oblasti, UNMIT in mednarodne varnostne sile v želji po narodni spravi s svojo neodločnostjo ljudem, ki bi se morali zagovarjati pred sodiščem, pravzaprav posredovale sporočilo, da ne bodo kaznovani in da pravna država ne bo spoštovana;

| 5. | obsoja vsakogar, ki bi skušal izkoristiti krhke razmere v Vzhodnem Timorju po napadih z dne 11. februarja 2008, in poziva vse strani, da spoštujejo politične organe, nastale po predsedniških in parlamentarnih volitvah leta 2007, ter sodelujejo z njimi; |
| --- | --- |

5.

obsoja vsakogar, ki bi skušal izkoristiti krhke razmere v Vzhodnem Timorju po napadih z dne 11. februarja 2008, in poziva vse strani, da spoštujejo politične organe, nastale po predsedniških in parlamentarnih volitvah leta 2007, ter sodelujejo z njimi;

| 6. | poziva k temeljiti preiskavi v okviru ustavnega in pravnega okvira Demokratične republike Vzhodni Timor ter s potrebnim mednarodnim sodelovanjem in podporo, da se podrobno pojasni ta očitni poskus državnega udara in razlog, zakaj državni varnostni sistem ni uspešen pri pregonu storilcev tovrstnih napadov; pozdravlja začetek skupne preiskave napadov, ki bo potekala pod vodstvom ZN in vzhodnotimorske policije; |
| --- | --- |

6.

poziva k temeljiti preiskavi v okviru ustavnega in pravnega okvira Demokratične republike Vzhodni Timor ter s potrebnim mednarodnim sodelovanjem in podporo, da se podrobno pojasni ta očitni poskus državnega udara in razlog, zakaj državni varnostni sistem ni uspešen pri pregonu storilcev tovrstnih napadov; pozdravlja začetek skupne preiskave napadov, ki bo potekala pod vodstvom ZN in vzhodnotimorske policije;

| 7. | poziva glavne politične sile v Vzhodnem Timorju, tako vladne kakor opozicijske, naj si skupaj prizadevajo za takojšnje nacionalno soglasje o ključnih vprašanjih delovanja države, kot so vloga oboroženih sil in policije ter okrepitev sistema sodstva; vzhodnotimorskim parlamentarnim strankam ponuja svojo pomoč pri takšnih prizadevanjih; |
| --- | --- |

7.

poziva glavne politične sile v Vzhodnem Timorju, tako vladne kakor opozicijske, naj si skupaj prizadevajo za takojšnje nacionalno soglasje o ključnih vprašanjih delovanja države, kot so vloga oboroženih sil in policije ter okrepitev sistema sodstva; vzhodnotimorskim parlamentarnim strankam ponuja svojo pomoč pri takšnih prizadevanjih;

| 8. | opominja, da je vloga mednarodne skupnosti, še zlasti ZN in njihovega Varnostnega sveta, ključnega pomena za utrjevanje vzhodnotimorske države, njene neodvisnosti in suverenosti ter krepitev demokracije v tej mladi naciji; |
| --- | --- |

8.

opominja, da je vloga mednarodne skupnosti, še zlasti ZN in njihovega Varnostnega sveta, ključnega pomena za utrjevanje vzhodnotimorske države, njene neodvisnosti in suverenosti ter krepitev demokracije v tej mladi naciji;

| 9. | poudarja pomen, ravnanja sosednjih držav, glede spoštovanja in podpiranja stabilnosti vzhodnotimorske družbe in utrditve demokratičnih nacionalnih institucij te države; priznava naklonjeno stališče Indonezije po priznanju neodvisnosti Vzhodnega Timorja ter pomoč Avstralije in drugih držav; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen, ravnanja sosednjih držav, glede spoštovanja in podpiranja stabilnosti vzhodnotimorske družbe in utrditve demokratičnih nacionalnih institucij te države; priznava naklonjeno stališče Indonezije po priznanju neodvisnosti Vzhodnega Timorja ter pomoč Avstralije in drugih držav;

| 10. | poziva Svet in Komisijo, naj od vzhodnotimorskih oblasti in UNMIT zahtevata, da prepovejo, razpustijo in razorožijo paravojaške enote, oborožene tolpe in posameznike, ter na vseh uradnih srečanjih na najvišji ravni z ZN in vzhodnotimorsko vlado izrazita zaskrbljenost Evrope glede zagotavljanja varnosti in spoštovanja pravne države; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in Komisijo, naj od vzhodnotimorskih oblasti in UNMIT zahtevata, da prepovejo, razpustijo in razorožijo paravojaške enote, oborožene tolpe in posameznike, ter na vseh uradnih srečanjih na najvišji ravni z ZN in vzhodnotimorsko vlado izrazita zaskrbljenost Evrope glede zagotavljanja varnosti in spoštovanja pravne države;

| 11. | poziva mednarodne institucije, naj zagotovijo večjo podporo za potrebno reformo zelo krhkega in spolitiziranega varnostnega sektorja v Vzhodnem Timorju, saj je potrebna za delujočo demokratično in varno državo, in sicer prek širokega posvetovalnega procesa ter sistematičnega in celovitega pristopa, ki ga ZN priporočajo v resoluciji Varnostnega sveta št. 1704iz leta 2006 in nadaljnjih poročilih; poziva vlado Vzhodnega Timorja, da se te naloge loti prednostno; nadalje jo še poziva, naj pri izvedbi nacionalnega posvetovanja o reformi varnostnega sektorja izkoristi strokovno pomoč podporne enote ZN za varnostni sektor; poziva Svet, Komisijo in druge mednarodne darovalce, da oblikujejo mehanizem za boljše usklajevanje pomoči za varnostni sektor; poziva UNMIT, naj podporni skupini za varnostni sektor zagotovi človeške in druge vire ter tako prispeva k procesu posvetovanja in celoviti reviziji; |
| --- | --- |

11.

poziva mednarodne institucije, naj zagotovijo večjo podporo za potrebno reformo zelo krhkega in spolitiziranega varnostnega sektorja v Vzhodnem Timorju, saj je potrebna za delujočo demokratično in varno državo, in sicer prek širokega posvetovalnega procesa ter sistematičnega in celovitega pristopa, ki ga ZN priporočajo v resoluciji Varnostnega sveta št. 1704iz leta 2006 in nadaljnjih poročilih; poziva vlado Vzhodnega Timorja, da se te naloge loti prednostno; nadalje jo še poziva, naj pri izvedbi nacionalnega posvetovanja o reformi varnostnega sektorja izkoristi strokovno pomoč podporne enote ZN za varnostni sektor; poziva Svet, Komisijo in druge mednarodne darovalce, da oblikujejo mehanizem za boljše usklajevanje pomoči za varnostni sektor; poziva UNMIT, naj podporni skupini za varnostni sektor zagotovi človeške in druge vire ter tako prispeva k procesu posvetovanja in celoviti reviziji;

| 12. | vzhodnotimorskim oblastem priporoča, da spoštujejo sklepe in odredbe sodišč ter jih nemudoma in v celoti izvajajo, če je to potrebno, s podporo mednarodnih sil v državi; |
| --- | --- |

12.

vzhodnotimorskim oblastem priporoča, da spoštujejo sklepe in odredbe sodišč ter jih nemudoma in v celoti izvajajo, če je to potrebno, s podporo mednarodnih sil v državi;

| 13. | poziva vzhodnotimorske državne institucije in UNMIT, da vzdržujejo pravno državo, se borijo proti nekaznovanju zločinov in zagotavljajo, da bodo vsi v Vzhodnem Timorju, še zlasti policija in oborožene sile, spoštovali mednarodne standarde človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

poziva vzhodnotimorske državne institucije in UNMIT, da vzdržujejo pravno državo, se borijo proti nekaznovanju zločinov in zagotavljajo, da bodo vsi v Vzhodnem Timorju, še zlasti policija in oborožene sile, spoštovali mednarodne standarde človekovih pravic;

| 14. | znova potrjuje, da Vzhodni Timor potrebuje politično, tehnično in finančno pomoč pri gradnji infrastrukture in upravnih struktur, ki so ključne za nadaljnje izvajanje razvojnega načrta, pa tudi oživljanje vzhodnotimorskega gospodarstva in pospeševanje zaposlovanja; poziva k nepretrgani pomoči mednarodne skupnosti, ki bo zmanjšala revščino v Vzhodnem Timorju ter prispevala k ponovni gradnji fizičnih in upravnih struktur, potrebnih za gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

