# Az Európai Unió C 195/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.195.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 195 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. augusztus 19. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.195.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 195

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. augusztus 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Tanács |
| 2009/C 195/01 | A Tanács Véleménye (2009. július 7.) Szlovénia 2008-2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

2009/C 195/01

A Tanács Véleménye (2009. július 7.) Szlovénia 2008-2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 195/02 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 6 |
| 2009/C 195/03 | A Bizottság közleménye a 620/2009/EK rendelet keretében eredetiségigazolások kibocsátására feljogosított hatóságról szóló, 2009. július 31-i 178/05. számú közleményt hatályon kívül helyező és azt felváltó szövegről | 8 |
| 2009/C 195/04 | A Bizottság közleménye a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (
  1
  ) | 9 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 195/02

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

6

2009/C 195/03

A Bizottság közleménye a 620/2009/EK rendelet keretében eredetiségigazolások kibocsátására feljogosított hatóságról szóló, 2009. július 31-i 178/05. számú közleményt hatályon kívül helyező és azt felváltó szövegről

8

2009/C 195/04

A Bizottság közleménye a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (
  1
  )

1

9

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 195/05 | Euro-átváltási árfolyamok | 21 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 195/05

Euro-átváltási árfolyamok

21

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 195/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom) (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 195/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  ) | 23 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 195/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom) (
  1
  )

1

22

2009/C 195/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Tanács

| 19.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 195/1

---

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2009. július 7.)

Szlovénia 2008-2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról

2009/C 195/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

| 1. | A Tanács 2009. július 7-én megvizsgálta Szlovénia 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. |
| --- | --- |

1.

A Tanács 2009. július 7-én megvizsgálta Szlovénia 2008–2011-es időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját.

| 2. | Az utóbbi években Szlovénia stabil, a 2004 és 2008 közötti időszakban átlagosan 5 %-os gazdasági növekedését az export és a beruházások erős teljesítménye jellemezte. Mivel Szlovénia gazdasága rendkívül nyitott, a világméretű válság jelentős mértékben sújtotta. A gazdasági tevékenység 2008-ban – az utolsó negyedévben meredeken zuhanva – erősen visszaesett. A gazdaság ezzel egy időben a fajlagos bérköltségek emelkedését mutatta. Emellett a foglalkoztatás és a bérek jelentős emelkedése által támogatott magánfogyasztást visszafogta a magas infláció és a gyengülő fogyasztói bizalom. A hatóságok – kihasználva a válság előtti mérsékelt hiány- és adósságszintből adódó költségvetési mozgásteret – intézkedéseket fogadtak el a gazdaság élénkítése érdekében, amelyek célja a pénzügyi rendszer stabilizálása, a munkahelyek megőrzése és a növekedési potenciál erősítése, miközben a vállalkozások részesülnek a válság kibontakozása előtt elfogadott adókedvezmények előnyeiből is. Ugyanakkor, mivel szükség van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, konszolidációs intézkedésekre került sor és a program benyújtása után – a kormány által június 17-én elfogadott pótköltségvetésben – további megtakarításokat fogadtak el az államháztartási hiány gyors emelkedésének megfékezése érdekében, amely 2008-ban a GDP 1 %-a alatt volt, de 2009-ben a GDP 5 %-a fölé emelkedett (a romlás mintegy fele az automatikus stabilizátorok működését tükrözi). A későbbiekben kulcsfontosságú kihívást jelent a költségvetési ösztönzők megszüntetése és a visszatérés a költségvetés konszolidációjához, a hosszú távú fenntarthatóságnak a nyugdíjrendszer reformja révén történő javításával együtt. Tekintettel a bérek és a termelékenység közelmúltbeli alakulására, kihívást jelent a versenyképesség megfelelő bérpolitikával, valamint a gyártás technológiaintenzitásának fokozását elősegítő kutatási és innovációs intézkedésekkel történő javítása is. |
| --- | --- |

2.

Az utóbbi években Szlovénia stabil, a 2004 és 2008 közötti időszakban átlagosan 5 %-os gazdasági növekedését az export és a beruházások erős teljesítménye jellemezte. Mivel Szlovénia gazdasága rendkívül nyitott, a világméretű válság jelentős mértékben sújtotta. A gazdasági tevékenység 2008-ban – az utolsó negyedévben meredeken zuhanva – erősen visszaesett. A gazdaság ezzel egy időben a fajlagos bérköltségek emelkedését mutatta. Emellett a foglalkoztatás és a bérek jelentős emelkedése által támogatott magánfogyasztást visszafogta a magas infláció és a gyengülő fogyasztói bizalom. A hatóságok – kihasználva a válság előtti mérsékelt hiány- és adósságszintből adódó költségvetési mozgásteret – intézkedéseket fogadtak el a gazdaság élénkítése érdekében, amelyek célja a pénzügyi rendszer stabilizálása, a munkahelyek megőrzése és a növekedési potenciál erősítése, miközben a vállalkozások részesülnek a válság kibontakozása előtt elfogadott adókedvezmények előnyeiből is. Ugyanakkor, mivel szükség van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, konszolidációs intézkedésekre került sor és a program benyújtása után – a kormány által június 17-én elfogadott pótköltségvetésben – további megtakarításokat fogadtak el az államháztartási hiány gyors emelkedésének megfékezése érdekében, amely 2008-ban a GDP 1 %-a alatt volt, de 2009-ben a GDP 5 %-a fölé emelkedett (a romlás mintegy fele az automatikus stabilizátorok működését tükrözi). A későbbiekben kulcsfontosságú kihívást jelent a költségvetési ösztönzők megszüntetése és a visszatérés a költségvetés konszolidációjához, a hosszú távú fenntarthatóságnak a nyugdíjrendszer reformja révén történő javításával együtt. Tekintettel a bérek és a termelékenység közelmúltbeli alakulására, kihívást jelent a versenyképesség megfelelő bérpolitikával, valamint a gyártás technológiaintenzitásának fokozását elősegítő kutatási és innovációs intézkedésekkel történő javítása is.

| 3. | A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy miután a reál-GDP 2008-ban 3,5 %-kal bővült, 2009-ben 4 %-kal visszaesik, majd a programidőszak további részében visszaáll a pozitív, egyre erősebb növekedés. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2), különösen a 2009 első negyedévére vonatkozó reál-GDP adatai alapján, amelyeket a program benyújtása után tettek közzé, ez a forgatókönyv optimista növekedési feltételezéseken alapul. A gazdasági növekedés 2009-ben a programban előre jelzettnél alacsonyabb lehet, majd 2010-ben visszafogottabb lehet az élénkülés. Ennek fényében a munkanélküliség emelkedése is némileg gyorsabb lehet az aktualizált változatban tervezettnél. Reálisnak tűnik a program inflációs előrejelzése, amely a 2008. évi csúcs után jelentős mérséklődést vetít előre. Az aktualizált program a külső hiány jelentősebb szűkülésével számol a Bizottság szolgálatainak 2009-es adataihoz képest (a GDP 2008-as 5,6 %-áról), annak fényében, hogy a magánszektor bérnövekedésének erős lefelé irányuló kiigazítására kerül sor. |
| --- | --- |

3.

A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv azzal számol, hogy miután a reál-GDP 2008-ban 3,5 %-kal bővült, 2009-ben 4 %-kal visszaesik, majd a programidőszak további részében visszaáll a pozitív, egyre erősebb növekedés. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében (2), különösen a 2009 első negyedévére vonatkozó reál-GDP adatai alapján, amelyeket a program benyújtása után tettek közzé, ez a forgatókönyv optimista növekedési feltételezéseken alapul. A gazdasági növekedés 2009-ben a programban előre jelzettnél alacsonyabb lehet, majd 2010-ben visszafogottabb lehet az élénkülés. Ennek fényében a munkanélküliség emelkedése is némileg gyorsabb lehet az aktualizált változatban tervezettnél. Reálisnak tűnik a program inflációs előrejelzése, amely a 2008. évi csúcs után jelentős mérséklődést vetít előre. Az aktualizált program a külső hiány jelentősebb szűkülésével számol a Bizottság szolgálatainak 2009-es adataihoz képest (a GDP 2008-as 5,6 %-áról), annak fényében, hogy a magánszektor bérnövekedésének erős lefelé irányuló kiigazítására kerül sor.

| 4. | A 2009. tavaszi költségvetési jelentés értelmében a becslések szerint 2008-ban az államháztartási hiány a GDP 0,9 %-a, ami összhangban van a stabilitási program előző változatában meghatározott céllal, de a tervezettnél alacsonyabb GDP-növekedés mellett (3,5 % a tervezett 4,6 %-hoz képest). A költségvetés végrehajtására túlköltekezés volt jellemző. Ez megakadályozta a 2008-ra kitűzött cél túlteljesítését, ami annak fényében lehetséges lett volna, hogy i. a 2007. évi eredmény GDP-arányosan több mint 1 százalékponttal jobb volt az előző programban előirányzottnál, és ii. 2008-ban a költségvetésben tervezettnél erősebb volt a bevétel növekedése. A bevétel a tervezett 6,4 % helyett 7,1 %-kal emelkedett, pozitív fejleményekkel a személyi jövedelemadó, a társadalombiztosítási járulékok és a nem adójellegű bevételek terén. A kiadások 7,4 % helyett 10,7 %-kal nőttek, túlköltekezés az állami beruházások, a szociális transzferek és a munkavállalók kompenzációja terén volt jellemző. |
| --- | --- |

4.

A 2009. tavaszi költségvetési jelentés értelmében a becslések szerint 2008-ban az államháztartási hiány a GDP 0,9 %-a, ami összhangban van a stabilitási program előző változatában meghatározott céllal, de a tervezettnél alacsonyabb GDP-növekedés mellett (3,5 % a tervezett 4,6 %-hoz képest). A költségvetés végrehajtására túlköltekezés volt jellemző. Ez megakadályozta a 2008-ra kitűzött cél túlteljesítését, ami annak fényében lehetséges lett volna, hogy i. a 2007. évi eredmény GDP-arányosan több mint 1 százalékponttal jobb volt az előző programban előirányzottnál, és ii. 2008-ban a költségvetésben tervezettnél erősebb volt a bevétel növekedése. A bevétel a tervezett 6,4 % helyett 7,1 %-kal emelkedett, pozitív fejleményekkel a személyi jövedelemadó, a társadalombiztosítási járulékok és a nem adójellegű bevételek terén. A kiadások 7,4 % helyett 10,7 %-kal nőttek, túlköltekezés az állami beruházások, a szociális transzferek és a munkavállalók kompenzációja terén volt jellemző.

| 5. | Az aktualizált program szerint az államháztartási hiány 2009-ben a tervek szerint jelentősen szélesedik, a GDP 5,1 %-ára, tükrözve az automatikus stabilizátorok működését és a különböző diszkrecionális intézkedéseket, valamint a szociális transzferek (különösen az indexálási megállapodásokból adódó) erős dinamizmusát, valamint a munkavállalók kompenzációját (a bérkülönbségek kezelését célzó megállapodásból eredően). A program szerint a kormány ösztönző csomagjaiban meghatározott gazdaságélénkítő intézkedések, valamint a válság kibontakozása előtt hozott expanzív intézkedések (főként a vállalkozásoknak nyújtott adókedvezmények) a GDP közel 2 %-át jelentenék. Ugyanakkor konszolidációs intézkedéseket fogadtak el a jövedéki adók emelése és a kiadások visszafogása formájában, a közszféra bérei, a közbenső fogyasztás és a beruházások területén. Az utóbbiakat a stabilitási programban jelentették be, és később csak részben erősítették meg a pótköltségvetésben. A program azzal számol, hogy a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, a közösen megállapított módszertan alapján számított strukturális hiány GDP-arányosan 1,25 százalékponttal szélesedik, ami expanzív költségvetési irányvonalra utal. |
| --- | --- |

5.

Az aktualizált program szerint az államháztartási hiány 2009-ben a tervek szerint jelentősen szélesedik, a GDP 5,1 %-ára, tükrözve az automatikus stabilizátorok működését és a különböző diszkrecionális intézkedéseket, valamint a szociális transzferek (különösen az indexálási megállapodásokból adódó) erős dinamizmusát, valamint a munkavállalók kompenzációját (a bérkülönbségek kezelését célzó megállapodásból eredően). A program szerint a kormány ösztönző csomagjaiban meghatározott gazdaságélénkítő intézkedések, valamint a válság kibontakozása előtt hozott expanzív intézkedések (főként a vállalkozásoknak nyújtott adókedvezmények) a GDP közel 2 %-át jelentenék. Ugyanakkor konszolidációs intézkedéseket fogadtak el a jövedéki adók emelése és a kiadások visszafogása formájában, a közszféra bérei, a közbenső fogyasztás és a beruházások területén. Az utóbbiakat a stabilitási programban jelentették be, és később csak részben erősítették meg a pótköltségvetésben. A program azzal számol, hogy a ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, a közösen megállapított módszertan alapján számított strukturális hiány GDP-arányosan 1,25 százalékponttal szélesedik, ami expanzív költségvetési irányvonalra utal.

| 6. | A program középtávú stratégiája az államháztartási hiánynak a GDP 2009-es 5 %-ot meghaladó szintjéről 2011-ben a GDP 3,4 %-ára történő csökkentésére irányul a programidőszak elejére ütemezett kiigazítások révén. Az elsődleges hiány a kamatterhek előre jelzett emelkedését tekintve valamivel gyorsabban javulhat. A program Szlovénia költségvetési egyenlege tekintetében megerősíti a középtávú költségvetési célkitűzést, amely a GDP 1 %-át kitevő strukturális hiány, de – miközben 2010-től tervezi a középtávú költségvetési célkitűzés felé való előrelépést – nem számol azzal, hogy az ország eléri azt a programidőszakon belül. Tükrözve azt a célt, hogy 2011-ig a gazdaság élénkülésével összhangban vissza kell vonni a költségvetési ösztönzőket, a tervezett konszolidáció elsősorban a kiadási oldalt érinti, és főként a támogatásoknak GDP-arányosan 1 százalékponttal való csökkenésében nyilvánul meg 2009 és 2011 között. A bértámogatási rendszert 2010-ben, a kiadási oldalon még fennmaradó ösztönző intézkedéseket pedig 2011-ben fokozatosan meg kell szüntetni. A kamatterhek GDP-arányosan 0,25 százalékpontot jelentő tervezett növekedését a programidőszakban nagyjából ellensúlyozza a munkavállalók kompenzációjának csökkenése a GDP arányában. A szociális transzferek keretösszegét a tervek szerint 2010 végéig befagyasztják (a 2009 első felében elért szinten).
  A tervek szerint 2010-ben a bevételek GDP-arányosan 0,5 százalékponttal növekednek. A 2008-ban a GDP 22,8 %-ára becsült bruttó államadósság aránya az előrejelzés szerint megközelítőleg 13,5 százalékponttal növekszik a programidőszakban. Az államadósság növekedésének több mint fele az elsődleges hiány jelentős növekedésével magyarázható, de hozzájárul a „hógolyó-hatás” és a jelentős adósságállomány-alkalmazkodás is 2009-ben, tükrözve a pénzügyi ágazat támogatását célzó újratőkésítéseket és likviditási műveleteket. |
| --- | --- |

6.

A program középtávú stratégiája az államháztartási hiánynak a GDP 2009-es 5 %-ot meghaladó szintjéről 2011-ben a GDP 3,4 %-ára történő csökkentésére irányul a programidőszak elejére ütemezett kiigazítások révén. Az elsődleges hiány a kamatterhek előre jelzett emelkedését tekintve valamivel gyorsabban javulhat. A program Szlovénia költségvetési egyenlege tekintetében megerősíti a középtávú költségvetési célkitűzést, amely a GDP 1 %-át kitevő strukturális hiány, de – miközben 2010-től tervezi a középtávú költségvetési célkitűzés felé való előrelépést – nem számol azzal, hogy az ország eléri azt a programidőszakon belül. Tükrözve azt a célt, hogy 2011-ig a gazdaság élénkülésével összhangban vissza kell vonni a költségvetési ösztönzőket, a tervezett konszolidáció elsősorban a kiadási oldalt érinti, és főként a támogatásoknak GDP-arányosan 1 százalékponttal való csökkenésében nyilvánul meg 2009 és 2011 között. A bértámogatási rendszert 2010-ben, a kiadási oldalon még fennmaradó ösztönző intézkedéseket pedig 2011-ben fokozatosan meg kell szüntetni. A kamatterhek GDP-arányosan 0,25 százalékpontot jelentő tervezett növekedését a programidőszakban nagyjából ellensúlyozza a munkavállalók kompenzációjának csökkenése a GDP arányában. A szociális transzferek keretösszegét a tervek szerint 2010 végéig befagyasztják (a 2009 első felében elért szinten).

A tervek szerint 2010-ben a bevételek GDP-arányosan 0,5 százalékponttal növekednek. A 2008-ban a GDP 22,8 %-ára becsült bruttó államadósság aránya az előrejelzés szerint megközelítőleg 13,5 százalékponttal növekszik a programidőszakban. Az államadósság növekedésének több mint fele az elsődleges hiány jelentős növekedésével magyarázható, de hozzájárul a „hógolyó-hatás” és a jelentős adósságállomány-alkalmazkodás is 2009-ben, tükrözve a pénzügyi ágazat támogatását célzó újratőkésítéseket és likviditási műveleteket.

| 7. | A programban tervezett költségvetési eredmények az egész programidőszak alatt lefelé mutató kockázatoknak vannak kitéve. Először, a gazdasági növekedés a programban előre jelzettnél alacsonyabb lehet. Másodszor, ahogy azt a program benyújtása után elfogadott pótköltségvetés jelzi, lehetséges, hogy a stabilitási programban 2009-re bejelentett kiadásmegtakarítások a közbenső fogyasztás és a beruházások tekintetében nem valósulnak meg teljesen. Fennáll a túlköltekezés kockázata is: például a bérek további visszafogására vonatkozó terveket meg kell tárgyalni a szociális partnerekkel. Nehéz lehet annak biztosítása is, hogy a kiadási oldalon a nagyrészt támogatásokat tartalmazó ösztönző intézkedéseket a terveknek megfelelően visszafordítsák. Harmadszor, az esetleg alacsonyabb gazdasági növekedés hatása mellett 2010-től bevételkiesésre lehet számítani, különösen a közvetett adók terén. Végül, a pénzügyi ágazat támogatását célzó intézkedések részeként nyújtott jelentős állami kezességvállalások további kockázatot jelentenek a költségvetési célok tekintetében (a kiadások növekedhetnek, ha és amikor a kezességeket lehívják). A költségvetési célok negatív kockázatai az adósságállomány kiigazítása körüli bizonytalansággal együtt arra utalnak, hogy az adóssághányad a programban tervezettnél gyorsabban növekedhet. |
| --- | --- |

7.

