# Úřední věstník C 227/2009

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2009.227.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 227 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5222. září2009 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2009.227.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 227

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5222. září2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 227/01 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 227/01

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 227/02 | Směnné kurzy vůči euru | 3 |
| 2009/C 227/03 | Nová národní strana euromincí určených k oběhu | 4 |
| 2009/C 227/04 | Stanovisko poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení, přijaté na jeho zasedání dne 28. dubna 2009 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Zpravodaj: Španělsko | 5 |
| 2009/C 227/05 | Stanovisko poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 8. května 2009 ohledně předlohy rozhodnutí ve věci COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Zpravodaj: Španělsko | 6 |
| 2009/C 227/06 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci COMP/C-3/37.990 – Intel | 7 |
| 2009/C 227/07 | Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 13. května 2009 vztahující se k řízení podle článku 82 Smlouvy o ES a článku 54 Dohody o EHP (ve věci COMP/C–3/37.990 – Intel) | 13 |
| 2009/C 227/08 | Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
   (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 227/09 | Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 8. prosince 2008 ohledně návrhu rozhodnutí Věc: COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Zpravodaj: Česká republika | 20 |
| 2009/C 227/10 | Závěrečná zpráva ve věci COMP/M.5153 – Arsenal/DSP | 22 |
| 2009/C 227/11 | Shrnutí rozhodnutí Komise ze dne 9. ledna 2009, kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) (oznámeno pod číslem K(2008) 8439 v konečném znění)
   (
  1
  ) | 24 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 227/02

Směnné kurzy vůči euru

3

2009/C 227/03

Nová národní strana euromincí určených k oběhu

4

2009/C 227/04

Stanovisko poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení, přijaté na jeho zasedání dne 28. dubna 2009 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Zpravodaj: Španělsko

5

2009/C 227/05

Stanovisko poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 8. května 2009 ohledně předlohy rozhodnutí ve věci COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Zpravodaj: Španělsko

6

2009/C 227/06

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci COMP/C-3/37.990 – Intel

7

2009/C 227/07

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 13. května 2009 vztahující se k řízení podle článku 82 Smlouvy o ES a článku 54 Dohody o EHP (ve věci COMP/C–3/37.990 – Intel)

13

2009/C 227/08

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
   (
  1
  )

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

1

18

2009/C 227/09

Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 8. prosince 2008 ohledně návrhu rozhodnutí Věc: COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Zpravodaj: Česká republika

20

2009/C 227/10

Závěrečná zpráva ve věci COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

22

2009/C 227/11

Shrnutí rozhodnutí Komise ze dne 9. ledna 2009, kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP (Věc COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) (oznámeno pod číslem K(2008) 8439 v konečném znění)
   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2008) 8439 v konečném znění)

1

24

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 227/12 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 227/13 | Stažení oznámení o spojení podniků (Případ COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  ) | 31 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 227/12

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  )

1

30

2009/C 227/13

Stažení oznámení o spojení podniků (Případ COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/1

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2009/C 227/01

| Datum přijetí rozhodnutí | 22.6.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 258/09 |
| Členský stát | Finsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Short-term export-credit insurance |
| Právní základ | Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Pojištění vývozních úvěrů |
| Forma podpory | — |
| Rozpočet | — |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | do 31.12.2010 |
| Hospodářská odvětví | Finanční zprostředkovatelství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Finnvera plc |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

22.6.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 258/09

Členský stát

Finsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Short-term export-credit insurance

Právní základ

Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Pojištění vývozních úvěrů

Forma podpory

—

Rozpočet

—

Míra podpory

—

Délka trvání programu

do 31.12.2010

Hospodářská odvětví

Finanční zprostředkovatelství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Finnvera plc

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 17.8.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 415/09 & NN 46/09 |
| Členský stát | Dánsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme |
| Právní základ | Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství |
| Forma podpory | Jiné formy účasti soukromého kapitálu, Záruka |
| Rozpočet | Rekapitalizace: max. 100 000 milionů DKK;
  Nový systém záruk: max. 600 000 milionů DKK |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 8.2009–2.2010 |
| Hospodářská odvětví | Finanční zprostředkovatelství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Kingdom of Denmark |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

17.8.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 415/09 & NN 46/09

Členský stát

Dánsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme

Právní základ

Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství

Forma podpory

Jiné formy účasti soukromého kapitálu, Záruka

Rozpočet

Rekapitalizace: max. 100 000 milionů DKK;

Nový systém záruk: max. 600 000 milionů DKK

Míra podpory

—

Délka trvání programu

8.2009–2.2010

Hospodářská odvětví

Finanční zprostředkovatelství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Kingdom of Denmark

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/3

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

21. září 2009

2009/C 227/02

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4658 |
| JPY | japonský jen | 135,46 |
| DKK | dánská koruna | 7,4413 |
| GBP | britská libra | 0,90660 |
| SEK | švédská koruna | 10,1390 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5182 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,6500 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,167 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 272,37 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7038 |
| PLN | polský zlotý | 4,1590 |
| RON | rumunský lei | 4,2678 |
| TRY | turecká lira | 2,1875 |
| AUD | australský dolar | 1,7017 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5780 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,3609 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0830 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0788 |
| KRW | jihokorejský won | 1 766,41 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,0155 |
| CNY | čínský juan | 10,0098 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2915 |
| IDR | indonéská rupie | 14 218,74 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,1010 |
| PHP | filipínské peso | 69,903 |
| RUB | ruský rubl | 44,5400 |
| THB | thajský baht | 49,434 |
| BRL | brazilský real | 2,6625 |
| MXN | mexické peso | 19,5318 |
| INR | indická rupie | 70,3730 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4658

JPY

japonský jen

135,46

DKK

dánská koruna

7,4413

GBP

britská libra

0,90660

SEK

švédská koruna

10,1390

CHF

švýcarský frank

1,5182

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,6500

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,167

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

272,37

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7038

PLN

polský zlotý

4,1590

RON

rumunský lei

4,2678

TRY

turecká lira

2,1875

AUD

australský dolar

1,7017

CAD

kanadský dolar

1,5780

HKD

hongkongský dolar

11,3609

NZD

novozélandský dolar

2,0830

SGD

singapurský dolar

2,0788

KRW

jihokorejský won

1 766,41

ZAR

jihoafrický rand

11,0155

CNY

čínský juan

10,0098

HRK

chorvatská kuna

7,2915

IDR

indonéská rupie

14 218,74

MYR

malajsijský ringgit

5,1010

PHP

filipínské peso

69,903

RUB

ruský rubl

44,5400

THB

thajský baht

49,434

BRL

brazilský real

2,6625

MXN

mexické peso

19,5318

INR

indická rupie

70,3730

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/4

---

Nová národní strana euromincí určených k oběhu

2009/C 227/03

Image

Národní strana nové dvoueurové pamětní mince určené k oběhu a vydávané Finskem

Euromince určené k peněžnímu oběhu mají v rámci celé eurozóny postavení zákonného platidla. Za účelem informování široké veřejnosti a všech, kdo v rámci své profesní činnosti přicházejí do styku s mincemi, zveřejňuje Komise vzory všech nových euromincí (1). V souladu se závěry Rady ze dne 10. února 2009 (2) v této věci se členským státům a zemím, které uzavřely měnovou dohodu se Společenstvím, na jejímž základě mohou vydávat euromince, povoluje za určitých podmínek vydávat pamětní euromince určené k peněžnímu oběhu, jde-li pouze o mince v nominální hodnotě dvou eur. Tyto pamětní mince mají stejné technické charakteristiky jako ostatní dvoueurové mince, ale jejich národní strana má pamětní vzor, jenž má z hlediska národního nebo evropského vysokou symbolickou hodnotu.

Vydávající stát: Finsko

Připomínaná událost: Dvousté výročí prvního zasedání finského parlamentu a vzniku ústředních vládních orgánů ve Finsku.

Popis vyobrazení: Vnitřní část mince vyobrazuje štít katedrály v Porvoo, kde se sešel první stavovský sněm ve Finsku. Nad ním je uveden letopočet 1809. Letopočet 2009 se nachází vpravo. Na levé straně je označení vydávajícího státu „FI“ a značka mincovny.

Vnější obvod mince lemuje dvanáct hvězd evropské vlajky.

Počet vydaných mincí: 1,6 milionu

Datum vydání: říjen 2009.

---

(1)  Všechny národní strany mincí, které byly vydány v roce 2002, naleznete v Úř. věst. C 373, 28.12.2001, s. 1.

(2)  Viz závěry Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 10. února 2009 a doporučení Komise ze dne 19. prosince 2008 o společných pokynech pro národní strany a vydávání euromincí určených k peněžnímu oběhu (Úř. věst. L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/5

---

Stanovisko poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení, přijaté na jeho zasedání dne 28. dubna 2009 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

Zpravodaj: Španělsko

2009/C 227/04

| 1. | Poradní výbor souhlasí s definicí Evropské komise, pokud jde o relevantní výrobkový trh, takže můžou zůstat otevřené otázky






  — | zda existuje jeden relevantní výrobkový trh pro procesory x86 (Central Processing Units – CPU) pro všechny počítače (tj. stolní počítače, laptopy a servery), nebo |
| --- | --- | --- |

1.

Poradní výbor souhlasí s definicí Evropské komise, pokud jde o relevantní výrobkový trh, takže můžou zůstat otevřené otázky

—

zda existuje jeden relevantní výrobkový trh pro procesory x86 (Central Processing Units – CPU) pro všechny počítače (tj. stolní počítače, laptopy a servery), nebo

| — | zda existují tři oddělené relevantní výrobkové trhy: i) procesory x86 pro stolní počítače, ii) procesory x86 pro laptopy a iii) procesory x86 pro servery. |
| --- | --- |

—

zda existují tři oddělené relevantní výrobkové trhy: i) procesory x86 pro stolní počítače, ii) procesory x86 pro laptopy a iii) procesory x86 pro servery.

| 2. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že územní rozsah relevantního výrobkového trhu je celosvětový. |
| --- | --- |

2.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že územní rozsah relevantního výrobkového trhu je celosvětový.

| 3. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že společnost Intel měla nejméně od října 2002 do prosince 2007 dominantní postavení na trhu. |
| --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že společnost Intel měla nejméně od října 2002 do prosince 2007 dominantní postavení na trhu.

| 4. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že společnost Intel zneužila svého dominantního postavení na relevantním trhu tím, že přiznala






  — | rabaty společnostem Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC a Lenovo, které byly podmíněny exkluzivitou nebo kvaziexkluzivitou, a rovněž |
| --- | --- | --- |

4.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že společnost Intel zneužila svého dominantního postavení na relevantním trhu tím, že přiznala

—

rabaty společnostem Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC a Lenovo, které byly podmíněny exkluzivitou nebo kvaziexkluzivitou, a rovněž

| — | platby společnosti Media-Saturn Holding (MSH), které byly podmíněny tím, že MSH bude prodávat výlučně stolní počítače a laptopy založené na procesorech Intel. |
| --- | --- |

—

platby společnosti Media-Saturn Holding (MSH), které byly podmíněny tím, že MSH bude prodávat výlučně stolní počítače a laptopy založené na procesorech Intel.

| 5. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že společnost Intel zneužila své dominantní postavení na relevantním trhu tím, že poskytla rabaty společnostem HP, Acer a Lenovo, které byly podmíněny restriktivními podmínkami týkajícími se prodeje výrobků založených na procesorech AMD. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že společnost Intel zneužila své dominantní postavení na relevantním trhu tím, že poskytla rabaty společnostem HP, Acer a Lenovo, které byly podmíněny restriktivními podmínkami týkajícími se prodeje výrobků založených na procesorech AMD.

| 6. | Poradní výbor souhlasí s hodnocením Evropské komise, že tato různá zneužití tvoří dlouhodobou komplexní strategii, jejíž cílem je vytlačit společnost AMD z trhu, a představují jediné a trvající protiprávní jednání. |
| --- | --- |

6.

Poradní výbor souhlasí s hodnocením Evropské komise, že tato různá zneužití tvoří dlouhodobou komplexní strategii, jejíž cílem je vytlačit společnost AMD z trhu, a představují jediné a trvající protiprávní jednání.

| 7. | Poradní výbor souhlasí s tím, že zneužívající praktiky společnosti Intel mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy ve smyslu článku 82 Smlouvy o ES a mohou ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP ve smyslu článku 82 Smlouvy o ES a článku 54 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

7.

Poradní výbor souhlasí s tím, že zneužívající praktiky společnosti Intel mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy ve smyslu článku 82 Smlouvy o ES a mohou ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP ve smyslu článku 82 Smlouvy o ES a článku 54 Dohody o EHP.

| 8. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že by společnosti Intel měla být uložena pokuta. |
| --- | --- |

8.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že by společnosti Intel měla být uložena pokuta.

| 9. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že doba trvání protiprávního jednání společnosti Intel je pro účely výpočtu pokuty pět let a tři měsíce. |
| --- | --- |

9.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že doba trvání protiprávního jednání společnosti Intel je pro účely výpočtu pokuty pět let a tři měsíce.

| 10. | Poradní výbor doporučuje, aby bylo jeho stanovisko zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

10.

Poradní výbor doporučuje, aby bylo jeho stanovisko zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/6

---

Stanovisko poradního výboru pro restriktivní dohody a dominantní postavení přijaté na jeho zasedání dne 8. května 2009 ohledně předlohy rozhodnutí ve věci COMP/C-3/37.990 – Intel (2)

Zpravodaj: Španělsko

2009/C 227/05

| 1. | Poradní výbor souhlasí s Komisí ohledně základní výše pokuty.
  Menšina členů se zdržela hlasování. |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor souhlasí s Komisí ohledně základní výše pokuty.

Menšina členů se zdržela hlasování.

| 2. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že nebyly zjištěny žádné polehčující nebo přitěžující okolnosti, které musí být vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

2.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že nebyly zjištěny žádné polehčující nebo přitěžující okolnosti, které musí být vzaty v úvahu.

| 3. | Poradní výbor souhlasí s Komisí ohledně konečné výše pokuty. |
| --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s Komisí ohledně konečné výše pokuty.

| 4. | Poradní výbor doporučuje, aby jeho stanovisko bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

4.

Poradní výbor doporučuje, aby jeho stanovisko bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/7

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

2009/C 227/06

Věc Intel patřila doposud k jedné z nejsložitějších, pokud jde o procedurální otázky. Spor v této věci mezi stěžovatelem, společností Advanced Micro Devices („AMD“) a společností Intel Corporation („Intel“) se dostal až za hranice evropské scény. Vedl k četným procedurálním námitkám předloženým všemi stranami a poskytovateli informací. Řada procedurálních otázek, z nichž velká část byla uvedena v předloze rozhodnutí, se vztahovala k hlavním pravomocem úředníka pro slyšení a vyžadovala, aby v rámci závěrečné zprávy předložil hodnocení.

Po odchodu bývalého úředníka pro slyšení, kterým byl do 31. prosince 2007 Serge Durande, převzal odpovědnost za tuto věc nový úředník pro slyšení.

Z předlohy rozhodnutí vyplývají tyto připomínky:

I.   PÍSEMNÉ ŘÍZENÍ

1.   Prohlášení o námitkách

Dne 25. července 2007 přijala Komise prohlášení o námitkách. Intel měl 10 týdnů (do 11. října 2007) na to, aby na prohlášení o námitkách odpověděl. Na základě odůvodněné žádosti prodloužil úředník pro slyšení společnosti Intel lhůtu do 4. ledna 2008, jež byla později prodloužena do 7. ledna 2009, a to zejména vzhledem k nevyřešenému přístupu ke spisu v té chvíli a ke skutečnosti, že provedení kompletní analýzy relevantních průměrných nákladů na obchodní činnost společnosti Intel, kterým bylo možno předejít, bylo oprávněnou obranou vůči použití komplexních hodnocení v ekonomických modelech v prohlášení o námitkách týkajících se rabatů (2). Úředník pro slyšení věc vyhodnotil tak, že ačkoli ekonomickým hodnocením ukázal, že podmíněné rabaty buď mohou vést k omezení hospodářské soutěže nebo je pravděpodobné, že k němu povedou, v souladu s předlohou rozhodnutí podle něj nebylo „nutné“ prokázat zneužití v této věci (3) a plný výkon práv na obhajobu měl být tedy povolen.

Intel odpověděl na prohlášení o námitkách ve stanovené lhůtě.

2.   Doplňující prohlášení o námitkách

Dne 17. července 2008 přijala Komise doplňující prohlášení o námitkách. Komise zároveň spojila relevantní zjištění ve věci COMP/C-3/39.493 s řízením uplatněným ve věci COMP/C-3/37.990 a pokračovala řízení ve věci COMP/C-3/37.990.

Intel měl 8 týdnů na to, aby na doplňující prohlášení o námitkách odpověděl. Na základě odůvodněné žádosti poskytl úředník pro slyšení dopisem ze dne 15. září 2008 společnosti Intel prodloužení lhůty do 17. října 2008, zejména vzhledem ke složitosti spojené věci a k rozsahu tvrzení z roku 1997 vyžadujících dodatečné šetření v rámci společnosti Intel.

Intel na doplňující prohlášení o námitkách v prodloužené lhůtě neodpověděl. Namísto toho Intel podal dne 10. října 2008 u Soudu prvního stupně žádost, kterou se mimo jiné snažil zrušit rozhodnutí úředníka pro slyšení ze dne 15. září 2008 poskytující prodloužení lhůty, a kromě toho požádal o prozatímní opatření (4)

Příkazem ze dne 27. ledna 2009 předseda Soudu prvního stupně zamítl žádost společnosti Intel týkající se prozatímních opatření z toho důvodu, že hlavní žádost Intelu byla na první pohled zjevně nepřípustná. Toto zamítnutí zahrnovalo zamítnutí žádosti Intelu o další prodloužení lhůty (17. října 2008) pro odpověď na doplňující prohlášení o námitkách ze dne 17. července 2008.

3.   Dopis o skutečnostech

Dne 19. prosince 2008 zaslala Komise Intelu dopis, ve kterém ho upozornila na několik zvláštních důkazů týkajících se stávajících námitek Komise, u nichž Komise uvedla, že by je mohla použít v možném konečném rozhodnutí (dopis o skutečnostech). Komise společnosti Intel stanovila lhůtu na 19. ledna 2009, do které měla společnost Intel předložit připomínky k těmto důkazům. Tato lhůta byla prodloužena generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž na 23. ledna 2009. Dopis o skutečnostech nevedl k podstatné změně důkazů, na nichž jsou založeny námitky Komise proti Intelu uvedené v prohlášení o námitkách, ani ke změně doplňujícího prohlášení o námitkách. Intel požadoval prodloužení lhůty na základě údajně neúplného spisu (viz bod I.4. d)) a jeho doposud nevyřízené žádosti o ústní slyšení týkající se určitých dokumentů (viz bod II.2). Úředník pro slyšení zamítl tuto žádost dopisem ze dne 22. ledna 2009.