14.

znova potrjuje, da Vzhodni Timor potrebuje politično, tehnično in finančno pomoč pri gradnji infrastrukture in upravnih struktur, ki so ključne za nadaljnje izvajanje razvojnega načrta, pa tudi oživljanje vzhodnotimorskega gospodarstva in pospeševanje zaposlovanja; poziva k nepretrgani pomoči mednarodne skupnosti, ki bo zmanjšala revščino v Vzhodnem Timorju ter prispevala k ponovni gradnji fizičnih in upravnih struktur, potrebnih za gospodarski razvoj;

| 15. | poziva EU in mednarodno skupnost, še zlasti sosednje države in članice združenja ASEAN, da ohranijo ali povečajo podporo, potrebno za utrditev demokracije in demokratične kulture v Vzhodnem Timorju, s poudarkom na večstrankarski kulturi, svobodi izražanja in gradnji institucij – parlamenta, vlade, sodstva, varnostnih in obrambnih organov, organov pregona – ter pomagajo pri nujni razširitvi medijske pokritosti na celotno državo, izboljšanju sistemov izobraževanja in zdravstva, stanovanjske in sanitarne infrastrukture ter oskrbe z vodo; |
| --- | --- |

15.

poziva EU in mednarodno skupnost, še zlasti sosednje države in članice združenja ASEAN, da ohranijo ali povečajo podporo, potrebno za utrditev demokracije in demokratične kulture v Vzhodnem Timorju, s poudarkom na večstrankarski kulturi, svobodi izražanja in gradnji institucij – parlamenta, vlade, sodstva, varnostnih in obrambnih organov, organov pregona – ter pomagajo pri nujni razširitvi medijske pokritosti na celotno državo, izboljšanju sistemov izobraževanja in zdravstva, stanovanjske in sanitarne infrastrukture ter oskrbe z vodo;

| 16. | poziva Komisijo, da pospeši in dokonča postopek namestitve polno delujoče delegacije v Diliju; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, da pospeši in dokonča postopek namestitve polno delujoče delegacije v Diliju;

| 17. | priporoča, da se v Vzhodni Timor napoti ad hoc parlamentarno delegacijo, ki bo znova ocenila politične razmere, izrazila solidarnost z demokratičnimi silami in institucijami ter znova ponudila pomoč EP pri demokratičnem delovanju nacionalnega parlamenta; |
| --- | --- |

17.

priporoča, da se v Vzhodni Timor napoti ad hoc parlamentarno delegacijo, ki bo znova ocenila politične razmere, izrazila solidarnost z demokratičnimi silami in institucijami ter znova ponudila pomoč EP pri demokratičnem delovanju nacionalnega parlamenta;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državnim oblastem Vzhodnega Timorja (to je predsedniku, parlamentu in vladi), Visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam azijskih držav AKP, parlamentom držav članic EU, vladama Avstralije in Indonezije, generalnemu sekretarju in sekretariatu združenja ASEAN, generalnemu sekretarju ZN, posebnemu predstavniku generalnega sekretarja ZN in Varnostnemu svetu ZN. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državnim oblastem Vzhodnega Timorja (to je predsedniku, parlamentu in vladi), Visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam azijskih držav AKP, parlamentom držav članic EU, vladama Avstralije in Indonezije, generalnemu sekretarju in sekretariatu združenja ASEAN, generalnemu sekretarju ZN, posebnemu predstavniku generalnega sekretarja ZN in Varnostnemu svetu ZN.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/104

---

Četrtek, 21. februar 2008Belorusija

P6_TA(2008)0071

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o Belorusiji

2009/C 184 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Belorusiji, zlasti resolucije z dne 6. aprila 2006 o razmerah v Belorusiji po predsedniških volitvah dne 19 Marca 2006 (1),

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 21. novembra 2006 o pripravljenosti Evropske unije za obnovo odnosov z Belorusijo in njenim ljudstvom v okviru evropske sosedske politike,

ob upoštevanju svoje nagrade Saharova za svobodo misli, ki jo je 14. decembra 2004 prejelo združenje beloruskih novinarjev, 13. decembra 2006 pa Aleksander Milinkevič,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je večkrat obsodil neuspešne predsedniške, parlamentarne in lokalne volitve v Belorusiji, |
| --- | --- |

A.

ker je večkrat obsodil neuspešne predsedniške, parlamentarne in lokalne volitve v Belorusiji,

| B. | ker je pozval Svet in Komisijo, naj mednarodnim organizacijam pripravita dodatne predloge za pritisk na Lukašenkov režim in zahteval, naj se predstavi sveženj posamičnih, usmerjenih sankcij, ki bi resno kaznovale povzročitelje zatiranja, ne da bi povečale trpljenje državljanov Belorusije, |
| --- | --- |

B.

ker je pozval Svet in Komisijo, naj mednarodnim organizacijam pripravita dodatne predloge za pritisk na Lukašenkov režim in zahteval, naj se predstavi sveženj posamičnih, usmerjenih sankcij, ki bi resno kaznovale povzročitelje zatiranja, ne da bi povečale trpljenje državljanov Belorusije,

| C. | ker je obsodil zlasti dejstvo, da je bila lokalna demokracija, ki je temeljni kamen vsakega demokratičnega vodstva in ki odraža voljo ljudstva, da izpolni svoje iskrene upe in pričakovanja, v Belorusiji zapostavljena, |
| --- | --- |

C.

ker je obsodil zlasti dejstvo, da je bila lokalna demokracija, ki je temeljni kamen vsakega demokratičnega vodstva in ki odraža voljo ljudstva, da izpolni svoje iskrene upe in pričakovanja, v Belorusiji zapostavljena,

| D. | ker nenehni politični in upravni pritiski na nevladne organizacije v Belorusiji ogrožajo njihov obstoj in spodkopavajo njihovo neodvisnost, |
| --- | --- |

D.

ker nenehni politični in upravni pritiski na nevladne organizacije v Belorusiji ogrožajo njihov obstoj in spodkopavajo njihovo neodvisnost,

| E. | ker je januarja 2008 v Minsku prišlo do vrste protestov podjetnikov, voditelje teh manifestacij pa so zaprli in pogosto tudi pretepli, |
| --- | --- |

E.

ker je januarja 2008 v Minsku prišlo do vrste protestov podjetnikov, voditelje teh manifestacij pa so zaprli in pogosto tudi pretepli,

| F. | ker je pred kratkim prišlo do pozitivnih premikov pri ustanavljanju delegacije Komisije v Minsku, |
| --- | --- |

F.

ker je pred kratkim prišlo do pozitivnih premikov pri ustanavljanju delegacije Komisije v Minsku,

| 1. | izraža globoko obžalovanje, ker se stanje demokracije, človekovih pravic in pravne države v Belorusiji ne izboljšuje; ponavljajoče se samovoljne aretacije članov civilne družbe in aktivistov opozicije, zlasti začasni pripor Aleksandra Milinkeviča, in ukinitev neodvisnih medijev so v nasprotju z nedavnimi izjavami beloruske vlade, ki je zagotovila, da si želi izboljšati odnose z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko obžalovanje, ker se stanje demokracije, človekovih pravic in pravne države v Belorusiji ne izboljšuje; ponavljajoče se samovoljne aretacije članov civilne družbe in aktivistov opozicije, zlasti začasni pripor Aleksandra Milinkeviča, in ukinitev neodvisnih medijev so v nasprotju z nedavnimi izjavami beloruske vlade, ki je zagotovila, da si želi izboljšati odnose z Evropsko unijo;

| 2. | obžaluje obsodbo novinarja Aleksandra Zdvižkova na tri leta ječe in meni, da je kazen neupravičeno stroga, ter poziva belorusko vlado, naj ponovno pretehta to odločitev; |
| --- | --- |