A programban tervezett költségvetési eredmények az egész programidőszak alatt lefelé mutató kockázatoknak vannak kitéve. Először, a gazdasági növekedés a programban előre jelzettnél alacsonyabb lehet. Másodszor, ahogy azt a program benyújtása után elfogadott pótköltségvetés jelzi, lehetséges, hogy a stabilitási programban 2009-re bejelentett kiadásmegtakarítások a közbenső fogyasztás és a beruházások tekintetében nem valósulnak meg teljesen. Fennáll a túlköltekezés kockázata is: például a bérek további visszafogására vonatkozó terveket meg kell tárgyalni a szociális partnerekkel. Nehéz lehet annak biztosítása is, hogy a kiadási oldalon a nagyrészt támogatásokat tartalmazó ösztönző intézkedéseket a terveknek megfelelően visszafordítsák. Harmadszor, az esetleg alacsonyabb gazdasági növekedés hatása mellett 2010-től bevételkiesésre lehet számítani, különösen a közvetett adók terén. Végül, a pénzügyi ágazat támogatását célzó intézkedések részeként nyújtott jelentős állami kezességvállalások további kockázatot jelentenek a költségvetési célok tekintetében (a kiadások növekedhetnek, ha és amikor a kezességeket lehívják). A költségvetési célok negatív kockázatai az adósságállomány kiigazítása körüli bizonytalansággal együtt arra utalnak, hogy az adóssághányad a programban tervezettnél gyorsabban növekedhet.

| 8. | Az elöregedő népesség költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása Szlovéniában jóval meghaladja az EU átlagát, főként a tervezett GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekben viszonylag jelentős növekedése miatt. A program előrejelzése szerint 2008-ban az előző változat kiindulási helyzeténél rosszabb költségvetési egyenleg egyesíti a népesség elöregedésének költségvetési hatását a fenntarthatósági réssel. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos magas kockázatok csökkentése középtávon a magas elsődleges hiány programban is szereplő csökkentésével és a nyugdíjkiadások jelentős növekedésének megfékezését célzó további reform (különösen a későbbi nyugdíjba vonulás ösztönzésével) végrehajtásával biztosítható. |
| --- | --- |

8.

Az elöregedő népesség költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása Szlovéniában jóval meghaladja az EU átlagát, főként a tervezett GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekben viszonylag jelentős növekedése miatt. A program előrejelzése szerint 2008-ban az előző változat kiindulási helyzeténél rosszabb költségvetési egyenleg egyesíti a népesség elöregedésének költségvetési hatását a fenntarthatósági réssel. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos magas kockázatok csökkentése középtávon a magas elsődleges hiány programban is szereplő csökkentésével és a nyugdíjkiadások jelentős növekedésének megfékezését célzó további reform (különösen a későbbi nyugdíjba vonulás ösztönzésével) végrehajtásával biztosítható.

| 9. | A szlovén költségvetési keret tekintetében még szükség lehet javításra, különösen a kiadások ellenőrzése terén, tekintettel arra, hogy a konszolidációs stratégia a kiadások visszafogásán alapul. Ugyanakkor erősíteni lehet a közkiadások hatékonyságát és eredményességét, többek között az egészségügy területén, annak biztosításához, hogy a kiadások fékezése ne veszélyeztesse a nyújtott szolgáltatások szintjét. E cél eléréséhez a kormány a következő költségvetési ciklusban (2010–2011) teljesítményalapú költségvetés-tervezést szándékozik bevezetni, de a program nem részletezi ennek gyakorlati megvalósítását. |
| --- | --- |

9.

A szlovén költségvetési keret tekintetében még szükség lehet javításra, különösen a kiadások ellenőrzése terén, tekintettel arra, hogy a konszolidációs stratégia a kiadások visszafogásán alapul. Ugyanakkor erősíteni lehet a közkiadások hatékonyságát és eredményességét, többek között az egészségügy területén, annak biztosításához, hogy a kiadások fékezése ne veszélyeztesse a nyújtott szolgáltatások szintjét. E cél eléréséhez a kormány a következő költségvetési ciklusban (2010–2011) teljesítményalapú költségvetés-tervezést szándékozik bevezetni, de a program nem részletezi ennek gyakorlati megvalósítását.

| 10. | Szlovénia a pénzügyi ágazat stabilitásának megőrzése érdekében számos intézkedést fogadott el. 2008 őszén bevezették a lakossági bankbetétekre nyújtott korlátlan állami kezességvállalást. Emellett a kormány felhatalmazást kapott az alábbi típusú intézkedések alkalmazására: i. hitelintézeteknek, (viszont-) biztosítótársaságoknak és nyugdíjalapoknak nyújtott kölcsönök és tőkeberuházások; ii. hitelintézetek refinanszírozási műveleteihez nyújtott állami kezességvállalások; és iii. követelések megvásárlása hitelintézetektől. A tervek szerint ezeket az intézkedéseket 2010 végére fokozatosan megszüntetnék. Az állami kezességvállalások teljes volumenének felső határát 12 milliárd EUR-ban (a GDP 33 %-a) határozták meg. Az intézkedések egy második (2009 elején elfogadott) csoportja vállalkozásoknak nyújtott banki kölcsönökre vonatkozó állami kezességvállalási program, valamint a szlovén export- és fejlesztési bank, valamint a vállalkozói alap újratőkésítése (összesen a GDP 0,6 %-a). Végül, a kormány átmenetileg bankoknál helyezte el néhány újabb kötvénykibocsátás nyereségét. |
| --- | --- |

10.

Szlovénia a pénzügyi ágazat stabilitásának megőrzése érdekében számos intézkedést fogadott el. 2008 őszén bevezették a lakossági bankbetétekre nyújtott korlátlan állami kezességvállalást. Emellett a kormány felhatalmazást kapott az alábbi típusú intézkedések alkalmazására: i. hitelintézeteknek, (viszont-) biztosítótársaságoknak és nyugdíjalapoknak nyújtott kölcsönök és tőkeberuházások; ii. hitelintézetek refinanszírozási műveleteihez nyújtott állami kezességvállalások; és iii. követelések megvásárlása hitelintézetektől. A tervek szerint ezeket az intézkedéseket 2010 végére fokozatosan megszüntetnék. Az állami kezességvállalások teljes volumenének felső határát 12 milliárd EUR-ban (a GDP 33 %-a) határozták meg. Az intézkedések egy második (2009 elején elfogadott) csoportja vállalkozásoknak nyújtott banki kölcsönökre vonatkozó állami kezességvállalási program, valamint a szlovén export- és fejlesztési bank, valamint a vállalkozói alap újratőkésítése (összesen a GDP 0,6 %-a). Végül, a kormány átmenetileg bankoknál helyezte el néhány újabb kötvénykibocsátás nyereségét.

| 11. | Az Európai Tanács által 2008 decemberében elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban Szlovénia két ösztönző csomagot fogadott el. Az ösztönző intézkedések a válság kibontakozása előtt elfogadott, a vállalkozásokat támogató adókedvezményekkel együtt a GDP közel 2 %-át jelentik, ezeket részben finanszíroznák a már elfogadott és bejelentett konszolidációs intézkedések. A pótköltségvetés alapján a nettó hatás körülbelül a GDP 0,75 %-a. Az intézkedések a gazdasági visszaesésre adott megfelelő válasznak tűnnek, tekintve, hogy a válság előtti mérsékelt hiány és adósságszint által teremtett költségvetési mozgásteret szűkítik a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos kihívások.
  Az ösztönző intézkedések időszerűnek és célzottnak tekinthetők, mivel a munkaerő-piaci helyzet romlásának visszafogására és az új technológiákra, valamint kutatás-fejlesztésre irányuló beruházások ösztönzésével a növekedési potenciál és a versenyképesség erősítésére összpontosítanak. A program benyújtása után a kormány elfogadott egy harmadik intézkedéscsomagot, amellyel újra elosztja az előző két csomag forrásainak egy részét, miután a bértámogatási rendszer felhasználása alacsony volt. További munkaerő-piaci támogatást, valamint a hátrányos helyzetű személyeknek nyújtott egységes összegű támogatást is előirányoz. A kiadásokhoz kapcsolódó ösztönző intézkedések (főként támogatások) a tervek szerint átmenetiek lesznek – egy vagy két évig tartanak majd –, de a többi intézkedés, többek között a korábban elfogadott adókedvezmény, tartós jellegű. A jelenleg zajló infrastrukturális beruházások további támogatást jelenthetnek a gazdaságélénkítéshez. A hatóságok által elfogadott intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt és március 19-én a tavaszi Európai Tanács által jóváhagyott középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

11.

Az Európai Tanács által 2008 decemberében elfogadott európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban Szlovénia két ösztönző csomagot fogadott el. Az ösztönző intézkedések a válság kibontakozása előtt elfogadott, a vállalkozásokat támogató adókedvezményekkel együtt a GDP közel 2 %-át jelentik, ezeket részben finanszíroznák a már elfogadott és bejelentett konszolidációs intézkedések. A pótköltségvetés alapján a nettó hatás körülbelül a GDP 0,75 %-a. Az intézkedések a gazdasági visszaesésre adott megfelelő válasznak tűnnek, tekintve, hogy a válság előtti mérsékelt hiány és adósságszint által teremtett költségvetési mozgásteret szűkítik a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos kihívások.

Az ösztönző intézkedések időszerűnek és célzottnak tekinthetők, mivel a munkaerő-piaci helyzet romlásának visszafogására és az új technológiákra, valamint kutatás-fejlesztésre irányuló beruházások ösztönzésével a növekedési potenciál és a versenyképesség erősítésére összpontosítanak. A program benyújtása után a kormány elfogadott egy harmadik intézkedéscsomagot, amellyel újra elosztja az előző két csomag forrásainak egy részét, miután a bértámogatási rendszer felhasználása alacsony volt. További munkaerő-piaci támogatást, valamint a hátrányos helyzetű személyeknek nyújtott egységes összegű támogatást is előirányoz. A kiadásokhoz kapcsolódó ösztönző intézkedések (főként támogatások) a tervek szerint átmenetiek lesznek – egy vagy két évig tartanak majd –, de a többi intézkedés, többek között a korábban elfogadott adókedvezmény, tartós jellegű. A jelenleg zajló infrastrukturális beruházások további támogatást jelenthetnek a gazdaságélénkítéshez. A hatóságok által elfogadott intézkedések a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében 2009. január 28-án a Bizottság által javasolt és március 19-én a tavaszi Európai Tanács által jóváhagyott középtávú reformtervhez és az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódnak.

| 12. | A hiány 2009-ben erősen emelkedik, de az előrejelzés szerint ezután fokozatosan szűkül, különösen 2010-ben. A költségvetési célok kockázatait figyelembe véve a programidőszak végéig (2011) a hiány nem csökken újra a GDP 3 %-át jelentő referenciaérték alá. 2009-ben a hiány valószínűleg jelentősen szélesedik, és meghaladhatja a programban meghatározott célt. A programban vázolt költségvetési irányvonal 2010-ben és 2011-ben nem biztosít megfelelő strukturális javulást, tekintettel a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásokra, kivéve, ha folytatódik a nyugdíjreform és kezelik a költségvetési célok elérésének fent említett kockázatait, különösen úgy, hogy az ösztönzőket a gazdaság élénkülésével visszafordítják, további konszolidációs intézkedéseket hajtanak végre és biztosítják a kiadások szigorú ellenőrzését. Emellett fel kell gyorsítani a 2011-re tervezett kiigazítást, tekintettel a gazdasági növekedés várható erősödésére. |
| --- | --- |

12.

A hiány 2009-ben erősen emelkedik, de az előrejelzés szerint ezután fokozatosan szűkül, különösen 2010-ben. A költségvetési célok kockázatait figyelembe véve a programidőszak végéig (2011) a hiány nem csökken újra a GDP 3 %-át jelentő referenciaérték alá. 2009-ben a hiány valószínűleg jelentősen szélesedik, és meghaladhatja a programban meghatározott célt. A programban vázolt költségvetési irányvonal 2010-ben és 2011-ben nem biztosít megfelelő strukturális javulást, tekintettel a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásokra, kivéve, ha folytatódik a nyugdíjreform és kezelik a költségvetési célok elérésének fent említett kockázatait, különösen úgy, hogy az ösztönzőket a gazdaság élénkülésével visszafordítják, további konszolidációs intézkedéseket hajtanak végre és biztosítják a kiadások szigorú ellenőrzését. Emellett fel kell gyorsítani a 2011-re tervezett kiigazítást, tekintettel a gazdasági növekedés várható erősödésére.

| 13. | Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3). |
| --- | --- |

13.

Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos (3).

Általános következtetésként megállapítható, hogy a szlovén költségvetési politika az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban 2009-ben expanzív lesz. Szlovénia a válság előtti mérsékelt hiány- és adósságszintből adódó mozgástérrel összhangban intézkedéseket fogadott el a gazdaság élénkítése érdekében, amelyek a vállalkozások számára a válság kibontakozása előtt elfogadott adókedvezményekkel együtt megfelelő választ jelentenek az európai gazdaságélénkítési tervre. Ezek az intézkedések időszerűek, célzottak és részben átmenetiek. A gazdaság és a foglalkoztatás támogatása mellett a növekedési potenciál és a versenyképesség erősítését célozzák az új technológiákra, valamint kutatás-fejlesztésre irányuló beruházások ösztönzésével. Ugyanakkor, mivel a költségvetési mozgásteret a hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos kihívások szűkítik, konszolidációs intézkedéseket fogadtak el az ösztönző intézkedések finanszírozásának támogatásához. A program 2009-re további megtakarításokat jelent be, amelyeket a június 17-én elfogadott pótköltségvetésben csak részben erősítettek meg. Ezután a program a költségvetési konszolidációhoz való visszatérést tervezi, az elsődleges strukturális egyenleg javulásával 2010-ben, majd valamivel kisebb mértékben 2011-ben is, de a tervek szerint a programidőszak végéig a hiány nem csökken a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá. A költségvetési stratégiára lefelé mutató kockázatok hatnak, mivel a gazdasági növekedés az előre jelzettnél alacsonyabb lehet. Emellett nehéz lehet visszafordítani az ösztönző intézkedéseket és nem zárható ki a túlköltekezés sem. Bár az adósságállomány alacsony (de erősen növekszik), az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintve az elöregedés előre jelzett jelentős költségvetési hatása miatt Szlovénia magas kockázattal szembesül.

A fenti értékelés alapján Szlovéniát felkérik arra, hogy:

| i. | az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében 2009 folyamán hajtsa végre az ösztönző intézkedéseket; |
| --- | --- |

i.

az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében 2009 folyamán hajtsa végre az ösztönző intézkedéseket;

| ii. | a programban tervezetteknek megfelelően 2010-ben kezdje meg a pénzügyi ösztönzők visszafordítását, majd ezt követően konkrét intézkedések révén jelentős konszolidációt valósítson meg; eközben – többek között a költségvetési keretben tervezett javító intézkedések végrehajtásán keresztül – szigorúan ellenőrizze az állami kiadásokat; |
| --- | --- |

ii.

a programban tervezetteknek megfelelően 2010-ben kezdje meg a pénzügyi ösztönzők visszafordítását, majd ezt követően konkrét intézkedések révén jelentős konszolidációt valósítson meg; eközben – többek között a költségvetési keretben tervezett javító intézkedések végrehajtásán keresztül – szigorúan ellenőrizze az állami kiadásokat;

| iii. | a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésére tekintettel a nyugdíjrendszer további reformjával, különösen a későbbi nyugdíjba vonulás ösztönzésével, javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

iii.

a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésére tekintettel a nyugdíjrendszer további reformjával, különösen a későbbi nyugdíjba vonulás ösztönzésével, javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP (%-os változás) | SP 2009. április | 6,8 | 3,5 | -4,0 | 1,0 | 2,7 |
| BIZ 2009. tavasz | 6,8 | 3,5 | -3,4 | 0,7 | n. a. |
| SP 2007. november | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 | n. a. |
| HICP infláció (7) (%) | SP 2009. április | 3,6 | 5,7 | 0,4 | 1,6 | 2,6 |
| BIZ 2009. tavasz | 3,8 | 5,5 | 0,7 | 2,0 | n. a. |
| SP 2007. november | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 | n. a. |
| Kibocsátási rés (4) (a potenciális GDP %-ában) | SP 2009. április | 4,7 | 4,4 | -2,3 | -3,5 | -3,1 |
| BIZ 2009. tavasz | 4,5 | 3,2 | -1,3 | -2,7 | n. a. |
| SP 2007. november | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | n. a. |
| A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában) | SP 2009. április | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. |
| BIZ 2009. tavasz | -3,7 | -5,6 | -4,6 | -4,4 | n. a. |
| SP 2007. november | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. | n. a. |
| Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 0,5 | -0,9 | -5,1 | -3,9 | -3,4 |
| BIZ 2009. tavasz | 0,5 | -0,9 | -5,5 | -6,5 | n. a. |
| SP 2007. november | -0,6 | -0,9 | -0,6 | 0,0 | n. a. |
| Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 1,8 | 0,2 | -3,6 | -2,2 | -1,6 |
| BIZ 2009. tavasz | 1,8 | 0,2 | -3,9 | -4,7 | n. a. |
| SP 2007. november | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 | n. a. |
| Ciklikusan kiigazított egyenleg (5) (a GDP %-ában) | SP 2009. április | -1,6 | -2,9 | -4,1 | -2,3 | -2,0 |
| BIZ 2009. tavasz | -1,7 | -2,5 | -4,9 | -5,2 | n. a. |
| SP 2007. november | -0,9 | -1,1 | -0,7 | -0,1 | n. a. |
| Strukturális egyenleg (6) (a GDP %-ában) | SP 2009. április | -1,6 | -2,9 | -4,1 | -2,3 | -2,0 |
| BIZ 2009. tavasz | -1,7 | -2,5 | -4,9 | -5,2 | n. a. |
| SP 2007. november | -0,8 | -1,0 | -0,7 | -0,1 | n. a. |
| Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | SP 2009. április | 23,4 | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 |
| BIZ 2009. tavasz | 23,4 | 22,8 | 29,3 | 34,9 | n. a. |
| SP 2007. november | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 | n. a. |
| Stabilitási programok (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

2007

2008

2009

2010

2011

Reál-GDP (%-os változás)

SP 2009. április

6,8

3,5

-4,0

1,0

2,7

BIZ 2009. tavasz

6,8

3,5

-3,4

0,7

n. a.

SP 2007. november

5,8

4,6

4,1

4,5

n. a.

HICP infláció (7) (%)

SP 2009. április

3,6

5,7

0,4

1,6

2,6

BIZ 2009. tavasz

3,8

5,5

0,7

2,0

n. a.

SP 2007. november

3,4

3,5

2,8

2,6

n. a.

Kibocsátási rés (4) (a potenciális GDP %-ában)

SP 2009. április

4,7

4,4

-2,3

-3,5

-3,1

BIZ 2009. tavasz

4,5

3,2

-1,3

-2,7

n. a.

SP 2007. november

0,7

0,5

0,1

0,2

n. a.