4.   Přístup ke spisu

a)   Příprava na přístup ke spisu: dohody o zachování mlčenlivosti

Spis v této věci byl mimořádně objemný. V průběhu přípravy na přístup ke spisu uzavřely různí výrobci původního zařízení (OEM) s Intelem bilaterální dohody o zachování mlčenlivosti, které se liší pouze v určitých podrobnostech. Ve specifických případech má v souladu s těmito dohodami v případě neshod mezi stranami rozhodnout úředník pro slyšení. Intel se vůči Komisi částečně vzdal svého práva na přístup ke spisu v případě, že by přístup, který mu byl umožněn OEM, omezil jeho práva na přístup podle nařízení č. 773/2004 (5), zatímco každý dotyčný OEM se vzdal svých práv na ochranu obchodního tajemství a dalších důvěrných informací s ohledem na informace, které si obě strany v rámci dohod s Intelem vzájemně vyměnily. Úředník pro slyšení byl zapojen do vypracování těchto dohod a v této věci podpořil jejich uzavření.

b)   Dohoda o zachování mlčenlivosti uzavřená mezi společnostmi Dell a AMD

Před ústním slyšením týkajícím se prohlášení o námitkách AMD informovala úředníka pro slyšení o tom, že uzavřel dohodu o zachování mlčenlivosti se společností Dell, v jejímž rámci mu byl poskytnut společností Dell přístup k údajům uvedeným v prohlášení o námitkách. Na rozdíl od dohod o zachování mlčenlivosti uzavřených s Intelem byla taková dohoda uzavřená stranou, která jako taková nemá právo na obhajobu nebo právo na přístup ke spisu, čistě bilaterálního rázu a pro Komisi neznamenala ani práva ani povinnosti. Z tohoto důvodu a na rozdíl od zavádějících tvrzení Intelu úředník pro slyšení nadále považoval veškeré údaje společnosti Dell z prohlášení o námitkách – v jejichž případě byl důvěrný charakter ve vztahu ke stěžovateli, společnosti AMD uznán – za údaje důvěrné ve vztahu k AMD, a to pro účely celého administrativního řízení, včetně ústního slyšení.

c)   Úplný přístup ke spisu:

Navzdory výše uvedeným dohodám o zachování mlčenlivosti (viz bod I.4.a)) měly složitost spisu a četné důvěrné informace, které v něm byly uvedeny, za následek velké množství žádostí Intelu o přístup ke spisu. To, že byl Intelu umožněn co nejúplnější přístupu ke spisu, si vyžádalo velký počet osobních inspekcí úředníka pro slyšení týkajících se dokumentů, v jejichž případě Intel tvrdil, že jsou nutné pro jeho účinnou obhajobu. Po zvážení odůvodnění, jež Intel poskytl, se několika z těchto žádostí vyhovělo.

Intel si stěžoval na nedostatečný přístup k dokumentům týkajícím se schůzek mezi Komisí a OEM (6) Na základě odůvodněné žádosti společnosti Intel úředník pro slyšení prověřil, zda existuje jakýkoli písemný doklad o předmětu této schůzky. Generální ředitelství poskytlo „poznámku ke spisu“ ze dne 29. srpna 2006, která byla zařazena do spisu po rozhodnutí úředníka pro slyšení ze dne 7. května 2008. Úředník pro slyšení zároveň rozhodl, že tato poznámka ke spisu je interního charakteru ve smyslu čl. 27 odst. 2 nařízení č. 1/2003 a čl. 15 odst. 2 nařízení č. 773/2004. Povinnost vypracovat objektivní zápis ze schůzky či přesný popis jejího průběhu je v zásadě záležitostí řádné správy, a neměla by být tudíž předmětem šetření úředníka pro slyšení v rámci jeho závěrečné zprávy.

Úředník pro slyšení se domnívá, že společnosti Intel byl spis zcela zpřístupněn.

d)   Přístup k dokumentům, které nejsou součástí spisu

Jak je podrobně popsáno v předloze rozhodnutí (7), Intel požádal Komisi dopisem ze dne 4. září 2008, aby od společnosti AMD získala a Intelu poskytla seznam 81 kategorií dokumentů souvisejících se soukromým sporem mezi společnostmi Intel a AMD před Federálním okresním soudem v Delaware (USA), dokumentů, jež byly podle Intelu pravděpodobně ospravedlňující. Následně, dne 25. září 2008 požádal Intel Komisi o to, aby „přinejmenším požádala společnost AMD o poskytnutí veškerých interních dokumentů týkajících se tvrzení v prohlášení o námitkách a doplňujícím prohlášení o námitkách“. Dopisy ze dne 17. a 29. září 2008 si Intel stěžoval úředníku pro slyšení, že „spis je zjevně neúplný“ a že jeho práva na obhajobu jsou tudíž ohrožena.

Úředník pro slyšení odpověděl dopisem ze dne 7. října 2008 s odvoláním na své předchozí dopisy ze dne 22. srpna 2008 a 15. září 2008 týkající se této záležitosti v tom smyslu, že otázka, zda je spis jako takový úplný či neúplný, je odlišná od otázky, zda byl poskytnut úplný přístup k údajně neúplnému spisu. Tvrzení týkající se údajně neúplného spisu proto nemohou znamenat, že přístup ke spisu jako takovému je v určitém okamžiku neúplný.

Navzdory tomu, že je úředník pro slyšení v souladu s bodem 3 mandátu povinen přispět k objektivitě, transparentnosti a účinnosti řízení, současný mandát ani judikatura mu neumožňují dát příkaz k jakémukoli šetření za účelem doplnění údajně neúplného spisu. Rozhodnutí o tom, zda jsou určité kategorie dokumentů v rámci jiné jurisdikce (i v případě dokumentů údajně ospravedlňující povahy) popsány dostatečně specificky a opodstatněně a/nebo zda by měly být předmětem šetření či nikoliv, tudíž přesahuje rámec rozsahu mandátu úředníka pro slyšení, a to nezávisle na otázce, zda dotyčné dokumenty jsou či nejsou jako takové relevantní pro právo na obhajobu. Vyhovění žádosti Intelu by proto muselo být považováno za překročení pravomocí úředníka pro slyšení.

e)   Nedůvěrné znění prohlášení o námitkách a doplňujícího prohlášení o námitkách určené stěžovateli AMD

Z čl. 6 odst. 1 nařízení č. 773/2004 vyplývá, že stěžovatel má právo obdržet nedůvěrné znění prohlášení o námitkách a doplňujícího prohlášení o námitkách. Toto právo by bylo výrazně porušeno a norma by ztratila svůj účel, pokud by bylo nakonec získané znění pro příjemce nesrozumitelné.

Pokud jde o informace, které poskytly třetí strany a které mají být poskytnuty nejen adresátovi prohlášení o námitkách, ale také stěžovateli, je klíčové činit rozdíl mezi informacemi, jež nemohou být považovány za důvěrné, a informacemi, u nichž bylo zachování důvěrnosti požadováno a odůvodněno, ale které musí být zveřejněny z toho důvodu, aby bylo nedůvěrné znění srozumitelné. Obchodní tajemství nemá být zveřejněno a požadavky na zachování důvěrnosti vůči stěžovateli jsou v zásadě, pokud jsou odůvodněné, bezpodmínečné. Pokud je ovšem zveřejnění dotyčných informací opravdu nevyhnutelné pro pochopení hlavního tvrzení v prohlášení o námitkách, pokud se týká informací nutných pro prokázání protiprávního jednání a pokud je toto zveřejnění opravdu nutné pro zapojení stěžovatele do řízení s cílem umožnit mu vyjádřit své připomínky, je takové zveřejnění důvěrných informací v závislosti na promyšleném a odůvodněném posouzení vypracovaném úředníkem pro slyšení možné.

V případě prohlášení o námitkách, jakož i v případě doplňujícího prohlášení o námitkách, úředník pro slyšení zamítl požadavky Intelu na takřka úplné zachování důvěrnosti a musel posoudit mimořádně velký počet odůvodněných a podrobných žádostí o zachování důvěrnosti předložených Intelem a poskytovateli informací. Tohoto cíle bylo dosaženo, aniž by Intel či další dotyčné podniky přistoupily k rozhodnutí podle článku 9 mandátu (kterým je zahájeno takzvané „řízení AKZO“ (8).

V říjnu 2008 zveřejnil Intel společnosti AMD úplné důvěrné znění prohlášení o námitkách v rámci řízení probíhajících v USA. Intel tvrdí, že to bylo neúmyslné. Intel informoval Komisi o této skutečnosti dne 17. března 2009.

f)   Třetí strany

Tři společnosti požádaly, aby jim bylo formálně umožněno zúčastnit se řízení jakožto zúčastněné třetí strany. Jako odpověď na tyto žádosti úředník pro slyšení povolil účast v řízení společnostem Silicon Graphics Inc. (dne 25. září 2007), International Business Machines („IBM“; dne 2. října 2007) a – těsně před ústním slyšením – společnosti Hewlett Packard Company („HP“, dne 10. března 2008). Jakožto zúčastněným třetím stranám byla účast v řízení povolena také dvěma spotřebitelským organizacím poté, co předložily dostatečné odůvodnění, pokud jde o jejich specifický zájem a status. Jednalo se o Evropskou spotřebitelskou organizaci Bureau Européen des Unions des Consommateurs („BEUC“, dne 22. února 2008) a francouzskou spotřebitelskou organizaci Union Fédérale des Consommateurs – Que Choisir, („UFC“, dne 6. března 2008). Všechny strany požádaly o nedůvěrné souhrnné znění prohlášení o námitkách a doplňujícího prohlášení o námitkách a obdržely je. Žádná ze stran nepředložila písemné připomínky.

g)   Další požadované doplňující prohlášení o námitkách pro účely objektivního odůvodnění

Intel se ve své odpovědi na prohlášení o námitkách (9) snažil prosadit, aby pro účely objektivního odůvodnění bylo požadováno doplňující prohlášení o námitkách. Další doplňující prohlášení o námitkách však pouze pro účely objektivního odůvodnění nebylo potřebné. Ačkoli absence objektivního odůvodnění představuje negativní podmínku pro zjištění zneužití (10), důkazní břemeno nese strana žádající o objektivní odůvodnění. Pokud Intel poskytl údajně objektivní odůvodnění různých druhů jednání uvedených v prohlášení o námitkách, pak se jimi Komise zabývala. Právo na slyšení bylo tudíž v tomto ohledu dodrženo.

II.   ÚSTNÍ ŘÍZENÍ

1.   Ústní slyšení ve věci prohlášení o námitkách

Slyšení ve věci prohlášení o námitkách se uskutečnilo dne 11. a 12. března 2008. Kromě společností Intel a AMD se slyšení zúčastnily tři zúčastněné třetí strany, které vyjádřily svá stanoviska. Jednalo se o HP, UFC Que Choisir a BEUC. Kromě zástupců členských států byl jako pozorovatel přítomen také zástupce Federální obchodní komise (Federal Trade Commission, FTC), a to v souladu s administrativními dohodami z roku 1999. Úředník pro slyšení nad rámec dohod uzavřených se Spojenými státy povolil účast ve slyšení také nejvyššímu státnímu zástupci státu New York (11), který se ho zúčastnil jako pozorovatel. Intel dal k jejich účasti výslovný souhlas. Před svou účastí v řízení nejvyšší státní zástupce vyjádřil svůj souhlas s jednoznačným závazným prohlášením týkajícím se důvěrnosti a použití informací.

Ústní slyšení bylo navzdory četným jednáním za zavřenými dveřmi kvůli legitimním žádostem o zachování důvěrnosti velmi cenné v tom, že Intelu umožnilo vyjádřit se k tvrzení, hlavnímu odůvodnění (12) a ekonomickému hodnocení. V tomto ohledu je důležité poznamenat, že v průběhu slyšení Komise Intelu objasnila, že ekonomické hodnocení není podmínkou pro zjištění zneužití, a Intel to pochopil.

Proto není nutné, aby úředník pro slyšení vyjádřil své stanovisko k ekonomickému hodnocení či k závěru, podle něhož by mohly mít platby Intelu účinky omezující hospodářskou soutěž, nebo takové účinky pravděpodobně mají (13).

2.   Požadované ústní slyšení týkající se prohlášení o námitkách a dopisu o skutečnostech

Intel požádal o ústní slyšení týkající části/částí dopisu o skutečnostech a doplňujícího prohlášení o námitkách.

| a) | Po dopisu o skutečnostech Intel požádal Komisi, dopisem ze dne 20. ledna 2009, o ústní slyšení týkající se určitých dokumentů společnosti AMD předložených Komisi dne 28. května 2008 („dokumenty AMD Delaware“). Úředník pro slyšení dne 22. ledna 2009 připomněl, že Intel nemá právo požadovat ústní slyšení a Komise není povinna mu je umožnit za účelem dodržení práv Intelu na obhajobu v souvislosti s dopisem o skutečnostech.
  Mimo jiné nebylo možné poskytnout ústní slyšení týkající se pouze dokumentů AMD Delaware, protože ty byly poskytnuty v rámci přístupu ke spisu po vydání doplňujícího prohlášení o námitkách, na které Intel již mohl odpovědět a požádat o ústní slyšení, a protože předmět ústního slyšení je vymezen tvrzeními v prohlášení o námitkách a/nebo doplňujícím prohlášení o námitkách, a nikoliv stranou. Nebylo tudíž možné poskytnout ústní slyšení výhradně zaměřené na vyjádření stanovisek k vybraným dokumentům. |
| --- | --- |

a)

Po dopisu o skutečnostech Intel požádal Komisi, dopisem ze dne 20. ledna 2009, o ústní slyšení týkající se určitých dokumentů společnosti AMD předložených Komisi dne 28. května 2008 („dokumenty AMD Delaware“). Úředník pro slyšení dne 22. ledna 2009 připomněl, že Intel nemá právo požadovat ústní slyšení a Komise není povinna mu je umožnit za účelem dodržení práv Intelu na obhajobu v souvislosti s dopisem o skutečnostech.

Mimo jiné nebylo možné poskytnout ústní slyšení týkající se pouze dokumentů AMD Delaware, protože ty byly poskytnuty v rámci přístupu ke spisu po vydání doplňujícího prohlášení o námitkách, na které Intel již mohl odpovědět a požádat o ústní slyšení, a protože předmět ústního slyšení je vymezen tvrzeními v prohlášení o námitkách a/nebo doplňujícím prohlášení o námitkách, a nikoliv stranou. Nebylo tudíž možné poskytnout ústní slyšení výhradně zaměřené na vyjádření stanovisek k vybraným dokumentům.

| b) | Ve svém podání ze dne 5. února 2009, jakož i v dopisu ze dne 10. února 2009 Intel požádal o ústní slyšení týkající se doplňujícího prohlášení o námitkách.
  Rozhodnutí týkající se ústních slyšení, včetně rozhodnutí, kterým se povoluje nebo zamítá žádost o ústní slyšení předložená po uplynutí lhůty pro odpověď na prohlášení o námitkách, spadají v souladu s mandátem do pravomoci úředníka pro slyšení. |
| --- | --- |

b)

Ve svém podání ze dne 5. února 2009, jakož i v dopisu ze dne 10. února 2009 Intel požádal o ústní slyšení týkající se doplňujícího prohlášení o námitkách.

Rozhodnutí týkající se ústních slyšení, včetně rozhodnutí, kterým se povoluje nebo zamítá žádost o ústní slyšení předložená po uplynutí lhůty pro odpověď na prohlášení o námitkách, spadají v souladu s mandátem do pravomoci úředníka pro slyšení.

Dopisem ze dne 17. února 2009 tedy úředník pro slyšení odpověděl, že subjektivní právo na ústní slyšení existuje pouze do konce lhůty pro odpověď na prohlášení o námitkách. To, že o ústní slyšení nebylo požádáno během dané lhůty automaticky ve všech případech neznamená, že se ústní slyšení již nemůže uskutečnit. Ustanovení čl. 10 odst. 2 společně s článkem 12 nařízení č. 773/2004 straně nutně nebrání v tom, aby požádala o ústní slyšení. Nedodržení dané lhůty znamenalo, že povinnost takové slyšení poskytnout již zanikla. Poté, co byla opožděná a řádně odůvodněná žádost úředníku pro slyšení předložena, je oprávněn a povinen jednat podle vlastního uvážení.

Lhůta pro odpověď na doplňující prohlášení o námitkách nebyla prodloužena. Úředník pro slyšení vzal na vědomí stanovisko útvarů Komise vyjádřené v dopisu ze dne 2. února 2009 (14) určeném společnosti Intel, podle něhož není ústní slyšení pro řádný průběh řízení nutné. Rovněž zohlednil všechny argumenty Intelu ve prospěch udělení ústního slyšení, které se vztahovaly zejména na „neomezené právo“ na ústní slyšení.

Jedná-li úředník pro slyšení podle vlastního uvážení, je mimo jiné jeho povinností zohlednit potřebu účinného uplatnění pravidel hospodářské soutěže, jejichž hlavní součástí je povinnost Komise jednat v přiměřené lhůtě, pokud jde o přijímání rozhodnutí. Pokud časovými omezeními spočívajícími ve způsobu organizace řízení ve věci hospodářské soutěže nelze odůvodnit porušování základního práva na slyšení, k žádnému konfliktu tohoto typu ve stávající věci nedošlo. V tomto případě Intelu nic nebránilo v tom, aby připravil a včas předložil svou odpověď na doplňující prohlášení o námitkách na základě informací, které měl k dispozici, přinejmenším jako předběžné opatření, a to tím spíše, že mu úředník pro slyšení poskytl prodloužení lhůty. Intel měl čas na to, aby požádal o ústní slyšení, a to ode dne vydání doplňujícího prohlášení o námitkách (červenec 2008) až do konce prodloužené lhůty (říjen 2008). I později by nebylo možné umožnit Intelu ústní slyšení, tedy pokud by o něj zažádal, což neudělal. Úředníku pro slyšení by nic nebránilo v tom, aby stanovil datum pro slyšení v souladu se stávající žádostí o předběžná opatření, a tedy při plném respektování řízení před Soudním dvorem. Ačkoli Intel v průběhu celého řízení až do podání opravného prostředku k Soudu prvního stupně v zásadě rychle reagoval a dodržoval stanovené lhůty, přičemž plně využíval svých práv na obhajobu, povolení ústního slyšení společnosti Intel by za konkrétních okolností dne 17. února 2009 vážně ohrozilo časový průběh řízení. Vzhledem k této skutečnosti a k dalším důvodům charakteristickým pro tuto věc musela být žádost zamítnuta.

Intel se na úředníka pro slyšení ve věci písemných sdělení ze dne 5. února 2009 neobrátil.

III.   ZÁVĚR

Vzhledem k výše zmíněnému považuji práva na slyšení v tomto případě za dodržená.

Předloha rozhodnutí se zabývá pouze námitkami, u kterých byla společnosti Intel poskytnuta příležitost oznámit svá stanoviska.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Podle článků 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21.), dále jen „mandát“.

1

(2)  Viz body 1045 a 1156 předlohy rozhodnutí zabývající se touto analýzou, např. bod 1066 a další týkající se regresní analýzy uplatňované Intelem.

2

(3)  Jak je objasněno v bodě 925 předlohy rozhodnutí, uvedeno v bodě 337 prohlášení o námitkách a bodě 260 doplňujícího prohlášení o námitkách.

3

(4)  Podrobnosti jsou uvedeny v bodech 18 a 22 předlohy rozhodnutí a v příkazu předsedy Soudu prvního stupně ze dne 27. ledna 2009 ve věci T-457/08 Intel v. Komise, doposud nezveřejněno.

4

Intel v. Komise

(5)  Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 18.

5

(6)  Viz body 39 a další předlohy rozhodnutí.

6

(7)  Viz bod 71 a další.

7

(8)  Soudní dvůr: rozsudek Soudního dvora ve věci AKZO Chemie BV a AKZO Chemie UK Ltd proti Komisi Evropských společenství, 53/85, Sb. rozh. 1986, s. 1965.

8

AKZO Chemie BV a AKZO Chemie UK Ltd proti Komisi Evropských společenství

(9)  Bod 823.

9

(10)  ESD, věc C-95/04 British Airways proti Komisi [2007] Sb. rozh. I-2331, odstavec 69. Spojené věci C-468/06 a C-478/06 Sot. Lélos kai Sia a další [2008] doposud nezveřejněno, odst. 39 a v nedávné době věc 52/07, Kanal 5 Ltd. [2008] doposud nezveřejněno, rozsudek ze dne 11. prosince 2009, bod 47.

10

British Airways proti Komisi

06 Sot. Lélos kai Sia a další

Kanal 5 Ltd

(11)  Viz bod 35 předlohy rozhodnutí.

11

(12)  Viz např. bod 281 a další předlohy rozhodnutí.

12

(13)  Viz bod 1002–1578 předlohy rozhodnutí.

13

(14)  Viz předloha rozhodnutí bod 24.