2.

obžaluje obsodbo novinarja Aleksandra Zdvižkova na tri leta ječe in meni, da je kazen neupravičeno stroga, ter poziva belorusko vlado, naj ponovno pretehta to odločitev;

| 3. | je seznanjen z nedavno izpustitvijo aktivistov demokratične opozicije, vključno z voditelji Mladega gibanja beloruske narodne fronte in Mlade fronte, hkrati pa obsoja aretacije teh aktivistov, ki so bili po miroljubnih demonstracijah 16. januarja 2008 v Minsku, s katerimi so obeležili dan solidarnosti z zaprtimi aktivisti beloruske opozicije in z družinami izginulih pomembnih Belorusov zaprti 15 dni z grožnjo izključitve z univerze; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z nedavno izpustitvijo aktivistov demokratične opozicije, vključno z voditelji Mladega gibanja beloruske narodne fronte in Mlade fronte, hkrati pa obsoja aretacije teh aktivistov, ki so bili po miroljubnih demonstracijah 16. januarja 2008 v Minsku, s katerimi so obeležili dan solidarnosti z zaprtimi aktivisti beloruske opozicije in z družinami izginulih pomembnih Belorusov zaprti 15 dni z grožnjo izključitve z univerze;

| 4. | poziva beloruske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo preostalega političnega zapornika Aleksandra Kazulina in naj prenehajo ustrahovanje, nadlegovanje, ciljne aretacije in politično vodeno preganjanje aktivistov demokratične opozicije in civilne družbe v Belorusiji; |
| --- | --- |

4.

poziva beloruske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo preostalega političnega zapornika Aleksandra Kazulina in naj prenehajo ustrahovanje, nadlegovanje, ciljne aretacije in politično vodeno preganjanje aktivistov demokratične opozicije in civilne družbe v Belorusiji;

| 5. | pozdravlja nedavni napredek pri pogajanju o ustanovitvi delegacije Komisije v Minsku kot pozitiven korak k obnavljanju dialoga z Evropsko unijo; spodbuja Komisijo, naj za to uporabi vse moči; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja nedavni napredek pri pogajanju o ustanovitvi delegacije Komisije v Minsku kot pozitiven korak k obnavljanju dialoga z Evropsko unijo; spodbuja Komisijo, naj za to uporabi vse moči;

| 6. | opozarja, da je dne 21. novembra 2006 Evropska unija izjavila, da je pripravljena obnoviti odnose z Belorusijo in njenim ljudstvom v okviru evropske sosedske politike takoj, ko bo beloruska vlada pokazala spoštovanje demokratičnih vrednot in temeljnih pravic beloruskega ljudstva; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je dne 21. novembra 2006 Evropska unija izjavila, da je pripravljena obnoviti odnose z Belorusijo in njenim ljudstvom v okviru evropske sosedske politike takoj, ko bo beloruska vlada pokazala spoštovanje demokratičnih vrednot in temeljnih pravic beloruskega ljudstva;

| 7. | poudarja, da mora Belorusija za začetek obsežnega dialoga z EU izpolniti preostale pogoje, navedene v delovnem dokumentu z naslovom „Kaj bi EU lahko prinesla Belorusiji“, ki vključuje izpustitev vseh političnih zapornikov, prepoved smrtne kazni, zagotovitev svobodnih medijev in svobodo izražanja, neodvisnost sodnega sistema in spoštovanje demokratičnih vrednot in temeljnih pravic beloruskega ljudstva; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora Belorusija za začetek obsežnega dialoga z EU izpolniti preostale pogoje, navedene v delovnem dokumentu z naslovom „Kaj bi EU lahko prinesla Belorusiji“, ki vključuje izpustitev vseh političnih zapornikov, prepoved smrtne kazni, zagotovitev svobodnih medijev in svobodo izražanja, neodvisnost sodnega sistema in spoštovanje demokratičnih vrednot in temeljnih pravic beloruskega ljudstva;

| 8. | obsoja dejstvo, da je Belorusija edina država v Evropi, ki še vedno izvaja smrtno kazen, kar je v nasprotju z evropskimi vrednotami; |
| --- | --- |

8.

obsoja dejstvo, da je Belorusija edina država v Evropi, ki še vedno izvaja smrtno kazen, kar je v nasprotju z evropskimi vrednotami;

| 9. | poziva beloruske oblasti, naj prekličejo dekret št. 70 z dne 8. februarja 2008, katerega določbe kršijo pravico beloruskih državljanov do izobrazbe, saj so ustvarile ovire pri vpisu na višješolske ustanove; |
| --- | --- |

9.

poziva beloruske oblasti, naj prekličejo dekret št. 70 z dne 8. februarja 2008, katerega določbe kršijo pravico beloruskih državljanov do izobrazbe, saj so ustvarile ovire pri vpisu na višješolske ustanove;

| 10. | poziva beloruske oblasti, naj pri organizaciji prihodnjih parlamentarnih volitev, predvidenih za 28. september 2008, izvedejo standarde Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi; poziva vlado, naj predstavnikom demokratične opozicije omogoči dostop do območnih volilnih odborov, zagotovi vpis vseh parlamentarnih kandidatov in njihovih opazovalcev ter naj ne ustvarja ovir za izčrpno in celostno mednarodno opazovalno misijo za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

10.

poziva beloruske oblasti, naj pri organizaciji prihodnjih parlamentarnih volitev, predvidenih za 28. september 2008, izvedejo standarde Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi; poziva vlado, naj predstavnikom demokratične opozicije omogoči dostop do območnih volilnih odborov, zagotovi vpis vseh parlamentarnih kandidatov in njihovih opazovalcev ter naj ne ustvarja ovir za izčrpno in celostno mednarodno opazovalno misijo za opazovanje volitev;

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj še naprej ukrepata za olajšanje in liberalizacijo vizumskih postopkov za beloruske državljane, saj lahko le tako pripomore k doseganju glavnega cilja politike Evropske unije do Belorusije, to je olajšanja in okrepitve stikov med ljudmi ter demokratizacije države; v zvezi s tem ju poziva, naj preučita možnost zmanjšanja stroškov za vizume za državljane Belorusije, ki vstopajo v schengensko območje, saj lahko le tako prepreči vedno večjo osamitev Belorusije in njenih državljanov; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet in Komisijo, naj še naprej ukrepata za olajšanje in liberalizacijo vizumskih postopkov za beloruske državljane, saj lahko le tako pripomore k doseganju glavnega cilja politike Evropske unije do Belorusije, to je olajšanja in okrepitve stikov med ljudmi ter demokratizacije države; v zvezi s tem ju poziva, naj preučita možnost zmanjšanja stroškov za vizume za državljane Belorusije, ki vstopajo v schengensko območje, saj lahko le tako prepreči vedno večjo osamitev Belorusije in njenih državljanov;

| 12. | poziva države članice iz schengenskega območja, naj uporabijo vsa orodja (cene nacionalnih vizumov), ki bi lahko olajšala gibanje beloruskih državljanov na ozemlju posamezne države članice; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice iz schengenskega območja, naj uporabijo vsa orodja (cene nacionalnih vizumov), ki bi lahko olajšala gibanje beloruskih državljanov na ozemlju posamezne države članice;

| 13. | poziva Svet, Komisijo in mednarodno skupnost kot celoto, naj ponudijo več pomoči beloruski civilni družbi in naj zlasti povečajo finančno pomoč neodvisnim medijem, nevladnim organizacijam in beloruskim študentom, ki študirajo v tujini; pozdravlja finančno pomoč Komisije Evropski univerzi za humanistične vede v Vilni (Litva); poziva Svet in Komisijo, naj obravnavata možnost finančne pomoči obstoječim projektom, katerih cilj je vzpostavitev neodvisnega beloruskega televizijskega kanala Belsat; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet, Komisijo in mednarodno skupnost kot celoto, naj ponudijo več pomoči beloruski civilni družbi in naj zlasti povečajo finančno pomoč neodvisnim medijem, nevladnim organizacijam in beloruskim študentom, ki študirajo v tujini; pozdravlja finančno pomoč Komisije Evropski univerzi za humanistične vede v Vilni (Litva); poziva Svet in Komisijo, naj obravnavata možnost finančne pomoči obstoječim projektom, katerih cilj je vzpostavitev neodvisnega beloruskega televizijskega kanala Belsat;

| 14. | izraža solidarnost z združeno demokratično opozicijo Belorusije in z voditeljem tega gibanja, Aleksandrom Milnkevičem ter z vsemi beloruskimi državljani, ki se borijo za neodvisno, odprto in demokratično Belorusijo, ki bo temeljila na pravni državi; spodbuja voditelje opozicije, naj bodo na prihajajočih parlamentarnih volitvah enotni; |
| --- | --- |