A külfölddel szembeni nettó hitelnyújtás/hitelfelvétel (a GDP %-ában)

SP 2009. április

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

BIZ 2009. tavasz

-3,7

-5,6

-4,6

-4,4

n. a.

SP 2007. november

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában)

SP 2009. április

0,5

-0,9

-5,1

-3,9

-3,4

BIZ 2009. tavasz

0,5

-0,9

-5,5

-6,5

n. a.

SP 2007. november

-0,6

-0,9

-0,6

0,0

n. a.

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában)

SP 2009. április

1,8

0,2

-3,6

-2,2

-1,6

BIZ 2009. tavasz

1,8

0,2

-3,9

-4,7

n. a.

SP 2007. november

0,7

0,2

0,6

1,1

n. a.

Ciklikusan kiigazított egyenleg (5) (a GDP %-ában)

SP 2009. április

-1,6

-2,9

-4,1

-2,3

-2,0

BIZ 2009. tavasz

-1,7

-2,5

-4,9

-5,2

n. a.

SP 2007. november

-0,9

-1,1

-0,7

-0,1

n. a.

Strukturális egyenleg (6) (a GDP %-ában)

SP 2009. április

-1,6

-2,9

-4,1

-2,3

-2,0

BIZ 2009. tavasz

-1,7

-2,5

-4,9

-5,2

n. a.

SP 2007. november

-0,8

-1,0

-0,7

-0,1

n. a.

Bruttó államadósság (a GDP %-ában)

SP 2009. április

23,4

22,8

30,5

34,1

36,3

BIZ 2009. tavasz

23,4

22,8

29,3

34,9

n. a.

SP 2007. november

25,6

24,7

23,8

22,5

n. a.

Stabilitási programok (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Az értékelés figyelembe veszi a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzését, és az azóta rendelkezésre bocsátott egyéb információkat is.

(3)  Hiányoznak mindenekelőtt a külfölddel szembeni nettó hitelnyújtásra/hitelfelvételre vonatkozó adatok.

(4)  Kibocsátási rések és ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek a program szerint, ahogy a Bizottság szolgálatai a programban szereplő információk alapján újraszámították.

(5)  A 2007–2010 közötti időszakra vonatkozóan 3,9 %-os, 4,9 %-os, 1,0 %-os és 2,2 %-os becsült potenciális növekedés alapján.

(6)  A legújabb program és a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése szerint nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.

(7)  A programokban a CPI-meghatározás szerepel.

Forrás:

Stabilitási programok (SP); a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 19.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 195/6

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 195/02

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.7.2. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 847/06 |
| Tagállam | Szlovákia |
| Régió | Západné Slovensko |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Samsung Electronics LCD Slovakia s.r.o. |
| Jogalap | Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; Zákon č. 565/2001 Z.z. o investičných stimuloch v platnom znení; Zákon č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov; Zákon č. 595/2003 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, § 52 ods. 4; Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov v znení platnom k 31. decembru 2003, § 35b;. Výnos Ministerstva hospodárstva č. 1/2005 o poskytovaní dotácií v rámci právomoci Ministerstva hospodárstva; Vyhláška Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 235/2002 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach žiadosti o poskytnutie investičných stimulov; Zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov, § 54. |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, Adókedvezmény |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege SKK 2 314 millió |
| Támogatás intenzitása | 21,97 % |
| Időtartam | — |
| Gazdasági ágazat | Elektronikai és optikai felszerelések |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.7.2.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 847/06

Tagállam

Szlovákia

Régió

Západné Slovensko

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Samsung Electronics LCD Slovakia s.r.o.

Jogalap

Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; Zákon č. 565/2001 Z.z. o investičných stimuloch v platnom znení; Zákon č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov; Zákon č. 595/2003 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, § 52 ods. 4; Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov v znení platnom k 31. decembru 2003, § 35b;. Výnos Ministerstva hospodárstva č. 1/2005 o poskytovaní dotácií v rámci právomoci Ministerstva hospodárstva; Vyhláška Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 235/2002 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach žiadosti o poskytnutie investičných stimulov; Zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov, § 54.

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Adókedvezmény

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege SKK 2 314 millió

Támogatás intenzitása

21,97 %

Időtartam

—

Gazdasági ágazat

Elektronikai és optikai felszerelések

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

SLOVENSKO/SLOVAKIA

| Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny |
| --- |
| Špitálska ul. č. 8 |
| 812 67 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny

Špitálska ul. č. 8

812 67 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.6.17. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 584/08 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Régime d'aides aux énergies renouvelables de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie 2009-2013 |
| Jogalap | Délibération du Conseil d'Administration de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie no 08-5-4 du 9 octobre 2008: »Système d'aides aux énergies renouvelables 2009-2013«. Loi du 15 juillet 2008 relative au développement économique régional |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 735 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie |
| 20 avenue du Grésillé |
| BP 90406 |
| 49004 Angers Cedex 01 |
| FRANCE |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.6.17.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 584/08

Tagállam

Franciaország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Régime d'aides aux énergies renouvelables de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie 2009-2013

Jogalap

Délibération du Conseil d'Administration de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie no 08-5-4 du 9 octobre 2008: »Système d'aides aux énergies renouvelables 2009-2013«. Loi du 15 juillet 2008 relative au développement économique régional

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Környezetvédelem

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 735 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie

20 avenue du Grésillé

BP 90406

49004 Angers Cedex 01

FRANCE

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 19.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 195/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 195/8

---

A Bizottság közleménye a 620/2009/EK rendelet keretében eredetiségigazolások kibocsátására feljogosított hatóságról szóló, 2009. július 31-i 178/05. számú közleményt hatályon kívül helyező és azt felváltó szövegről

2009/C 195/03

Az
  Európai Unió Hivatalos Lapja L sorozatának 2009. július 15-i 182. számában közzétett 2009. július 13-i 617/2009/EK tanácsi rendelet behozatali vámkontingenst nyitott meg a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozóan.

A 2009. július 13-i 620/2009/EK bizottsági rendelet 7. cikke kimondja, hogy a behozatali vámkontingens keretében behozott termékek szabad forgalomba bocsátása eredetiségigazolás bemutatásához van kötve.

A következő hatóság jogosult az eredetiségigazolások kibocsátására.

| Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA) |
| --- |
| Washington D.C., 20250 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA)

Washington D.C., 20250

UNITED STATES OF AMERICA

---

| 19.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 195/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 195/9

---

A Bizottság közleménye a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 195/04

1.   BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Tanács 2009. március 20-i, valamint június 18–19-i ülésén megerősítette, hogy elkötelezett a bizalom és a pénzügyi piac megfelelő működésének helyreállítása mellett, ami a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságból való kilábalás nélkülözhetetlen feltétele. A válság rendszert érintő jellegét és a pénzügyi szektorbeli, illetve a pénzügyi szektor és a reálgazdaság közötti szoros összekapcsolódásokat tekintve számos intézkedést vezettek be annak érdekében, hogy helyreállítsák a pénzügyi rendszerbe vetett bizalmat, és biztosítsák a belső piac működését és a gazdaságnak történő hitelnyújtást (1). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Tanács 2009. március 20-i, valamint június 18–19-i ülésén megerősítette, hogy elkötelezett a bizalom és a pénzügyi piac megfelelő működésének helyreállítása mellett, ami a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságból való kilábalás nélkülözhetetlen feltétele. A válság rendszert érintő jellegét és a pénzügyi szektorbeli, illetve a pénzügyi szektor és a reálgazdaság közötti szoros összekapcsolódásokat tekintve számos intézkedést vezettek be annak érdekében, hogy helyreállítsák a pénzügyi rendszerbe vetett bizalmat, és biztosítsák a belső piac működését és a gazdaságnak történő hitelnyújtást (1).

| 2. | Ezeket az intézkedéseket ki kell egészíteniük az egyes pénzintézetek szintjén tett intézkedéseknek, ami biztosítaná, hogy ezen intézetek képesek állami támogatás nélkül ellenállni a jelenlegi válságnak, és hosszú távon ismét életképessé válnak, hogy ily módon szilárdabb alapon végezhessék hitelnyújtási tevékenységüket. A Bizottság már jelenleg is számos olyan állami támogatási üggyel foglalkozik, amelyek révén a tagállamok a likviditási, fizetőképességi vagy hitelnyújtási problémákat próbálják elkerülni. A Bizottság három egymást követő közleményben szolgált útmutatással a bankoknak nyújtandó állami támogatás formájával és végrehajtásával kapcsolatban (2). E közleményekben a Bizottság elismerte, hogy a válság súlyossága indokolja a támogatásnyújtást, amely az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összegyeztethetőnek tekinthető; a közlemények továbbá keretet biztosítanak ahhoz, hogy a tagállamok koherens módon alakítsák ki az állami garanciákat, a feltőkésítést és az eszközátvételi intézkedéseket. E szabályok elsődlegesen annak biztosítására irányulnak, hogy a mentőintézkedések révén elérjük a pénzügyi stabilitást és fenntartsuk a hiteláramlást. Ezzel egyidejűleg azt is biztosítják, hogy a különböző tagállamokban megtelepedett bankok, illetve az állami támogatásban részesülő és nem részesülő bankok azonos feltételek mellett működhessenek (3) annak érdekében, hogy elkerüljük a káros támogatási versenyt, csökkentsük a morális kockázatot, valamint a Közösségen belül és a nemzetközi piacokon egyaránt szavatoljuk az európai bankok versenyképességét és hatékonyságát. |
| --- | --- |

2.

Ezeket az intézkedéseket ki kell egészíteniük az egyes pénzintézetek szintjén tett intézkedéseknek, ami biztosítaná, hogy ezen intézetek képesek állami támogatás nélkül ellenállni a jelenlegi válságnak, és hosszú távon ismét életképessé válnak, hogy ily módon szilárdabb alapon végezhessék hitelnyújtási tevékenységüket. A Bizottság már jelenleg is számos olyan állami támogatási üggyel foglalkozik, amelyek révén a tagállamok a likviditási, fizetőképességi vagy hitelnyújtási problémákat próbálják elkerülni. A Bizottság három egymást követő közleményben szolgált útmutatással a bankoknak nyújtandó állami támogatás formájával és végrehajtásával kapcsolatban (2). E közleményekben a Bizottság elismerte, hogy a válság súlyossága indokolja a támogatásnyújtást, amely az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összegyeztethetőnek tekinthető; a közlemények továbbá keretet biztosítanak ahhoz, hogy a tagállamok koherens módon alakítsák ki az állami garanciákat, a feltőkésítést és az eszközátvételi intézkedéseket. E szabályok elsődlegesen annak biztosítására irányulnak, hogy a mentőintézkedések révén elérjük a pénzügyi stabilitást és fenntartsuk a hiteláramlást. Ezzel egyidejűleg azt is biztosítják, hogy a különböző tagállamokban megtelepedett bankok, illetve az állami támogatásban részesülő és nem részesülő bankok azonos feltételek mellett működhessenek (3) annak érdekében, hogy elkerüljük a káros támogatási versenyt, csökkentsük a morális kockázatot, valamint a Közösségen belül és a nemzetközi piacokon egyaránt szavatoljuk az európai bankok versenyképességét és hatékonyságát.

| 3. | Az állami támogatási szabályokkal biztosítható, hogy a cselekvésre elszánt tagállamok intézkedései koherensek legyenek. Továbbra is a tagállamok döntenek azonban arról, hogy nyújtsanak-e állami támogatást pl. a bankok értékvesztett eszközöktől való megtisztításához. Néhány esetben a pénzintézetek nagyobb módosítások vagy kiegészítő támogatás nélkül is képesek a jelenlegi válság kezelésére, míg más esetekben szükséges lehet a kezességvállalás, feltőkésítés vagy az értékvesztett eszközök átvétele formájában nyújtandó állami támogatás. |
| --- | --- |

3.

Az állami támogatási szabályokkal biztosítható, hogy a cselekvésre elszánt tagállamok intézkedései koherensek legyenek. Továbbra is a tagállamok döntenek azonban arról, hogy nyújtsanak-e állami támogatást pl. a bankok értékvesztett eszközöktől való megtisztításához. Néhány esetben a pénzintézetek nagyobb módosítások vagy kiegészítő támogatás nélkül is képesek a jelenlegi válság kezelésére, míg más esetekben szükséges lehet a kezességvállalás, feltőkésítés vagy az értékvesztett eszközök átvétele formájában nyújtandó állami támogatás.

| 4. | Amennyiben egy pénzintézet állami támogatásban részesül, a tagállamnak életképességi vagy alapvető szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania annak alátámasztására, hogy az egyes bankok hosszú távon állami támogatás nélkül is (ismét) életképesek lesznek. Szempontokat állapítottunk meg korábban annak meghatározására, hogy mely körülmények között végezhető egy banknál jelentős szerkezetátalakítás, és mikor van szükség a támogatás versenytorzító hatásai elleni intézkedésekre (4). E közlemény nem változtat ezeken a követelményeken, hanem kiegészíti őket azzal a céllal, hogy fokozza a kiszámíthatóságot, és koherens megközelítést biztosítson. Kifejti, hogyan értékeli a Bizottság a jelenlegi rendszerszintű válságban a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése b) pontjának értelmében a tagállamok által a pénzintézeteknek nyújtott szerkezetátalakítási támogatás (5) összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben egy pénzintézet állami támogatásban részesül, a tagállamnak életképességi vagy alapvető szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania annak alátámasztására, hogy az egyes bankok hosszú távon állami támogatás nélkül is (ismét) életképesek lesznek. Szempontokat állapítottunk meg korábban annak meghatározására, hogy mely körülmények között végezhető egy banknál jelentős szerkezetátalakítás, és mikor van szükség a támogatás versenytorzító hatásai elleni intézkedésekre (4). E közlemény nem változtat ezeken a követelményeken, hanem kiegészíti őket azzal a céllal, hogy fokozza a kiszámíthatóságot, és koherens megközelítést biztosítson. Kifejti, hogyan értékeli a Bizottság a jelenlegi rendszerszintű válságban a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése b) pontjának értelmében a tagállamok által a pénzintézeteknek nyújtott szerkezetátalakítási támogatás (5) összeegyeztethetőségét.

| 5. | A bankokról szóló közlemény, a feltőkésítési közlemény és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény ismételten felhívják a figyelmet a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban foglalt alapelvekre (6). Ezek az alapelvek elsőként azt kívánják meg, hogy a szerkezetátalakítási támogatás eredményeképpen a vállalkozás hosszú távon állami támogatás nélkül is életképes maradjon. Az is előírás, hogy a szerkezetátalakítási támogatást a lehető legnagyobb mértékig megfelelő tehermegosztás és a versenytorzulást minimalizáló intézkedések kísérjék, mivel a torzulás hosszú távon alapvetően gyengítené az érintett piac szerkezetét és működését. |
| --- | --- |

5.

A bankokról szóló közlemény, a feltőkésítési közlemény és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény ismételten felhívják a figyelmet a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban foglalt alapelvekre (6). Ezek az alapelvek elsőként azt kívánják meg, hogy a szerkezetátalakítási támogatás eredményeképpen a vállalkozás hosszú távon állami támogatás nélkül is életképes maradjon. Az is előírás, hogy a szerkezetátalakítási támogatást a lehető legnagyobb mértékig megfelelő tehermegosztás és a versenytorzulást minimalizáló intézkedések kísérjék, mivel a torzulás hosszú távon alapvetően gyengítené az érintett piac szerkezetét és működését.

| 6. | Ezen alapelvek alkalmazásakor kiemelt figyelmet kell szentelni a belső piac integritásának és a bankok Közösségen belüli fejlődésének; el kell kerülni a felaprózódást és a piac felosztását. A jelenlegi válság elmúltával az európai bankoknak az egységes európai pénzügyi piacra támaszkodva erős globális pozícióban kell lenniük. A Bizottság ismételten hangsúlyozza, hogy szociális felelősségvállalással kell előrejelezni és kezelni a változásokat, valamint hogy végre kell hajtani az ilyen körülmények között alkalmazandó, a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról szóló közösségi irányelveket átültető nemzeti jogszabályokat (7). |
| --- | --- |

6.

Ezen alapelvek alkalmazásakor kiemelt figyelmet kell szentelni a belső piac integritásának és a bankok Közösségen belüli fejlődésének; el kell kerülni a felaprózódást és a piac felosztását. A jelenlegi válság elmúltával az európai bankoknak az egységes európai pénzügyi piacra támaszkodva erős globális pozícióban kell lenniük. A Bizottság ismételten hangsúlyozza, hogy szociális felelősségvállalással kell előrejelezni és kezelni a változásokat, valamint hogy végre kell hajtani az ilyen körülmények között alkalmazandó, a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról szóló közösségi irányelveket átültető nemzeti jogszabályokat (7).

| 7. | E közlemény kifejti, hogy a Bizottság milyen módon vizsgálja a jelenlegi válságban a bankok szerkezetátalakításához nyújtott támogatást, figyelembe véve a következőket: a válság jellege és globális volta tükrében a múltbeli gyakorlat módosításának szükségessége; a bankszektor által a gazdaság egészében játszott szerep; illetve annak lehetséges rendszerszerű hatásai, hogy azonos időszak alatt számos banknak kell átalakítania szerkezetét.






  — | A szerkezetátalakítási tervben alaposan elemezni kell a bank problémáit. A bankoknak stressztesztet kell végezniük annak érdekében, hogy fenntartható stratégiákat fogalmazhassanak meg az életképesség helyreállítására. Az életképesség helyreállításához vezető első lépésnek közös paramétereken kell alapulnia; e paramétereknek a lehető legnagyobb mértékben a közösségi szinten megállapított megfelelő módszerekből kell meríteniük. A bankoknak adott esetben nyilvánosságra kell hozniuk értékvesztett eszközeiket (8), |
| --- | --- | --- |

7.

E közlemény kifejti, hogy a Bizottság milyen módon vizsgálja a jelenlegi válságban a bankok szerkezetátalakításához nyújtott támogatást, figyelembe véve a következőket: a válság jellege és globális volta tükrében a múltbeli gyakorlat módosításának szükségessége; a bankszektor által a gazdaság egészében játszott szerep; illetve annak lehetséges rendszerszerű hatásai, hogy azonos időszak alatt számos banknak kell átalakítania szerkezetét.