14

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/13

---

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise

ze dne 13. května 2009

vztahující se k řízení podle článku 82 Smlouvy o ES a článku 54 Dohody o EHP

(ve věci COMP/C–3/37.990 – Intel)

2009/C 227/07

1.   ÚVOD

| (1) | Komise dne 13. května 2009 přijala rozhodnutí v řízení podle článku 82 Smlouvy o ES a článku 54 Dohody o EHP určené podniku Intel Corporation. Komise zveřejňuje Souhrnnou Zprávu o Rozhodnutí Komise, a bere přitom v úvahu oprávněný zájem podniků na ochraně jejich obchodního tajemství. Rozhodnutí ve znění bez důvěrných informací bude k dispozici na internetové stránce Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 13. května 2009 přijala rozhodnutí v řízení podle článku 82 Smlouvy o ES a článku 54 Dohody o EHP určené podniku Intel Corporation. Komise zveřejňuje Souhrnnou Zprávu o Rozhodnutí Komise, a bere přitom v úvahu oprávněný zájem podniků na ochraně jejich obchodního tajemství. Rozhodnutí ve znění bez důvěrných informací bude k dispozici na internetové stránce Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž.

2.   POPIS PŘÍPADU

2.1   Postup

| (2) | Podnik Advanced Micro Devices (AMD) předložil dne 18. října 2000 Komisi formální stížnost podle článku 3 nařízení č. 17/62, která byla dále doplněna o nové skutečnosti a tvrzení, a to zejména v listopadu roku 2003. |
| --- | --- |

(2)

Podnik Advanced Micro Devices (AMD) předložil dne 18. října 2000 Komisi formální stížnost podle článku 3 nařízení č. 17/62, která byla dále doplněna o nové skutečnosti a tvrzení, a to zejména v listopadu roku 2003.

| (3) | V květnu 2004 Komise zahájila šetření v souvislosti s některými prvky obsaženými v doplněné stížnosti. V rámci tohoto šetření Komise v červenci 2005, za spoluúčasti několika národních orgánů pro hospodářskou soutěž, provedla kontroly na místě podle čl. 20 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003 ve čtyřech místech podnikání podniku Intel ve Spojeném království, Německu, Itálii a Španělsku a rovněž v místech podnikání několika zákazníků podniku Intel ve Francii, Německu, Itálii, Španělsku a Spojeném království. |
| --- | --- |

(3)

V květnu 2004 Komise zahájila šetření v souvislosti s některými prvky obsaženými v doplněné stížnosti. V rámci tohoto šetření Komise v červenci 2005, za spoluúčasti několika národních orgánů pro hospodářskou soutěž, provedla kontroly na místě podle čl. 20 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003 ve čtyřech místech podnikání podniku Intel ve Spojeném království, Německu, Itálii a Španělsku a rovněž v místech podnikání několika zákazníků podniku Intel ve Francii, Německu, Itálii, Španělsku a Spojeném království.

| (4) | Dne 26. července 2007 Komise vydala prohlášení o námitkách týkající se chování podniku Intel vůči pěti hlavním výrobcům původního zařízení, a to podnikům: Dell, HP, Acer, NEC a IBM. Podnik Intel dne 8. ledna 2008 odpověděl na prohlášení o námitkách ze dne 26. července 2007 a ústní slyšení se konalo ve dnech 11. a 12. března 2008. |
| --- | --- |

(4)

Dne 26. července 2007 Komise vydala prohlášení o námitkách týkající se chování podniku Intel vůči pěti hlavním výrobcům původního zařízení, a to podnikům: Dell, HP, Acer, NEC a IBM. Podnik Intel dne 8. ledna 2008 odpověděl na prohlášení o námitkách ze dne 26. července 2007 a ústní slyšení se konalo ve dnech 11. a 12. března 2008.

| (5) | Dne 17. července 2006 podnik AMD předložil stížnost německému národnímu orgánu pro hospodářskou soutěž s tím, že podnik Intel používá obchodní praktiky, jejichž cílem je vyloučení konkurentů z trhu, a jiné praktiky společně s podnikem Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), společností zabývající se maloobchodem s mikroelektronickými zařízeními působící v Evropě. Německý národní orgán pro hospodářskou soutěž ohledně této záležitosti komunikoval s Komisí na základě článku 12 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

(5)

Dne 17. července 2006 podnik AMD předložil stížnost německému národnímu orgánu pro hospodářskou soutěž s tím, že podnik Intel používá obchodní praktiky, jejichž cílem je vyloučení konkurentů z trhu, a jiné praktiky společně s podnikem Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), společností zabývající se maloobchodem s mikroelektronickými zařízeními působící v Evropě. Německý národní orgán pro hospodářskou soutěž ohledně této záležitosti komunikoval s Komisí na základě článku 12 nařízení (ES) č. 1/2003.

| (6) | Komise v souvislosti s příslušnými tvrzeními AMD přijala několik vyšetřovacích opatření, včetně kontrol v místech podnikání několika evropských podniků zabývajících se maloobchodním prodejem počítačů a podniku Intel, které se uskutečnily v únoru 2008. Navíc bylo mnohým hlavním výrobcům původního zařízení adresováno několik písemných žádostí o informace. |
| --- | --- |

(6)

Komise v souvislosti s příslušnými tvrzeními AMD přijala několik vyšetřovacích opatření, včetně kontrol v místech podnikání několika evropských podniků zabývajících se maloobchodním prodejem počítačů a podniku Intel, které se uskutečnily v únoru 2008. Navíc bylo mnohým hlavním výrobcům původního zařízení adresováno několik písemných žádostí o informace.

| (7) | Dne 17. července 2008 Komise vydala doplňující prohlášení o námitkách týkající se chování podniku Intel vůči MSH. Prohlášení o námitkách ze dne 17. července 2008 se rovněž zabývalo chováním podniku Intel vůči podniku Lenovo. Také obsahovalo nové důkazy o chování podniku Intel vůči některým výrobcům původního zařízení, kterým se zabývalo prohlášení o námitkách ze dne 26. července 2007, jež Komise obdržela po vydání prohlášení o námitkách ze dne 26. července 2007. |
| --- | --- |

(7)

Dne 17. července 2008 Komise vydala doplňující prohlášení o námitkách týkající se chování podniku Intel vůči MSH. Prohlášení o námitkách ze dne 17. července 2008 se rovněž zabývalo chováním podniku Intel vůči podniku Lenovo. Také obsahovalo nové důkazy o chování podniku Intel vůči některým výrobcům původního zařízení, kterým se zabývalo prohlášení o námitkách ze dne 26. července 2007, jež Komise obdržela po vydání prohlášení o námitkách ze dne 26. července 2007.

| (8) | Podnik Intel na prohlášení o námitkách ze dne 17. července 2008 nereagoval. Namísto toho podnik Intel předložil Soudu prvního stupně žádost o to, aby soud mimo jiné nařídil Komisi, aby obstarala několik druhů doplňujících dokumentů, mimo jiné, spis o soukromém sporu mezi podniky Intel a AMD ve státě Delaware v USA. Podnik Intel dále žádal o prozatímní opatření sestávající v pozastavení řízení před Komisí do doby, než Soud prvního stupně vydá rozsudek o jeho žádosti ve věci a v udělení podniku Intel lhůty 30 dní ode dne vydání uvedeného rozsudku na odpověď na doplňující prohlášení o námitce ze dne 17. července 2008. |
| --- | --- |

(8)

Podnik Intel na prohlášení o námitkách ze dne 17. července 2008 nereagoval. Namísto toho podnik Intel předložil Soudu prvního stupně žádost o to, aby soud mimo jiné nařídil Komisi, aby obstarala několik druhů doplňujících dokumentů, mimo jiné, spis o soukromém sporu mezi podniky Intel a AMD ve státě Delaware v USA. Podnik Intel dále žádal o prozatímní opatření sestávající v pozastavení řízení před Komisí do doby, než Soud prvního stupně vydá rozsudek o jeho žádosti ve věci a v udělení podniku Intel lhůty 30 dní ode dne vydání uvedeného rozsudku na odpověď na doplňující prohlášení o námitce ze dne 17. července 2008.

| (9) | Dne 19. prosince 2008 Komise zaslala podniku Intel dopis, ve kterém ji upozorňovala na několik konkrétních důkazů, které Komise hodlá použít v případném konečném rozhodnutí. Podnik Intel na tento dopis nereagoval ani v prodlouženém termínu do 23. ledna 2009. |
| --- | --- |

(9)

Dne 19. prosince 2008 Komise zaslala podniku Intel dopis, ve kterém ji upozorňovala na několik konkrétních důkazů, které Komise hodlá použít v případném konečném rozhodnutí. Podnik Intel na tento dopis nereagoval ani v prodlouženém termínu do 23. ledna 2009.

| (10) | Dne 27. ledna 2009 předseda Soudu prvního stupně zamítl žádost podniku Intel o prozatímní opatření a žádost o prodloužení lhůty na odpověď na doplňující prohlášení o námitkách ze dne 17. července 2008. |
| --- | --- |

(10)

Dne 27. ledna 2009 předseda Soudu prvního stupně zamítl žádost podniku Intel o prozatímní opatření a žádost o prodloužení lhůty na odpověď na doplňující prohlášení o námitkách ze dne 17. července 2008.

| (11) | Po vydání usnesení předsedy Soudu prvního stupně doručil podnik Intel dne 5. února 2009 věcné písemné sdělení, včetně vyjádření k doplňujícímu sdělení o námitkách ze dne 17. července 2008. Útvary Komise prověřily příslušné argumenty podniku Intel obsažené v podání, které bylo předloženo s prodlením, a to i přes skutečnost, že podnik Intel měl dostatečnou příležitost předložit svou odpověď na doplňující oznámení o námitkách ze dne 17. července 2008 v původním termínu do 17. října 2008. |
| --- | --- |

(11)

Po vydání usnesení předsedy Soudu prvního stupně doručil podnik Intel dne 5. února 2009 věcné písemné sdělení, včetně vyjádření k doplňujícímu sdělení o námitkách ze dne 17. července 2008. Útvary Komise prověřily příslušné argumenty podniku Intel obsažené v podání, které bylo předloženo s prodlením, a to i přes skutečnost, že podnik Intel měl dostatečnou příležitost předložit svou odpověď na doplňující oznámení o námitkách ze dne 17. července 2008 v původním termínu do 17. října 2008.

| (12) | Dne 10. února 2009 podnik Intel oslovil úředníka pro slyšení a požádala v souvislosti s doplňujícím oznámením o námitkách ze dne 17. července 2008 o ústní slyšení. Úředník pro slyšení odpověděl dopisem ze dne 17. února 2009, kterým žádost podniku Intel zamítl. |
| --- | --- |

(12)

Dne 10. února 2009 podnik Intel oslovil úředníka pro slyšení a požádala v souvislosti s doplňujícím oznámením o námitkách ze dne 17. července 2008 o ústní slyšení. Úředník pro slyšení odpověděl dopisem ze dne 17. února 2009, kterým žádost podniku Intel zamítl.

| (13) | Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení vydal dne 28. dubna 2009 a 8. května 2009 jednomyslné kladné stanovisko. |
| --- | --- |

(13)

Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení vydal dne 28. dubna 2009 a 8. května 2009 jednomyslné kladné stanovisko.

2.2   Dotčený výrobek a trh

| (14) | Dotčenými výrobky podle rozhodnutí jsou centrální řídící jednotky (CPU) založené na architektuře x86. CPU jsou klíčovou součástí každého počítače, jak pokud jde o celkový výkon, tak cenu systému. Často je nazývána „mozkem“ počítače. Výrobní proces CPU vyžaduje nejmodernější a nákladná zařízení. |
| --- | --- |

(14)

Dotčenými výrobky podle rozhodnutí jsou centrální řídící jednotky (CPU) založené na architektuře x86. CPU jsou klíčovou součástí každého počítače, jak pokud jde o celkový výkon, tak cenu systému. Často je nazývána „mozkem“ počítače. Výrobní proces CPU vyžaduje nejmodernější a nákladná zařízení.

| (15) | CPU používané v počítačích lze rozdělit do dvou kategorií: CPU založené na architektuře x86 a CPU nezaložené na architektuře x86. Architektura x86 je standard, který podnik Intel navrhl pro své CPU. Může fungovat pod operačním systémem Windows i Linux. Windows je spojený především s instrukčním souborem x86. Do roku 2000 existovalo několik výrobců x86 CPU. Většina z těchto výrobců však z trhu odešla. Od roku 2000 jsou Intel a AMD v podstatě jediné dva podniky, které x86 CPU stále vyrábějí. |
| --- | --- |

(15)

CPU používané v počítačích lze rozdělit do dvou kategorií: CPU založené na architektuře x86 a CPU nezaložené na architektuře x86. Architektura x86 je standard, který podnik Intel navrhl pro své CPU. Může fungovat pod operačním systémem Windows i Linux. Windows je spojený především s instrukčním souborem x86. Do roku 2000 existovalo několik výrobců x86 CPU. Většina z těchto výrobců však z trhu odešla. Od roku 2000 jsou Intel a AMD v podstatě jediné dva podniky, které x86 CPU stále vyrábějí.

| (16) | Šetření Komise dospělo k závěru, že relevantní výrobkový trh nebyl širší než trh x86 CPU. Rozhodnutí ponechává otevřenou otázku, zda by se vymezený relevantní výrobkový trh nemohl dále rozdělit na trh x86 CPU pro stolní počítače, notebooky a servery, jelikož to vzhledem k podílům podniku Intel na trhu, ať již bude vymezen jedním či druhým způsobem, nemá vliv na závěr týkající se dominantního postavení na trhu. |
| --- | --- |

(16)

Šetření Komise dospělo k závěru, že relevantní výrobkový trh nebyl širší než trh x86 CPU. Rozhodnutí ponechává otevřenou otázku, zda by se vymezený relevantní výrobkový trh nemohl dále rozdělit na trh x86 CPU pro stolní počítače, notebooky a servery, jelikož to vzhledem k podílům podniku Intel na trhu, ať již bude vymezen jedním či druhým způsobem, nemá vliv na závěr týkající se dominantního postavení na trhu.

| (17) | Zeměpisný trh byl vymezen jako celosvětový. |
| --- | --- |

(17)

Zeměpisný trh byl vymezen jako celosvětový.

| (18) | Po dobu deseti let, na které se rozhodnutí vztahuje (1997–2007), si podnik Intel zachovával velmi vysoké podíly na trhu přesahující či pohybující se okolo 70 %. |
| --- | --- |

(18)

Po dobu deseti let, na které se rozhodnutí vztahuje (1997–2007), si podnik Intel zachovával velmi vysoké podíly na trhu přesahující či pohybující se okolo 70 %.

| (19) | Navíc na trhu s x86 CPU existují značné překážky, pokud jde o vstup a proniknutí na trh. Jsou způsobovány nenávratnými investicemi do výzkumu a vývoje, duševního vlastnictví a výrobního zařízení, jež jsou k výrobě x86 CPU zapotřebí. Překážkou vstupu na trh je také silné postavení značky Intel (její zastoupení v nabídce je nevyhnutelné) a následná diferenciace výrobků. Zjištěné zásadní překážky vstupu na trh a rozšíření na trhu odpovídají zjištěné struktuře trhu, ze kterého všichni konkurenti podniku Intel, vyjma podniku AMD, odešli nebo jim zůstal jen nepatrný podíl. |
| --- | --- |

(19)

Navíc na trhu s x86 CPU existují značné překážky, pokud jde o vstup a proniknutí na trh. Jsou způsobovány nenávratnými investicemi do výzkumu a vývoje, duševního vlastnictví a výrobního zařízení, jež jsou k výrobě x86 CPU zapotřebí. Překážkou vstupu na trh je také silné postavení značky Intel (její zastoupení v nabídce je nevyhnutelné) a následná diferenciace výrobků. Zjištěné zásadní překážky vstupu na trh a rozšíření na trhu odpovídají zjištěné struktuře trhu, ze kterého všichni konkurenti podniku Intel, vyjma podniku AMD, odešli nebo jim zůstal jen nepatrný podíl.

| (20) | Vzhledem k podílům podniku Intel na trhu a překážkám vstupu na trh a růstu na trhu rozhodnutí dospělo k závěru, že podnik Intel měl přinejmenším po období, na které se rozhodnutí vztahuje (říjen 2002 až prosinec 2007), dominantní postavení na trhu. |
| --- | --- |

(20)

Vzhledem k podílům podniku Intel na trhu a překážkám vstupu na trh a růstu na trhu rozhodnutí dospělo k závěru, že podnik Intel měl přinejmenším po období, na které se rozhodnutí vztahuje (říjen 2002 až prosinec 2007), dominantní postavení na trhu.

2.3   Souhrnný přehled protiprávních jednání

| (21) | Rozhodnutí popisuje dva druhy chování podniku Intel vůči svým obchodním partnerům: podmíněné rabaty a tzv. čistá omezení. |
| --- | --- |

(21)

Rozhodnutí popisuje dva druhy chování podniku Intel vůči svým obchodním partnerům: podmíněné rabaty a tzv. čistá omezení.

2.3.1   Podmíněné rabaty

2.3.1.1   Charakter a fungování rabatů

| (22) | Podnik Intel poskytoval hlavním výrobcům původního zařízení rabaty, které byly podmíněny tím, že od něj museli nakupovat veškeré nebo téměř veškeré zásoby. Je tomu tak v případě:






  — | rabatů podniku Intel poskytnutých podniku Dell během období od prosince 2002 do prosince 2005, které byly podmíněny tím, že podnik Dell bude nakupovat CPU výhradně od podniku Intel |
| --- | --- | --- |

(22)

Podnik Intel poskytoval hlavním výrobcům původního zařízení rabaty, které byly podmíněny tím, že od něj museli nakupovat veškeré nebo téměř veškeré zásoby. Je tomu tak v případě:

—

rabatů podniku Intel poskytnutých podniku Dell během období od prosince 2002 do prosince 2005, které byly podmíněny tím, že podnik Dell bude nakupovat CPU výhradně od podniku Intel

| — | rabatů poskytnutých podniku HP od listopadu 2002 do května 2005, které byly podmíněny zejména tím, že podnik HP nakoupí minimálně 95 % CPU, jež potřebuje pro svůj segment stolních počítačů, od podniku Intel (zbývajících 5 %, které může podnik HP nakoupit od AMD, podléhalo dalším restriktivním podmínkám uvedenými níže v bodě 2.3.2) |
| --- | --- |

—

rabatů poskytnutých podniku HP od listopadu 2002 do května 2005, které byly podmíněny zejména tím, že podnik HP nakoupí minimálně 95 % CPU, jež potřebuje pro svůj segment stolních počítačů, od podniku Intel (zbývajících 5 %, které může podnik HP nakoupit od AMD, podléhalo dalším restriktivním podmínkám uvedenými níže v bodě 2.3.2)

| — | rabatů, které poskytl podnik Intel podniku NEC od října 2002 do listopadu 2005, jež byly podmíněny tím, že podnik NEC nakoupí minimálně 80 % CPU potřebných pro své segmenty stolních počítačů a notebooků od podniku Intel |
| --- | --- |

—

rabatů, které poskytl podnik Intel podniku NEC od října 2002 do listopadu 2005, jež byly podmíněny tím, že podnik NEC nakoupí minimálně 80 % CPU potřebných pro své segmenty stolních počítačů a notebooků od podniku Intel

| — | rabatů, které poskytl podnik Intel podniku Lenovo během roku 2007, jež byly podmíněny tím, že podnik Lenovo bude nakupovat CPU, jež potřebuje pro svůj segment notebooků, výhradně od podniku Intel. |
| --- | --- |

—

rabatů, které poskytl podnik Intel podniku Lenovo během roku 2007, jež byly podmíněny tím, že podnik Lenovo bude nakupovat CPU, jež potřebuje pro svůj segment notebooků, výhradně od podniku Intel.

| (23) | Podnik Intel také poskytl platby podniku Media Saturn Holding (MSH), největší evropské maloobchodní společnosti obchodující s počítači, jež byly podmíněny tím, že MSH bude prodávat výhradně počítače založené na procesorech Intel. Tyto platby mají stejný účinek jako podmíněné rabaty poskytované výrobcům původního zařízení. |
| --- | --- |