14.

izraža solidarnost z združeno demokratično opozicijo Belorusije in z voditeljem tega gibanja, Aleksandrom Milnkevičem ter z vsemi beloruskimi državljani, ki se borijo za neodvisno, odprto in demokratično Belorusijo, ki bo temeljila na pravni državi; spodbuja voditelje opozicije, naj bodo na prihajajočih parlamentarnih volitvah enotni;

| 15. | obžaluje odločitev beloruskih oblasti, da zadnji dve leti vztrajno zavračajo vstopne vize članom Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; poziva beloruske oblasti, naj ne ustvarjajo dodatnih ovir delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z Belorusijo pri obisku države, kjer bo pridobila izkušnje in opazovanja Belorusije iz prve roke; |
| --- | --- |

15.

obžaluje odločitev beloruskih oblasti, da zadnji dve leti vztrajno zavračajo vstopne vize članom Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; poziva beloruske oblasti, naj ne ustvarjajo dodatnih ovir delegaciji Evropskega parlamenta za odnose z Belorusijo pri obisku države, kjer bo pridobila izkušnje in opazovanja Belorusije iz prve roke;

| 16. | obsoja omejitve, ki so jih beloruske oblasti postavile tujim duhovnikom in katerih cilj je omejevanje njihovega dostopa v državo, da bi služili v verskih organizacijah, ter poziva beloruske oblasti, naj prenehajo s temi omejitvami; |
| --- | --- |

16.

obsoja omejitve, ki so jih beloruske oblasti postavile tujim duhovnikom in katerih cilj je omejevanje njihovega dostopa v državo, da bi služili v verskih organizacijah, ter poziva beloruske oblasti, naj prenehajo s temi omejitvami;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, parlamentarnim skupščinam Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in Sveta Evrope ter beloruskim oblastem. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, parlamentarnim skupščinam Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in Sveta Evrope ter beloruskim oblastem.

---

(1)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 304.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/106 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/106

---

Četrtek, 21. februar 2008Severni Kivu

P6_TA(2008)0072

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o Severnem Kivuju

2009/C 184 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2008 o razmerah v Demokratični republiki Kongo (DR Kongo) in o posilstvu kot vojnem zločinu (1) ter svojih prejšnjih resolucij o kršenju človekovih pravic v DR Kongo,

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 22. novembra 2007 o položaju v Demokratični republiki Kongo, zlasti na vzhodu države, in o njegovem vplivu na regijo,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o odzivu Evropske unije na občutljive razmere v državah v razvoju (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomskemu in socialnemu odboru ter Odboru regij z naslovom „Korak k odzivu EU na primere ranljivosti – zavzemanje za trajnostni razvoj, stabilnost in mir v težkih razmerah“ (KOM(2007)0643) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2007)1417),

ob upoštevanju resolucije 60/1 Generalne skupščine Združenih narodov z dne 24. oktobra 2005 o sklepih svetovnega vrha iz leta 2005, zlasti njenih odstavkov 138–140 o odgovornosti zaščititi prebivalstvo,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so spori v DR Kongo od leta 1998 terjali že 5,4 milijona življenj in so še vedno neposreden ali posreden vzrok za smrt 1 500 oseb vsak dan, |
| --- | --- |

A.

ker so spori v DR Kongo od leta 1998 terjali že 5,4 milijona življenj in so še vedno neposreden ali posreden vzrok za smrt 1 500 oseb vsak dan,

| B. | ker boji med kongovsko vojsko, uporniki razlaščenega generala Laurenta Nkunde in borci Demokratičnih sil za osvoboditev Ruande (FDLR, znani tudi kot Interhamwes) civilno prebivalstvo v regiji Severnega Kivuja že mesece potiskajo v izjemno stisko, |
| --- | --- |

B.

ker boji med kongovsko vojsko, uporniki razlaščenega generala Laurenta Nkunde in borci Demokratičnih sil za osvoboditev Ruande (FDLR, znani tudi kot Interhamwes) civilno prebivalstvo v regiji Severnega Kivuja že mesece potiskajo v izjemno stisko,

| C. | ker so uporniška vojska Laurenta Nkunde in borci FDLR ter sama kongovska vojska v zadnjih 18 mesecih na vzhodu DR Kongo storili pokole, posiljevali deklice, matere in stare matere, prisilno rekrutirali civilno prebivalstvo in otroke ter zakrivili druga nasilna dejanja in resno kršili človekove pravice, |
| --- | --- |

C.

ker so uporniška vojska Laurenta Nkunde in borci FDLR ter sama kongovska vojska v zadnjih 18 mesecih na vzhodu DR Kongo storili pokole, posiljevali deklice, matere in stare matere, prisilno rekrutirali civilno prebivalstvo in otroke ter zakrivili druga nasilna dejanja in resno kršili človekove pravice,

| D. | ker mandat mirovne misije Združenih narodov v DR Kongo (MONUC) spada pod poglavje VII Listine Združenih narodov, je misija pooblaščena, da lahko uporabi vsa sredstva za odvrnitev od kakršnih koli poskusov uporabe sile s strani katere koli oborožene skupine, tuje ali kongovske, zlasti nekdanjih pripadnikov skupin ruandskih oboroženih sil (FAR) in Interhamwes, ki bi ogrozili politični proces, ter za zaščitijo civilno prebivalstvo pred neposredno grožnjo fizičnega nasilja, |
| --- | --- |

D.

ker mandat mirovne misije Združenih narodov v DR Kongo (MONUC) spada pod poglavje VII Listine Združenih narodov, je misija pooblaščena, da lahko uporabi vsa sredstva za odvrnitev od kakršnih koli poskusov uporabe sile s strani katere koli oborožene skupine, tuje ali kongovske, zlasti nekdanjih pripadnikov skupin ruandskih oboroženih sil (FAR) in Interhamwes, ki bi ogrozili politični proces, ter za zaščitijo civilno prebivalstvo pred neposredno grožnjo fizičnega nasilja,

| E. | ker je 25. januarja 2008 predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov v DR Kongo najavil napotitev opazovalcev, ki bodo nadzorovali premirje na ozemljih, ki so jih do tedaj okupirale oborožene sile, ter vojaške in civilne okrepitve v urad MONUC-a v mestu Goma, |
| --- | --- |

E.

ker je 25. januarja 2008 predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov v DR Kongo najavil napotitev opazovalcev, ki bodo nadzorovali premirje na ozemljih, ki so jih do tedaj okupirale oborožene sile, ter vojaške in civilne okrepitve v urad MONUC-a v mestu Goma,

| F. | ker zaveze o postopni demobilizaciji in začetku za premirja, ki so bile sprejete 23. januarja 2008 ob zaključku konference v Gomi za mir, varnost in razvoj, ki je predvidela premirje med vsemi sprtimi stranmi, razorožitev vseh nevladnih sil, vrnitev vseh razseljenih oseb v vzhodnem delu DR Kongo, ter vzpostavitev začasnega mehanizma za nadzor premirja, |
| --- | --- |