—

A szerkezetátalakítási tervben alaposan elemezni kell a bank problémáit. A bankoknak stressztesztet kell végezniük annak érdekében, hogy fenntartható stratégiákat fogalmazhassanak meg az életképesség helyreállítására. Az életképesség helyreállításához vezető első lépésnek közös paramétereken kell alapulnia; e paramétereknek a lehető legnagyobb mértékben a közösségi szinten megállapított megfelelő módszerekből kell meríteniük. A bankoknak adott esetben nyilvánosságra kell hozniuk értékvesztett eszközeiket (8),

| — | A pénzügyi stabilitás alapvető céljára, valamint a Közösség területére érvényes jelenlegi rossz gazdasági kilátásokra tekintettel különös figyelem irányul majd a szerkezetátalakítási terv felépítésére, valamint a végrehajtáshoz szükséges lépések kellően rugalmas, realista időzítésére. Amennyiben a piaci körülmények miatt lehetetlen a strukturális intézkedéseket azonnal megvalósítani, meg kell fontolni átmeneti magatartási biztosítékok bevezetését, |
| --- | --- |

—

A pénzügyi stabilitás alapvető céljára, valamint a Közösség területére érvényes jelenlegi rossz gazdasági kilátásokra tekintettel különös figyelem irányul majd a szerkezetátalakítási terv felépítésére, valamint a végrehajtáshoz szükséges lépések kellően rugalmas, realista időzítésére. Amennyiben a piaci körülmények miatt lehetetlen a strukturális intézkedéseket azonnal megvalósítani, meg kell fontolni átmeneti magatartási biztosítékok bevezetését,

| — | A Bizottság – a pénzügyi szektor általános helyzetét szem előtt tartva – a tagállamok és a kedvezményezett bankok közötti megfelelő tehermegosztás alapelvét alkalmazza. Ha a megmentés időszakában a piaci helyzet miatt nem lehetséges azonnal jelentős tehermegosztást megvalósítani, ezt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának egy későbbi szakaszában orvosolni kell, |
| --- | --- |

—

A Bizottság – a pénzügyi szektor általános helyzetét szem előtt tartva – a tagállamok és a kedvezményezett bankok közötti megfelelő tehermegosztás alapelvét alkalmazza. Ha a megmentés időszakában a piaci helyzet miatt nem lehetséges azonnal jelentős tehermegosztást megvalósítani, ezt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának egy későbbi szakaszában orvosolni kell,

| — | A megmentett bankok által az ugyanabban a tagállamban vagy másik tagállamban előidézett versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket oly módon kell megtervezni, hogy korlátozzák a más bankoknak okozott hátrányt, ugyanakkor vegyék figyelembe, hogy a jelenlegi rendszerjellegű válság jelentős állami beavatkozást igényelt a szektorban, |
| --- | --- |

—

A megmentett bankok által az ugyanabban a tagállamban vagy másik tagállamban előidézett versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket oly módon kell megtervezni, hogy korlátozzák a más bankoknak okozott hátrányt, ugyanakkor vegyék figyelembe, hogy a jelenlegi rendszerjellegű válság jelentős állami beavatkozást igényelt a szektorban,

| — | Nyitva kell hagyni a lehetőséget arra, hogy a szerkezetátalakítási időszak alatt kiegészítő támogatást nyújtsanak, amennyiben a pénzügyi stabilitás érdekében erre szükség van. A kiegészítő támogatás összegének az életképesség megőrzéséhez szükséges minimális összegre kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

—

Nyitva kell hagyni a lehetőséget arra, hogy a szerkezetátalakítási időszak alatt kiegészítő támogatást nyújtsanak, amennyiben a pénzügyi stabilitás érdekében erre szükség van. A kiegészítő támogatás összegének az életképesség megőrzéséhez szükséges minimális összegre kell korlátozódnia.

| 8. | A 2. szakasz vonatkozik azokra az esetekre, amelyekben a tagállamnak szerkezetátalakítási tervet kell bejelentenie (9). A 2. szakasz alapját képező elvek megfelelően alkalmazandók azokra az esetekre is, amikor a tagállam hivatalosan nem köteles szerkezetátalakítási tervet bejelenteni, de demonstrálnia kell a kedvezményezett bank életképességét (10). Ez utóbbi esetben – kivéve a kétséges helyzeteket – a Bizottság általában kevésbé részletes tájékoztatást kér (11). Kétség esetén a Bizottság a (13) bekezdéssel összhangban megvizsgálja, hogy megfelelő stressztesztet végeztek-e, és hogy az illetékes versenyhatóság hitelesítette-e a stresszteszteredményeket. A 3., 4. és 5. szakasz csak azokra az esetekre vonatkozik vonatkozik, amikor valamely tagállamnak szerkezetátalakítási tervet kell bejelentenie. A 6. szakasz a közlemény időbeli hatályával foglalkozik, és egyaránt alkalmazandó a támogatás kedvezményezettjére vonatkozó szerkezetátalakítási tervet bejelenteni köteles tagállamra, illetve a csak a támogatás kedvezményezettje életképességének bizonyítására kötelezett tagállamra. |
| --- | --- |

8.

A 2. szakasz vonatkozik azokra az esetekre, amelyekben a tagállamnak szerkezetátalakítási tervet kell bejelentenie (9). A 2. szakasz alapját képező elvek megfelelően alkalmazandók azokra az esetekre is, amikor a tagállam hivatalosan nem köteles szerkezetátalakítási tervet bejelenteni, de demonstrálnia kell a kedvezményezett bank életképességét (10). Ez utóbbi esetben – kivéve a kétséges helyzeteket – a Bizottság általában kevésbé részletes tájékoztatást kér (11). Kétség esetén a Bizottság a (13) bekezdéssel összhangban megvizsgálja, hogy megfelelő stressztesztet végeztek-e, és hogy az illetékes versenyhatóság hitelesítette-e a stresszteszteredményeket. A 3., 4. és 5. szakasz csak azokra az esetekre vonatkozik vonatkozik, amikor valamely tagállamnak szerkezetátalakítási tervet kell bejelentenie. A 6. szakasz a közlemény időbeli hatályával foglalkozik, és egyaránt alkalmazandó a támogatás kedvezményezettjére vonatkozó szerkezetátalakítási tervet bejelenteni köteles tagállamra, illetve a csak a támogatás kedvezményezettje életképességének bizonyítására kötelezett tagállamra.

2.   A HOSSZÚ TÁVÚ ÉLETKÉPESSÉG HELYREÁLLÍTÁSA

| 9. | Amennyiben korábbi bizottsági útmutatók vagy határozatok arra kötelezik a tagállamot, hogy szerkezetátalakítási tervet nyújtson be (12), e tervnek átfogónak, részletesnek és koherensnek kell lennie. Ki kell fejteni benne, hogy a bank hogyan állítja vissza hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn belül (13). A benyújtott szerkezetátalakítási tervben össze kell vetni több alternatív helyzetet, pl. a bank feldarabolását vagy egy másik bank által történő felvásárlását annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja (14), hogy létezik-e a pénzügyi stabilitás fenntartását biztosító, de piacorientáltabb, kevésbé költséges vagy kevésbé versenytorzító megoldás. Amennyiben a bank életképessége nem állítható helyre, a szerkezetátalakítási tervben be kell mutatni, hogyan számolható fel rendezetten. |
| --- | --- |

9.

Amennyiben korábbi bizottsági útmutatók vagy határozatok arra kötelezik a tagállamot, hogy szerkezetátalakítási tervet nyújtson be (12), e tervnek átfogónak, részletesnek és koherensnek kell lennie. Ki kell fejteni benne, hogy a bank hogyan állítja vissza hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn belül (13). A benyújtott szerkezetátalakítási tervben össze kell vetni több alternatív helyzetet, pl. a bank feldarabolását vagy egy másik bank által történő felvásárlását annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja (14), hogy létezik-e a pénzügyi stabilitás fenntartását biztosító, de piacorientáltabb, kevésbé költséges vagy kevésbé versenytorzító megoldás. Amennyiben a bank életképessége nem állítható helyre, a szerkezetátalakítási tervben be kell mutatni, hogyan számolható fel rendezetten.

| 10. | A szerkezetátalakítási tervnek meg kell neveznie a bank nehéz helyzetét okozó tényezőket és a bank gyenge pontjait, valamint körvonalaznia kell, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések hogyan oldják meg a bank problémáit. |
| --- | --- |

10.

A szerkezetátalakítási tervnek meg kell neveznie a bank nehéz helyzetét okozó tényezőket és a bank gyenge pontjait, valamint körvonalaznia kell, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések hogyan oldják meg a bank problémáit.

| 11. | A szerkezetátalakítási tervnek be kell mutatnia a kedvezményezett üzleti modelljét, közte az alábbiakat: szervezeti struktúra, finanszírozás (illusztrálva a rövid és hosszú távú finanszírozási struktúra életképességét (15), vállalatirányítás (illusztrálva az érdekellentétek megelőzését és a menedzsment terén szükséges változtatásokat (16), kockázatkezelés (ideértve az értékvesztett eszközök nyilvánosságra hozatalát és óvatos céltartalékképzést a várhatóan nem teljesítő eszközökre), eszköz-forrás menedzsment, jövőbeni pénzmozgás (amelynek állami támogatás nélkül kell kielégítő szintet elérnie), mérlegen kívüli kötelezettségvállalások (bemutatva ezek fenntarthatóságát és – a bank jelentős kitettsége esetén – konszolidálását (17), tőkeáttétel, a jelenlegi és a várható tőkemegfelelés az alkalmazandó pénzügyi szabályokkal összhangban (óvatos értékelés és megfelelő céltartalék-képzés mellett), valamint az ellentételezést ösztönző struktúra (18) (illusztrálva, hogyan segíti elő a kedvezményezett hosszú távú nyereségessé válását). |
| --- | --- |

11.

A szerkezetátalakítási tervnek be kell mutatnia a kedvezményezett üzleti modelljét, közte az alábbiakat: szervezeti struktúra, finanszírozás (illusztrálva a rövid és hosszú távú finanszírozási struktúra életképességét (15), vállalatirányítás (illusztrálva az érdekellentétek megelőzését és a menedzsment terén szükséges változtatásokat (16), kockázatkezelés (ideértve az értékvesztett eszközök nyilvánosságra hozatalát és óvatos céltartalékképzést a várhatóan nem teljesítő eszközökre), eszköz-forrás menedzsment, jövőbeni pénzmozgás (amelynek állami támogatás nélkül kell kielégítő szintet elérnie), mérlegen kívüli kötelezettségvállalások (bemutatva ezek fenntarthatóságát és – a bank jelentős kitettsége esetén – konszolidálását (17), tőkeáttétel, a jelenlegi és a várható tőkemegfelelés az alkalmazandó pénzügyi szabályokkal összhangban (óvatos értékelés és megfelelő céltartalék-képzés mellett), valamint az ellentételezést ösztönző struktúra (18) (illusztrálva, hogyan segíti elő a kedvezményezett hosszú távú nyereségessé válását).

| 12. | Minden egyes üzleti tevékenység és nyereségközpont életképességét elemezni kell a szükséges bontásban. A bank életképességhez való visszatérésének alapját elsősorban belső intézkedésekkel kell megteremteni. Figyelembe lehet ugyan venni olyan külső tényezőket, mint az árak és a kereslet ingadozása, amelyeket a vállalkozás nem nagyon tud befolyásolni, de csak akkor, ha a piaccal kapcsolatos feltételezések általánosságban elfogadhatók. A szerkezetátalakítás keretében meg kell szüntetni azokat a tevékenységeket, amelyek középtávon továbbra is veszteséget termelnének. |
| --- | --- |

12.

Minden egyes üzleti tevékenység és nyereségközpont életképességét elemezni kell a szükséges bontásban. A bank életképességhez való visszatérésének alapját elsősorban belső intézkedésekkel kell megteremteni. Figyelembe lehet ugyan venni olyan külső tényezőket, mint az árak és a kereslet ingadozása, amelyeket a vállalkozás nem nagyon tud befolyásolni, de csak akkor, ha a piaccal kapcsolatos feltételezések általánosságban elfogadhatók. A szerkezetátalakítás keretében meg kell szüntetni azokat a tevékenységeket, amelyek középtávon továbbra is veszteséget termelnének.

| 13. | A hosszú távú életképességet akkor éri el a bank, ha képes valamennyi költsége (ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is) fedezésére, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget termel. Az átalakított banknak saját erőből képesnek kell lennie arra, hogy a piacon a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelve versenyezzen a tőkéért. A tervezett szerkezetátalakítás várható eredményeit egy alapforgatókönyvvel és „stresszforgatókönyvekkel” kell bemutatni. Ehhez a szerkezetátalakítási tervekben alap- és legrosszabb esetre vonatkoztatott feltevések alapján ki kell térni többek között a pénzpiacok jelenlegi helyzetére és jövőbeli kilátásaira. A stresszteszt során több forgatókönyvet kell figyelembe venni, beleértve a stresszhelyzetek halmozódását és az elhúzódó globális recessziót. Össze kell hasonlítani a feltevéseket az ágazatra vonatkozó referenciaértékekkel, amelyeket a pénzügyi piacok jelenlegi válságában mutatkozó új elemekre való tekintettel módosítottak. A tervnek tartalmaznia kell a stressztesztet követően esetleg felmerülő követelmények teljesítését szolgáló intézkedéseket. A stressztesztet a lehető legnagyobb mértékben a közösségi szinten megállapított közös paraméterek (pl. az európai bankfelügyelők bizottsága által kidolgozott módszertan) alapján kell végezni, adott esetben az ország- és bankspecifikus körülményekhez igazítva. |
| --- | --- |

13.

A hosszú távú életképességet akkor éri el a bank, ha képes valamennyi költsége (ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is) fedezésére, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget termel. Az átalakított banknak saját erőből képesnek kell lennie arra, hogy a piacon a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelve versenyezzen a tőkéért. A tervezett szerkezetátalakítás várható eredményeit egy alapforgatókönyvvel és „stresszforgatókönyvekkel” kell bemutatni. Ehhez a szerkezetátalakítási tervekben alap- és legrosszabb esetre vonatkoztatott feltevések alapján ki kell térni többek között a pénzpiacok jelenlegi helyzetére és jövőbeli kilátásaira. A stresszteszt során több forgatókönyvet kell figyelembe venni, beleértve a stresszhelyzetek halmozódását és az elhúzódó globális recessziót. Össze kell hasonlítani a feltevéseket az ágazatra vonatkozó referenciaértékekkel, amelyeket a pénzügyi piacok jelenlegi válságában mutatkozó új elemekre való tekintettel módosítottak. A tervnek tartalmaznia kell a stressztesztet követően esetleg felmerülő követelmények teljesítését szolgáló intézkedéseket. A stressztesztet a lehető legnagyobb mértékben a közösségi szinten megállapított közös paraméterek (pl. az európai bankfelügyelők bizottsága által kidolgozott módszertan) alapján kell végezni, adott esetben az ország- és bankspecifikus körülményekhez igazítva.

| 14. | A jelenlegi válság során a kormányok elsősorban a pénzügyi stabilitás szempontjai alapján tőkésítettek fel bankokat, nem pedig a magánbefektetőknek is elfogadható megtérülés alapján. Ezért a hosszú távú életképesség megköveteli, hogy az állami támogatást – a támogatásnyújtáskor feltételezett módon – idővel visszafizessék, vagy rendes piaci feltételeknek megfelelően ellentételezzék, biztosítva ezáltal, hogy minden kiegészítő támogatás megszűnik. Mivel a Szerződés nem tér ki a tulajdon kérdésére, az állami támogatási szabályok a magán- és állami tulajdonban lévő bankokra egyaránt alkalmazandók. |
| --- | --- |

14.

A jelenlegi válság során a kormányok elsősorban a pénzügyi stabilitás szempontjai alapján tőkésítettek fel bankokat, nem pedig a magánbefektetőknek is elfogadható megtérülés alapján. Ezért a hosszú távú életképesség megköveteli, hogy az állami támogatást – a támogatásnyújtáskor feltételezett módon – idővel visszafizessék, vagy rendes piaci feltételeknek megfelelően ellentételezzék, biztosítva ezáltal, hogy minden kiegészítő támogatás megszűnik. Mivel a Szerződés nem tér ki a tulajdon kérdésére, az állami támogatási szabályok a magán- és állami tulajdonban lévő bankokra egyaránt alkalmazandók.

| 15. | Bár a szerkezetátalakításnak a lehető leggyorsabban le kell zajlania az életképesség visszanyerése érdekében, a Bizottság figyelembe veszi a jelenlegi válságkörülményeket, így hozzájárulhat, hogy egyes strukturális intézkedések végrehajtása a szokásosnál hosszabbra nyúljon annak érdekében, hogy ne terheljék a piacot kényszereladásokkal (19). A szerkezetátalakítást azonban minél hamarabb – és legfeljebb öt éven belül (20) – végre kell hajtani a hatékonyság, valamint annak érdekében, hogy az átalakított bank hitelesen nyerje vissza életképességét. |
| --- | --- |

15.

Bár a szerkezetátalakításnak a lehető leggyorsabban le kell zajlania az életképesség visszanyerése érdekében, a Bizottság figyelembe veszi a jelenlegi válságkörülményeket, így hozzájárulhat, hogy egyes strukturális intézkedések végrehajtása a szokásosnál hosszabbra nyúljon annak érdekében, hogy ne terheljék a piacot kényszereladásokkal (19). A szerkezetátalakítást azonban minél hamarabb – és legfeljebb öt éven belül (20) – végre kell hajtani a hatékonyság, valamint annak érdekében, hogy az átalakított bank hitelesen nyerje vissza életképességét.

| 16. | Amennyiben az átalakítási időszak alatta bejelentett szerkezetátalakítási tervben nem szereplő további támogatásra lenne szükség az életképesség helyreállítása érdekében, ezt előzetesen be kell jelenteni, a Bizottság pedig minden ilyen támogatást figyelembe vesz végleges határozatában. |
| --- | --- |

16.

Amennyiben az átalakítási időszak alatta bejelentett szerkezetátalakítási tervben nem szereplő további támogatásra lenne szükség az életképesség helyreállítása érdekében, ezt előzetesen be kell jelenteni, a Bizottság pedig minden ilyen támogatást figyelembe vesz végleges határozatában.

Az életképesség bankeladáson keresztül történő elérése

| 17. | Nehézségekkel küzdő bank másik pénzintézetnek történő eladása segíthet a hosszú távú életképesség és a piaci bizalom helyreállításában, ha a vásárló életképes, és fedezni tudja a nehéz helyzetben lévő bank átvételét. Ez a lépés hozzájárulhat a pénzügyi szektor konszolidálásához is. Ebből a célból a vásárlónak bizonyítania kell, hogy az integrált entitás életképes lesz. Eladás esetén szintén be kell tartani az életképességre, a saját hozzájárulásra és a versenytorzulás korlátozására vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

17.

Nehézségekkel küzdő bank másik pénzintézetnek történő eladása segíthet a hosszú távú életképesség és a piaci bizalom helyreállításában, ha a vásárló életképes, és fedezni tudja a nehéz helyzetben lévő bank átvételét. Ez a lépés hozzájárulhat a pénzügyi szektor konszolidálásához is. Ebből a célból a vásárlónak bizonyítania kell, hogy az integrált entitás életképes lesz. Eladás esetén szintén be kell tartani az életképességre, a saját hozzájárulásra és a versenytorzulás korlátozására vonatkozó követelményeket.

| 18. | Az eladási folyamatnak átláthatónak, objektívnek, feltétel- és megkülönböztetésmentesnek, valamint versenyalapúnak kell lennie, hogy minden lehetséges ajánlattevőnek azonos feltételeket biztosítsunk (21). |
| --- | --- |

18.