(23)

Podnik Intel také poskytl platby podniku Media Saturn Holding (MSH), největší evropské maloobchodní společnosti obchodující s počítači, jež byly podmíněny tím, že MSH bude prodávat výhradně počítače založené na procesorech Intel. Tyto platby mají stejný účinek jako podmíněné rabaty poskytované výrobcům původního zařízení.

| (24) | Soudní dvůr ES důsledně rozhodl, že „podnik, který má dominantní postavení a váže kupující (byť na jejich žádost) povinností nebo slibem zásobit se celkově nebo pro podstatnou část jejich potřeb výhradně u uvedeného podniku, zneužívá dominantní postavení ve smyslu článku 82 Smlouvy, bez ohledu na to, zda je dotyčná povinnost stanovena bez dalších podmínek nebo je plněna s ohledem na poskytnutí slevy. Totéž platí, pokud dotyčný podnik (aniž by vázal kupující formální povinností) používá na základě dohod uzavřených s těmito kupujícími nebo jednostranně systém věrnostních slev, tj. slev podmíněných tím, že se zákazník zásobí celkově nebo pro podstatnou část svých potřeb (bez ohledu na to, je-li objem jeho nákupů vysoký nebo nízký) u podniku s dominantním postavením.“ (1) |
| --- | --- |

(24)

Soudní dvůr ES důsledně rozhodl, že „podnik, který má dominantní postavení a váže kupující (byť na jejich žádost) povinností nebo slibem zásobit se celkově nebo pro podstatnou část jejich potřeb výhradně u uvedeného podniku, zneužívá dominantní postavení ve smyslu článku 82 Smlouvy, bez ohledu na to, zda je dotyčná povinnost stanovena bez dalších podmínek nebo je plněna s ohledem na poskytnutí slevy. Totéž platí, pokud dotyčný podnik (aniž by vázal kupující formální povinností) používá na základě dohod uzavřených s těmito kupujícími nebo jednostranně systém věrnostních slev, tj. slev podmíněných tím, že se zákazník zásobí celkově nebo pro podstatnou část svých potřeb (bez ohledu na to, je-li objem jeho nákupů vysoký nebo nízký) u podniku s dominantním postavením.“ (1)

| (25) | Rozhodnutí dospělo k závěru, že podmíněné rabaty poskytované podnikem Intel představují věrnostní slevy, které splňují podmínky stanovené v rozsudku Hoffmann-La Roche. Pokud jde o podmíněné platby podniku Intel poskytované podniku MSH, rozhodnutí stanoví, že hospodářský mechanismus těchto plateb je rovnocenný mechanismu podmíněných rabatů poskytovaných výrobcům původního zařízení. Rozhodnutí proto dospělo k závěru, že rovněž splňují podmínky stanovené v rozsudku Hoffmann-La Roche. |
| --- | --- |

(25)

Rozhodnutí dospělo k závěru, že podmíněné rabaty poskytované podnikem Intel představují věrnostní slevy, které splňují podmínky stanovené v rozsudku Hoffmann-La Roche. Pokud jde o podmíněné platby podniku Intel poskytované podniku MSH, rozhodnutí stanoví, že hospodářský mechanismus těchto plateb je rovnocenný mechanismu podmíněných rabatů poskytovaných výrobcům původního zařízení. Rozhodnutí proto dospělo k závěru, že rovněž splňují podmínky stanovené v rozsudku Hoffmann-La Roche.

| (26) | Rovněž stojí za zmínku, že panovala obecná nejistota, pokud jde o přesný poměr rabatů nebo plateb, které by nebyly poskytnuty v případě (zvýšení) dodávek od podniku AMD, konkurenta podniku Intel. Očekávalo se, že poměr by byl významný a nepřiměřený počtu jednotek nakoupených od AMD. Navíc existovala možnost, že podnik Intel neposkytnuté rabaty převede konkurenčním výrobcům původního zařízení. Vzhledem k rabatům byla proto omezena svoboda dotyčných výrobců původního zařízení a podniku MSH nakupovat CPU od podniku AMD. |
| --- | --- |

(26)

Rovněž stojí za zmínku, že panovala obecná nejistota, pokud jde o přesný poměr rabatů nebo plateb, které by nebyly poskytnuty v případě (zvýšení) dodávek od podniku AMD, konkurenta podniku Intel. Očekávalo se, že poměr by byl významný a nepřiměřený počtu jednotek nakoupených od AMD. Navíc existovala možnost, že podnik Intel neposkytnuté rabaty převede konkurenčním výrobcům původního zařízení. Vzhledem k rabatům byla proto omezena svoboda dotyčných výrobců původního zařízení a podniku MSH nakupovat CPU od podniku AMD.

| (27) | Na rabaty a platby, které podnik Intel poskytl velkým výrobcům původního zařízení a MSH, je rovněž nutno nahlížet v souvislosti s rostoucí konkurenční hrozbou, jež podnik AMD představoval. V tomto ohledu rozhodnutí poukazuje na to, že výrobci původního zařízení, IT manažeři a podnik Intel se domnívají, že výrobky podniku AMD mají mnoho pozitivních inovačních vlastností a mohly být alternativou potenciálně schopnou konkurovat výrobkům podniku Intel. Ačkoli rozhodnutí neobsahuje jednoznačné posouzení technické výkonnosti dotyčných výrobků podniků Intel a AMD, podle informací získaných od výrobců původního zařízení a z aktuálních dokumentů vyplývá, že výrobci původního zařízení se domnívali, že x86 CPU od podniku AMD byly vhodné k uspokojení alespoň části jejich příslušných požadavků na dodávky. |
| --- | --- |

(27)

Na rabaty a platby, které podnik Intel poskytl velkým výrobcům původního zařízení a MSH, je rovněž nutno nahlížet v souvislosti s rostoucí konkurenční hrozbou, jež podnik AMD představoval. V tomto ohledu rozhodnutí poukazuje na to, že výrobci původního zařízení, IT manažeři a podnik Intel se domnívají, že výrobky podniku AMD mají mnoho pozitivních inovačních vlastností a mohly být alternativou potenciálně schopnou konkurovat výrobkům podniku Intel. Ačkoli rozhodnutí neobsahuje jednoznačné posouzení technické výkonnosti dotyčných výrobků podniků Intel a AMD, podle informací získaných od výrobců původního zařízení a z aktuálních dokumentů vyplývá, že výrobci původního zařízení se domnívali, že x86 CPU od podniku AMD byly vhodné k uspokojení alespoň části jejich příslušných požadavků na dodávky.

2.3.1.2   Analýza stejně výkonného soutěžitele

| (28) | Vedle prokázání, že jsou splněny podmínky stanovené judikaturou pro zjištění, zda bylo zneužito dominantní postavení, je součástí rozhodnutí i ekonomická analýza toho, zda rabaty mohou vytlačit soutěžitele, který by byl stejně výkonný jako podnik Intel, ale neměl by dominantní postavení na trhu. V podstatě se testem zjišťuje, jakou cenu by soutěžitel „stejně výkonný“ jako podnik Intel musel CPU nabízet, aby nahradil výrobcům původního zařízení ztrátu rabatu poskytovaného podnikem Intel. |
| --- | --- |

(28)

Vedle prokázání, že jsou splněny podmínky stanovené judikaturou pro zjištění, zda bylo zneužito dominantní postavení, je součástí rozhodnutí i ekonomická analýza toho, zda rabaty mohou vytlačit soutěžitele, který by byl stejně výkonný jako podnik Intel, ale neměl by dominantní postavení na trhu. V podstatě se testem zjišťuje, jakou cenu by soutěžitel „stejně výkonný“ jako podnik Intel musel CPU nabízet, aby nahradil výrobcům původního zařízení ztrátu rabatu poskytovaného podnikem Intel.

| (29) | Tato analýza stejně výkonného soutěžitele je hypotetickou simulací, jejímž smyslem je analyzovat, zda je soutěžiteli stejně výkonnému jako podnik Intel, který se ale snaží nabízet výrobek, jež nemá stejně širokou prodejní základnu jako výrobek nabízený podnikem Intel, uzavřen trh. Tato analýza v zásadě nezávisí na tom, zda podnik AMD byl nebo nebyl ve skutečnosti schopen vstoupit na trh. |
| --- | --- |

(29)

Tato analýza stejně výkonného soutěžitele je hypotetickou simulací, jejímž smyslem je analyzovat, zda je soutěžiteli stejně výkonnému jako podnik Intel, který se ale snaží nabízet výrobek, jež nemá stejně širokou prodejní základnu jako výrobek nabízený podnikem Intel, uzavřen trh. Tato analýza v zásadě nezávisí na tom, zda podnik AMD byl nebo nebyl ve skutečnosti schopen vstoupit na trh.

| (30) | Analýza zohledňuje tři faktory: sporný podíl (s jakým podílem nákupních požadavků mohou zákazníci reálně přejít k novému konkurentovi za jakékoli dané období), příslušné časové období (alespoň jeden rok) a příslušné míra nákladů (průměrné náklady, kterým bylo možné předejít). Pokud systém rabatů podniku Intel znamená, že stejně výkonný soutěžitel musí vzhledem ke spornému podílu poskytnout výrobci původních zařízení náhradu za ztrátu rabatu poskytovanou podnikem Intel a nabízet výrobky za nižší než přiměřenou míru nákladů podniku Intel, pak to znamená, že rabat mohl způsobit uzavření trhu stejně výkonnému soutěžiteli. V důsledku toho by si konečný spotřebitel nemohl volit mezi různými výrobky, které by jinak výrobci původního zařízení mohli nabízet, pokud by se mohli rozhodovat pouze na základě relativních vlastností výrobků a jednotkových cen, které podnik Intel a jeho konkurenti nabízejí. |
| --- | --- |

(30)

Analýza zohledňuje tři faktory: sporný podíl (s jakým podílem nákupních požadavků mohou zákazníci reálně přejít k novému konkurentovi za jakékoli dané období), příslušné časové období (alespoň jeden rok) a příslušné míra nákladů (průměrné náklady, kterým bylo možné předejít). Pokud systém rabatů podniku Intel znamená, že stejně výkonný soutěžitel musí vzhledem ke spornému podílu poskytnout výrobci původních zařízení náhradu za ztrátu rabatu poskytovanou podnikem Intel a nabízet výrobky za nižší než přiměřenou míru nákladů podniku Intel, pak to znamená, že rabat mohl způsobit uzavření trhu stejně výkonnému soutěžiteli. V důsledku toho by si konečný spotřebitel nemohl volit mezi různými výrobky, které by jinak výrobci původního zařízení mohli nabízet, pokud by se mohli rozhodovat pouze na základě relativních vlastností výrobků a jednotkových cen, které podnik Intel a jeho konkurenti nabízejí.

| (31) | Analýza stejného druhu byla provedena, pokud jde o platby podniku Intel ve prospěch podniku MSH. Analýza toho, zda mohou tyto platby způsobit vytlačení stejně výkonného soutěžitele rovněž zohledňuje, že se tyto platby provádějí na jiné úrovni dodavatelského řetězce a jejich účinek působí nad rámec účinku podmíněných rabatů poskytovaných výrobcům původních zařízení. |
| --- | --- |

(31)

Analýza stejného druhu byla provedena, pokud jde o platby podniku Intel ve prospěch podniku MSH. Analýza toho, zda mohou tyto platby způsobit vytlačení stejně výkonného soutěžitele rovněž zohledňuje, že se tyto platby provádějí na jiné úrovni dodavatelského řetězce a jejich účinek působí nad rámec účinku podmíněných rabatů poskytovaných výrobcům původních zařízení.

2.3.1.3   Strategická důležitost hlavních výrobců původních zařízení

| (32) | Z rozhodnutí rovněž vyplývá, že někteří výrobci původních zařízení, zejména podniky Dell a HP, jsou strategicky důležitější než jiní výrobci původních zařízení, pokud jde o jejich schopnost poskytnout výrobci CPU přístup na trh. Lze je od ostatních výrobců původních zařízení odlišit na základě tří hlavních kritérií: i) podíl na trhu; ii) pevné postavení na ziskovější části trhu; a iii) schopnost přispět k uvedení nové CPU na trh. Menší výrobci původních zařízení nejsou v důsledku toho schopni přispět stejným způsobem k uvedení nových CPU na trh jako podniky HP a Dell, zejména pokud jde o korporátní segment, který přináší největší zisky. |
| --- | --- |

(32)

Z rozhodnutí rovněž vyplývá, že někteří výrobci původních zařízení, zejména podniky Dell a HP, jsou strategicky důležitější než jiní výrobci původních zařízení, pokud jde o jejich schopnost poskytnout výrobci CPU přístup na trh. Lze je od ostatních výrobců původních zařízení odlišit na základě tří hlavních kritérií: i) podíl na trhu; ii) pevné postavení na ziskovější části trhu; a iii) schopnost přispět k uvedení nové CPU na trh. Menší výrobci původních zařízení nejsou v důsledku toho schopni přispět stejným způsobem k uvedení nových CPU na trh jako podniky HP a Dell, zejména pokud jde o korporátní segment, který přináší největší zisky.

2.3.1.4   Narušení hospodářské soutěže a újma způsobená spotřebitelům

| (33) | Důkazy, které Komise shromáždila, vedly k závěru, že podmíněné rabaty a platby podniku Intel měly dopad na věrnost klíčových výrobců původního zařízení a hlavní spolupracující maloobchodní společnosti, jejichž společným účinkem bylo značné omezení schopnosti soutěžitelů konkurovat na základě vlastností jimi vyráběných x86 CPU. Důsledkem chování podniku Intel, kterým narušuje hospodářskou soutěž, tedy bylo omezení spotřebitele ve výběru a snížení motivace k inovaci. |
| --- | --- |

(33)

Důkazy, které Komise shromáždila, vedly k závěru, že podmíněné rabaty a platby podniku Intel měly dopad na věrnost klíčových výrobců původního zařízení a hlavní spolupracující maloobchodní společnosti, jejichž společným účinkem bylo značné omezení schopnosti soutěžitelů konkurovat na základě vlastností jimi vyráběných x86 CPU. Důsledkem chování podniku Intel, kterým narušuje hospodářskou soutěž, tedy bylo omezení spotřebitele ve výběru a snížení motivace k inovaci.

2.3.1.5   Nedostatečné objektivní odůvodnění

| (34) | Podnik Intel předložil argumenty dvojího charakteru s cílem pokusit se odůvodnit své systémy rabatů, a to že: i) podnik Intel prostřednictvím rabatů pouze reagoval na cenovou konkurenci svých soupeřů a díky jim v konkurenci obstála a ii) systém rabatů používaný pro každého jednotlivého výrobce původního zařízení byl nutný k dosažení zásadních druhů efektivity nutných v odvětví CPU. Pokud jde o druhý argument, podnik Intel tvrdil, že existují čtyři různé druhy efektivity, jichž bylo dosaženo na základě požadavků exkluzivity, kterými byly jeho rabaty podmíněny: nižší ceny, úspory z rozsahu, další úspory nákladů a efektivita výroby a sdílení rizik a efektivita prodeje. Navíc podnik Intel tvrdil, že podmínky související s rabaty byly nezbytné k dosažení těchto druhů efektivity a jejich dopad na hospodářskou soutěž byl nepatrný, neboť podnik AMD během prošetřovaného období rostl. |
| --- | --- |

(34)

Podnik Intel předložil argumenty dvojího charakteru s cílem pokusit se odůvodnit své systémy rabatů, a to že: i) podnik Intel prostřednictvím rabatů pouze reagoval na cenovou konkurenci svých soupeřů a díky jim v konkurenci obstála a ii) systém rabatů používaný pro každého jednotlivého výrobce původního zařízení byl nutný k dosažení zásadních druhů efektivity nutných v odvětví CPU. Pokud jde o druhý argument, podnik Intel tvrdil, že existují čtyři různé druhy efektivity, jichž bylo dosaženo na základě požadavků exkluzivity, kterými byly jeho rabaty podmíněny: nižší ceny, úspory z rozsahu, další úspory nákladů a efektivita výroby a sdílení rizik a efektivita prodeje. Navíc podnik Intel tvrdil, že podmínky související s rabaty byly nezbytné k dosažení těchto druhů efektivity a jejich dopad na hospodářskou soutěž byl nepatrný, neboť podnik AMD během prošetřovaného období rostl.

| (35) | Komise se těmito argumenty zabývala a analyzovala, do jaké míry by chování podniku Intel přiměřeně přispělo k dosažení druhů efektivity, kterými podnik Intel argumentuje. Komise však shledala, že argumenty podniku Intel spojené s objektivním odůvodněním jsou nedostatečné, protože souvisejí obecněji s chováním, proti kterému Komise námitky nevznáší (tj. poskytování slev/rabatů), a nikoli s chováním, proti kterému Komise námitky měla (tj. podmínkám souvisejícím se slevami/rabaty), a že žádná z obhajovaných druhů efektivity nemůže dostatečně odůvodnit dotyčné chování. |
| --- | --- |

(35)

Komise se těmito argumenty zabývala a analyzovala, do jaké míry by chování podniku Intel přiměřeně přispělo k dosažení druhů efektivity, kterými podnik Intel argumentuje. Komise však shledala, že argumenty podniku Intel spojené s objektivním odůvodněním jsou nedostatečné, protože souvisejí obecněji s chováním, proti kterému Komise námitky nevznáší (tj. poskytování slev/rabatů), a nikoli s chováním, proti kterému Komise námitky měla (tj. podmínkám souvisejícím se slevami/rabaty), a že žádná z obhajovaných druhů efektivity nemůže dostatečně odůvodnit dotyčné chování.

2.3.1.6   Závěr

| (36) | Z rozhodnutí vyplývá, že podmíněné rabaty, které podnik Intel poskytoval podnikům Dell, HP, NEC a MSH, představují zneužití dominantního postavení podle článku 82 Smlouvy a článku 54 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(36)

Z rozhodnutí vyplývá, že podmíněné rabaty, které podnik Intel poskytoval podnikům Dell, HP, NEC a MSH, představují zneužití dominantního postavení podle článku 82 Smlouvy a článku 54 Dohody o EHP.