F.

ker zaveze o postopni demobilizaciji in začetku za premirja, ki so bile sprejete 23. januarja 2008 ob zaključku konference v Gomi za mir, varnost in razvoj, ki je predvidela premirje med vsemi sprtimi stranmi, razorožitev vseh nevladnih sil, vrnitev vseh razseljenih oseb v vzhodnem delu DR Kongo, ter vzpostavitev začasnega mehanizma za nadzor premirja,

| G. | ker je treba praktični vidik te demobilizacije še natančneje določiti v okviru mešane tehnične komisije za mir in varnost s sopredsedstvom vlade DR Kongo in mednarodnega mehanizma za izpolnitev teh zavez, |
| --- | --- |

G.

ker je treba praktični vidik te demobilizacije še natančneje določiti v okviru mešane tehnične komisije za mir in varnost s sopredsedstvom vlade DR Kongo in mednarodnega mehanizma za izpolnitev teh zavez,

| H. | ker je FDLR, čigar pripadniki so se zatekli v to regijo, vpletena v spopade, |
| --- | --- |

H.

ker je FDLR, čigar pripadniki so se zatekli v to regijo, vpletena v spopade,

| I. | ker kongovska vojska nima potrebnih kadrovskih, tehničnih niti finančnih virov, da bi mogla opravljati misije v Severnem Kivuju, in ker prav zato prebivalstvo ogroža, namesto da bi mu pomagala in vzpostavljala mir, |
| --- | --- |

I.

ker kongovska vojska nima potrebnih kadrovskih, tehničnih niti finančnih virov, da bi mogla opravljati misije v Severnem Kivuju, in ker prav zato prebivalstvo ogroža, namesto da bi mu pomagala in vzpostavljala mir,

| J. | ker je treba nujno najti politično rešitev krize v Severnem Kivuju, ki bi prinesla mir in demokracijo, spodbudila stabilnost in razvoj za dobrobit celotnega prebivalstva regije Velikih jezer, |
| --- | --- |

J.

ker je treba nujno najti politično rešitev krize v Severnem Kivuju, ki bi prinesla mir in demokracijo, spodbudila stabilnost in razvoj za dobrobit celotnega prebivalstva regije Velikih jezer,

| K. | ker sta se 3. septembra 2007 v Kinshasi sestala Mbusa Nyamwisi in Charles Murigande, kongovski in ruandski minister za zunanje zadeve, da bi našla rešitev za pore v Severnem Kivuju, |
| --- | --- |

K.

ker sta se 3. septembra 2007 v Kinshasi sestala Mbusa Nyamwisi in Charles Murigande, kongovski in ruandski minister za zunanje zadeve, da bi našla rešitev za pore v Severnem Kivuju,

| L. | ker je od 28. do 30. januarja 2008 v Beniju potekalo srečanje s sopredsedstvom kongovskega in ugandskega ministra za obrambo Chikeza Diemuja in Crispusa Kiyonge, |
| --- | --- |

L.

ker je od 28. do 30. januarja 2008 v Beniju potekalo srečanje s sopredsedstvom kongovskega in ugandskega ministra za obrambo Chikeza Diemuja in Crispusa Kiyonge,

| M. | ker je posledica konfliktov v DR Kongo od leta 2006 tudi okoli 400 000 razseljenih oseb in ker je danes v provinci Severni Kivu skupaj 800 000 razseljenih, |
| --- | --- |

M.

ker je posledica konfliktov v DR Kongo od leta 2006 tudi okoli 400 000 razseljenih oseb in ker je danes v provinci Severni Kivu skupaj 800 000 razseljenih,

| N. | ker v državljanski vojni, ki traja že tri leta, zavezniki in sovražniki kongovske vlade sistematično plenijo bogastva države, |
| --- | --- |

N.

ker v državljanski vojni, ki traja že tri leta, zavezniki in sovražniki kongovske vlade sistematično plenijo bogastva države,

| O. | ker se bosta morali kongovska vlada pa tudi mednarodna skupnost za vidno izboljšanje zdravstvenih razmer in zmanjšanje umrljivosti v DR Kongo nasploh, zlasti pa v Severnem Kivuju, na tem področju dolga leta nenehno zavzemati in vlagati precej finančnih sredstev, |
| --- | --- |

O.

ker se bosta morali kongovska vlada pa tudi mednarodna skupnost za vidno izboljšanje zdravstvenih razmer in zmanjšanje umrljivosti v DR Kongo nasploh, zlasti pa v Severnem Kivuju, na tem področju dolga leta nenehno zavzemati in vlagati precej finančnih sredstev,

| P. | ker je 3. februarja 2008 območje Velikih jezer prizadel potres z močjo 6 po Richterjevi lestvici, predvsem mesti Bukavu in Goma ter okolico, že tako močno prizadeto zaradi sporov, in terjal smrtne žrtve, ranjene in veliko materialno škodo, |
| --- | --- |

P.

ker je 3. februarja 2008 območje Velikih jezer prizadel potres z močjo 6 po Richterjevi lestvici, predvsem mesti Bukavu in Goma ter okolico, že tako močno prizadeto zaradi sporov, in terjal smrtne žrtve, ranjene in veliko materialno škodo,

| Q. | ker je moralo več organizacij po nasilnih dejanjih konec leta 2007 opustiti dejavnosti, zdravstveni centri pa ne dobivajo več materiala ali jih je zdravstveno osebje celo zapustilo, |
| --- | --- |

Q.

ker je moralo več organizacij po nasilnih dejanjih konec leta 2007 opustiti dejavnosti, zdravstveni centri pa ne dobivajo več materiala ali jih je zdravstveno osebje celo zapustilo,

| R. | ker je organizacija Zdravniki brez meja v Severnem Kivuju ugotovila, da je lokalno razseljeno prebivalstvo čedalje bolj oslabljeno in da je humanitarnim delavcem zaradi nadaljevanja spopadov onemogočen dostop do nekaterih območij, ki pa potrebujejo nujno pomoč v hrani in zdravstveno pomoč, |
| --- | --- |

R.

ker je organizacija Zdravniki brez meja v Severnem Kivuju ugotovila, da je lokalno razseljeno prebivalstvo čedalje bolj oslabljeno in da je humanitarnim delavcem zaradi nadaljevanja spopadov onemogočen dostop do nekaterih območij, ki pa potrebujejo nujno pomoč v hrani in zdravstveno pomoč,

| S. | ker je podhranjenost danes še ena oblika izjemne ranljivosti prebivalstva v Severnem Kivuju, in ker podatki iz programov za zdravniško pomoč Zdravnikov brez meja kažejo na alarmantno razširjenost podhranjenosti v Severnem Kivuju ter vzbujajo zaskrbljenost za družine, ki jim ni mogoče dostaviti pomoči, |
| --- | --- |

S.

ker je podhranjenost danes še ena oblika izjemne ranljivosti prebivalstva v Severnem Kivuju, in ker podatki iz programov za zdravniško pomoč Zdravnikov brez meja kažejo na alarmantno razširjenost podhranjenosti v Severnem Kivuju ter vzbujajo zaskrbljenost za družine, ki jim ni mogoče dostaviti pomoči,

| 1. | je močno zgrožen nad pokoli in zločini proti človeštvu, ki se že preveč let dogajajo v Severnem Kivuju, in poziva vse pristojne državne in mednarodne organe, naj sistematično preganjajo in obsodijo vse storilce teh dejanj; poziva Varnostni svet Združenih narodov, naj takoj sprejme ukrepe, ki bodo resnično vsem preprečili, da bi še napadali civilno prebivalstvo v Severnem Kivuju; |
| --- | --- |

1.