Az eladási folyamatnak átláthatónak, objektívnek, feltétel- és megkülönböztetésmentesnek, valamint versenyalapúnak kell lennie, hogy minden lehetséges ajánlattevőnek azonos feltételeket biztosítsunk (21).

| 19. | Ezenfelül, adott esetben az alkalmazandó összefonódás-ellenőrzési szabályok sérelme nélkül, valamint elismerve, hogy a nehéz helyzetben lévő, támogatott bank versenytársnak történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához és a pénzügyi szektor konszolidációjához, amennyiben az eladás első látásra jelentősen akadályozná a hatékony versenyt, csak akkor engedélyezhető, ha a támogatással megfelelő korrekciós intézkedések párosulnak a versenytorzulás megakadályozására. |
| --- | --- |

19.

Ezenfelül, adott esetben az alkalmazandó összefonódás-ellenőrzési szabályok sérelme nélkül, valamint elismerve, hogy a nehéz helyzetben lévő, támogatott bank versenytársnak történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához és a pénzügyi szektor konszolidációjához, amennyiben az eladás első látásra jelentősen akadályozná a hatékony versenyt, csak akkor engedélyezhető, ha a támogatással megfelelő korrekciós intézkedések párosulnak a versenytorzulás megakadályozására.

| 20. | A bank eladása jelenthet állami támogatást a vásárló, illetve az eladott üzletág számára (22). Amennyiben az eladás nyílt és feltételek nélküli versenyeljárás keretében történik, és az eszközöket a legmagasabb árat kínáló kapja, akkor az eladási ár piaci árnak tekintendő, és kizárható, hogy a vásárló támogatásban részesülne (23). Negatív eladási ár (vagy az azt kompenzáló pénzügyi támogatás) abban az esetben tekinthető állami támogatást nem tartalmazónak, ha az eladó költségei felszámolás esetén magasabbak lennének (24). Ilyen esetben a felszámolási költség kiszámításánál a Bizottság csak azokat a kötelezettségeket veszi számításba, amelyeket piaci befektető átvett volna (25). Ebbe nem tartoznak bele az állami támogatásból származó kötelezettségek (26). |
| --- | --- |

20.

A bank eladása jelenthet állami támogatást a vásárló, illetve az eladott üzletág számára (22). Amennyiben az eladás nyílt és feltételek nélküli versenyeljárás keretében történik, és az eszközöket a legmagasabb árat kínáló kapja, akkor az eladási ár piaci árnak tekintendő, és kizárható, hogy a vásárló támogatásban részesülne (23). Negatív eladási ár (vagy az azt kompenzáló pénzügyi támogatás) abban az esetben tekinthető állami támogatást nem tartalmazónak, ha az eladó költségei felszámolás esetén magasabbak lennének (24). Ilyen esetben a felszámolási költség kiszámításánál a Bizottság csak azokat a kötelezettségeket veszi számításba, amelyeket piaci befektető átvett volna (25). Ebbe nem tartoznak bele az állami támogatásból származó kötelezettségek (26).

| 21. | Minden olyan esetben meg kell fontolni a fizetésképtelenné vált bank rendezett felszámolását vagy elárverezését, amelyben a bank nem tudja hitelesen helyreállítani hosszú távú életképességét. A kormányoknak ösztönözniük kell, hogy az életképtelen gazdasági szereplők kilépjenek a piacról, ugyanakkor lehetővé kell tenniük, hogy a kilépés a pénzügyi stabilitást nem veszélyeztető időtartam alatt menjen végbe. A bankokról szóló közlemény ismerteti a rendezett felszámolási eljárást (27). A nehézségekkel küzdő bank jó eszközeinek és kötelezettségeinek felvásárlása jó lehetőség egy egészséges bank számára, mivel költséghatékony módon bővítheti betéteit, és megbízható hitelfelvevőkkel építhet kapcsolatokat. Járható utat jelenthet az életképesség eléréséhez valamely bank jó eszközeinek és kötelezettségeinek egy autonóm, jó bankba történő átvitele is, feltéve, hogy ez az új entitás nem torzítja túlzott mértékben a versenyt. |
| --- | --- |

21.

Minden olyan esetben meg kell fontolni a fizetésképtelenné vált bank rendezett felszámolását vagy elárverezését, amelyben a bank nem tudja hitelesen helyreállítani hosszú távú életképességét. A kormányoknak ösztönözniük kell, hogy az életképtelen gazdasági szereplők kilépjenek a piacról, ugyanakkor lehetővé kell tenniük, hogy a kilépés a pénzügyi stabilitást nem veszélyeztető időtartam alatt menjen végbe. A bankokról szóló közlemény ismerteti a rendezett felszámolási eljárást (27). A nehézségekkel küzdő bank jó eszközeinek és kötelezettségeinek felvásárlása jó lehetőség egy egészséges bank számára, mivel költséghatékony módon bővítheti betéteit, és megbízható hitelfelvevőkkel építhet kapcsolatokat. Járható utat jelenthet az életképesség eléréséhez valamely bank jó eszközeinek és kötelezettségeinek egy autonóm, jó bankba történő átvitele is, feltéve, hogy ez az új entitás nem torzítja túlzott mértékben a versenyt.

3.   A KEDVEZMÉNYEZETT HOZZÁJÁRULÁSA (TEHERMEGOSZTÁS)

| 22. | A versenytorzulás mértékének korlátozása és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni, a kedvezményezettnek pedig megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. A vállalkozásnak és a tulajdonosoknak a lehetséges mértékig saját forrásból kell finanszírozniuk az átalakítást. Ezáltal biztosítható, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák. |
| --- | --- |

22.

A versenytorzulás mértékének korlátozása és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni, a kedvezményezettnek pedig megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. A vállalkozásnak és a tulajdonosoknak a lehetséges mértékig saját forrásból kell finanszírozniuk az átalakítást. Ezáltal biztosítható, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák.

A szerkezetátalakítási költségek korlátozása

| 23. | A szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek. A vállalkozásoknak tehát nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból pl. más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges (28). |
| --- | --- |

23.

A szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek. A vállalkozásoknak tehát nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból pl. más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges (28).

A támogatási összeg korlátozása, jelentős saját hozzájárulás

| 24. | A támogatási összeg szükséges mértékre történő korlátozása érdekében a bankoknak először saját forrásaikból – például eszközeladás révén – kell finanszírozniuk a szerkezetátalakítást. Az állami támogatást olyan feltételekkel kell nyújtani, amelyek biztosítják a költségek megfelelő megosztását (29). Ez magában foglalja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam és a banki befektetők közösen viselik; utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást (30). A Bizottság ennek ellenére úgy véli, hogy – tekintettel a magántőkéhez jutás megkönnyítésére és a normál piaci feltételekhez való visszatérésre irányuló célkitűzésre – a jelenlegi rendszerjellegű válság miatt nem megfelelő a tehermegosztásra vonatkozó küszöbértékek előzetes meghatározása. |
| --- | --- |

24.

A támogatási összeg szükséges mértékre történő korlátozása érdekében a bankoknak először saját forrásaikból – például eszközeladás révén – kell finanszírozniuk a szerkezetátalakítást. Az állami támogatást olyan feltételekkel kell nyújtani, amelyek biztosítják a költségek megfelelő megosztását (29). Ez magában foglalja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam és a banki befektetők közösen viselik; utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást (30). A Bizottság ennek ellenére úgy véli, hogy – tekintettel a magántőkéhez jutás megkönnyítésére és a normál piaci feltételekhez való visszatérésre irányuló célkitűzésre – a jelenlegi rendszerjellegű válság miatt nem megfelelő a tehermegosztásra vonatkozó küszöbértékek előzetes meghatározása.

| 25. | A megfelelő mértékű tehermegosztástól való bármely előzetes eltérést, amelyet a pénzügyi stabilitás követelménye miatt a megmentési szakaszban kivételesen engedélyeztek, kompenzálni kell a szerkezetátalakítás későbbi szakaszában, például visszakövetelési rendelkezés formájában és/vagy nagyobb mértékű szerkezetátalakítás révén, ideértve a versenytorzulást korlátozó kiegészítő intézkedéseket (31). |
| --- | --- |

25.

A megfelelő mértékű tehermegosztástól való bármely előzetes eltérést, amelyet a pénzügyi stabilitás követelménye miatt a megmentési szakaszban kivételesen engedélyeztek, kompenzálni kell a szerkezetátalakítás későbbi szakaszában, például visszakövetelési rendelkezés formájában és/vagy nagyobb mértékű szerkezetátalakítás révén, ideértve a versenytorzulást korlátozó kiegészítő intézkedéseket (31).

| 26. | A banknak a tevékenységei által generált nyereségből képesnek kell lennie a tőke osztalékfizetéssel vagy fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényekkel történő ellentételezésére. A bankok azonban nem használhatják az állami támogatást a saját pénzeszközök (tőke és alárendelt kölcsön) ellentételezésére, ha ezek a tevékenységek nem termelnek elegendő nyereséget. Ebből kifolyólag szerkezetátalakítás esetén nem összeegyeztethető a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket (32). Ezt esetleg ellensúlyozni kell a bank refinanszírozási képességének és az állami támogatás elhagyására való ösztönzőknek a biztosításával (33). A kedvezményezett bank általi refinanszírozást elősegítendő a Bizottság a létező alárendelt kölcsönökkel szemben előnyben részesítheti a nagyobb szenioritású, újonnan kibocsátott hibrid tőkeeszközök utáni kamatfizetést. A bankoknak azonban semmi esetre sem szabad megengedni, hogy a szerkezetátalakítás alatt saját részvényeket vásároljanak. |
| --- | --- |

26.

A banknak a tevékenységei által generált nyereségből képesnek kell lennie a tőke osztalékfizetéssel vagy fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényekkel történő ellentételezésére. A bankok azonban nem használhatják az állami támogatást a saját pénzeszközök (tőke és alárendelt kölcsön) ellentételezésére, ha ezek a tevékenységek nem termelnek elegendő nyereséget. Ebből kifolyólag szerkezetátalakítás esetén nem összeegyeztethető a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket (32). Ezt esetleg ellensúlyozni kell a bank refinanszírozási képességének és az állami támogatás elhagyására való ösztönzőknek a biztosításával (33). A kedvezményezett bank általi refinanszírozást elősegítendő a Bizottság a létező alárendelt kölcsönökkel szemben előnyben részesítheti a nagyobb szenioritású, újonnan kibocsátott hibrid tőkeeszközök utáni kamatfizetést. A bankoknak azonban semmi esetre sem szabad megengedni, hogy a szerkezetátalakítás alatt saját részvényeket vásároljanak.

| 27. | Nyitva kell hagyni a lehetőséget arra, hogy a szerkezetátalakítási időszak alatt kiegészítő támogatást nyújtsanak, amennyiben a pénzügyi stabilitás érdekében erre szükség van. A kiegészítő támogatás összegének az életképesség megőrzéséhez szükséges minimális összegre kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

27.

Nyitva kell hagyni a lehetőséget arra, hogy a szerkezetátalakítási időszak alatt kiegészítő támogatást nyújtsanak, amennyiben a pénzügyi stabilitás érdekében erre szükség van. A kiegészítő támogatás összegének az életképesség megőrzéséhez szükséges minimális összegre kell korlátozódnia.

4.   A VERSENYTORZULÁS KORLÁTOZÁSA ÉS A BANKSZEKTOR VERSENYKÉPESSÉGÉNEK BIZTOSÍTÁSA

A torzulás típusai

| 28. | Bár az állami támogatás – egyéb pozitív hatásai mellett – rendszerjellegű válság esetén hozzájárulhat a pénzügyi stabilitás helyreállításához, különböző módokon torzíthatja is a versenyt. Ha a bankok termékeik és szolgáltatásaik teljesítménye tekintetében versenyben állnak egymással, a túlzott kockázatot vállalók, illetve fenntarthatatlan üzleti modellt alkalmazók végezetül csökkenő piaci részesedéssel szembesülnek, és esetleg ki kell lépniük a piacról, míg a hatékonyabb versenytársak részesedése növekszik, vagy új belépőként jelennek meg az érintett piacon. Az állami támogatás eredményeképpen fennmarad a túlzott kockázatvállalás és a fenntarthatatlan üzleti modellek okozta versenytorzulás, mivel a támogatás mesterségesen fenntartja a kedvezményezettek piaci hatalmát. Ily módon erkölcsi kockázatot jelent a kedvezményezettek számára, és gyengíti a támogatásban nem részesülők versenyzési, befektetési és innovációs kedvét. Végezetül, az állami támogatás gyengítheti az egységes piacot azáltal, hogy a strukturális alkalmazkodás terhének aránytalanul nagy részét és az azzal járó társadalmi és gazdasági problémákat más tagállamokra hárítja, ezzel egyidőben pedig belépési korlátokat teremt, és gyengíti a határokon átnyúló tevékenységek folytatását célzó ösztönzőket. |
| --- | --- |

28.

Bár az állami támogatás – egyéb pozitív hatásai mellett – rendszerjellegű válság esetén hozzájárulhat a pénzügyi stabilitás helyreállításához, különböző módokon torzíthatja is a versenyt. Ha a bankok termékeik és szolgáltatásaik teljesítménye tekintetében versenyben állnak egymással, a túlzott kockázatot vállalók, illetve fenntarthatatlan üzleti modellt alkalmazók végezetül csökkenő piaci részesedéssel szembesülnek, és esetleg ki kell lépniük a piacról, míg a hatékonyabb versenytársak részesedése növekszik, vagy új belépőként jelennek meg az érintett piacon. Az állami támogatás eredményeképpen fennmarad a túlzott kockázatvállalás és a fenntarthatatlan üzleti modellek okozta versenytorzulás, mivel a támogatás mesterségesen fenntartja a kedvezményezettek piaci hatalmát. Ily módon erkölcsi kockázatot jelent a kedvezményezettek számára, és gyengíti a támogatásban nem részesülők versenyzési, befektetési és innovációs kedvét. Végezetül, az állami támogatás gyengítheti az egységes piacot azáltal, hogy a strukturális alkalmazkodás terhének aránytalanul nagy részét és az azzal járó társadalmi és gazdasági problémákat más tagállamokra hárítja, ezzel egyidőben pedig belépési korlátokat teremt, és gyengíti a határokon átnyúló tevékenységek folytatását célzó ösztönzőket.

| 29. | A pénzügyi szektornak a rendszerjellegű válság idején nyújtott támogatás fő célja továbbra is a pénzügyi stabilitás megteremtése, azonban a rövid távú rendszerstabilitás megőrzésének nem szabad hosszú távon károsítania az egyenlő feltételeket és a versenyen alapuló piacot. Ebben az összefüggésben fontos szerepet játszanak az állami támogatás okozta versenytorzulást korlátozó intézkedések, többek között a következő okok miatt. Először is, a bankokat nem egyformán érintette a válság a Közösségen belül, így a válsághelyzetbe került bankok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatás gyengítheti a stabilitásukat megőrző bankok helyzetét, ezáltal pedig alááshatja a pénzügyi stabilitást. Pénzügyi, gazdasági és államháztartási válság idején tovább növekednek az állami beavatkozásra rendelkezésre álló forrásokban a tagállamok között fennálló különbségek, ami rontja az egységes piaci egyenlő feltételeket. Másodszor, a jelenlegi gazdasági válságban végrehajtott nemzeti beavatkozások jellegüknél fogva az országos piacokra összpontosítanak, így súlyos kockázatokat hordoznak, például az országhatárokon belülre való visszavonulás vagy az egységes piac széttöredezése tekintetében. A támogatás kedvezményezettjeinek piaci jelenlétét annak tükrében kell értékelni, hogy biztosítsuk a hatékony versenyt, megelőzzük a piaci erőfölény, a piaci korlátok és a határokon átnyúló tevékenységek előtt álló akadályok kialakulását, azaz hogy ne sérüljenek az európai vállalkozások és fogyasztók érdekei. Harmadszor, az állami beavatkozás pénzügyi stabilitás helyreállításához szükséges mértéke, valamint a rendes tehermegosztás esetleges korlátai szükségszerűen még nagyobb erkölcsi kockázatot teremtenek, amit ki kell igazítani egyrészt a kívánatossal ellentétes hatású ösztönzők és a túlzottan kockázatos magatartás jövőbeni megismétlődésének elkerülése érdekében, másrészt azért, hogy lehetővé tegyük a rendes, állami támogatás nélküli piaci feltételekhez való gyors visszatérést. |
| --- | --- |

29.

A pénzügyi szektornak a rendszerjellegű válság idején nyújtott támogatás fő célja továbbra is a pénzügyi stabilitás megteremtése, azonban a rövid távú rendszerstabilitás megőrzésének nem szabad hosszú távon károsítania az egyenlő feltételeket és a versenyen alapuló piacot. Ebben az összefüggésben fontos szerepet játszanak az állami támogatás okozta versenytorzulást korlátozó intézkedések, többek között a következő okok miatt. Először is, a bankokat nem egyformán érintette a válság a Közösségen belül, így a válsághelyzetbe került bankok megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatás gyengítheti a stabilitásukat megőrző bankok helyzetét, ezáltal pedig alááshatja a pénzügyi stabilitást. Pénzügyi, gazdasági és államháztartási válság idején tovább növekednek az állami beavatkozásra rendelkezésre álló forrásokban a tagállamok között fennálló különbségek, ami rontja az egységes piaci egyenlő feltételeket. Másodszor, a jelenlegi gazdasági válságban végrehajtott nemzeti beavatkozások jellegüknél fogva az országos piacokra összpontosítanak, így súlyos kockázatokat hordoznak, például az országhatárokon belülre való visszavonulás vagy az egységes piac széttöredezése tekintetében. A támogatás kedvezményezettjeinek piaci jelenlétét annak tükrében kell értékelni, hogy biztosítsuk a hatékony versenyt, megelőzzük a piaci erőfölény, a piaci korlátok és a határokon átnyúló tevékenységek előtt álló akadályok kialakulását, azaz hogy ne sérüljenek az európai vállalkozások és fogyasztók érdekei. Harmadszor, az állami beavatkozás pénzügyi stabilitás helyreállításához szükséges mértéke, valamint a rendes tehermegosztás esetleges korlátai szükségszerűen még nagyobb erkölcsi kockázatot teremtenek, amit ki kell igazítani egyrészt a kívánatossal ellentétes hatású ösztönzők és a túlzottan kockázatos magatartás jövőbeni megismétlődésének elkerülése érdekében, másrészt azért, hogy lehetővé tegyük a rendes, állami támogatás nélküli piaci feltételekhez való gyors visszatérést.