2.3.2   Čistá omezení

| (37) | Podnik Intel poskytl hlavním výrobcům původního zařízení platby, které byly podmíněny tím, že tito výrobci odloží či zruší uvedení výrobků založených na procesorech AMD na trh a/nebo omezí distribuci těchto výrobků. Je tomu tak v případě:






  — | plateb, které poskytl podnik Intel podniku HP, jež byly podmíněny tím, že podnik HP bude prodávat stolní počítače založené na procesorech AMD pouze malým nebo středním podnikům, a to pouze prostřednictvím kanálů přímé distribuce (nikoli prostřednictvím distributorů), a že podnik HP odloží uvedení na trh svého prvního stolního počítače založeného na procesorech AMD v Evropě o šest měsíců; toto zneužití dominantního postavení trvalo od listopadu 2002 do května 2005, |
| --- | --- | --- |

(37)

Podnik Intel poskytl hlavním výrobcům původního zařízení platby, které byly podmíněny tím, že tito výrobci odloží či zruší uvedení výrobků založených na procesorech AMD na trh a/nebo omezí distribuci těchto výrobků. Je tomu tak v případě:

—

plateb, které poskytl podnik Intel podniku HP, jež byly podmíněny tím, že podnik HP bude prodávat stolní počítače založené na procesorech AMD pouze malým nebo středním podnikům, a to pouze prostřednictvím kanálů přímé distribuce (nikoli prostřednictvím distributorů), a že podnik HP odloží uvedení na trh svého prvního stolního počítače založeného na procesorech AMD v Evropě o šest měsíců; toto zneužití dominantního postavení trvalo od listopadu 2002 do května 2005,

| — | plateb, které poskytl podnik Intel podniku Acer, jež byly podmíněny tím, že Acer odloží uvedení na trh notebooku založeného na procesoru AMD ze září 2003 na leden 2004, |
| --- | --- |

—

plateb, které poskytl podnik Intel podniku Acer, jež byly podmíněny tím, že Acer odloží uvedení na trh notebooku založeného na procesoru AMD ze září 2003 na leden 2004,

| — | plateb, které poskytl podnik Intel podniku Lenovo, jež byly podmíněny tím, že Lenovo odloží uvedení na trh notebooků založených na procesoru AMD z června 2006 na konec roku 2006. |
| --- | --- |

—

plateb, které poskytl podnik Intel podniku Lenovo, jež byly podmíněny tím, že Lenovo odloží uvedení na trh notebooků založených na procesoru AMD z června 2006 na konec roku 2006.

| (38) | Soud prvního stupně v rozsudku Irish Sugar dospěl k závěru, že dominantní podnik, který se dohodne „s velkoobchodníkem či maloobchodníkem na výměně konkurenčních výrobků z cukru určeného pro maloobchod, tzn. jeden kilogram baleného cukru podniku Compagnie française de sucrerie za svůj vlastní výrobek“, zneužívá dominantní postavení (2). Uvedenou dohodou o výměně zabránila dominantní firma značce konkurenta proniknout na trh, neboť maloobchodníkům již došly zásoby cukru značky „Eurolux“, a tyto objemy namísto toho nahradili cukrem dominantního podniku. V této souvislosti Soud prvního stupně shledal, že „žalobce narušil strukturu hospodářské soutěže, kterou mohl získat irský cukr určený pro maloobchod vstupem nového výrobku, cukru značky Eurolux, na trh tím, že výrobky vyměnil za výše uvedených okolností na trhu, kde měl více než 80 % objemu tržeb.“ (3) |
| --- | --- |

(38)

Soud prvního stupně v rozsudku Irish Sugar dospěl k závěru, že dominantní podnik, který se dohodne „s velkoobchodníkem či maloobchodníkem na výměně konkurenčních výrobků z cukru určeného pro maloobchod, tzn. jeden kilogram baleného cukru podniku Compagnie française de sucrerie za svůj vlastní výrobek“, zneužívá dominantní postavení (2). Uvedenou dohodou o výměně zabránila dominantní firma značce konkurenta proniknout na trh, neboť maloobchodníkům již došly zásoby cukru značky „Eurolux“, a tyto objemy namísto toho nahradili cukrem dominantního podniku. V této souvislosti Soud prvního stupně shledal, že „žalobce narušil strukturu hospodářské soutěže, kterou mohl získat irský cukr určený pro maloobchod vstupem nového výrobku, cukru značky Eurolux, na trh tím, že výrobky vyměnil za výše uvedených okolností na trhu, kde měl více než 80 % objemu tržeb.“ (3)

| (39) | Z rozhodnutí vyplývá, že chování podniku Intel přímo narušilo hospodářskou soutěž. Uvedení výrobku na trh, jež dodavatel aktivně plánoval, se opozdilo nebo bylo bráněno tomu, aby se výrobek na trhu rozšířil. Spotřebitelé tedy měli v důsledku toho menší výběr, než by měli za běžných okolností. Chování podniku Intel nepředstavuje běžnou soutěž na základě vlastností výrobků. Navíc platby, které poskytoval podnik Intel výrobcům původního zařízení s cílem opozdit, zrušit nebo jinak omezit uvedení výrobku založeného na procesorech AMD na trh nebo omezit jeho distribuci, nesouvisely s žádným oprávněným odůvodněním nebo efektivitou. |
| --- | --- |

(39)

Z rozhodnutí vyplývá, že chování podniku Intel přímo narušilo hospodářskou soutěž. Uvedení výrobku na trh, jež dodavatel aktivně plánoval, se opozdilo nebo bylo bráněno tomu, aby se výrobek na trhu rozšířil. Spotřebitelé tedy měli v důsledku toho menší výběr, než by měli za běžných okolností. Chování podniku Intel nepředstavuje běžnou soutěž na základě vlastností výrobků. Navíc platby, které poskytoval podnik Intel výrobcům původního zařízení s cílem opozdit, zrušit nebo jinak omezit uvedení výrobku založeného na procesorech AMD na trh nebo omezit jeho distribuci, nesouvisely s žádným oprávněným odůvodněním nebo efektivitou.

2.3.3   Jednotná strategie

| (40) | Rozhodnutím se stanoví, že veškeré výše uvedené chování podniku Intel vůči jednotlivým výrobcům původního zařízení a vůči MSH představuje zneužití podle článku 82 Smlouvy o ES, ale také, že tato jednotlivá zneužití jsou rovněž součástí jednotné strategie, jejímž cílem je zabránit podniku AMD, jedinému významnému konkurentovi podniku Intel, ve vstupu na trh s x86 CPU. Jednotlivá zneužití jsou proto součástí jediného porušení článku 82 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(40)

Rozhodnutím se stanoví, že veškeré výše uvedené chování podniku Intel vůči jednotlivým výrobcům původního zařízení a vůči MSH představuje zneužití podle článku 82 Smlouvy o ES, ale také, že tato jednotlivá zneužití jsou rovněž součástí jednotné strategie, jejímž cílem je zabránit podniku AMD, jedinému významnému konkurentovi podniku Intel, ve vstupu na trh s x86 CPU. Jednotlivá zneužití jsou proto součástí jediného porušení článku 82 Smlouvy o ES.

| (41) | Rozhodnutí také uvádí, že na praktiky, které podnik Intel používal kumulativně na dvou úrovních distribučního řetězce (vůči hlavním výrobcům původního zařízení a hlavní spolupracující maloobchodní společnosti), je nutno nahlížet v souvislosti s rostoucí konkurenční hrozbou, jež podnik AMD představoval. Doplňujícím účinkem chování podniku Intel bylo uzavření přístupu na trh konkurentům, čímž se značně omezila jejich schopnost konkurovat vlastnostmi jejich CPU. V důsledku toho bylo konečným zákazníkům uměle bráněno volit si počítače nezaložené na procesorech Intel podle jejich vlastností (cena a kvalita CPU). |
| --- | --- |

(41)

Rozhodnutí také uvádí, že na praktiky, které podnik Intel používal kumulativně na dvou úrovních distribučního řetězce (vůči hlavním výrobcům původního zařízení a hlavní spolupracující maloobchodní společnosti), je nutno nahlížet v souvislosti s rostoucí konkurenční hrozbou, jež podnik AMD představoval. Doplňujícím účinkem chování podniku Intel bylo uzavření přístupu na trh konkurentům, čímž se značně omezila jejich schopnost konkurovat vlastnostmi jejich CPU. V důsledku toho bylo konečným zákazníkům uměle bráněno volit si počítače nezaložené na procesorech Intel podle jejich vlastností (cena a kvalita CPU).

| (42) | V této souvislosti Komise rovněž připomíná rozsudek, podle kterého „pokud jeden nebo několik podniků v dominantním postavení ve skutečnosti používají praktiku, jejímž cílem je odstranit konkurenta, není skutečnost, že zamýšleného cíle není dosaženo, dostatečná pro to, aby nebyla tato praktika charakterizována jako zneužití dominantního postavení ve smyslu článku 86 (nyní článek 82) Smlouvy“ (4). |
| --- | --- |

(42)

V této souvislosti Komise rovněž připomíná rozsudek, podle kterého „pokud jeden nebo několik podniků v dominantním postavení ve skutečnosti používají praktiku, jejímž cílem je odstranit konkurenta, není skutečnost, že zamýšleného cíle není dosaženo, dostatečná pro to, aby nebyla tato praktika charakterizována jako zneužití dominantního postavení ve smyslu článku 86 (nyní článek 82) Smlouvy“ (4).

3.   ROZHODNUTÍ

| (43) | Rozhodnutím se stanoví, že podnik Intel porušil článek 82 Smlouvy a článek 54 Dohody o EHP tím, že se podílela na jediném a trvajícím porušení článku 82 Smlouvy a článku 54 Dohody o EHP po dobu od října 2002 do prosince 2007 použitím strategie, jejímž cílem bylo uzavřít trh s x86 CPU konkurentům. |
| --- | --- |

(43)

Rozhodnutím se stanoví, že podnik Intel porušil článek 82 Smlouvy a článek 54 Dohody o EHP tím, že se podílela na jediném a trvajícím porušení článku 82 Smlouvy a článku 54 Dohody o EHP po dobu od října 2002 do prosince 2007 použitím strategie, jejímž cílem bylo uzavřít trh s x86 CPU konkurentům.

| (44) | Podniku Intel Corporation se za toto protiprávní jednání ukládá pokuta ve výši 1 060 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(44)

Podniku Intel Corporation se za toto protiprávní jednání ukládá pokuta ve výši 1 060 000 000 EUR.

| (45) | Podnik Intel Corporation je povinen okamžitě ukončit protiprávní jednání, pokud tak již neučinil, a zdržet se jakéhokoliv jednání nebo chování, které by mělo stejný nebo obdobný cíl či účinek. |
| --- | --- |

(45)

Podnik Intel Corporation je povinen okamžitě ukončit protiprávní jednání, pokud tak již neučinil, a zdržet se jakéhokoliv jednání nebo chování, které by mělo stejný nebo obdobný cíl či účinek.

---

(1)  Rozsudek Soudního dvora ve věci 85/76 Hoffmann-La Roche, Sb. rozh. 1979, s. 461, bod 89.

(2)  Rozsudek T–228/97 ve věci Irish Sugar, Sb. rozh. 1999, s. II–2969, bod 226.

(3)  Tamtéž, bod 233.

(4)  Rozsudek T–24/93, T–25/93, T–26/93 a T–28/93 ve věci Compagnie Maritime Belge v. Komise, Sb. rozh. 1996, s. II–1201, bod 149; viz také rozsudek C–202/07 P ve věci France Telecom v. Komise, dosud nezveřejněn, body 107 až 113.

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/18

---

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček

(Text s významem pro EHP)

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

2009/C 227/08

| ESO (1) | Odkaz a název harmonizované normy
  (a referenční dokument) | První zveřejnění v Úředním věstníku | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A8:2009
  Bezpečnost hraček – Část 1: Mechanické a fyzikální vlastnosti | 30.4.2009 | EN 71-1:2005+A6:2008
  Pozn. 2.1 | 31.10.2009 |
| Upozornění: „V případě hraček se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, požadavek stanovený v bodu 4.17.1 b), na základě kterého se provádí zkouška tahem v souladu s bodem 8.4.2.3, nezahrnuje riziko udušení, jež tyto hračky představují.“ – Rozhodnuti Komise 2007/224/ES ze dne 4. dubna 2007 (Úř. věst. L 96, 11.4.2007, s. 18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Bezpečnost hraček – Část 2: Hořlavost | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Pozn. 2.1 | Datum ukončení platnosti
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Bezpečnost hraček – Část 3: Migrace určitých prvků | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Pozn. 2.1 | Datum ukončení platnosti
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Bezpečnost hraček – Část 4: Soupravy pro chemické pokusy a podobné činnosti | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Bezpečnost hraček – Část 5: Chemické hračky (soupravy) jiné než soupravy pro pokusy | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-7:2002
  Bezpečnost hraček – Část 7: Barvy nanášené prsty – Požadavky a metody zkoušení | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Bezpečnost hraček – Část 8: Houpačky, skluzavky a obdobné hračky pro pohybovou aktivitu, určené pro domácí použití uvnitř i venku | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (30.11.2006) |
| CENELEC | EN 62115:2005
  Elektrické hračky – Bezpečnost
  IEC 62115:2003 (Modifikovaná) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996
  - A1:1996
  - A2:1997
  - A3:2002
  Pozn. 2.1 | Datum ukončení platnosti
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Odkaz a název harmonizované normy

(a referenční dokument)

První zveřejnění v Úředním věstníku

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1

CEN

EN 71-1:2005+A8:2009

Bezpečnost hraček – Část 1: Mechanické a fyzikální vlastnosti

30.4.2009

EN 71-1:2005+A6:2008

Pozn. 2.1

31.10.2009

Upozornění: „V případě hraček se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, požadavek stanovený v bodu 4.17.1 b), na základě kterého se provádí zkouška tahem v souladu s bodem 8.4.2.3, nezahrnuje riziko udušení, jež tyto hračky představují.“ – Rozhodnuti Komise 2007/224/ES ze dne 4. dubna 2007 (Úř. věst. L 96, 11.4.2007, s. 18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Bezpečnost hraček – Část 2: Hořlavost

16.9.2008

EN 71-2:2006

Pozn. 2.1

Datum ukončení platnosti

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Bezpečnost hraček – Část 3: Migrace určitých prvků

12.10.1995

EN 71-3:1988

Pozn. 2.1

Datum ukončení platnosti

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Bezpečnost hraček – Část 4: Soupravy pro chemické pokusy a podobné činnosti

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Bezpečnost hraček – Část 5: Chemické hračky (soupravy) jiné než soupravy pro pokusy

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31.7.2006)

CEN

EN 71-7:2002

Bezpečnost hraček – Část 7: Barvy nanášené prsty – Požadavky a metody zkoušení

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Bezpečnost hraček – Část 8: Houpačky, skluzavky a obdobné hračky pro pohybovou aktivitu, určené pro domácí použití uvnitř i venku

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(30.11.2006)

CENELEC

EN 62115:2005

Elektrické hračky – Bezpečnost

IEC 62115:2003 (Modifikovaná) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996

- A1:1996

- A2:1997

- A3:2002

Pozn. 2.1

Datum ukončení platnosti

(1.1.2008)

| Pozn. 1: | Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak |
| --- | --- |

Pozn. 1:

Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak

| Pozn. 2.1: | Nová (nebo pozměněná) norma je stejného rozsahu jako norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 2.1:

Nová (nebo pozměněná) norma je stejného rozsahu jako norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

| Pozn. 2.2: | Nová norma je širšího rozsahu než norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 2.2:

Nová norma je širšího rozsahu než norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

| Pozn. 2.3: | Nová norma je užšího rozsahu než norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u (částečně) nahrazované normy platit presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u těch produktů, jež spadají do rozsahu nové normy. Není dotčena presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u produktů, které i nadále spadají do rozsahu (částečně) nahrazované normy, ale nespadají do rozsahu nové normy. |
| --- | --- |

Pozn. 2.3:

Nová norma je užšího rozsahu než norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u (částečně) nahrazované normy platit presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u těch produktů, jež spadají do rozsahu nové normy. Není dotčena presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u produktů, které i nadále spadají do rozsahu (částečně) nahrazované normy, ale nespadají do rozsahu nové normy.

| Pozn. 3: | Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 3:

Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

POZNÁMKA:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES , ve znění směrnice 98/48/ES. |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES , ve znění směrnice 98/48/ES.

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

| — | Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu. |
| --- | --- |

—

Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu.

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/20

---

Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 8. prosince 2008 ohledně návrhu rozhodnutí Věc: COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

Zpravodaj: Česká republika

2009/C 227/09

| 1. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená transakce představuje spojení podniků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků („Nařízení o spojování“). |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená transakce představuje spojení podniků ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků („Nařízení o spojování“).

| 2. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že příslušnost Komise byla stanovena v souladu s čl. 22 odst. 3 rozhodnutí ze dne 16. května 2008 v návaznosti na žádost o postoupení orgánů pro hospodářskou soutěž Španělska a Německa podle čl. 22 odst. 1 nařízení o spojování. |
| --- | --- |

2.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že příslušnost Komise byla stanovena v souladu s čl. 22 odst. 3 rozhodnutí ze dne 16. května 2008 v návaznosti na žádost o postoupení orgánů pro hospodářskou soutěž Španělska a Německa podle čl. 22 odst. 1 nařízení o spojování.

| 3. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení tohoto spojeni jsou relevantní následující trhy produktů:






  a) | pevná technická kyselina benzoová; |
| --- | --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pro účely posouzení tohoto spojeni jsou relevantní následující trhy produktů:

a)

pevná technická kyselina benzoová;

| b) | benzoát sodný jako trh produktu odděleně od sorbanů a zároveň ponechat otevřené, zda kalium-benzoát a benzoát vápenatý jsou součástí stejného trhu; |
| --- | --- |

b)

benzoát sodný jako trh produktu odděleně od sorbanů a zároveň ponechat otevřené, zda kalium-benzoát a benzoát vápenatý jsou součástí stejného trhu;

| c) | dibenzoátová změkčovadla. |
| --- | --- |

c)

dibenzoátová změkčovadla.

| 4. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že za účelem posouzení tohoto spojení:






  a) | relevantním zeměpisným trhem pro pevnou technickou kyselinu benzoovou je celé území EHP; |
| --- | --- | --- |

4.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že za účelem posouzení tohoto spojení:

a)

relevantním zeměpisným trhem pro pevnou technickou kyselinu benzoovou je celé území EHP;

| b) | relevantní zeměpisný trh pro benzoát sodný může zůstat otevřený; |
| --- | --- |

b)

relevantní zeměpisný trh pro benzoát sodný může zůstat otevřený;

| c) | relevantním zeměpisným trhem pro dibenzoátová změkčovadla je celé území EHP. |
| --- | --- |

c)

relevantním zeměpisným trhem pro dibenzoátová změkčovadla je celé území EHP.

| 5. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že navrhované spojení pro pevnou technickou kyselinu benzoovou by vedlo k jednostranným účinkům na trhu celého území EHP, v jejichž v důsledku by byla významně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že navrhované spojení pro pevnou technickou kyselinu benzoovou by vedlo k jednostranným účinkům na trhu celého území EHP, v jejichž v důsledku by byla významně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části.

| 6. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že navrhované spojení pro benzoát sodný nepovede nezávisle na zeměpisném vymezení k jednostranným účinkům na trhu, v jejichž důsledku by byla významně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části. |
| --- | --- |

6.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že navrhované spojení pro benzoát sodný nepovede nezávisle na zeměpisném vymezení k jednostranným účinkům na trhu, v jejichž důsledku by byla významně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části.

| 7. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že navrhované spojení pro benzoát sodný nepovede ke koordinovaným účinkům na trhu, v jejichž důsledku by byla významně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části. |
| --- | --- |

7.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že navrhované spojení pro benzoát sodný nepovede ke koordinovaným účinkům na trhu, v jejichž důsledku by byla významně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části.

| 8. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že spojený subjekt bude mít omezenou schopnost a nebude mít žádný motiv, aby vyloučil konkurenty na navazujícím trhu pro dibenzoátová změkčovadla celého území EHP, a v důsledku nebude mít navrhované spojení na tento navazující trh nepříznivý účinek. |
| --- | --- |

8.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že spojený subjekt bude mít omezenou schopnost a nebude mít žádný motiv, aby vyloučil konkurenty na navazujícím trhu pro dibenzoátová změkčovadla celého území EHP, a v důsledku nebude mít navrhované spojení na tento navazující trh nepříznivý účinek.

| 9. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že závazky předložené stranami, tj. odprodej celé výroby kapalné kyseliny benzoové a dvou návazných produktů pevné kyseliny benzoové a benzoátu sodného, jsou dostačující k tomu, aby odstranily obavy týkající se hospodářské soutěže, které vznikly v souvislosti se spojením na trhu celého území EHP pro pevnou technickou kyselinu benzoovou.
  Menšina členů se zdržela hlasování. |
| --- | --- |

9.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že závazky předložené stranami, tj. odprodej celé výroby kapalné kyseliny benzoové a dvou návazných produktů pevné kyseliny benzoové a benzoátu sodného, jsou dostačující k tomu, aby odstranily obavy týkající se hospodářské soutěže, které vznikly v souvislosti se spojením na trhu celého území EHP pro pevnou technickou kyselinu benzoovou.