je močno zgrožen nad pokoli in zločini proti človeštvu, ki se že preveč let dogajajo v Severnem Kivuju, in poziva vse pristojne državne in mednarodne organe, naj sistematično preganjajo in obsodijo vse storilce teh dejanj; poziva Varnostni svet Združenih narodov, naj takoj sprejme ukrepe, ki bodo resnično vsem preprečili, da bi še napadali civilno prebivalstvo v Severnem Kivuju;

| 2. | ugotavlja, da misija MONUC kljub obsežnemu mandatu ni imela zadostnih sredstev, da bi lahko preprečila te pokole, posilstva, plenjenje, prisilno rekrutiranje civilistov in otrok, niti številna druga nasilna dejanja in kršitve človekovih pravic, zato poziva Svet in Evropsko komisijo, naj zagotovita, da bo nedavna okrepitev te misije prebivalcem Severnega Kivuja prinesla občutno izboljšanje varnosti, če pa to ne bo doseženo, naj pozoveta Varnostni svet Združenih narodov, da tej misiji omogoči izpolnitev njene naloge, začenši z učinkovito in trajno zaščito civilnega prebivalstva na tem območju; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da misija MONUC kljub obsežnemu mandatu ni imela zadostnih sredstev, da bi lahko preprečila te pokole, posilstva, plenjenje, prisilno rekrutiranje civilistov in otrok, niti številna druga nasilna dejanja in kršitve človekovih pravic, zato poziva Svet in Evropsko komisijo, naj zagotovita, da bo nedavna okrepitev te misije prebivalcem Severnega Kivuja prinesla občutno izboljšanje varnosti, če pa to ne bo doseženo, naj pozoveta Varnostni svet Združenih narodov, da tej misiji omogoči izpolnitev njene naloge, začenši z učinkovito in trajno zaščito civilnega prebivalstva na tem območju;

| 3. | poziva k nični toleranci spolnega nasilja nad dekleti in ženskami, ki se uporablja kot vojno orožje, in zahteva stroge kazenske sankcije za storilce teh zločinov; poudarja, da je treba v konfliktnih razmerah in v begunskih taboriščih zagotoviti dostop do reproduktivne zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

3.

poziva k nični toleranci spolnega nasilja nad dekleti in ženskami, ki se uporablja kot vojno orožje, in zahteva stroge kazenske sankcije za storilce teh zločinov; poudarja, da je treba v konfliktnih razmerah in v begunskih taboriščih zagotoviti dostop do reproduktivne zdravstvene oskrbe;

| 4. | izraža zadovoljstvo nad potekom mirovne konference v Gomi, saj je treba najti politično rešitev spora v DR Kongo; vendar poudarja, da so zaveze o demobilizaciji in začetku premirja 23. januarja 2008 ob zaključku te konference krhke, kljub vidni odsotnosti predstavnikov sil Interhamwes (FDLR), zato vse sprte strani še naprej spodbuja, naj si nenehno prizadevajo za mir ter prenehajo kršiti človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo, prenehajo napade na civilno prebivalstvo in omogočijo humanitarnim organizacijam, da jim pomagajo; |
| --- | --- |

4.

izraža zadovoljstvo nad potekom mirovne konference v Gomi, saj je treba najti politično rešitev spora v DR Kongo; vendar poudarja, da so zaveze o demobilizaciji in začetku premirja 23. januarja 2008 ob zaključku te konference krhke, kljub vidni odsotnosti predstavnikov sil Interhamwes (FDLR), zato vse sprte strani še naprej spodbuja, naj si nenehno prizadevajo za mir ter prenehajo kršiti človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo, prenehajo napade na civilno prebivalstvo in omogočijo humanitarnim organizacijam, da jim pomagajo;

| 5. | opozarja, da je treba še natančneje določiti praktični vidik te demobilizacije, in sicer v okviru mešane tehnične komisije za mir in varnost pod okriljem vlade DR Kongo in mednarodnih posrednikov, zato poziva čimprejšnjo ustanovitev te komisije, da se natančno opredeli podrobnosti o demobilizaciji; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je treba še natančneje določiti praktični vidik te demobilizacije, in sicer v okviru mešane tehnične komisije za mir in varnost pod okriljem vlade DR Kongo in mednarodnih posrednikov, zato poziva čimprejšnjo ustanovitev te komisije, da se natančno opredeli podrobnosti o demobilizaciji;

| 6. | pozdravlja srečanje kongovskega in ruandskega ministra za zunanje zadeve septembra 2007 ter ruandske oblasti poziva, naj konkretno sodelujejo pri različnih pobudah za rešitev sporov v Severnem Kivuju, zlasti na področju sodnih pregonov, razorožitve, demobilizacije in odhoda pripadnikov sil Interhamwes iz Severnega Kivuja; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja srečanje kongovskega in ruandskega ministra za zunanje zadeve septembra 2007 ter ruandske oblasti poziva, naj konkretno sodelujejo pri različnih pobudah za rešitev sporov v Severnem Kivuju, zlasti na področju sodnih pregonov, razorožitve, demobilizacije in odhoda pripadnikov sil Interhamwes iz Severnega Kivuja;

| 7. | poziva Svet in Komisijo, naj, glede na skrajno slabe humanitarne razmere prebivalstva v Severnem Kivuju, ne le zaradi trajajočih sporov v tej regiji, temveč tudi zaradi potresa 3. februarja 2008, sprostita sredstva za nujne primere in zagotavljata, da bodo lahko humanitarni delavci svoje delo opravljali v kar najboljših razmerah; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet in Komisijo, naj, glede na skrajno slabe humanitarne razmere prebivalstva v Severnem Kivuju, ne le zaradi trajajočih sporov v tej regiji, temveč tudi zaradi potresa 3. februarja 2008, sprostita sredstva za nujne primere in zagotavljata, da bodo lahko humanitarni delavci svoje delo opravljali v kar najboljših razmerah;

| 8. | poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma začneta izvajati obsežne programe zagotavljanja zdravniške pomoči civilnemu prebivalstvu v vzhodnemu delu DR Kongo, da bi zadovoljili takojšnje potrebe prebivalstva in predvideli obnovo regije; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma začneta izvajati obsežne programe zagotavljanja zdravniške pomoči civilnemu prebivalstvu v vzhodnemu delu DR Kongo, da bi zadovoljili takojšnje potrebe prebivalstva in predvideli obnovo regije;

| 9. | poziva k učinkoviti vzpostavitvi nadzornih mehanizmov, kot je kimberleyski proces za certificiranje porekla naravnih virov, uvoženih na trg EU; |
| --- | --- |

9.

poziva k učinkoviti vzpostavitvi nadzornih mehanizmov, kot je kimberleyski proces za certificiranje porekla naravnih virov, uvoženih na trg EU;

| 10. | poziva Svet in vse države članice, naj prebivalstvu DR Kongo zagotovijo posebno pomoč; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in vse države članice, naj prebivalstvu DR Kongo zagotovijo posebno pomoč;

| 11. | poziva misijo Evropske unije v Severnem Kivuju, ki je predvidena za marec 2008, naj mu poroča; |
| --- | --- |

11.

poziva misijo Evropske unije v Severnem Kivuju, ki je predvidena za marec 2008, naj mu poroča;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, organom Afriške unije, Visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Varnostnemu svetu Združenih narodov, Svetu Združenih narodov za človekove pravice, predsedniku, parlamentu in vladi Demokratične republike Kongo ter predsedniku, parlamentu in vladi Republike Ruande. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, organom Afriške unije, Visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Varnostnemu svetu Združenih narodov, Svetu Združenih narodov za človekove pravice, predsedniku, parlamentu in vladi Demokratične republike Kongo ter predsedniku, parlamentu in vladi Republike Ruande.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0022.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0540.