Hatékony és arányos intézkedések alkalmazása a versenytorzulás korlátozása érdekében

| 30. | A versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket az életképességét a szerkezetátalakítást követően visszanyert kedvezményezett bank működési piacain azonosított torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni, ugyanakkor viszont közös politikát és alapelveket kell követni. A Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékelésénél abból indul ki, hogy milyen mértékűek és jellegűek lennének, illetve mire terjednének ki a szóban forgó bank tevékenységei a 2. szakaszban bemutatott hiteles szerkezetátalakítási terv végrehajtása után. A versenytorzulást jellegétől függően kezelhetjük a kötelezettségeket és/vagy az eszközöket érintő intézkedésekkel (34). Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium határozza meg: 1. a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények; 2. a kedvezményezett bank működési piaca(i). |
| --- | --- |

30.

A versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedéseket az életképességét a szerkezetátalakítást követően visszanyert kedvezményezett bank működési piacain azonosított torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni, ugyanakkor viszont közös politikát és alapelveket kell követni. A Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékelésénél abból indul ki, hogy milyen mértékűek és jellegűek lennének, illetve mire terjednének ki a szóban forgó bank tevékenységei a 2. szakaszban bemutatott hiteles szerkezetátalakítási terv végrehajtása után. A versenytorzulást jellegétől függően kezelhetjük a kötelezettségeket és/vagy az eszközöket érintő intézkedésekkel (34). Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium határozza meg: 1. a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények; 2. a kedvezményezett bank működési piaca(i).

| 31. | Az első kritériumot illetően, a torzulást korlátozó intézkedések nagymértékben eltérnek a támogatás összege, illetve a tehermegosztás foka és az árszint szerint. Ebben az összefüggésben az állami támogatás összegét mind abszolút értékben (a kapott tőke összege, garancia- és eszközátvételi intézkedési elem), mind a bank kockázattal súlyozott eszközeihez viszonyítva értékelik. A Bizottság a kedvezményezettnek nyújtott teljes támogatási összeget figyelembe veszi, ideértve bármilyen megmentési támogatást is. A Bizottság hasonlóképpen figyelembe veszi a kedvezményezett saját hozzájárulásának mértékét, valamint a szerkezetátalakítási időszak alatti tehermegosztást. Általánosságban szólva, kevesebb az erkölcsi kockázatból származó negatív következmény azokban az esetekben, ahol nagyobb fokú a tehermegosztás, illetve magasabb a saját hozzájárulás aránya. Ezért kisebb mértékben van szükség további intézkedésekre (35). |
| --- | --- |

31.

Az első kritériumot illetően, a torzulást korlátozó intézkedések nagymértékben eltérnek a támogatás összege, illetve a tehermegosztás foka és az árszint szerint. Ebben az összefüggésben az állami támogatás összegét mind abszolút értékben (a kapott tőke összege, garancia- és eszközátvételi intézkedési elem), mind a bank kockázattal súlyozott eszközeihez viszonyítva értékelik. A Bizottság a kedvezményezettnek nyújtott teljes támogatási összeget figyelembe veszi, ideértve bármilyen megmentési támogatást is. A Bizottság hasonlóképpen figyelembe veszi a kedvezményezett saját hozzájárulásának mértékét, valamint a szerkezetátalakítási időszak alatti tehermegosztást. Általánosságban szólva, kevesebb az erkölcsi kockázatból származó negatív következmény azokban az esetekben, ahol nagyobb fokú a tehermegosztás, illetve magasabb a saját hozzájárulás aránya. Ezért kisebb mértékben van szükség további intézkedésekre (35).

| 32. | A második kritériumot illetően a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen valószínűsíthető hatást gyakorol a támogatás azokra a piacokra, amelyeken a kedvezményezett bank a szerkezetátalakítást követően működik majd. Először is megvizsgálják a banknak az életképesség helyreállítását követően a piaco(ko)n elért méretét és relatív fontosságát. Amennyiben az átalakított bank piaci jelenléte korlátozott marad, akkor valószínűleg kisebb szükség lesz további korlátozásokra, pl. leválasztásra vagy magatartásbeli kötelezettségvállalásokra. Az intézkedéseket a piaci jellemzőknek (36) megfelelően alakítják ki annak érdekében, hogy megőrizzék a hatékony versenyt. Egyes területeken a leválasztás negatív következményekkel járhat, és nem biztos, hogy szükséges a várt eredmény eléréséhez, így a leválasztással szemben preferált opció lehet a szerves növekedés korlátozása. Más területeken, különösen az erős belépési korlátokkal működő országos piacokon szükség lehet a leválasztásra, hogy lehetővé tegyük a versenytársak belépését vagy bővülését. A versenytorzulást korlátozó intézkedések nem ronthatják a bank életképességhez való visszatérésének kilátásait. |
| --- | --- |

32.

A második kritériumot illetően a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen valószínűsíthető hatást gyakorol a támogatás azokra a piacokra, amelyeken a kedvezményezett bank a szerkezetátalakítást követően működik majd. Először is megvizsgálják a banknak az életképesség helyreállítását követően a piaco(ko)n elért méretét és relatív fontosságát. Amennyiben az átalakított bank piaci jelenléte korlátozott marad, akkor valószínűleg kisebb szükség lesz további korlátozásokra, pl. leválasztásra vagy magatartásbeli kötelezettségvállalásokra. Az intézkedéseket a piaci jellemzőknek (36) megfelelően alakítják ki annak érdekében, hogy megőrizzék a hatékony versenyt. Egyes területeken a leválasztás negatív következményekkel járhat, és nem biztos, hogy szükséges a várt eredmény eléréséhez, így a leválasztással szemben preferált opció lehet a szerves növekedés korlátozása. Más területeken, különösen az erős belépési korlátokkal működő országos piacokon szükség lehet a leválasztásra, hogy lehetővé tegyük a versenytársak belépését vagy bővülését. A versenytorzulást korlátozó intézkedések nem ronthatják a bank életképességhez való visszatérésének kilátásait.

| 33. | Végezetül, a Bizottság figyelmet fordít arra, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések ne ássák alá a belső piacot, és kedvezően tekint azokra az intézkedésekre, amelyek segítenek annak biztosításában, hogy a nemzeti piacok nyíltak maradjanak és helyet kínáljanak a versenynek. A támogatást az országos pénzügyi stabilitás és a reálgazdaságnak történő hitelnyújtás fenntartására nyújtják a tagállamok, ha azonban e támogatást ahhoz kötik, hogy a kedvezményezett bank tartsa be a támogatást nyújtó tagállamon kívüli tagállamok hitelezési célkitűzéseit, akkor ezt a támogatás további fontos pozitív hatásaként értékelik. Kifejezetten így történik akkor, ha a hitelezési célkitűzések a tények hiteles összevetésén alapuló elemzés alapján jelentősek, ha e célkitűzéseket megfelelően ellenőrzik (például honi és székhelyállami felügyelők közötti együttműködés keretében), ha a székhelyállam bankrendszerét külföldi székhelyű bankok dominálják, és ha a hitelezési kötelezettségvállalásokat közösségi szinten koordinálják (például a likviditási segítségnyújtásra irányuló tárgyalások keretében). |
| --- | --- |

33.

Végezetül, a Bizottság figyelmet fordít arra, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések ne ássák alá a belső piacot, és kedvezően tekint azokra az intézkedésekre, amelyek segítenek annak biztosításában, hogy a nemzeti piacok nyíltak maradjanak és helyet kínáljanak a versenynek. A támogatást az országos pénzügyi stabilitás és a reálgazdaságnak történő hitelnyújtás fenntartására nyújtják a tagállamok, ha azonban e támogatást ahhoz kötik, hogy a kedvezményezett bank tartsa be a támogatást nyújtó tagállamon kívüli tagállamok hitelezési célkitűzéseit, akkor ezt a támogatás további fontos pozitív hatásaként értékelik. Kifejezetten így történik akkor, ha a hitelezési célkitűzések a tények hiteles összevetésén alapuló elemzés alapján jelentősek, ha e célkitűzéseket megfelelően ellenőrzik (például honi és székhelyállami felügyelők közötti együttműködés keretében), ha a székhelyállam bankrendszerét külföldi székhelyű bankok dominálják, és ha a hitelezési kötelezettségvállalásokat közösségi szinten koordinálják (például a likviditási segítségnyújtásra irányuló tárgyalások keretében).

Az állami támogatás megfelelő ellentételezésének meghatározása

| 34. | Az állami beavatkozás megfelelő ellentételezése általánosságban véve a versenytorzulás megfelelő korlátozásának egyik legjobb módja, mivel a támogatás összegét korlátozza. Ha a belépési árat pénzügyi stabilitási okokból jelentős mértékben a piaci ár alatt állapítják meg, akkor biztosítani kell, hogy a pénzügyi támogatási feltételeket a szerkezetátalakítási tervben felülvizsgálják (37), ezáltal csökkentve a támogatás torzító hatását. |
| --- | --- |

34.

Az állami beavatkozás megfelelő ellentételezése általánosságban véve a versenytorzulás megfelelő korlátozásának egyik legjobb módja, mivel a támogatás összegét korlátozza. Ha a belépési árat pénzügyi stabilitási okokból jelentős mértékben a piaci ár alatt állapítják meg, akkor biztosítani kell, hogy a pénzügyi támogatási feltételeket a szerkezetátalakítási tervben felülvizsgálják (37), ezáltal csökkentve a támogatás torzító hatását.

Strukturális intézkedések – üzleti tevékenységek leválasztása és csökkentése

| 35. | Az e szakasz kritériumai szerinti értékelés alapján az állami támogatásban részesülő bankoknak előírhatják, hogy válaszszanak le leányvállalatokat, fiókokat, ügyfélportfóliókat vagy üzleti egységeket, vagy hasonló intézkedéseket tegyenek (38), többek között a támogatás kedvezményezettjének székhelyéül szolgáló hazai kiskereskedelmi piacon is. Ahhoz, hogy ezek az intézkedések fokozzák a versenyt és segítsék a belső piac működését, támogatniuk kell a versenytársak belépését és a határokon átnyúló tevékenységeket (39). Az életképesség helyreállításának követelményével összhangban a Bizottság kedvezően viszonyul az ilyen strukturális intézkedésekhez abban az esetben, ha azok nem tesznek különbséget a különböző tagállamokban lévő vállalkozások között, azaz hozzájárulnak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának megőrzéséhez. |
| --- | --- |

35.

Az e szakasz kritériumai szerinti értékelés alapján az állami támogatásban részesülő bankoknak előírhatják, hogy válaszszanak le leányvállalatokat, fiókokat, ügyfélportfóliókat vagy üzleti egységeket, vagy hasonló intézkedéseket tegyenek (38), többek között a támogatás kedvezményezettjének székhelyéül szolgáló hazai kiskereskedelmi piacon is. Ahhoz, hogy ezek az intézkedések fokozzák a versenyt és segítsék a belső piac működését, támogatniuk kell a versenytársak belépését és a határokon átnyúló tevékenységeket (39). Az életképesség helyreállításának követelményével összhangban a Bizottság kedvezően viszonyul az ilyen strukturális intézkedésekhez abban az esetben, ha azok nem tesznek különbséget a különböző tagállamokban lévő vállalkozások között, azaz hozzájárulnak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának megőrzéséhez.

| 36. | Néhány üzletágban vagy földrajzi területen szükség lehet a bank expanziójának – piacorientált korrekciós intézkedéseken, például konkrét tőkemegfelelés előírásán keresztül megvalósuló – korlátozására abban az esetben, ha a piaci verseny gyengül az expanziót sújtó közvetlen korlátozások vagy az erkölcsi kockázat korlátozása révén. Ezzel egyidejűleg a Bizottság különös figyelmet szentel annak, hogy ne kerüljön sor az országhatárokon belülre való visszavonulásra, és ne töredezzen szét az egységes piac. |
| --- | --- |

36.

Néhány üzletágban vagy földrajzi területen szükség lehet a bank expanziójának – piacorientált korrekciós intézkedéseken, például konkrét tőkemegfelelés előírásán keresztül megvalósuló – korlátozására abban az esetben, ha a piaci verseny gyengül az expanziót sújtó közvetlen korlátozások vagy az erkölcsi kockázat korlátozása révén. Ezzel egyidejűleg a Bizottság különös figyelmet szentel annak, hogy ne kerüljön sor az országhatárokon belülre való visszavonulásra, és ne töredezzen szét az egységes piac.

| 37. | Amennyiben objektíve nehéznek bizonyul vevőt találni az elidegenítendő leányvállalatokra, eszközökre vagy egyéb tevékenységekre, a Bizottság meghosszabbítja az ezen intézkedések végrehajtására rendelkezésre álló időszakot, ha kötelező erejű ütemterv áll rendelkezésre az üzleti tevékenység fokozatos szűkítésére (ideértve az üzletágak leválasztását). Az ezen intézkedések végrehajtására rendelkezésre álló időszak azonban nem haladhatja meg az öt évet. |
| --- | --- |

37.

Amennyiben objektíve nehéznek bizonyul vevőt találni az elidegenítendő leányvállalatokra, eszközökre vagy egyéb tevékenységekre, a Bizottság meghosszabbítja az ezen intézkedések végrehajtására rendelkezésre álló időszakot, ha kötelező erejű ütemterv áll rendelkezésre az üzleti tevékenység fokozatos szűkítésére (ideértve az üzletágak leválasztását). Az ezen intézkedések végrehajtására rendelkezésre álló időszak azonban nem haladhatja meg az öt évet.

| 38. | A versenytorzulást korlátozó strukturális intézkedések szükséges mértékének egy adott ügyben történő értékelése során a Bizottság az egyenlő bánásmód elvére való tekintettel figyelembe veszi az azonos piacokon vagy piaci szegmensekben egyidejűleg folyó ügyekben hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

38.

A versenytorzulást korlátozó strukturális intézkedések szükséges mértékének egy adott ügyben történő értékelése során a Bizottság az egyenlő bánásmód elvére való tekintettel figyelembe veszi az azonos piacokon vagy piaci szegmensekben egyidejűleg folyó ügyekben hozott intézkedéseket.

El kell kerülni, hogy az állami támogatásból versenyellenes magatartást finanszírozzanak

| 39. | Az állami támogatás nem használható a közpénzekből folyósított támogatásban nem részesülő versenytársak károsítására (40). |
| --- | --- |

39.

Az állami támogatás nem használható a közpénzekből folyósított támogatásban nem részesülő versenytársak károsítására (40).

| 40. | A (41) bekezdés sérelme nélkül a bankok nem fordíthatják az állami támogatást versenytársaik felvásárlására (41). Ez az előírás legalább három évig alkalmazandó, de a támogatás mértékétől, vonatkozásától és időtartamától függően meghosszabbítható a szerkezetátalakítási időszak egészére. |
| --- | --- |

40.

A (41) bekezdés sérelme nélkül a bankok nem fordíthatják az állami támogatást versenytársaik felvásárlására (41). Ez az előírás legalább három évig alkalmazandó, de a támogatás mértékétől, vonatkozásától és időtartamától függően meghosszabbítható a szerkezetátalakítási időszak egészére.

| 41. | Kivételes esetben, bejelentést követően a Bizottság engedélyezheti a felvásárlást, ha az a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a hatékony verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezi. A felvásárlásnál tiszteletben kell tartani a potenciális vásárlók esélyegyenlőségének elvét, az eredménynek pedig biztosítania kell a hatékony versenyt az érintett piacokon. |
| --- | --- |

41.

Kivételes esetben, bejelentést követően a Bizottság engedélyezheti a felvásárlást, ha az a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a hatékony verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezi. A felvásárlásnál tiszteletben kell tartani a potenciális vásárlók esélyegyenlőségének elvét, az eredménynek pedig biztosítania kell a hatékony versenyt az érintett piacokon.

| 42. | Ha a leválasztás megkövetelése, illetve a felvásárlási tilalom nem megfelelő eszköz, a Bizottság elfogadhatja azt is, hogy a tagállam visszakövetelési mechanizmust vezessen be, például a támogatás kedvezményezettjére rótt díj formájában. E mechanizmus lehetővé tenné, hogy a bank életképességének helyreállítását követően visszatérítse a támogatás egy részét. |
| --- | --- |

42.

Ha a leválasztás megkövetelése, illetve a felvásárlási tilalom nem megfelelő eszköz, a Bizottság elfogadhatja azt is, hogy a tagállam visszakövetelési mechanizmust vezessen be, például a támogatás kedvezményezettjére rótt díj formájában. E mechanizmus lehetővé tenné, hogy a bank életképességének helyreállítását követően visszatérítse a támogatás egy részét.

| 43. | Ha az állami támogatásban részesülő banknak a reálgazdaságnak való hitelnyújtásra nézve bizonyos követelményeket kell teljesítenie, a banknak kereskedelmi feltételek mellett kell hitelt nyújtania (42). |
| --- | --- |

43.

Ha az állami támogatásban részesülő banknak a reálgazdaságnak való hitelnyújtásra nézve bizonyos követelményeket kell teljesítenie, a banknak kereskedelmi feltételek mellett kell hitelt nyújtania (42).

| 44. | Az állami támogatás mellett nem ajánlhatók olyan feltételek (például kamat vagy biztosíték tekintetében), amelyekkel az állami támogatásban nem részesülő versenytársak nem tudnak versenyre kelni. Olyan esetekben azonban, ahol nem megfelelő a kedvezményezett árazási magatartásának korlátozása (mert például ezáltal csökkenne a hatékony verseny), a tagállamok javaslatot tehetnek a hatékony versenyt biztosító, alkalmasabb – például a belépést megkönnyítő – korrekciós intézkedésekre. Hasonlóképpen, a bankok pénzügyi ajánlataik értékesítésekor nem alkalmazhatják az állami támogatást versenyelőnyként (43). E korlátozások a támogatás mértékétől, vonatkozásától és időtartamától függően három évtől a szerkezetátalakítási időszak végéig terjedő időtartamra maradnak érvényben. Ily módon e korlátozások egyértelmű ösztönzőt szolgáltatnak az állami támogatás minél hamarabbi visszafizetésére is. |
| --- | --- |

44.

Az állami támogatás mellett nem ajánlhatók olyan feltételek (például kamat vagy biztosíték tekintetében), amelyekkel az állami támogatásban nem részesülő versenytársak nem tudnak versenyre kelni. Olyan esetekben azonban, ahol nem megfelelő a kedvezményezett árazási magatartásának korlátozása (mert például ezáltal csökkenne a hatékony verseny), a tagállamok javaslatot tehetnek a hatékony versenyt biztosító, alkalmasabb – például a belépést megkönnyítő – korrekciós intézkedésekre. Hasonlóképpen, a bankok pénzügyi ajánlataik értékesítésekor nem alkalmazhatják az állami támogatást versenyelőnyként (43). E korlátozások a támogatás mértékétől, vonatkozásától és időtartamától függően három évtől a szerkezetátalakítási időszak végéig terjedő időtartamra maradnak érvényben. Ily módon e korlátozások egyértelmű ösztönzőt szolgáltatnak az állami támogatás minél hamarabbi visszafizetésére is.

| 45. | A Bizottság megvizsgálja a piac nyitottságának fokát is és azt is, hogy a szektor milyen mértékben képes kezelni a bankcsődöket. Átfogó értékelésében a Bizottság figyelembe veheti a kedvezményezett vagy a tagállam által olyan intézkedésekre vállalt kötelezettségeket (44), amelyek elősegítik a stabilabb, versenyen alapuló piacok kialakulását például azáltal, hogy megkönnyítik a be- és kilépést. Adott esetben ilyen kezdeményezések tehetők a kedvezményezettektől elvárt egyéb strukturális és magatartásbeli intézkedések mellett. A tagállamok által a bankok nehézségeinek korai kezelésére szolgáló mechanizmusok létrehozására vállalt kötelezettséget a Bizottság a stabil és versenyen alapuló piacok elősegítését szolgáló elemként kedvezően ítélheti meg. |
| --- | --- |

45.