Menšina členů se zdržela hlasování.

| 10. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pokud strany navrhovaného spojení dodrží všechny své závazky, nebude navrhovaná transakce významně bránit účinné hospodářské soutěži na společném trhu nebo jeho podstatné části, zejména v důsledku vytvoření nebo posílení dominantního postavení ve smyslu čl. 2 odst. 2, čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 nařízení o spojování, a navrhované spojení by mělo být proto prohlášeno za slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP.
  Menšina členů se zdržela hlasování. |
| --- | --- |

10.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že pokud strany navrhovaného spojení dodrží všechny své závazky, nebude navrhovaná transakce významně bránit účinné hospodářské soutěži na společném trhu nebo jeho podstatné části, zejména v důsledku vytvoření nebo posílení dominantního postavení ve smyslu čl. 2 odst. 2, čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 nařízení o spojování, a navrhované spojení by mělo být proto prohlášeno za slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP.

Menšina členů se zdržela hlasování.

| 11. | Poradní výbor doporučuje zveřejnit své stanovisko v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

11.

Poradní výbor doporučuje zveřejnit své stanovisko v Úředním věstníku Evropské unie.

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/22

---

Závěrečná zpráva (1) ve věci COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

2009/C 227/10

Návrh rozhodnutí dává podnět k následujícím připomínkám:

ÚVOD

Na základě postoupení podle čl. 22 odst. 1 nařízení o spojování (2) Komise dne 17. června 2008 obdržela od Španělska a Německa oznámení o navrhovaném spojení, kterým podnik Arsenal Capital Partners (dále jen „Arsenal“) získává nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Special Products B.V. (dále jen „DSP“).

Dne 6. srpna 2008 Komise zahájila řízení, jelikož uvedené spojení vyvolalo vážné pochybnosti o slučitelnosti se společným trhem (3).

Následně byl dne 7. října 2008 podnik Arsenal obeznámen s prohlášením o námitkách, v němž Komise dospěla k závěru, že spojení vyvolává obavy jak z horizontálního omezení hospodářské soutěže na trhu s pevnou kyselinou benzoovou a benzoátem sodným, tak i obavy z vertikálního omezení hospodářské soutěže na trhu s benzoátovými změkčovadly, jež se vyrábějí z kyseliny benzoové.

Arsenal na prohlášení o námitkách odpověděl dne 21. října 2008.

Přístup ke spisu

Oznamující straně byl ve dnech 8. a 9. října umožněn přístup k vyšetřovacímu spisu Komise ve znění ke dni, kdy bylo oznámeno prohlášení o námitkách. Zbývající část spisu byla zpřístupněna posléze spolu s informacemi nedůvěrné povahy obdrženými po oznámení prohlášení o námitkách. Další přístup byl tedy poskytnut dne 22. října a ve dnech 4. a 5. listopadu 2008.

Slyšení

Na žádost oznamující strany se slyšení konalo dne 27. října 2008 a zúčastnily se ho jak Arsenal, tak DSP.

Řízení po slyšení

Na základě písemných a ústních vyjádření strany Komise přehodnotila některá ze svých předběžných zjištění v prohlášení o námitkách a zúžila relevantní výrobkový trh pro benzoátová změkčovadla tak, aby zahrnoval pouze dibenzoátová změkčovadla, a následkem toho upravila námitku, jež vychází z dopadů vertikálního uzavření trhu.

Poté byl dne 4. listopadu 2008 zaslán oznamující straně dopis o skutečnostech, jenž pozměněnou námitku objasňuje. Oznamující straně byla dána příležitost podat své připomínky k novým prvkům a závěrům představeným v tomto dopise. Informace, na nichž Komise svou pozměněnou námitku založila, byly zpřístupněny ve dnech 4. a 5. listopadu 2008.

Podle mého názoru byl dopis o skutečnostech nezbytný a dostačující k tomu, aby bylo respektováno právo oznamující strany na slyšení a aby jí zároveň byla poskytnuta příležitost navrhnout vhodná nápravná opatření k odstranění pozměněných obav z narušení hospodářské soutěže.

Závazky

Za účelem zajištění slučitelnosti daného spojení se společným trhem předložila oznamující strana dne 6. listopadu 2008 návrh nápravných opatření, u kterého Komise provedla tržní test.

Oznamující straně byly zpřístupněny nedůvěrné odpovědi na tržní test dne 21. listopadu 2008.

Z tržního testu Komise usoudila, že nápravná opatření k odstranění uvedených obav z narušení hospodářské soutěže jsou nedostatečná. Následkem toho předložil Arsenal dne 3. prosince 2008 vylepšený návrh nápravných opatření.

NÁVRH ROZHODNUTÍ

V návrhu rozhodnutí Komise upustila od své námitky, pokud jde o trh s benzoátem sodným a benzoátovými změkčovadly. Dospěla rovněž k závěru, že vylepšená nápravná opatření jsou dostačující k odstranění uvedených obav z narušení hospodářské soutěže, pokud jde o trh s pevnou kyselinou benzoovou. Komise má tedy za to, že oznámené spojení je za předpokladu splnění nápravných opatření slučitelné se společným trhem podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování.

Úředníkovi pro slyšení nebyly oznamující stranou ani žádnou třetí stranou zaslány žádné dotazy ani stanoviska. Na základě toho a s ohledem na výše zmíněné připomínky mám za to, že tato věc nevyžaduje žádné zvláštní poznámky ohledně práva na slyšení.

V Bruselu dne 12. prosince 2008.

Michael ALBERS

---

(1)  Podle článků 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21).

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 (Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1).

2

(3)  Ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 139/2004.

3

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/24

---

Shrnutí rozhodnutí Komise

ze dne 9. ledna 2009,

kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP

(Věc COMP/M.5153 – Arsenal/DSP)

(oznámeno pod číslem K(2008) 8439 v konečném znění)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 227/11

Dne 9. ledna 2009 přijala Komise rozhodnutí ohledně spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 kontrole spojování podniků, a zejména čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení. Znění celého rozhodnutí bez důvěrných informací je k dispozici v úředním jazyce případu a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PRAVOMOC

| (1) | Tento případ se týká oznámení navrhovaného spojení, jež Komise obdržela dne 17. června 2008 na základě žádosti o postoupení podle čl. 22 odst. 1 nařízení o spojování, kterým podnik Arsenal Capital Partners (dále jen „Arsenal“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem DSM Special Products B.V. (dále jen „DSP“, Nizozemsko), dceřinou společností podniku Royal DSM N.V. (dále jen „DSM“, Nizozemsko). |
| --- | --- |

(1)

Tento případ se týká oznámení navrhovaného spojení, jež Komise obdržela dne 17. června 2008 na základě žádosti o postoupení podle čl. 22 odst. 1 nařízení o spojování, kterým podnik Arsenal Capital Partners (dále jen „Arsenal“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem DSM Special Products B.V. (dále jen „DSP“, Nizozemsko), dceřinou společností podniku Royal DSM N.V. (dále jen „DSM“, Nizozemsko).

| (2) | Pravomoc Komise v tomto případě vychází ze žádosti o postoupení ze dne 2. dubna 2008, kterou podle čl. 22 odst. 1 nařízení o spojování podal španělský orgán pro hospodářskou soutěž. K této žádosti se dne 28. dubna 2008 připojil německý orgán pro hospodářskou soutěž. Komise přijala postoupení rozhodnutím ze dne 16. května 2008, které bylo oznamující straně předáno dne 29. května 2008. |
| --- | --- |

(2)

Pravomoc Komise v tomto případě vychází ze žádosti o postoupení ze dne 2. dubna 2008, kterou podle čl. 22 odst. 1 nařízení o spojování podal španělský orgán pro hospodářskou soutěž. K této žádosti se dne 28. dubna 2008 připojil německý orgán pro hospodářskou soutěž. Komise přijala postoupení rozhodnutím ze dne 16. května 2008, které bylo oznamující straně předáno dne 29. května 2008.

II.   STRANY SPOJENÍ

| (3) | Podnik Arsenal je soukromá investiční společnost, která prostřednictvím svého fondu Arsenal Capital Partners QP kontroluje podnik Velsicol Chemical Corporation (dále jen „Velsicol“, Estonsko). Podnik Velsicol vyrábí změkčovadla, potravinářské přídatné látky a průmyslové polotovary. Jedná se o jediný podnik společnosti Arsenal s činnostmi v odvětví, jehož se týká tato transakce. |
| --- | --- |

(3)

Podnik Arsenal je soukromá investiční společnost, která prostřednictvím svého fondu Arsenal Capital Partners QP kontroluje podnik Velsicol Chemical Corporation (dále jen „Velsicol“, Estonsko). Podnik Velsicol vyrábí změkčovadla, potravinářské přídatné látky a průmyslové polotovary. Jedná se o jediný podnik společnosti Arsenal s činnostmi v odvětví, jehož se týká tato transakce.

| (4) | Podnik DSP, dceřiná společnost podniku DSM, vyrábí potravinářské přídatné látky a průmyslové polotovary. |
| --- | --- |

(4)

Podnik DSP, dceřiná společnost podniku DSM, vyrábí potravinářské přídatné látky a průmyslové polotovary.

| (5) | Oba podniky, Velsicol i DSP, působí v oblasti výroby a dodávek kyseliny benzoové a natrium-benzoátu. Podnik Velsicol vyrábí rovněž benzoátová změkčovadla, výrobek navazující na kyselinu benzoovou, a to v EHP (Estonsku), USA a Číně. V Číně podnik Velsicol tento výrobek vyrábí ve společném podniku se společností Wuhan Youji Industries Company Limited (dále jen „Wuhan“, Čína), největším čínským konkurentem stran spojení v oblasti výroby kyseliny benzoové. V USA podnik Velsicol pořizuje kyselinu benzoovou pro výrobu změkčovadel od podniku Emerald Kalama Chemical LLC (dále jen „Emerald“, USA), jediného amerického konkurenta stran spojení v oblasti výroby kyseliny benzoové, natrium-benzoátu a benzoátových změkčovadel. |
| --- | --- |

(5)

Oba podniky, Velsicol i DSP, působí v oblasti výroby a dodávek kyseliny benzoové a natrium-benzoátu. Podnik Velsicol vyrábí rovněž benzoátová změkčovadla, výrobek navazující na kyselinu benzoovou, a to v EHP (Estonsku), USA a Číně. V Číně podnik Velsicol tento výrobek vyrábí ve společném podniku se společností Wuhan Youji Industries Company Limited (dále jen „Wuhan“, Čína), největším čínským konkurentem stran spojení v oblasti výroby kyseliny benzoové. V USA podnik Velsicol pořizuje kyselinu benzoovou pro výrobu změkčovadel od podniku Emerald Kalama Chemical LLC (dále jen „Emerald“, USA), jediného amerického konkurenta stran spojení v oblasti výroby kyseliny benzoové, natrium-benzoátu a benzoátových změkčovadel.

III.   TRANSAKCE

| (6) | Transakce se týká získání kontroly nad podnikem DSP podnikem Arsenal. Podnik DSP je dceřinou společností zcela ve vlastnictví prodávajícího, podniku DSM. Transakce, která se týká výroby základních chemických látek, spočívá v získání veškerých akcií podniku DSP ze strany podniku Arsenal. |
| --- | --- |

(6)

Transakce se týká získání kontroly nad podnikem DSP podnikem Arsenal. Podnik DSP je dceřinou společností zcela ve vlastnictví prodávajícího, podniku DSM. Transakce, která se týká výroby základních chemických látek, spočívá v získání veškerých akcií podniku DSP ze strany podniku Arsenal.

| (7) | Ochrannou známku VevoVitall však bude nadále vlastnit podnik DSM Nutritional Products (dále jen „DNP“, Nizozemsko), dceřiná společnost skupiny DSM. Podle smlouvy o dodávkách podepsané mezi podniky DNP a DSP dne 5. února 2008 bude podnik DSP nadále vyrábět a prodávat VevoVitall podniku DNP. VevoVitall je ochranná známka udělená vysoce čisté kyselině benzoové, která se používá v krmivu a v současnosti je chráněna patentem, jenž vlastní podnik DSP. |
| --- | --- |

(7)

Ochrannou známku VevoVitall však bude nadále vlastnit podnik DSM Nutritional Products (dále jen „DNP“, Nizozemsko), dceřiná společnost skupiny DSM. Podle smlouvy o dodávkách podepsané mezi podniky DNP a DSP dne 5. února 2008 bude podnik DSP nadále vyrábět a prodávat VevoVitall podniku DNP. VevoVitall je ochranná známka udělená vysoce čisté kyselině benzoové, která se používá v krmivu a v současnosti je chráněna patentem, jenž vlastní podnik DSP.

| (8) | Jelikož transakce podniku Arsenal zajistí výhradní kontrolu nad podnikem DSP získáním veškerého akciového kapitálu, představuje spojení podle čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování. |
| --- | --- |

(8)

Jelikož transakce podniku Arsenal zajistí výhradní kontrolu nad podnikem DSP získáním veškerého akciového kapitálu, představuje spojení podle čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování.

IV.   DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.   Relevantní trhy

| (9) | Transakce se týká výroby technické kyseliny benzoové v tuhém stavu, natrium-benzoátu a benzoátových změkčovadel. Tyto výrobky jsou vyráběny pomocí kyseliny benzoové v tekutém stavu jakožto vstupu. Strany spojení jsou jedinými výrobci technické kyseliny benzoové v tekutém stavu, technické kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu v EHP. Podnik Velsicol vyrábí v EHP rovněž benzoátová změkčovadla. |
| --- | --- |

(9)

Transakce se týká výroby technické kyseliny benzoové v tuhém stavu, natrium-benzoátu a benzoátových změkčovadel. Tyto výrobky jsou vyráběny pomocí kyseliny benzoové v tekutém stavu jakožto vstupu. Strany spojení jsou jedinými výrobci technické kyseliny benzoové v tekutém stavu, technické kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu v EHP. Podnik Velsicol vyrábí v EHP rovněž benzoátová změkčovadla.

| (10) | Ačkoliv podniky DSP i Velsicol vyrábějí ve svých výrobních závodech v Rotterdamu a Estonsku technickou kyselinu benzoovou v tekutém stavu, technickou kyselinu benzoovou v tuhém stavu a natrium-benzoát, činnosti stran spojení se překrývají pouze s ohledem na kyselinu benzoovou v tuhém stavu a natrium-benzoát, jelikož podnik Velsicol vyrábí kyselinu benzoovou v tekutém stavu pouze pro vlastní potřebu. |
| --- | --- |

(10)

Ačkoliv podniky DSP i Velsicol vyrábějí ve svých výrobních závodech v Rotterdamu a Estonsku technickou kyselinu benzoovou v tekutém stavu, technickou kyselinu benzoovou v tuhém stavu a natrium-benzoát, činnosti stran spojení se překrývají pouze s ohledem na kyselinu benzoovou v tuhém stavu a natrium-benzoát, jelikož podnik Velsicol vyrábí kyselinu benzoovou v tekutém stavu pouze pro vlastní potřebu.

1.1   Trh s technickou kyselinou benzoovou v tuhém stavu

1.1.1   Výrobkový trh

| (11) | V souladu s podáním oznamující strany dospěla Komise k závěru, že technická kyselina benzoová představuje odlišný výrobkový trh od kyselin benzoových vyšší čistoty, tj. ultračisté kyseliny benzoové a kyseliny benzoové používané v krmivu, vzhledem k omezené poptávce a nahraditelnosti mezi těmito výrobky na straně nabídky. Mezi stranami mimoto neexistuje překrývání s ohledem na čistší kyselinu benzoovou, jelikož tento výrobek vyrábí pouze podnik DSP. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s podáním oznamující strany dospěla Komise k závěru, že technická kyselina benzoová představuje odlišný výrobkový trh od kyselin benzoových vyšší čistoty, tj. ultračisté kyseliny benzoové a kyseliny benzoové používané v krmivu, vzhledem k omezené poptávce a nahraditelnosti mezi těmito výrobky na straně nabídky. Mezi stranami mimoto neexistuje překrývání s ohledem na čistší kyselinu benzoovou, jelikož tento výrobek vyrábí pouze podnik DSP.

| (12) | Komise rovněž potvrdila tvrzení oznamující strany, že technickou kyselinu benzoovou je vzhledem k omezené nahraditelnosti na straně poptávky a nabídky nutno dále rozdělit na kyselinu benzoovou v tekutém a tuhém stavu. Technickou kyselinu benzoovou v tekutém stavu lze přepravovat pouze v omezeném rozsahu, jelikož vyžaduje speciální dopravní technologii, aby zůstala v tekutém stavu. Technická kyselina benzoová v tuhém stavu se vyrábí pomocí „vločkovacího stroje“, v němž je kyselina benzoová v tekutém stavu ztužena a poté se balí. Různé formy technické kyseliny benzoové (tekutá a pevná) znamenají, že odběratelé potřebují pro manipulaci s těmito výrobky a jejich zpracování odlišná zařízení, přechod z jednoho výrobku na druhý tudíž není okamžitý a vyžaduje přizpůsobení se a investice do zařízení (1). |
| --- | --- |

(12)

Komise rovněž potvrdila tvrzení oznamující strany, že technickou kyselinu benzoovou je vzhledem k omezené nahraditelnosti na straně poptávky a nabídky nutno dále rozdělit na kyselinu benzoovou v tekutém a tuhém stavu. Technickou kyselinu benzoovou v tekutém stavu lze přepravovat pouze v omezeném rozsahu, jelikož vyžaduje speciální dopravní technologii, aby zůstala v tekutém stavu. Technická kyselina benzoová v tuhém stavu se vyrábí pomocí „vločkovacího stroje“, v němž je kyselina benzoová v tekutém stavu ztužena a poté se balí. Různé formy technické kyseliny benzoové (tekutá a pevná) znamenají, že odběratelé potřebují pro manipulaci s těmito výrobky a jejich zpracování odlišná zařízení, přechod z jednoho výrobku na druhý tudíž není okamžitý a vyžaduje přizpůsobení se a investice do zařízení (1).

| (13) | Na základě výše uvedených skutečností vyvodila Komise závěr, že technická kyselina benzoová v tuhém stavu (dále jen „kyselina benzoová v tuhém stavu“) představuje samostatný výrobkový trh. |
| --- | --- |

(13)

Na základě výše uvedených skutečností vyvodila Komise závěr, že technická kyselina benzoová v tuhém stavu (dále jen „kyselina benzoová v tuhém stavu“) představuje samostatný výrobkový trh.

1.1.2   Zeměpisný trh

| (14) | Oznamující strana uvedla, že relevantním zeměpisným trhem pro kyselinu benzoovou v tuhém stavu je přinejmenším EHP, USA a Asie, přičemž na tyto regiony připadá prakticky veškerá světová výroba. Toto tvrzení je založeno mimo jiné na skutečnosti, že mezi jednotlivými oblastmi světa dochází k významným obchodním tokům. |
| --- | --- |

(14)

Oznamující strana uvedla, že relevantním zeměpisným trhem pro kyselinu benzoovou v tuhém stavu je přinejmenším EHP, USA a Asie, přičemž na tyto regiony připadá prakticky veškerá světová výroba. Toto tvrzení je založeno mimo jiné na skutečnosti, že mezi jednotlivými oblastmi světa dochází k významným obchodním tokům.

| (15) | Šetření trhu, které provedla Komise, v rozporu s tvrzením oznamující strany prokázalo, že trh s kyselinou benzoovou v tuhém stavu představuje celá EHP, a to z těchto důvodů: i) na trhu s technickou kyselinou benzoovou v EHP mají ve velmi značné míře dominantní postavení výrobci se sídlem v EHP, dovoz z Číny a USA je pouze okrajový a tato tendence byla stálá po dobu nejméně posledních devíti let; ii) náklady na dopravu a clo ve výši 6,5 % představují pro mimoevropské výrobce významné překážky vstupu; iii) jakost čínské kyseliny benzoové odběratelé považují za nízkou v porovnání s kyselinou benzoovou, kterou vyrábějí výrobci se sídlem v EHP; a iv) ceny v jednotlivých regionech, tj. v EHP, Asii a Severní Americe, se vzájemně nepřibližují, jak by se očekávalo, pokud by existoval širší celosvětový trh. Komise tudíž vyvozuje závěr, že relevantním zeměpisným trhem s kyselinou benzoovou v tuhém stavu je EHP. |
| --- | --- |

(15)

Šetření trhu, které provedla Komise, v rozporu s tvrzením oznamující strany prokázalo, že trh s kyselinou benzoovou v tuhém stavu představuje celá EHP, a to z těchto důvodů: i) na trhu s technickou kyselinou benzoovou v EHP mají ve velmi značné míře dominantní postavení výrobci se sídlem v EHP, dovoz z Číny a USA je pouze okrajový a tato tendence byla stálá po dobu nejméně posledních devíti let; ii) náklady na dopravu a clo ve výši 6,5 % představují pro mimoevropské výrobce významné překážky vstupu; iii) jakost čínské kyseliny benzoové odběratelé považují za nízkou v porovnání s kyselinou benzoovou, kterou vyrábějí výrobci se sídlem v EHP; a iv) ceny v jednotlivých regionech, tj. v EHP, Asii a Severní Americe, se vzájemně nepřibližují, jak by se očekávalo, pokud by existoval širší celosvětový trh. Komise tudíž vyvozuje závěr, že relevantním zeměpisným trhem s kyselinou benzoovou v tuhém stavu je EHP.