---

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 19. februarja 2008

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/110 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/110

---

Torek, 19. februar 2008Zahteva za zaščito imunitete Claudia Fave

P6_TA(2008)0047

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Claudia Fave (2007/2155(IMM))

2009/C 184 E/19

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve Claudia Fave za zaščito njegove imunitete v zvezi s civilnim postopkom, ki je bil sprožen proti njemu pred civilnim sodiščem v Marsali, z dne 29. maja 2007, razglašene na plenarnem zasedanju dne 6. junija 2007,

po zagovoru Claudia Fave v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0007/2008),

| 1. | se odloči zaščititi imuniteto in privilegije Claudia Fave; |
| --- | --- |

1.

se odloči zaščititi imuniteto in privilegije Claudia Fave;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Republike Italije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Republike Italije.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner v. Fohrmann in Krier, Letno poročilo 1964, str. 383, in zadeva 149/85 Wybot v. Faure in drugi, Letno poročilo 1986, str. 2391.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/111

---

Torek, 19. februar 2008Zahteva za zaščito imunitete Witolda Tomczaka

P6_TA(2008)0048

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Witolda Tomczaka (2007/2130(IMM))

2009/C 184 E/20

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve Witolda Tomczaka za zaščito njegove imunitete v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga vodi okrožno sodišče v kraju Ostrów Wielkopolski na Poljskem, vložene dne 21. maja 2007 in na plenarnem zasedanju razglašene dne 24. maja 2007,

po zaslišanju Witolda Tomczaka dne 4. oktobra 2007 v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju členov 8, 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

ob upoštevanju člena 105 poljske ustave,

ob upoštevanju členov 6(3) in 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0008/2008),

| A. | ker je bil Witold Tomczak 21. septembra 1997 in 23. septembra 2001 izvoljen v Sejm (spodnji dom poljskega parlamenta); ker je po podpisu pristopne pogodbe dne 16. aprila 2003 postal opazovalec; ker je bil poslanec v Evropskem parlamentu od 1. maja 2004 do 19. julija 2004; ker je bil izvoljen 13. junija 2004 v Evropski parlament in je njegov mandat v poljskem parlamentu potekel 16. junija 2004, |
| --- | --- |

A.

ker je bil Witold Tomczak 21. septembra 1997 in 23. septembra 2001 izvoljen v Sejm (spodnji dom poljskega parlamenta); ker je po podpisu pristopne pogodbe dne 16. aprila 2003 postal opazovalec; ker je bil poslanec v Evropskem parlamentu od 1. maja 2004 do 19. julija 2004; ker je bil izvoljen 13. junija 2004 v Evropski parlament in je njegov mandat v poljskem parlamentu potekel 16. junija 2004,

| B. | ker je Witold Tomczak obtožen razžalitve dveh policistov pri opravljanju njunih nalog v kraju Ostrów Wielkopolski dne 26. junija 1999 in s tem kršitve člena 226(1) poljskega kazenskega zakonika; ker Witold Tomczak nekajkrat ni prišel na obravnavo in je okrožno sodišče v kraju Ostrów Wielkopolski 10. januarja 2005 odločilo, da v skladu s členom 377(3) poljskega zakona o kazenskem postopku začne s sojenjem v nenavzočnosti, |
| --- | --- |

B.

ker je Witold Tomczak obtožen razžalitve dveh policistov pri opravljanju njunih nalog v kraju Ostrów Wielkopolski dne 26. junija 1999 in s tem kršitve člena 226(1) poljskega kazenskega zakonika; ker Witold Tomczak nekajkrat ni prišel na obravnavo in je okrožno sodišče v kraju Ostrów Wielkopolski 10. januarja 2005 odločilo, da v skladu s členom 377(3) poljskega zakona o kazenskem postopku začne s sojenjem v nenavzočnosti,

| C. | ker v skladu s členom 9 Akta o volitvah v Evropski parlament z dne 23. januarja 2004 oseba lahko kandidira na volitvah v Evropski parlament v Republiki Poljski, če ni bila obsojena namerno storjenega kaznivega dejanja in obtožena kaznivega dejanja; ker je v odstavku 1(1) člena 142 tega akta navedeno, da poslanec izgubi sedež v Evropskem parlamentu, če ne izpolnjuje več pogojev zanj; ker Akt o volitvah v Sejm in Senat Republike Poljske (poljski parlament) z dne 12. aprila 2001 teh določb ne vsebuje, |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Akta o volitvah v Evropski parlament z dne 23. januarja 2004 oseba lahko kandidira na volitvah v Evropski parlament v Republiki Poljski, če ni bila obsojena namerno storjenega kaznivega dejanja in obtožena kaznivega dejanja; ker je v odstavku 1(1) člena 142 tega akta navedeno, da poslanec izgubi sedež v Evropskem parlamentu, če ne izpolnjuje več pogojev zanj; ker Akt o volitvah v Sejm in Senat Republike Poljske (poljski parlament) z dne 12. aprila 2001 teh določb ne vsebuje,

| D. | ker je Witold Tomczak že prej (29. aprila 2005) zaprosil Parlament za zaščito svoje imunitete v tem kazenskem postopku; ker je Parlament na plenarnem zasedanju 4. aprila 2006 sklenil, da njegove imunitete ne zaščiti, kljub temu, da je Witold Tomczak pred plenarnim zasedanjem poslal pismo, s katerim je sporočil, da umika svojo prejšnjo zahtevo za zaščito imunitete, |
| --- | --- |

D.

ker je Witold Tomczak že prej (29. aprila 2005) zaprosil Parlament za zaščito svoje imunitete v tem kazenskem postopku; ker je Parlament na plenarnem zasedanju 4. aprila 2006 sklenil, da njegove imunitete ne zaščiti, kljub temu, da je Witold Tomczak pred plenarnim zasedanjem poslal pismo, s katerim je sporočil, da umika svojo prejšnjo zahtevo za zaščito imunitete,

| E. | ker Witold Tomczak trdi, da sodnik, ki vodi zadevo, ni objektiven, in da možnost sojenja v nenavzočnosti predstavlja kršitev načela o domnevni nedolžnosti, |
| --- | --- |

E.

ker Witold Tomczak trdi, da sodnik, ki vodi zadevo, ni objektiven, in da možnost sojenja v nenavzočnosti predstavlja kršitev načela o domnevni nedolžnosti,

| F. | ker se je Witold Tomczak pritožil, da mu okrožno sodišče ne odobri dostopa do sodnih spisov o tej zadevi in da je kazenski postopek zoper njega pristranski, ker je skušal izpodbijati legalnost ukrepov lokalne policije in lokalnega tožilca, |
| --- | --- |

F.

ker se je Witold Tomczak pritožil, da mu okrožno sodišče ne odobri dostopa do sodnih spisov o tej zadevi in da je kazenski postopek zoper njega pristranski, ker je skušal izpodbijati legalnost ukrepov lokalne policije in lokalnega tožilca,

| G. | ker na osnovi pridobljenih informacij Witolda Tomczaka ne ščiti poslanska imuniteta v zvezi z nobenim od zahtevkov, na katere je bil opozorjen predsednik Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

G.

ker na osnovi pridobljenih informacij Witolda Tomczaka ne ščiti poslanska imuniteta v zvezi z nobenim od zahtevkov, na katere je bil opozorjen predsednik Evropskega parlamenta,

| 1. | sklene, da ne zaščiti imunitete in privilegijev Witolda Tomczaka. |
| --- | --- |

1.

sklene, da ne zaščiti imunitete in privilegijev Witolda Tomczaka.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmannu in Krieru [1964] Zbornik sodišča Evropskih skupnosti (ECR) 195 in zadeva 149/85 Wybot proti Faureju in drugim [1986] ECR 2391.