A Bizottság megvizsgálja a piac nyitottságának fokát is és azt is, hogy a szektor milyen mértékben képes kezelni a bankcsődöket. Átfogó értékelésében a Bizottság figyelembe veheti a kedvezményezett vagy a tagállam által olyan intézkedésekre vállalt kötelezettségeket (44), amelyek elősegítik a stabilabb, versenyen alapuló piacok kialakulását például azáltal, hogy megkönnyítik a be- és kilépést. Adott esetben ilyen kezdeményezések tehetők a kedvezményezettektől elvárt egyéb strukturális és magatartásbeli intézkedések mellett. A tagállamok által a bankok nehézségeinek korai kezelésére szolgáló mechanizmusok létrehozására vállalt kötelezettséget a Bizottság a stabil és versenyen alapuló piacok elősegítését szolgáló elemként kedvezően ítélheti meg.

5.   FELÜGYELET ÉS ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK

| 46. | Annak verifikálása érdekében, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják végre, a Bizottság rendszeres részletes jelentéstételt ír elő. Az első jelentést általában a szerkezetátalakítási terv jóváhagyását követő hat hónapon belül kell benyújtani a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

46.

Annak verifikálása érdekében, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják végre, a Bizottság rendszeres részletes jelentéstételt ír elő. Az első jelentést általában a szerkezetátalakítási terv jóváhagyását követő hat hónapon belül kell benyújtani a Bizottsághoz.

| 47. | A szerkezetátalakítási terv bejelentését követően a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a terv következtében helyreáll-e a hosszú távú életképesség, és megfelelően korlátozzák-e a versenytorzulásokat. Ha a Bizottságnak súlyos kételyei vannak annak tekintetében, hogy a szerkezetátalakítási terv teljesíti a vonatkozó követelményeket, hivatalos vizsgálati eljárást kell indítania, megadva a lehetőséget harmadik feleknek, hogy megtegyék észrevételeiket az intézkedésre vonatkozóan. Ezáltal átlátható és koherens megközelítés érvényesül az állami támogatási eljárásokra alkalmazandó titoktartási szabályok egyidejű betartása mellett (45). |
| --- | --- |

47.

A szerkezetátalakítási terv bejelentését követően a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a terv következtében helyreáll-e a hosszú távú életképesség, és megfelelően korlátozzák-e a versenytorzulásokat. Ha a Bizottságnak súlyos kételyei vannak annak tekintetében, hogy a szerkezetátalakítási terv teljesíti a vonatkozó követelményeket, hivatalos vizsgálati eljárást kell indítania, megadva a lehetőséget harmadik feleknek, hogy megtegyék észrevételeiket az intézkedésre vonatkozóan. Ezáltal átlátható és koherens megközelítés érvényesül az állami támogatási eljárásokra alkalmazandó titoktartási szabályok egyidejű betartása mellett (45).

| 48. | A Bizottságnak azonban nem kell hivatalos vizsgálati eljárást indítania, ha a szerkezetátalakítási terv teljes, és a javasolt intézkedések alapján a Bizottságnak nincsenek kételyei az összeegyeztethetőségre vonatkozóan, az EK-Szerződés 88. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (4) bekezdése értelmében (46). Ez az eset áll fenn különösen akkor, ha egy tagállam a szükséges nyomon követés tekintetében kíván jogbiztonsághoz jutni, és ezért bejelenti a Bizottságnak a jelen közleményben foglalt összes feltételt teljesítő szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódó támogatást. Ilyen esetben a Bizottság végleges határozatot hozhat, amelyben megállapítja, hogy a megmentési és a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján. |
| --- | --- |

48.

A Bizottságnak azonban nem kell hivatalos vizsgálati eljárást indítania, ha a szerkezetátalakítási terv teljes, és a javasolt intézkedések alapján a Bizottságnak nincsenek kételyei az összeegyeztethetőségre vonatkozóan, az EK-Szerződés 88. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (4) bekezdése értelmében (46). Ez az eset áll fenn különösen akkor, ha egy tagállam a szükséges nyomon követés tekintetében kíván jogbiztonsághoz jutni, és ezért bejelenti a Bizottságnak a jelen közleményben foglalt összes feltételt teljesítő szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódó támogatást. Ilyen esetben a Bizottság végleges határozatot hozhat, amelyben megállapítja, hogy a megmentési és a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján.

6.   A KÖZLEMÉNY IDEIGLENES HATÁLYA

| 49. | E közlemény elfogadását a kivételes pénzügyi szektorbeli válság indokolja, ezért csak korlátozott időtartamra alkalmazandó. A Bizottság a 2010. december 31-ig bezárólag nála bejelentett szerkezetátalakítási támogatások értékelését a jelen közlemény alapján végzi. A be nem jelentett támogatásokra a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (47) alkalmazandó. A Bizottság ezért a jelen közleményt alkalmazni fogja a 2010. december 31-ig nyújott, be nem jelentett támogatások összeegyeztethetőségének értékelésekor. |
| --- | --- |

49.

E közlemény elfogadását a kivételes pénzügyi szektorbeli válság indokolja, ezért csak korlátozott időtartamra alkalmazandó. A Bizottság a 2010. december 31-ig bezárólag nála bejelentett szerkezetátalakítási támogatások értékelését a jelen közlemény alapján végzi. A be nem jelentett támogatásokra a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (47) alkalmazandó. A Bizottság ezért a jelen közleményt alkalmazni fogja a 2010. december 31-ig nyújott, be nem jelentett támogatások összeegyeztethetőségének értékelésekor.

| 50. | Figyelembe véve, hogy e közlemény a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontján alapul, a Bizottság a piaci feltételek javulása, az ügyek kezelése során szerzett tapasztalatok és a pénzügyi stabilitás fenntartása mint feltétlenül érvényesítendő érdek tükrében felülvizsgálhatja a közlemény tartalmát és érvényességének tartamát. |
| --- | --- |

50.

Figyelembe véve, hogy e közlemény a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontján alapul, a Bizottság a piaci feltételek javulása, az ügyek kezelése során szerzett tapasztalatok és a pénzügyi stabilitás fenntartása mint feltétlenül érvényesítendő érdek tükrében felülvizsgálhatja a közlemény tartalmát és érvényességének tartamát.

---

(1)  Az Európai Tanácshoz intézett, 2009. március 4-i„Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében (COM(2009) 114 végleges) a Bizottság a Közösség területén működő pénzintézetekre vonatkozó szabályozási keret általános hiányosságainak kezelésére szolgáló reformprogramot jelentett be.

(2)  Lásd „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című bizottsági közleményt (a továbbiakban: a bankokról szóló közlemény) (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.), „A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok” című bizottsági közleményt (a továbbiakban: a feltőkésítési közlemény) (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.) és az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló bizottsági közleményt (a továbbiakban: az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.). A Bizottság döntéshozatali gyakorlatának áttekintését lásd a 2009. április 8-i„State aid Scoreboard – Spring 2009 Update, Special edition on State aid interventions in the current financial and economic crisis” (Az állami támogatásokat összegző mutatórendszer, 2009. tavaszi különkiadás a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban hozott állami támogatásokról) című dokumentumban, COM(2009) 164 végleges.

(3)  E közlemény alkalmazása a bankokról szóló közleményben említett pénzintézetekre korlátozódik. A jelen közleményben felvázolt útmutatás az egyszerűség kedvéért bankokról beszél, azonban adott esetben egyéb pénzintézetekre is értelemszerűen vonatkozik.

(4)  Azokat a szempontokat és konkrét körülményeket, melyek között szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani, a bankokról szóló közlemény, a feltőkésítési közlemény és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény részletezte. Ezek elsősorban – de nem kizárólagosan – olyan eseteket sorolnak fel, amelyekben az állam feltőkésített egy problémákkal küszködő bankot, vagy az eszközátvétel által érintett bank már kapott valamilyen, veszteségfedezési vagy veszteségelkerülést segítő támogatást (kivéve a garanciaprogramban való részvételt), és a támogatás értéke összességében meghaladja a bank kockázattal súlyozott teljes eszközállományának 2 %-át. Az átalakítás mértéke a szóban forgó bank problémáinak súlyosságától függ. Ezzel szemben, amennyiben alapvetően jó helyzetben lévő bankok kapnak korlátozott összegű támogatást, a közleményekkel (különösen a feltőkésítési közlemény 40. pontjával és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény V. mellékletével) összhangban a tagállamoknak olyan jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz az állami források felhasználásáról, amely tartalmazza a bank életképességének értékelését, a folyósított tőke felhasználását, valamint a további állami támogatással való működés elkerülésére irányuló tervet. Az életképességi vizsgálatnak be kell mutatnia a bankok kockázati profilját és várható tőkemegfelelését, és értékelnie kell üzleti terveiket.

(5)  Olyan támogatások, amelyeket a Bizottság a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.) értelmében átmenetileg jóváhagyott szerkezetátalakítási támogatásként, illetve a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében ideiglenesen jóváhagyott támogatások, valamint szerkezetátalakítási támogatásként bejelentendő bármely új támogatás. A jelenlegi rendszerszintű válságban a bankoknak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás értékelése során a jelen közleményt alkalmazzák, nem pedig a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást.

(6)  A Bizottság a múltban számos határozatot fogadott el a nehézségekkel küzdő bankoknak – a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján – nyújtott szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozóan, amelyek alapját olyan átfogó szerkezetátalakítási folyamat képezte, amely lehetővé tette, hogy a kedvezményezettek a versenytársakra gyakorolt szükségtelen negatív hatások nélkül térhessenek vissza a hosszú távú életképességhez. Jellemző szerkezetátalakítási stratégiák az alábbiak: az üzleti modell reorientációja, üzletágak, leányvállalatok vagy üzletfiókok megszüntetése vagy leválasztása, az eszköz-forrás menedzsment módosítása, folyamatosan működő vállalkozásként vagy feldarabolás után egyes üzletrészek értékesítése életképes versenytársaknak. Lásd például a Franciaország által a Crédit Lyonnais csoportnak nyújtott támogatásról szóló, 1998. május 20-i 98/490/EK bizottsági határozatot (HL L 221., 1998.8.8., 28. o.), a Bankgesellschaft Berlin AG javára nyújtott szerkezetátalakítási támogatásról szóló, 2004. február 18-i 2005/345/EK bizottsági határozatot (HL L 116., 2005.5.4., 1. o.), a Németország által a Sachsen LB részére nyújtott állami támogatásról szóló, C 9/2008. (ex NN 8/2008., CP 244/2007.) sz. ügyben 2008. június 4-én hozott, 2009/341/EK bizottsági határozatot (HL L 104., 2009.4.24., 34. o.), valamint a 2006. őszi állami támogatásokat összegző mutatórendszert, COM(2006) 761. végleges, 28. o. (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/2006_autumn_en.pdf), amelyben szerepelt a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó kérdőív is.

(7)  Lásd a „Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás” című, 2005. március 31-i bizottsági közleményt (COM(2005) 120. végleges, 2005. március 31.) és az európai szociális partnerek 2003. novemberi megállapodását a szerkezetátalakítás bevált módszereivel kapcsolatban.

(8)  Az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban.

(9)  A bankokról szóló közleménnyel, a feltőkésítési közleménnyel és az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban. Lásd e közlemény 4. pontját.

(10)  A bankokról szóló közleménnyel, a feltőkésítési közleménnyel és az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel összhangban a tagállamoknak életképességi vizsgálatot kell végezniük azokban az esetekben, ahol alapvetően szilárd helyzetben lévő bank részesül korlátozott összegű támogatásban, és az eredményt be kell nyújtaniuk a Bizottságnak.

(11)  A feltőkésítési közlemény 40. pontjával és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5. mellékletével összhangban.

(12)  Az e közlemény (8) bekezdésében kifejtetteknek megfelelően, amennyiben a 2. szakaszban szerkezetátalakítási terv szerepel, a 2. szakasz alapját képező elvek megfelelően alkalmazandók az életképességi vizsgálatokra is.

(13)  A szerkezetátalakítási terv javasolt mintája a mellékletben található.

(14)  Adott esetben a Bizottság külső tanácsadót kér fel arra, hogy vizsgálja meg a bejelentett szerkezetátalakítási tervet az életképesség, a tehermegosztás és a versenytorzulás minimalizálása szempontjából. A Bizottság felügyelőket is felkérhet az egyes elemek hitelesítésére.

(15)  Lásd az NN 1/2008. sz. Northern Rock-ügyben 2008. április 2-án hozott bizottsági határozatot (HL C 135., 2008.6.3., 21. o.), és a C 9/2008. sz. SachsenLB-ügyben hozott 2009/341/EK határozatot.

(16)  Lásd a C 9/2008. sz. SachsenLB-ügyben hozott 2009/341/EK határozatot.

(17)  Kellően indokolt eseteket kivéve. Lásd a C 10/08. sz. IKB-ügyben 2008. október 21-én hozott bizottsági határozatot (még nem tették közzé).

(18)  A pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikájáról szóló, 2009. április 30-i 2009/384/EK bizottsági ajánlással (HL L 120., 2009.5.15., 22. o.) összhangban.

(19)  Ez alatt sok eszköz jelenlegi alacsony piaci áron egyszerre történő eladása értendő, ami tovább nyomná az árakat.

(20)  A bizottsági gyakorlatban általában két-három évet fogadnak el a szerkezetátalakítás időtartamaként.

(21)  Lásd a (20) bekezdést is.

(22)  Lásd például a C 9/2008. sz. SachsenLB-ügyben hozott 2009/341/EK határozatot.

(23)  A tendereljárás hiánya nem jelenti automatikusan azt, hogy a vásárló állami támogatásban részesül.

(24)  Ennek eredményeként az eladott gazdasági tevékenység általánosságban támogatásban részesül.

(25)  A C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz. Hytasa egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 1994., I-4103. o.) 22. pontja.

(26)  Lásd a C-334/99. sz., Gröditzer Stahlwerke ügyben hozott ítélet (EBHT 2003., I-1139. o.) 134. és azt követő pontjait, valamint az Ausztria által a Bank Burgenland privatizációja céljára nyújtott állami támogatásról szóló, C 56/2006. (ex NN 77/2006.) sz. ügyben 2008. április 30-án hozott, 2008/719/EK bizottsági határozatot (HL L 239., 2008.9.6., 32. o.).

(27)  Lásd a bankokról szóló közlemény 43–50. pontját. A rendezett kilépés elősegítéséhez összeegyeztethetőnek minősíthető a felszámolási támogatás abban az esetben, ha az a pénzügyi stabilitás miatt például hídbank vagy-struktúra átmeneti feltőkésítéséhez vagy egyes hitelezők követeléseinek kielégítéséhez szükséges. E támogatástípus és az összeegyeztethetőség feltételeinek példáit lásd az NN 41/08. sz., az Egyesült Királyság által A Bradford&Bingley-nek nyújtott megmentési támogatás ügyben 2008. október 1-én hozott bizottsági határozatot (HL C 290., 2008.11.13., 2. o.), valamint az NN39/08. sz., a Dánia által A Roskilde Bank felszámolásához nyújtott támogatás ügyben 2008. november 5-én hozott bizottsági határozatot (HL C 12., 2009.1.17., 3. o.).

(28)  Lásd a T-17/03. sz. Schmitz–Gotha ügyben hozott ítéletet (EBHT 2006., II-1139. o.).

(29)  A korábbi bizottsági közleményekben, különösen az értékvesztett eszközökről szóló közleményben kifejtett módon, lásd a 21. és azt követő pontokat.

(30)  A Bizottság részletes útmutatót közölt az állami garanciák árazására vonatkozóan a bankokról szóló közleményben, a feltőkésítés árára vonatkozóan a feltőkésítési közleményben, valamint az eszközátvételi intézkedések árára vonatkozóan az értékvesztett eszközökről szóló közleményben. Amennyiben ezt az árat megfizetik, a bank részvényesei pénzügyi értelemben pozíciójuk gyengülésével néznek szembe.

(31)  Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 24–25. pontja. Lásd a jelen közlemény 4. szakaszát is.

(32)  Lásd az N 615/2008. sz. Bayern LB-ügyben 2008. december 18-án hozott bizottsági határozatot (HL C 80., 2009.4.3., 4. o.). A banknak azonban ki kell fizetnie a kamatszelvények után járó összegeket, ha erre jogilag kötelezett.

(33)  Lásd az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 31. pontját és a feltőkésítési közlemény 33., 34. és 45. pontjában tükröződő, az osztalékkorlátozásra vonatkozó árnyalt megközelítést, amelyben megfogalmazódik, hogy bár az osztalék- és kamatfizetés átmeneti tilalma növelheti a bank tőkéjét és tőkepufferét, vagyis javítja a bank fizetőképességét, ugyanakkor korlátozhatja a bank magánfinanszírozáshoz való hozzáférését, de legalábbis növelheti a jövőbeli finanszírozás költségeit.

(34)  Lásd a (21) bekezdést.

(35)  Ha a Bizottság – a bankokról szóló közlemény, a feltőkésítési közlemény és az értékvesztett eszközökről szóló közlemény értelmében – kivételesen elfogadta az említett közlemények elveitől eltérően nyújtott támogatást, akkor az ebből következő fokozott versenytorzulás további strukturális vagy magatartási biztosítékokat igényel; lásd az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 58. pontját.

(36)  Különösen a piaci koncentráció szintjét, a kapacitási korlátokat, a jövedelmezőségi szintet, valamint a belépési és bővítési korlátokat veszik figyelembe.

(37)  Például előnyben részesítve az állami támogatás korai visszafizetését.

(38)  Lásd például a C 10/2008. sz. IKB-ügyben 2008. október 21-én hozott bizottsági határozatot (még nem tették közzé) és az N 244/2009. sz., Tőkeinjekció a Commerzbanknak ügyben 2009. május 7-én hozott bizottsági határozatot (HL C 147., 2009.6.27., 4. o.).

(39)  Meg kell jegyezni, hogy az eszközleírásból következő mérlegcsökkenés, amelyet részben kompenzál az állami támogatás, nem csökkenti a bank piaci jelenlétét, ezért nem vehető figyelembe a strukturális intézkedések szükségességének értékelése során.