1.2   Trh s natrium-benzoátem

1.2.1   Výrobkový trh

| (16) | Oznamující strana uvedla, že relevantní výrobkový trh s natrium-benzoátem by měl zahrnovat benzoan draselný, benzoan vápenatý a sorbany. Šetření prokázalo, že transakce nevyvolává obavy z narušení hospodářské soutěže na nejužším možném trhu s natrium-benzoátem. Komise tudíž ponechává otevřenou otázku, zda benzoan vápenatý a benzoan draselný patří na stejný výrobkový trh jako natrium-benzoát. S ohledem na sorbany se však Komise vzhledem k výsledkům šetření domnívá, že natrium-benzoát představuje odlišný trh od sorbanů. |
| --- | --- |

(16)

Oznamující strana uvedla, že relevantní výrobkový trh s natrium-benzoátem by měl zahrnovat benzoan draselný, benzoan vápenatý a sorbany. Šetření prokázalo, že transakce nevyvolává obavy z narušení hospodářské soutěže na nejužším možném trhu s natrium-benzoátem. Komise tudíž ponechává otevřenou otázku, zda benzoan vápenatý a benzoan draselný patří na stejný výrobkový trh jako natrium-benzoát. S ohledem na sorbany se však Komise vzhledem k výsledkům šetření domnívá, že natrium-benzoát představuje odlišný trh od sorbanů.

1.2.2   Zeměpisný trh

| (17) | Oznamující strana měla za to, že relevantní zeměpisný trh pro natrium-benzoát zahrnuje přinejmenším výrobce v EHP, USA a Asii, na něž připadá prakticky veškerá světová výroba. |
| --- | --- |

(17)

Oznamující strana měla za to, že relevantní zeměpisný trh pro natrium-benzoát zahrnuje přinejmenším výrobce v EHP, USA a Asii, na něž připadá prakticky veškerá světová výroba.

| (18) | Výsledky šetření trhu, které provedla Komise, nejsou průkazné: ačkoli existují určité činitele, které naznačují, že trh zahrnuje celý EHP, existují rovněž činitele, jež odpovídají širšímu trhu než EHP. Jelikož však transakce nevyvolává obavy z narušení hospodářské soutěže ani na nejužším trhu zahrnujícím EHP, Komise ponechává otevřenou otázku, zda je zeměpisný trh širší než EHP. |
| --- | --- |

(18)

Výsledky šetření trhu, které provedla Komise, nejsou průkazné: ačkoli existují určité činitele, které naznačují, že trh zahrnuje celý EHP, existují rovněž činitele, jež odpovídají širšímu trhu než EHP. Jelikož však transakce nevyvolává obavy z narušení hospodářské soutěže ani na nejužším trhu zahrnujícím EHP, Komise ponechává otevřenou otázku, zda je zeměpisný trh širší než EHP.

1.3   Trh s benzoátovými změkčovadly

1.3.1   Výrobkový trh

| (19) | Oznamující strana uvedla, že by se mělo mít za to, že všechna změkčovadla (včetně například ftalátových, polymerních, trimelitátových, epoxidových nebo benzoátových změkčovadel) představují jediný výrobkový trh, jelikož většinu změkčovadel by bylo možno nahradit jiným změkčovadlem patřícím do jiné kategorie. Jelikož oznamující strana vyrábí benzoátová změkčovadla, Komise ověřila, zda jsou benzoátová změkčovadla součástí širšího trhu se změkčovadly, nebo zda tvoří vlastní trh. |
| --- | --- |

(19)

Oznamující strana uvedla, že by se mělo mít za to, že všechna změkčovadla (včetně například ftalátových, polymerních, trimelitátových, epoxidových nebo benzoátových změkčovadel) představují jediný výrobkový trh, jelikož většinu změkčovadel by bylo možno nahradit jiným změkčovadlem patřícím do jiné kategorie. Jelikož oznamující strana vyrábí benzoátová změkčovadla, Komise ověřila, zda jsou benzoátová změkčovadla součástí širšího trhu se změkčovadly, nebo zda tvoří vlastní trh.

| (20) | Výsledky šetření Komise prokázaly, že benzoátová změkčovadla nejsou z technického hlediska zaměnitelná se všemi ostatními změkčovadly, nýbrž pouze s jejich omezenou částí (tzv. ftalátová změkčovadla). Avšak vzhledem ke skutečnosti, že se na ftaláty kvůli jejich toxicitě vztahují nová nařízení EU, existuje pouze velmi málo aplikací (např. podlahové krytiny z PVC), u nichž jsou ftalátová a benzoátová změkčovadla zaměnitelná. Komise tudíž dospěla k závěru, že benzoátová změkčovadla tvoří vlastní výrobkový trh. |
| --- | --- |

(20)

Výsledky šetření Komise prokázaly, že benzoátová změkčovadla nejsou z technického hlediska zaměnitelná se všemi ostatními změkčovadly, nýbrž pouze s jejich omezenou částí (tzv. ftalátová změkčovadla). Avšak vzhledem ke skutečnosti, že se na ftaláty kvůli jejich toxicitě vztahují nová nařízení EU, existuje pouze velmi málo aplikací (např. podlahové krytiny z PVC), u nichž jsou ftalátová a benzoátová změkčovadla zaměnitelná. Komise tudíž dospěla k závěru, že benzoátová změkčovadla tvoří vlastní výrobkový trh.

| (21) | V rámci kategorie benzoátových změkčovadel existují různé druhy tohoto výrobku, například monobenzoáty, dibenzoáty, tribenzoáty, tetrabenzoáty a různé směsi benzoátů. Většina změkčovadel podniku Velsicol patří do kategorie dibenzoátových změkčovadel. |
| --- | --- |

(21)

V rámci kategorie benzoátových změkčovadel existují různé druhy tohoto výrobku, například monobenzoáty, dibenzoáty, tribenzoáty, tetrabenzoáty a různé směsi benzoátů. Většina změkčovadel podniku Velsicol patří do kategorie dibenzoátových změkčovadel.

1.3.2   Zeměpisný trh

| (22) | Zeměpisný trh pro dibenzoátová změkčovadla podléhá stejným omezením, například nákladům na dopravu a clům, jako trhy s kyselinou benzoovou a natrium-benzoátem. Na náklady na dopravu připadá přibližně 8–10 % nákladů výrobku přepravovaného mezi USA a Evropou. Dibenzoátová změkčovadla, která vstupují do EHP, podléhají stejně jako kyselina benzoová a natrium-benzoát 6,5 % celní sazbě. |
| --- | --- |

(22)

Zeměpisný trh pro dibenzoátová změkčovadla podléhá stejným omezením, například nákladům na dopravu a clům, jako trhy s kyselinou benzoovou a natrium-benzoátem. Na náklady na dopravu připadá přibližně 8–10 % nákladů výrobku přepravovaného mezi USA a Evropou. Dibenzoátová změkčovadla, která vstupují do EHP, podléhají stejně jako kyselina benzoová a natrium-benzoát 6,5 % celní sazbě.

| (23) | Americký výrobce Emerald je mimoto jediným konkurentem podniku Velsicol mimo EHP, který do EHP vyváží dibenzoátová změkčovadla, a jeho podíl na trhu v současnosti činí [5–10] % (2). Z Číny se tento výrobek do EHP nevyváží. |
| --- | --- |

(23)

Americký výrobce Emerald je mimoto jediným konkurentem podniku Velsicol mimo EHP, který do EHP vyváží dibenzoátová změkčovadla, a jeho podíl na trhu v současnosti činí [5–10] % (2). Z Číny se tento výrobek do EHP nevyváží.

| (24) | Komise proto vyvodila závěr, že trh s dibenzoátovými změkčovadly zahrnuje celý EHP a že konkurenční tlak vyvíjený americkým výrobcem, podnikem Emerald, je velmi omezený. |
| --- | --- |

(24)

Komise proto vyvodila závěr, že trh s dibenzoátovými změkčovadly zahrnuje celý EHP a že konkurenční tlak vyvíjený americkým výrobcem, podnikem Emerald, je velmi omezený.

2.   Posouzení hospodářské soutěže

2.1   Trh s technickou kyselinou benzoovou v tuhém stavu

| (25) | Hlavními celosvětovými výrobci kyseliny benzoové v tuhém stavu jsou podniky Velsicol, DSP, Emerald (USA) a Wuhan (Čína). V této oblasti působí rovněž několik menších čínských výrobců. Jak je však doloženo níže, podniky Velsicol a DSP jsou jedinými spolehlivými dodavateli kyseliny benzoové v EHP. Podíly stran spojení a jejich konkurentů na trhu v případě dodávek tuhé kyseliny benzoové v EHP v roce 2007 činily:

  Kyselina benzoová – podíly na trhu EHP v roce 2007 (obchodní trh) | DSP | Velsicol | DSP + Velsicol | Emerald (USA) | Wuhan (Čína) | Ostatní |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kyselina benzoová v tuhém stavu | [45–55] % | [40–50] % | [90–100] % | [2–4] % | [0–3] % | [1–4] % |
| Zdroj: formulář CO a analýza Komise. |

(25)

Hlavními celosvětovými výrobci kyseliny benzoové v tuhém stavu jsou podniky Velsicol, DSP, Emerald (USA) a Wuhan (Čína). V této oblasti působí rovněž několik menších čínských výrobců. Jak je však doloženo níže, podniky Velsicol a DSP jsou jedinými spolehlivými dodavateli kyseliny benzoové v EHP. Podíly stran spojení a jejich konkurentů na trhu v případě dodávek tuhé kyseliny benzoové v EHP v roce 2007 činily:

Kyselina benzoová – podíly na trhu EHP v roce 2007 (obchodní trh)

DSP

Velsicol

DSP + Velsicol

Emerald (USA)

Wuhan (Čína)

Ostatní

Kyselina benzoová v tuhém stavu

[45–55] %

[40–50] %

[90–100] %

[2–4] %

[0–3] %

[1–4] %

Zdroj: formulář CO a analýza Komise.

| (26) | Před transakcí jsou podniky DSP a Velsicol jedinými dvěma výrobci kyseliny benzoové v tuhém stavu se sídlem v EHP s velmi vysokými podíly na trhu. Výrobci se sídlem mimo EHP vyvážejí do EHP jen velmi nepatrný objem kyseliny benzoové a tento objem byl v posledních devíti letech stálý. |
| --- | --- |

(26)

Před transakcí jsou podniky DSP a Velsicol jedinými dvěma výrobci kyseliny benzoové v tuhém stavu se sídlem v EHP s velmi vysokými podíly na trhu. Výrobci se sídlem mimo EHP vyvážejí do EHP jen velmi nepatrný objem kyseliny benzoové a tento objem byl v posledních devíti letech stálý.

| (27) | Po transakci by nový subjekt měl téměř monopolní postavení se společným podílem na trhu v EHP ve výši 90–100 %, zatímco ostatní výrobci, například podniky Emerald (USA) a Wuhan (Čína), by byli zastoupeni pouze velmi okrajově. |
| --- | --- |

(27)

Po transakci by nový subjekt měl téměř monopolní postavení se společným podílem na trhu v EHP ve výši 90–100 %, zatímco ostatní výrobci, například podniky Emerald (USA) a Wuhan (Čína), by byli zastoupeni pouze velmi okrajově.

| (28) | Šetření trhu potvrdilo, že strany spojení jsou vzájemnými nejbližšími konkurenty vzhledem k obavám souvisejícím s jakostí čínských výrobků, které uvedli odběratelé, a velmi omezené přítomnosti čínských nebo amerických výrobců v EHP. Transakce by proto vedla k odstranění významného konkurenčního tlaku, jež na sebe strany spojení dříve vyvíjely. |
| --- | --- |

(28)

Šetření trhu potvrdilo, že strany spojení jsou vzájemnými nejbližšími konkurenty vzhledem k obavám souvisejícím s jakostí čínských výrobků, které uvedli odběratelé, a velmi omezené přítomnosti čínských nebo amerických výrobců v EHP. Transakce by proto vedla k odstranění významného konkurenčního tlaku, jež na sebe strany spojení dříve vyvíjely.

| (29) | Kromě velmi vysokých podílů na trhu šetření trhu, které provedla Komise, prokázalo, že výrobci v EHP jsou chráněni významnými překážkami vstupu, jako jsou cla a náklady na dopravu, které omezují vstup nebo rozšíření činnosti čínských a amerických konkurentů v EHP. Americké a čínské výrobky nesou dodatečné náklady na dopravu a cla, jež představují přibližně 10–15 % ceny kyseliny benzoové v tuhém stavu. |
| --- | --- |

(29)

Kromě velmi vysokých podílů na trhu šetření trhu, které provedla Komise, prokázalo, že výrobci v EHP jsou chráněni významnými překážkami vstupu, jako jsou cla a náklady na dopravu, které omezují vstup nebo rozšíření činnosti čínských a amerických konkurentů v EHP. Americké a čínské výrobky nesou dodatečné náklady na dopravu a cla, jež představují přibližně 10–15 % ceny kyseliny benzoové v tuhém stavu.

| (30) | Komise proto dospěla k závěru, že je velmi nepravděpodobné, že by američtí nebo čínští výrobci kyseliny benzoové významně zvýšili svůj prodej v EHP, pokud by se subjekt vzniklý spojením rozhodl v EHP zvýšit ceny nebo omezit výrobu. |
| --- | --- |

(30)

Komise proto dospěla k závěru, že je velmi nepravděpodobné, že by američtí nebo čínští výrobci kyseliny benzoové významně zvýšili svůj prodej v EHP, pokud by se subjekt vzniklý spojením rozhodl v EHP zvýšit ceny nebo omezit výrobu.

| (31) | Nedostatečný konkurenční tlak vyvíjený podniky Wuhan a Emerald na výrobce v EHP nejlépe dokládá skutečnost, že žádný z těchto výrobců nezvýšil svůj prodej do EHP, když byly podmínky na trhu s kyselinou benzoovou v roce 2007 a počátkem roku 2008 mimořádně napjaté kvůli souběžným a neobvykle dlouhým odstávkám z důvodu údržby výrobních závodů obou výrobců v EHP. Ve skutečnosti podnik Wuhan zvýšil své ceny kyseliny benzoové. Konkurenční tlak vyvíjený konkurenty po spojení se proto jeví jako velmi omezený, je tudíž nepravděpodobné, že by konkurenti subjektu vzniklého spojením mohli zmařit zvýšení cen v EHP. |
| --- | --- |

(31)

Nedostatečný konkurenční tlak vyvíjený podniky Wuhan a Emerald na výrobce v EHP nejlépe dokládá skutečnost, že žádný z těchto výrobců nezvýšil svůj prodej do EHP, když byly podmínky na trhu s kyselinou benzoovou v roce 2007 a počátkem roku 2008 mimořádně napjaté kvůli souběžným a neobvykle dlouhým odstávkám z důvodu údržby výrobních závodů obou výrobců v EHP. Ve skutečnosti podnik Wuhan zvýšil své ceny kyseliny benzoové. Konkurenční tlak vyvíjený konkurenty po spojení se proto jeví jako velmi omezený, je tudíž nepravděpodobné, že by konkurenti subjektu vzniklého spojením mohli zmařit zvýšení cen v EHP.

| (32) | Na základě výše uvedených skutečností vyvodila Komise závěr, že by navrhovaná transakce vedla k významnému narušení účinné hospodářské soutěže na trhu s kyselinou benzoovou v tuhém stavu v EHP. |
| --- | --- |

(32)

Na základě výše uvedených skutečností vyvodila Komise závěr, že by navrhovaná transakce vedla k významnému narušení účinné hospodářské soutěže na trhu s kyselinou benzoovou v tuhém stavu v EHP.

2.2   Trh s natrium-benzoátem

| (33) | Horizontální překrývání mezi činnostmi stran v oblasti výroby a dodávek natrium-benzoátu by vedlo k tomu, že by se subjekt vzniklý spojením stal jediným výrobcem natrium-benzoátu v EHP s podílem na trhu ve výši [60–70] %, zatímco přibližně [30–40] % by bylo v rukou čínských výrobců. |
| --- | --- |

(33)

Horizontální překrývání mezi činnostmi stran v oblasti výroby a dodávek natrium-benzoátu by vedlo k tomu, že by se subjekt vzniklý spojením stal jediným výrobcem natrium-benzoátu v EHP s podílem na trhu ve výši [60–70] %, zatímco přibližně [30–40] % by bylo v rukou čínských výrobců.

| (34) | Podíl na trhu, který drží čínští výrobci, se jeví jako významné omezení, které by po transakci ukáznilo subjekt vzniklý spojením, pokud by hodlal zvýšit ceny nad konkurenční úroveň. To nejlépe dokládá vývoj procentuálních hrubých marží obou stran spojení v EHP (jež lze považovat za měřítko míry hospodářské soutěže na trhu), která se postupem času trvale snižovala s tím, jak se zvyšoval čínský vývoz natrium-benzoátu. |
| --- | --- |

(34)

Podíl na trhu, který drží čínští výrobci, se jeví jako významné omezení, které by po transakci ukáznilo subjekt vzniklý spojením, pokud by hodlal zvýšit ceny nad konkurenční úroveň. To nejlépe dokládá vývoj procentuálních hrubých marží obou stran spojení v EHP (jež lze považovat za měřítko míry hospodářské soutěže na trhu), která se postupem času trvale snižovala s tím, jak se zvyšoval čínský vývoz natrium-benzoátu.

| (35) | Volné kapacity čínských výrobců, a zejména podniku Wuhan, naznačují, že by podnik Wuhan byl schopen dodávat do EHP více, pokud by subjekt vzniklý spojením zvýšil ceny natrium-benzoátu nad konkurenční úroveň. |
| --- | --- |

(35)

Volné kapacity čínských výrobců, a zejména podniku Wuhan, naznačují, že by podnik Wuhan byl schopen dodávat do EHP více, pokud by subjekt vzniklý spojením zvýšil ceny natrium-benzoátu nad konkurenční úroveň.

| (36) | Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že schopnost a motivace sloučeného subjektu zvýšit v EHP po spojení jednostranně ceny nad konkurenční úroveň by byla do značné míry omezena dovozem natrium-benzoátu z Číny a rovněž hrozbou vyššího dovozu z Číny. Komise proto dospěla k závěru, že navrhovaná transakce nepovede k významnému narušení účinné hospodářské soutěže na trhu s natrium-benzoátem, a to bez ohledu na to, zda zeměpisný trh zahrnuje EHP nebo celý svět. |
| --- | --- |

(36)

Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že schopnost a motivace sloučeného subjektu zvýšit v EHP po spojení jednostranně ceny nad konkurenční úroveň by byla do značné míry omezena dovozem natrium-benzoátu z Číny a rovněž hrozbou vyššího dovozu z Číny. Komise proto dospěla k závěru, že navrhovaná transakce nepovede k významnému narušení účinné hospodářské soutěže na trhu s natrium-benzoátem, a to bez ohledu na to, zda zeměpisný trh zahrnuje EHP nebo celý svět.