---

Evropski parlament

Torek, 19. februarja 2008

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/113 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/113

---

Torek, 19. februar 2008Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu ES/Izrael, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k EU ***

P6_TA(2008)0036

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (15061/2007 – KOM(2007)0464 – C6-0445/2007 –2007/0165(AVC))

2009/C 184 E/21

(Postopek privolitve)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2007)0464),

ob upoštevanju besedila Sveta (15061/2007),

ob upoštevanju prošnje Sveta za privolitev Parlamenta v skladu z drugim pododstavkom člena 300(3) v zvezi s členom 310 ter drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES (C6-0445/2007),

ob upoštevanju členov 75 in 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A6-0025/2008),

| 1. | da privolitev k sklenitvi sporazuma; |
| --- | --- |

1.

da privolitev k sklenitvi sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Državi Izrael. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Državi Izrael.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/114

---

Torek, 19. februar 2008Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu med ES in Egiptom, da se upošteva pristop Bolgarije in Romunije k EU ***

P6_TA(2008)0037

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njihovimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (13199/2007 – KOM(2007)0487 – C6-0438/2007 – 2007/0180(AVC))

2009/C 184 E/22

(Postopek privolitve)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2007)0487),

ob upoštevanju besedila Sveta (13199/2007),

ob upoštevanju prošnje Sveta za privolitev Parlamenta v skladu z drugim pododstavkom člena 300(3) v zvezi s členom 310 in drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES (C6-0438/2007),

ob upoštevanju členov 75, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A6-0026/2008),

| 1. | da privolitev k sklenitvi protokola; |
| --- | --- |

1.

da privolitev k sklenitvi protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Arabske republike Egipt. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Arabske republike Egipt.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/114

---

Torek, 19. februar 2008Izpostavljenost delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) ***I

P6_TA(2008)0038

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/40/ES o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (KOM(2007)0669 – C6-0394/2007 – 2007/0230(COD))

2009/C 184 E/23

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0669),

ob upoštevanju členov 251(2) in 137(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0394/2007),

ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0012/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/115 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/115

---

Torek, 19. februar 2008Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0039

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (kodificirana različica) (KOM(2007)0192 – C6-0108/2007 – 2007/0066(COD))

2009/C 184 E/24

(Postopek soodločanja: kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0192),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0108/2007),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0022/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kot je bil usklajen s priporočili posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kot je bil usklajen s priporočili posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/116

---

Torek, 19. februar 2008Predpisane tablice in oznake za motorna in priklopna vozila (Kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0051

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o predpisanih tablicah in oznakah za motorna in priklopna vozila ter njihovi namestitvi in načinu pritrditve (KOM(2007)0344 – C6-0193/2007 – 2007/0119(COD))

2009/C 184 E/25

(Postopek soodločanja: kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0344),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0193/2007),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0016/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlament, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlament, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/116

---

Torek, 19. februar 2008Svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (Kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0041

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o svetilkah za osvetlitev zadnje registrske tablice na motornih vozilih in njihovih priklopnikih (kodificirana različica) (KOM(2007)0451 – C6-0252/2007 – 2007/0162(COD))

2009/C 184 E/26

(Postopek soodločanja: kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0451),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0252/2007),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0017/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlament, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlament, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/117

---

Torek, 19. februar 2008Preprečevanje radijskih motenj, ki jih povzročajo kmetijski ali gozdarski traktorji (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0042

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju radijskih motenj, ki jih povzročajo kmetijski ali gozdarski traktorji (elektromagnetna kompatibilnost) (kodificirana različica) (KOM(2007)0462 – C6-0256/2007 – 2007/0166(COD))

2009/C 184 E/27

(Postopek soodločanja: kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0462),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0256/2007),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0018/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/118

---

Torek, 19. februar 2008Raven hrupa kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0043

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ravni hrupa, ki ga zaznajo vozniki kmetijskih in gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica) (KOM(2007)0588 – C6-0344/2007 – 2007/0205(COD))

2009/C 184 E/28

(Postopek soodločanja: kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0588),

ob upoštevanju členov 251(2) 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0344/2007),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0019/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/118

---

Torek, 19. februar 2008Evropska agencija za okolje in Evropsko okoljsko informacijsko in opazovalno omrežje (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0044

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (kodificirana različica) (KOM(2007)0667 – C6-0397/2007 – 2007/0235(COD))

2009/C 184 E/29

(Postopek soodločanja: kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0667),

ob upoštevanju členov 251(2) in 175 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0397/2007),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0020/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/119

---

Torek, 19. februar 2008Trošarina, ki se uporablja za predelani tobak (kodificirana različica) *

P6_TA(2008)0045

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Direktive Sveta o strukturi in stopnji trošarine, ki se uporablja za predelani tobak (kodificirana različica) (KOM(2007)0587 – C6-0392/2007 – 2007/0206(CNS))

2009/C 184 E/30

(Postopek posvetovanja: kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0587),

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0392/2007),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0021/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen s priporočili Posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/120

---

Torek, 19. februar 2008Sporazum ES/Švica o programu Skupnosti MEDIA 2007 *

P6_TA(2008)0046

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na avdiovizualnem področju, ki določa pogoje za sodelovanje Švicarske konfederacije v programu Skupnosti MEDIA 2007, in Sklepne listine (KOM(2007)0477 – C6-0328/2007 – 2007/0171(CNS))

2009/C 184 E/31

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2007)0477),

ob upoštevanju členov 150(4) in 157(3) v povezavi s prvim odstavkom člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0328/2007),

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0512/2007),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/120

---

Torek, 19. februar 2008Carinski zakonik Skupnosti ***II

P6_TA(2008)0049

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 v zvezi s skupnim stališčem Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi carinskega zakonika Skupnosti (posodobljeni carinski zakonik) (11272/6/2007 – C6-0354/2007 – 2005/0246(COD))

2009/C 184 E/32

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11272/6/2007 – C6-0354/2007) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2005)0608),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A6-0011/2008)

| 1. | sprejme skupno stališče; |
| --- | --- |

1.

sprejme skupno stališče;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 254(1) Pogodbe ES;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 298 E, 11.12.2007, str. 1.

(2)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 82.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/121 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/121

---

Torek, 19. februar 2008Izvajanje carinske in kmetijske zakonodaje ***I

P6_TA(2008)0050

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (KOM(2006)0866 – C6-0033/2007 – 2006/0290(COD))

2009/C 184 E/33

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0866),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 135 in 280 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0033/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za proračunski nadzor (A6-0488/2007),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek, 19. februar 2008P6_TC1-COD(2006)0290

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. .../2008.)

---

Sreda, 20. februarja 2008

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/122

---

Sreda, 20. februar 2008Popisi prebivalstva in stanovanj ***I

P6_TA(2008)0056

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj (KOM(2007)0069 – C6-0078/2007 – 2007/0032(COD))

2009/C 184 E/34

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0069),

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0078/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja odbora za regionalni razvoj (A6-0471/2007),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 20. februar 2008P6_TC1-COD(2007)0032

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 20. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o popisih prebivalstva in stanovanj

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. .../2008.)

---

Četrtek, 21. februarja 2008

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/123

---

Četrtek, 21. februar 2008Akreditacija in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ***I

P6_TA(2008)0061

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (KOM(2007)0037 – C6-0068/2007 – 2007/0029(COD))

2009/C 184 E/35

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0037),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 95 in 133 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0068/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0491/2007),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 21. februar 2008P6_TC1-COD(2007)0029

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. .../ 2008.)

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/123

---

Četrtek, 21. februar 2008Skupni okvir za trženje proizvodov ***I

P6_TA(2008)0062

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem okviru za trženje proizvodov (KOM(2007)0053 – C6-0067/2007 – 2007/0030(COD))

2009/C 184 E/36

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0053),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0067/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za pravne zadeve (A6-0490/2007),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 21. februar 2008P6_TC1-COD(2007)0030

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. februarja 2008 z namenom sprejetja Sklepa (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem okviru za trženje proizvodov ter razveljavitvi Sklepa 93/465/EGS

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. .../2008/ES.)

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/124

---

Četrtek, 21. februar 2008Uporaba nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici ***I

P6_TA(2008)0063

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. februarja 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe 3052/95/ES (KOM(2007)0036 – C6-0065/2007 – 2007/0028(COD))

2009/C 184 E/37

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0036),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 37 in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0065/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za pravne zadeve (A6-0489/2007),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 21. februar 2008P6_TC1-COD(2007)0028

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 21. februarja 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri izdelkih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. .../2008.)

---