(40)  Lásd például az NN 49/2008., NN 50/2008. és NN 45/2008. sz., Garancianyújtás a Dexiának ügyben (még nem tették közzé) 2008. november 19-én hozott bizottsági határozat 73. pontját, az N 574/2008. sz., Garancianyújtás a Fortis Banknak ügyben 2008. november 19-én hozott bizottsági határozat (HL C 38., 2009.2.17., 2. o.) 58. pontját és az NN 42/2008., NN 46/2008. és NN53/A/2008. sz., Szerkezetátalakítási támogatás a Fortis Banknak és a Fortis Bank Luxemburgnak ügyben 2008. december 3-án hozott bizottsági határozat (HL C 80., 2009.4.3., 7. o.) (94) bekezdését. Bizonyos körülmények között megtiltható például, hogy a bank a legmagasabb kamatot ajánlja a lakossági betétek piacán.

(41)  Ismételten felhívjuk a figyelmet arra, hogy a szerkezetátalakítás költségeinek az életképesség helyreállításához szükséges minimumra kell korlátozódniuk. Lásd a (23) bekezdést.

(42)  A nem kereskedelmi feltételek mellett nyújtott hitel állami támogatást jelenthet, amelyet – amennyiben összeegyeztethető a közös piaccal – a Bizottság bejelentést követően engedélyezhet, például az „Ideiglenes közösségi keretszabály a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című bizottsági közlemény (HL C 83., 2009.4.7., 1. o.) alapján.

(43)  Az N 528/2008. sz. ING-ügyben 2008. november 12-én hozott bizottsági határozat (HL C 328., 2008.12.23., 10. o.) 35. pontja.

(44)  Lásd például a Franciaország által az Alstom érdekében végrehajtott támogatási intézkedésekről szóló, 2004. július 7-i 2005/418/EK bizottsági határozat, HL L 150., 2005.6.10., 24. o., 204. pontját.

(45)  A Bizottság C(2003) 4582 közleménye (2003. december 1.) az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról; HL C 297., 2003.12.9., 6. o.

(46)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

(47)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

---

MELLÉKLET

Szerkezetátalakításiterv-minta

A szerkezetátalakítási terv tartalmának jelzésszerű felsorolása
   (1)

1.   A pénzintézettel kapcsolatos információk (vállalati struktúra ismertetése stb.)

(NB: Tartalmazhat korábban benyújtott információkat is, de azokat integrálni kell a dokumentumba, adott esetben frissítve)

2.   A piac leírása és piaci részesedés

| 2.1. | Az érintett fő termékpiacok ismertetése (különböztesse meg legalább a következőket: kiskereskedelmi, nagykereskedelmi, tőkepiac stb.) |
| --- | --- |

2.1.

Az érintett fő termékpiacok ismertetése (különböztesse meg legalább a következőket: kiskereskedelmi, nagykereskedelmi, tőkepiac stb.)

| 2.2. | A piaci részesedés kiszámítása (pl. országos és európai szinten, az érintett földrajzi piacoknak megfelelően) |
| --- | --- |

2.2.

A piaci részesedés kiszámítása (pl. országos és európai szinten, az érintett földrajzi piacoknak megfelelően)

3.   A pénzintézet nehézségeit kiváltó okok (belső tényezők) elemzése

4.   Az állami beavatkozás ismertetése és az állami támogatás értékelése

| 4.1. | Tájékoztatás azzal kapcsolatban, hogy a pénzintézet vagy leányvállalatai részesültek-e korábban megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban |
| --- | --- |

4.1.

Tájékoztatás azzal kapcsolatban, hogy a pénzintézet vagy leányvállalatai részesültek-e korábban megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásban

| 4.2. | Az állami támogatással kapcsolatos információk: forma, összeg vagy a támogatással járó pénzügyi előny. Az információk között meg kell adni a szerkezetátalakítás időszakában kapott valamennyi egyedi, illetve program keretében folyósított támogatást
  (NB: a szerkezetátalakítási tervben valamennyi támogatást meg kell indokolni – amint ezt alább kifejtjük) |
| --- | --- |

4.2.

Az állami támogatással kapcsolatos információk: forma, összeg vagy a támogatással járó pénzügyi előny. Az információk között meg kell adni a szerkezetátalakítás időszakában kapott valamennyi egyedi, illetve program keretében folyósított támogatást

(NB: a szerkezetátalakítási tervben valamennyi támogatást meg kell indokolni – amint ezt alább kifejtjük)

| 4.3. | Az állami támogatásnak a vonatkozó szabályok szerinti értékelése, és a támogatási összeg |
| --- | --- |

4.3.

Az állami támogatásnak a vonatkozó szabályok szerinti értékelése, és a támogatási összeg

5.   A gazdasági életképesség helyreállítása

5.1.   A különböző piaci feltételezések bemutatása

| 5.1.1. | A fő termékpiacok kiindulási állapota |
| --- | --- |

5.1.1.

A fő termékpiacok kiindulási állapota

| 5.1.2. | A fő termékpiacokon várt fejlődés |
| --- | --- |

5.1.2.

A fő termékpiacokon várt fejlődés

5.2.   Az intézkedés elmaradása esetén várható forgatókönyv ismertetése

| 5.2.1. | Az eredeti üzleti terv szükséges módosításai |
| --- | --- |

5.2.1.

Az eredeti üzleti terv szükséges módosításai

| 5.2.2. | Múltbeli, jelenlegi és jövőbeli tőkemegfelelési mutatók (alapvető [tier 1] tőke, járulékos [tier 2] tőke) |
| --- | --- |

5.2.2.

Múltbeli, jelenlegi és jövőbeli tőkemegfelelési mutatók (alapvető [tier 1] tőke, járulékos [tier 2] tőke)

5.3.   A pénzintézet javasolt jövőbeli stratégiájának, valamint annak bemutatása, hogy az miként fogja elősegíteni az életképességet

| 5.3.1. | Kiindulási pozíció és átfogó keret |
| --- | --- |

5.3.1.

Kiindulási pozíció és átfogó keret

| 5.3.2. | A pénzintézet üzletágaira vonatkozó egyedi keretszabályok |
| --- | --- |

5.3.2.

A pénzintézet üzletágaira vonatkozó egyedi keretszabályok

| 5.3.3. | A szabályozási környezet változásaihoz való alkalmazkodás (a kockázatkezelés javítása, tőketartalékok erősítése stb.) |
| --- | --- |

5.3.3.

A szabályozási környezet változásaihoz való alkalmazkodás (a kockázatkezelés javítása, tőketartalékok erősítése stb.)

| 5.3.4. | Az értékvesztett eszközök teljes körű nyilvánosságra hozatalának megerősítése |
| --- | --- |

5.3.4.

Az értékvesztett eszközök teljes körű nyilvánosságra hozatalának megerősítése

| 5.3.5. | Adott esetben a tulajdonosi struktúra változása |
| --- | --- |

5.3.5.

Adott esetben a tulajdonosi struktúra változása

5.4.   Az életképesség helyreállítását célzó intézkedések ismertetése és áttekintése, a velük járó költségek és az eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatásuk

| 5.4.1. | Csoportszintű intézkedések |
| --- | --- |

5.4.1.

Csoportszintű intézkedések

| 5.4.2. | Üzletági intézkedések |
| --- | --- |

5.4.2.

Üzletági intézkedések

| 5.4.3. | Az egyes intézkedések eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatása |
| --- | --- |

5.4.3.

Az egyes intézkedések eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatása

5.5.   A versenytorzulást korlátozó intézkedések hatásainak ismertetése (vö. 7. pont) a velük járó költségek és az eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatásuk tükrében

| 5.5.1. | Csoportszintű intézkedések |
| --- | --- |

5.5.1.

Csoportszintű intézkedések

| 5.5.2. | Üzletági intézkedések |
| --- | --- |

5.5.2.

Üzletági intézkedések

| 5.5.3. | Az egyes intézkedések eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatása |
| --- | --- |

5.5.3.

Az egyes intézkedések eredménykimutatásra/mérlegre gyakorolt hatása

5.6.   Az alternatív forgatókönyvek összehasonlítása, valamint a regionális, országos és közösségi szinten kifejtett gazdasági és társadalmi hatások rövid összehasonlító értékelése (ezt elsősorban akkor kell kidolgozni, ha a bank támogatás hiányában nem teljesítené a prudenciális követelményeket)

| 5.6.1. | Alternatív forgatókönyvek: rendezett felszámolás, feldarabolás, illetve más bank általi felvásárlás és ezek hatásai |
| --- | --- |

5.6.1.

Alternatív forgatókönyvek: rendezett felszámolás, feldarabolás, illetve más bank általi felvásárlás és ezek hatásai

| 5.6.2. | Általános gazdasági hatások |
| --- | --- |

5.6.2.

Általános gazdasági hatások

5.7.   Az intézkedések végrehajtásának menetrendje és a szerkezetátalakítási terv teljes végrehajtásának végső határideje (kérjük, jelezze a bizalmas kezelést igénylő témákat)

5.8.   Az állami támogatás visszafizetésére irányuló terv ismertetése

| 5.8.1. | A kilépési terv alapját képező feltevések |
| --- | --- |

5.8.1.

A kilépési terv alapját képező feltevések

| 5.8.2. | Az állam kilépési ösztönzőinek ismertetése |
| --- | --- |

5.8.2.

Az állam kilépési ösztönzőinek ismertetése

| 5.8.3. | Kilépési vagy visszafizetési terv a terv teljes megvalósításáig |
| --- | --- |

5.8.3.

Kilépési vagy visszafizetési terv a terv teljes megvalósításáig

5.9.   Az elmúlt három és a következő öt év eredménykimutatásai/mérlegei, ide értve a fő pénzügyi mutatókat és a legjobb/legrosszabb eseten alapuló érzékenységi elemzés

5.9.1.   Alaphelyzet

| 5.9.1.1. | Csoportszintű eredménykimutatás/mérleg |
| --- | --- |

5.9.1.1.

Csoportszintű eredménykimutatás/mérleg

| 5.9.1.2. | Fő pénzügyi mutatók csoportszinten (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.) |
| --- | --- |

5.9.1.2.

Fő pénzügyi mutatók csoportszinten (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.)

| 5.9.1.3. | Üzletiegység-szintű eredménykimutatás/mérleg |
| --- | --- |

5.9.1.3.

Üzletiegység-szintű eredménykimutatás/mérleg

| 5.9.1.4. | Fő pénzügyi mutatók üzleti egységenként (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.) |
| --- | --- |

5.9.1.4.

Fő pénzügyi mutatók üzleti egységenként (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.)

5.9.2.   Legjobb forgatókönyv

| 5.9.2.1. | A forgatókönyv alapját képező feltevések |
| --- | --- |

5.9.2.1.

A forgatókönyv alapját képező feltevések

| 5.9.2.2. | Csoportszintű eredménykimutatás/mérleg |
| --- | --- |

5.9.2.2.

Csoportszintű eredménykimutatás/mérleg

| 5.9.2.3. | Fő pénzügyi mutatók csoportszinten (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.) |
| --- | --- |

5.9.2.3.

Fő pénzügyi mutatók csoportszinten (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.)

5.9.3.   Legrosszabb forgatókönyv – Amennyiben sor került stressztesztre, és ennek eredményét validálták a nemzeti felügyeleti hatóságok, akkor a teszt módszertanát, paramétereit és eredményeit meg kell adni (2).

| 5.9.3.1. | A forgatókönyv alapját képező feltevések |
| --- | --- |

5.9.3.1.

A forgatókönyv alapját képező feltevések

| 5.9.3.2. | Csoportszintű eredménykimutatás/mérleg |
| --- | --- |

5.9.3.2.

Csoportszintű eredménykimutatás/mérleg

| 5.9.3.3. | Fő pénzügyi mutatók csoportszinten (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.) |
| --- | --- |

5.9.3.3.

Fő pénzügyi mutatók csoportszinten (RAROC – a kockázattal kiigazított jövedelmezőség belső kritériumainak referencia-értéke, CIR, ROE stb.)

6.   Tehermegosztás – a pénzintézet és más részvényesek szerkezetátalakításhoz való hozzájárulása (a részesedések gazdasági és számviteli értéke)

| 6.1. | A szerkezetátalakítási költségeknek az életképesség helyreállításához szükséges mértékig való korlátozása |
| --- | --- |

6.1.

A szerkezetátalakítási költségeknek az életképesség helyreállításához szükséges mértékig való korlátozása

| 6.2. | A támogatási összeg korlátozása (beleértve az osztalékok és az alárendelt kölcsönök után fizetendő kamatokat esetlegesen korlátozó intézkedéseket) |
| --- | --- |

6.2.

A támogatási összeg korlátozása (beleértve az osztalékok és az alárendelt kölcsönök után fizetendő kamatokat esetlegesen korlátozó intézkedéseket)

| 6.3. | Jelentős saját hozzájárulás (beleértve a részvényesek vagy a másodrangú hitelezők hozzájárulásának mértékével kapcsolatos információt) |
| --- | --- |

6.3.

Jelentős saját hozzájárulás (beleértve a részvényesek vagy a másodrangú hitelezők hozzájárulásának mértékével kapcsolatos információt)

7.   A versenytorzulást korlátozó intézkedések

| 7.1. | Az intézkedések kiterjedtségének indokolása az állami támogatás mértékét és hatását figyelembe véve |
| --- | --- |

7.1.

Az intézkedések kiterjedtségének indokolása az állami támogatás mértékét és hatását figyelembe véve

| 7.2. | Strukturális intézkedések, beleértve az eszközök, leányvállalatok vagy fiókok leválasztására vagy egyéb korrekciós intézkedésekre vonatkozó ütemtervjavaslatot |
| --- | --- |

7.2.

Strukturális intézkedések, beleértve az eszközök, leányvállalatok vagy fiókok leválasztására vagy egyéb korrekciós intézkedésekre vonatkozó ütemtervjavaslatot

| 7.3. | Magatartásbeli kötelezettségvállalások, beleértve az állami támogatást versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazás tilalmát |
| --- | --- |

7.3.

Magatartásbeli kötelezettségvállalások, beleértve az állami támogatást versenyelőnyként alkalmazó tömeges forgalmazás tilalmát

8.   Ellenőrzés (vagyonkezelő esetleges bevonása)

---

(1)  Az életképesség értékeléséhez szükséges információnak részét képezhetik belső banki adatok és jelentések, valamint a tagállami hatóságok (beleértve a szabályozó hatóságokat) által készített jelentések.

(2)  A stressztesztet a lehető legnagyobb mértékben a közösségi szinten megállapított közös paraméterek (pl. az európai bankfelügyelők bizottsága által kidolgozott módszertan) alapján kell végezni, adott esetben az ország- és bankspecifikus körülményekhez igazítva. Adott esetben fordított stresszteszt vagy hasonló vizsgálat is végezhető.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 19.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 195/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 195/21

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. augusztus 18.

2009/C 195/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4101 |
| JPY | Japán yen | 134,12 |
| DKK | Dán korona | 7,4433 |
| GBP | Angol font | 0,85660 |
| SEK | Svéd korona | 10,2375 |
| CHF | Svájci frank | 1,5207 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,6735 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,568 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 272,66 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7002 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1645 |
| RON | Román lej | 4,2188 |
| TRY | Török líra | 2,1117 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7116 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5606 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,9302 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0985 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0450 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 762,49 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,3450 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,6365 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3093 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 133,00 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9882 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 68,047 |
| RUB | Orosz rubel | 45,1050 |
| THB | Thaiföldi baht | 48,021 |
| BRL | Brazil real | 2,6281 |
| MXN | Mexikói peso | 18,2467 |
| INR | Indiai rúpia | 68,8060 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4101

JPY

Japán yen

134,12

DKK

Dán korona

7,4433

GBP

Angol font

0,85660

SEK

Svéd korona

10,2375

CHF

Svájci frank

1,5207

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,6735

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,568

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

272,66

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7002

PLN

Lengyel zloty

4,1645

RON

Román lej

4,2188

TRY

Török líra

2,1117

AUD

Ausztrál dollár

1,7116

CAD

Kanadai dollár

1,5606

HKD

Hongkongi dollár

10,9302

NZD

Új-zélandi dollár

2,0985

SGD

Szingapúri dollár

2,0450

KRW

Dél-Koreai won

1 762,49

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,3450

CNY

Kínai renminbi

9,6365

HRK

Horvát kuna

7,3093

IDR

Indonéz rúpia

14 133,00

MYR

Maláj ringgit

4,9882

PHP

Fülöp-szigeteki peso

68,047

RUB

Orosz rubel

45,1050

THB

Thaiföldi baht

48,021

BRL

Brazil real

2,6281

MXN

Mexikói peso

18,2467

INR

Indiai rúpia

68,8060

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 19.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 195/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 195/22

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 195/06

| 1. | 2009. augusztus 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Dong Energy A/S (a továbbiakban: Dong, Dánia) irányítása alá tartozó Dong Naturgas A/S által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Kom-Strom AG (a továbbiakban: Kom-Strom, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. augusztus 12-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Dong Energy A/S (a továbbiakban: Dong, Dánia) irányítása alá tartozó Dong Naturgas A/S által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Kom-Strom AG (a továbbiakban: Kom-Strom, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Dong esetében: földgáz és nyersolaj feltárása és termelése, villamosenergia-termelés, -kereskedelem és -marketing Dániában és Észak-Európában, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Dong esetében: földgáz és nyersolaj feltárása és termelése, villamosenergia-termelés, -kereskedelem és -marketing Dániában és Észak-Európában,

| — | a Kom-Strom esetében: energiaszolgáltatás (nagykereskedelem és kereskedelem) Németországban. |
| --- | --- |

—

a Kom-Strom esetében: energiaszolgáltatás (nagykereskedelem és kereskedelem) Németországban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 19.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 195/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 195/23

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 195/07

| 1. | 2009. augusztus 11-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Panasonic Corporation (a továbbiakban: Panasonic, Japán) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 1. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a Sanyo Electric Co., Ltd. (a továbbiakban: Sanyo, Japán) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. augusztus 11-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Panasonic Corporation (a továbbiakban: Panasonic, Japán) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 1. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a Sanyo Electric Co., Ltd. (a továbbiakban: Sanyo, Japán) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Panasonic esetében: audiovizuális és kommunikációs termékek, háztartási készülékek, elektronikus alkatrészek és berendezések (elemek is), ipari és más termékek fejlesztése, gyártása és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Panasonic esetében: audiovizuális és kommunikációs termékek, háztartási készülékek, elektronikus alkatrészek és berendezések (elemek is), ipari és más termékek fejlesztése, gyártása és értékesítése,

| — | a Sanyo esetében: fogyasztási cikkek, kereskedelmi berendezések, elektronikus alkatrészek (elemek is), ipari logisztikai/karbantartási berendezések fejlesztése, gyártása és értékesítése. |
| --- | --- |

—

a Sanyo esetében: fogyasztási cikkek, kereskedelmi berendezések, elektronikus alkatrészek (elemek is), ipari logisztikai/karbantartási berendezések fejlesztése, gyártása és értékesítése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---