| (37) | Komise rovněž ověřila, zda navrhovaná transakce vytvoří nebo posílí společné dominantní postavení na trhu s natrium-benzoátem, a zjistila, že je nepravděpodobné, že by transakce vedla k takovémuto výsledku. Důvodem je to, že čínští výrobci v období od roku 1999 do roku 2007 zvýšili svůj prodej v EHP o více než 400 % a v současnosti na ně připadá přibližně [25–45] % trhu EHP. Jakýkoli systém koordinace by proto vyžadoval účast čínských výrobců, jelikož v případě, že by se na koordinaci jakéhokoli druhu podíleli pouze subjekt vzniklý spojením a americký výrobce, je pravděpodobné, že by to vedlo k dalšímu nárůstu čínského vývozu do EHP vzhledem k tomu, že se čínským vývozcům v posledních devíti letech podařilo zvýšit jejich podíl na trhu na 35 %. |
| --- | --- |

(37)

Komise rovněž ověřila, zda navrhovaná transakce vytvoří nebo posílí společné dominantní postavení na trhu s natrium-benzoátem, a zjistila, že je nepravděpodobné, že by transakce vedla k takovémuto výsledku. Důvodem je to, že čínští výrobci v období od roku 1999 do roku 2007 zvýšili svůj prodej v EHP o více než 400 % a v současnosti na ně připadá přibližně [25–45] % trhu EHP. Jakýkoli systém koordinace by proto vyžadoval účast čínských výrobců, jelikož v případě, že by se na koordinaci jakéhokoli druhu podíleli pouze subjekt vzniklý spojením a americký výrobce, je pravděpodobné, že by to vedlo k dalšímu nárůstu čínského vývozu do EHP vzhledem k tomu, že se čínským vývozcům v posledních devíti letech podařilo zvýšit jejich podíl na trhu na 35 %.

| (38) | Zbývá tudíž otázka, zda by čínští výrobci považovali účast na systému koordinace za ziskovou. Jelikož se čínským výrobcům v posledních devíti letech podařilo zvýšit vývoz do EHP o 400 %, je nepravděpodobné, že by se jejich chování po transakci změnilo. Mimoto je třeba zmínit, že existují čtyři čínští výrobci, a jakýkoli systém koordinace by tudíž vyžadoval účast většiny z nich (ne-li všech), jelikož v Číně, jak se zdá, existují velké volné kapacity. |
| --- | --- |

(38)

Zbývá tudíž otázka, zda by čínští výrobci považovali účast na systému koordinace za ziskovou. Jelikož se čínským výrobcům v posledních devíti letech podařilo zvýšit vývoz do EHP o 400 %, je nepravděpodobné, že by se jejich chování po transakci změnilo. Mimoto je třeba zmínit, že existují čtyři čínští výrobci, a jakýkoli systém koordinace by tudíž vyžadoval účast většiny z nich (ne-li všech), jelikož v Číně, jak se zdá, existují velké volné kapacity.

| (39) | Komise tudíž nakonec vyvodila závěr, že nabytí podniku DSP podnikem Velsicol nevytvoří ani nezvýší pobídku k tomu, aby výrobci natrium-benzoátu koordinovali své činnosti. |
| --- | --- |

(39)

Komise tudíž nakonec vyvodila závěr, že nabytí podniku DSP podnikem Velsicol nevytvoří ani nezvýší pobídku k tomu, aby výrobci natrium-benzoátu koordinovali své činnosti.

2.3   Trh s benzoátovými změkčovadly

2.3.1   Schopnost omezit konkurenty

| (40) | Kyselina benzoová je hlavní složkou, která se používá k výrobě dibenzoátových změkčovadel, jelikož k výrobě jedné tuny dibenzoátových změkčovadel je zapotřebí 0,75 tuny kyseliny benzoové. Neexistují žádné náhrady kyseliny benzoové a subjekt vzniklý spojením by byl jediným výrobcem kyseliny benzoové v tekutém stavu v EHP a jeho podíl na trhu s kyselinou benzoovou v tuhém stavu by činil [90–100] %. Všichni výrobci změkčovadel v současnosti mají dlouhodobé smlouvy na dodávky kyseliny benzoové v tekutém stavu, přičemž jednomu ze čtyř výrobců (Ferro) byla nedávno nabídnuta nová dlouhodobá smlouva na dodávky kyseliny benzoové v tekutém stavu. |
| --- | --- |

(40)

Kyselina benzoová je hlavní složkou, která se používá k výrobě dibenzoátových změkčovadel, jelikož k výrobě jedné tuny dibenzoátových změkčovadel je zapotřebí 0,75 tuny kyseliny benzoové. Neexistují žádné náhrady kyseliny benzoové a subjekt vzniklý spojením by byl jediným výrobcem kyseliny benzoové v tekutém stavu v EHP a jeho podíl na trhu s kyselinou benzoovou v tuhém stavu by činil [90–100] %. Všichni výrobci změkčovadel v současnosti mají dlouhodobé smlouvy na dodávky kyseliny benzoové v tekutém stavu, přičemž jednomu ze čtyř výrobců (Ferro) byla nedávno nabídnuta nová dlouhodobá smlouva na dodávky kyseliny benzoové v tekutém stavu.

| (41) | Komise dospěla k závěru, že ačkoli by subjekt vzniklý spojením měl s ohledem na dodávky kyseliny benzoové tržní sílu vůči svým konkurentům na navazujícím trhu, jeho schopnost omezit konkurenty na navazujícím trhu by byla omezena existencí dlouhodobých smluv. |
| --- | --- |

(41)

Komise dospěla k závěru, že ačkoli by subjekt vzniklý spojením měl s ohledem na dodávky kyseliny benzoové tržní sílu vůči svým konkurentům na navazujícím trhu, jeho schopnost omezit konkurenty na navazujícím trhu by byla omezena existencí dlouhodobých smluv.

2.3.2   Motivace k omezení konkurentů

| (42) | Před transakcí podnik DSP nesoutěží s výrobci benzoátových změkčovadel a má motivaci zásobovat tyto výrobce kyselinou benzoovou za cenu, která je dostatečně konkurenční, aby jim umožnila zůstat na trhu a docílit zisku. Nabytí podniku DSP podnikem Velsicol změní motivaci podniku DSP, jelikož tento by byl součástí vertikálně integrované společnosti, která dodává kyselinu benzoovou a rovněž vyrábí dibenzoátová změkčovadla. Pobídka podniků DSP/Velsicol k omezení jejich konkurentů na navazujícím trhu by proto závisela na ziskovosti této strategie omezení. |
| --- | --- |

(42)

Před transakcí podnik DSP nesoutěží s výrobci benzoátových změkčovadel a má motivaci zásobovat tyto výrobce kyselinou benzoovou za cenu, která je dostatečně konkurenční, aby jim umožnila zůstat na trhu a docílit zisku. Nabytí podniku DSP podnikem Velsicol změní motivaci podniku DSP, jelikož tento by byl součástí vertikálně integrované společnosti, která dodává kyselinu benzoovou a rovněž vyrábí dibenzoátová změkčovadla. Pobídka podniků DSP/Velsicol k omezení jejich konkurentů na navazujícím trhu by proto závisela na ziskovosti této strategie omezení.

| (43) | Z analýzy Komise vyplývá, že subjekt vzniklý spojením by neměl motivaci k omezení žádného ze čtyř podniků vyrábějících benzoátová změkčovadla (Caffaro, Ferro, Evonik a Exxon Mobil), jelikož zisky, jichž by bylo docíleno na navazujícím trhu s benzoátovými změkčovadly, by byly více než vyváženy ztrátami na předcházejícím trhu s kyselinou benzoovou v tekutém stavu. |
| --- | --- |

(43)

Z analýzy Komise vyplývá, že subjekt vzniklý spojením by neměl motivaci k omezení žádného ze čtyř podniků vyrábějících benzoátová změkčovadla (Caffaro, Ferro, Evonik a Exxon Mobil), jelikož zisky, jichž by bylo docíleno na navazujícím trhu s benzoátovými změkčovadly, by byly více než vyváženy ztrátami na předcházejícím trhu s kyselinou benzoovou v tekutém stavu.

2.3.3   Dopad na odběratele

| (44) | Jelikož by podniky Velsicol/DSP měly omezenou schopnost omezit své konkurenty v EHP a každopádně by k tomu neměly žádnou motivaci, transakce nebude mít žádný dopad na navazující trh. |
| --- | --- |

(44)

Jelikož by podniky Velsicol/DSP měly omezenou schopnost omezit své konkurenty v EHP a každopádně by k tomu neměly žádnou motivaci, transakce nebude mít žádný dopad na navazující trh.

3.   Nápravná opatření

3.1   První soubor nápravných opatření

| (45) | Dne 6. listopadu 2008 oznamující strana navrhla nápravná opatření k odstranění obav Komise s ohledem na trh s kyselinou benzoovou v tuhém stavu. Oznamující strana nabídla jako nápravná opatření odprodej veškeré kapacity pro výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu v estonském výrobním závodě a rovněž seznamů celosvětových odběratelů kyseliny benzoové a natrium-benzoátu. Co se týká kyseliny benzoové v tekutém stavu, hlavního vstupu pro výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu, oznamující strana navrhla založení společného podniku ve stejném estonském výrobním závodě. Každému partnerovi společného podniku by bylo přiděleno 50 % stávající kapacity pro výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu. Zatímco společný podnik by byl ovládán společně oběma partnery, oznamující strana by vlastnila 51 % akcií a zbývající podíl by vlastnil kupující. |
| --- | --- |

(45)

Dne 6. listopadu 2008 oznamující strana navrhla nápravná opatření k odstranění obav Komise s ohledem na trh s kyselinou benzoovou v tuhém stavu. Oznamující strana nabídla jako nápravná opatření odprodej veškeré kapacity pro výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu v estonském výrobním závodě a rovněž seznamů celosvětových odběratelů kyseliny benzoové a natrium-benzoátu. Co se týká kyseliny benzoové v tekutém stavu, hlavního vstupu pro výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu, oznamující strana navrhla založení společného podniku ve stejném estonském výrobním závodě. Každému partnerovi společného podniku by bylo přiděleno 50 % stávající kapacity pro výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu. Zatímco společný podnik by byl ovládán společně oběma partnery, oznamující strana by vlastnila 51 % akcií a zbývající podíl by vlastnil kupující.

| (46) | Velká většina respondentů (12 z celkem 15) v tržním testu Komise týkajícím se navrhovaných nápravných opatření měla za to, že by tato nápravná opatření nezajistila životaschopnost převáděného podniku a neobnovila by hospodářskou soutěž na trhu s kyselinou benzoovou v tuhém stavu. |
| --- | --- |

(46)

Velká většina respondentů (12 z celkem 15) v tržním testu Komise týkajícím se navrhovaných nápravných opatření měla za to, že by tato nápravná opatření nezajistila životaschopnost převáděného podniku a neobnovila by hospodářskou soutěž na trhu s kyselinou benzoovou v tuhém stavu.

| (47) | Hlavní námitka vůči závazkům souvisela se společným podnikem na výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu. Respondenti zejména zdůrazňovali, že oznamující strana by tím, že by měla společnou kontrolu nad kyselinou benzoovou v tekutém stavu, která je hlavním vstupem pro výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu, nadále ovlivňovala výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu. Na duopolním trhu by takovéto strukturální spojení mezi kupcem převáděného podniku a subjektem vzniklým spojením, jedinými dvěma výrobci kyseliny benzoové v tuhém stavu v EHP, pravděpodobně narušilo účinnou hospodářskou soutěž. Někteří respondenti vyjádřili rovněž obavy, že i) zásada společného rozhodování by ohrozila každodenní řízení podniku; a ii) společný podnik by zvýšil transparentnost na trhu s kyselinou benzoovou v tuhém stavu, jelikož by oznamující strana byla informována o struktuře nákladů svého jediného konkurenta v EHP. |
| --- | --- |

(47)

Hlavní námitka vůči závazkům souvisela se společným podnikem na výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu. Respondenti zejména zdůrazňovali, že oznamující strana by tím, že by měla společnou kontrolu nad kyselinou benzoovou v tekutém stavu, která je hlavním vstupem pro výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu, nadále ovlivňovala výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu. Na duopolním trhu by takovéto strukturální spojení mezi kupcem převáděného podniku a subjektem vzniklým spojením, jedinými dvěma výrobci kyseliny benzoové v tuhém stavu v EHP, pravděpodobně narušilo účinnou hospodářskou soutěž. Někteří respondenti vyjádřili rovněž obavy, že i) zásada společného rozhodování by ohrozila každodenní řízení podniku; a ii) společný podnik by zvýšil transparentnost na trhu s kyselinou benzoovou v tuhém stavu, jelikož by oznamující strana byla informována o struktuře nákladů svého jediného konkurenta v EHP.

| (48) | Někteří respondenti mimoto uvedli, že oznamující strana nebude mít zájem na zvýšení kapacity v estonském výrobním závodě (společně s kupujícím), nýbrž spíše ve výrobním závodě v Rotterdamu. Kupující by proto musel jednostranně investovat do zvýšení výrobní kapacity v Estonsku, a nést tudíž veškeré náklady související s vyšší kapacitou, která by podle oznamující strany musela činit nejméně 20 kilotun ročně. Respondenti se domnívali, že by kupující takovéto investice neuskutečnil, pokud by oplátkou nezískal většinový podíl ve společném podniku a kontrolu nad tímto podnikem. |
| --- | --- |

(48)

Někteří respondenti mimoto uvedli, že oznamující strana nebude mít zájem na zvýšení kapacity v estonském výrobním závodě (společně s kupujícím), nýbrž spíše ve výrobním závodě v Rotterdamu. Kupující by proto musel jednostranně investovat do zvýšení výrobní kapacity v Estonsku, a nést tudíž veškeré náklady související s vyšší kapacitou, která by podle oznamující strany musela činit nejméně 20 kilotun ročně. Respondenti se domnívali, že by kupující takovéto investice neuskutečnil, pokud by oplátkou nezískal většinový podíl ve společném podniku a kontrolu nad tímto podnikem.

| (49) | Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že první soubor nápravných opatření, který předložila oznamující strana, byl trhem odmítnut. Mělo se za to, že struktura společného podniku nezajistí životaschopnost převáděného podniku, a na trhu panovala shoda v tom, že oznamující strana by si zachovala faktickou kontrolu nad výrobou kyseliny benzoové v tuhém stavu. První návrh nápravných opatření sice rozptýlil některé obavy z narušení hospodářské soutěže vyvolané transakcí, nikoli však všechny. Komise tudíž vyvodila závěr, že první soubor nápravných opatření nelze přijmout. |
| --- | --- |

(49)

Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že první soubor nápravných opatření, který předložila oznamující strana, byl trhem odmítnut. Mělo se za to, že struktura společného podniku nezajistí životaschopnost převáděného podniku, a na trhu panovala shoda v tom, že oznamující strana by si zachovala faktickou kontrolu nad výrobou kyseliny benzoové v tuhém stavu. První návrh nápravných opatření sice rozptýlil některé obavy z narušení hospodářské soutěže vyvolané transakcí, nikoli však všechny. Komise tudíž vyvodila závěr, že první soubor nápravných opatření nelze přijmout.

3.2   Druhý soubor nápravných opatření

| (50) | Dne 3. prosince 2008 podnik Arsenal předložil pozměněný soubor nápravných opatření spočívajících v odprodeji závodu na výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu v Estonsku a dvou navazujících závodů na výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu v Estonsku spolu s převodem celosvětových odběratelů kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu podniku Arsenal. |
| --- | --- |

(50)

Dne 3. prosince 2008 podnik Arsenal předložil pozměněný soubor nápravných opatření spočívajících v odprodeji závodu na výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu v Estonsku a dvou navazujících závodů na výrobu kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu v Estonsku spolu s převodem celosvětových odběratelů kyseliny benzoové v tuhém stavu a natrium-benzoátu podniku Arsenal.

| (51) | Třetí zbývající navazující závod v Estonsku na výrobu benzoátových změkčovadel by zůstal ve vlastnictví podniku Arsenal a jeho požadavky na kyselinu benzoovou v tekutém stavu by zajišťovala dlouhodobá smlouva o dodávkách uzavřená s kupcem převáděného podniku. Prostřednictvím této dlouhodobé smlouvy o dodávkách by měl podnik Arsenal nárok na 50 % kapacity závodu pro výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu. Cena kyseliny benzoové v tekutém stavu v rámci smlouvy o dodávkách by byla stanovena na základě běžných nákladů a cenového vzorce. |
| --- | --- |

(51)

Třetí zbývající navazující závod v Estonsku na výrobu benzoátových změkčovadel by zůstal ve vlastnictví podniku Arsenal a jeho požadavky na kyselinu benzoovou v tekutém stavu by zajišťovala dlouhodobá smlouva o dodávkách uzavřená s kupcem převáděného podniku. Prostřednictvím této dlouhodobé smlouvy o dodávkách by měl podnik Arsenal nárok na 50 % kapacity závodu pro výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu. Cena kyseliny benzoové v tekutém stavu v rámci smlouvy o dodávkách by byla stanovena na základě běžných nákladů a cenového vzorce.

| (52) | Tento druhý návrh nápravných opatření by odstranil obavy vyslovené v tržním testu týkajícím se nápravných opatření, zejména nejdůležitější obavu související se společným podnikem, jenž má být založen kupujícím a podnikem Arsenal na základě prvního souboru závazků. Podle nového souboru nápravných opatření by bylo odstraněno strukturální spojení mezi převáděným podnikem a podnikem Arsenal (prostřednictvím společného podniku na výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu). Nová nápravná opatření by rovněž rozptýlila obavu zjištěnou při tržním testu, že by kupující odprodaného majetku pravděpodobně nezvýšil kapacitu v Estonsku v rámci společného podniku, v němž by měl pouze menšinový podíl. |
| --- | --- |

(52)

Tento druhý návrh nápravných opatření by odstranil obavy vyslovené v tržním testu týkajícím se nápravných opatření, zejména nejdůležitější obavu související se společným podnikem, jenž má být založen kupujícím a podnikem Arsenal na základě prvního souboru závazků. Podle nového souboru nápravných opatření by bylo odstraněno strukturální spojení mezi převáděným podnikem a podnikem Arsenal (prostřednictvím společného podniku na výrobu kyseliny benzoové v tekutém stavu). Nová nápravná opatření by rovněž rozptýlila obavu zjištěnou při tržním testu, že by kupující odprodaného majetku pravděpodobně nezvýšil kapacitu v Estonsku v rámci společného podniku, v němž by měl pouze menšinový podíl.

V.   ZÁVĚR

| (53) | Na základě druhého souboru závazků, který předložil podnik Arsenal, obsahuje rozhodnutí závěr, že navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části. |
| --- | --- |

(53)

Na základě druhého souboru závazků, který předložil podnik Arsenal, obsahuje rozhodnutí závěr, že navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části.

| (54) | Rozhodnutí proto prohlašuje předmětné spojení za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 2 nařízení ES o spojování a s článkem 57 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(54)

Rozhodnutí proto prohlašuje předmětné spojení za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 2 nařízení ES o spojování a s článkem 57 Dohody o EHP.

---

(1)  Například odběratel, který používá kyselinu benzoovou v tuhém stavu, potřebuje tavicí zařízení, které kyselinu benzoovou taví, než ji lze použít dále ve výrobním procesu.

(2)  Podíl podniku Velsicol na celosvětovém trhu s benzoátovými změkčovadly v roce 2007 činil [60 %–70 %] v porovnání s [10 %–20 %] podniku Emerald. Zdroj: formulář CO.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/30

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 227/12

| 1. | Komise dne 15. září 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik SNCF-Participations (Francie), patřící do skupiny SNCF, a podnik Caisse de Dépôt et de Placement du Québec („CDPQ“, Quebec) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady společnou kontrolu nad celým podnikem Keolis a nad podnikem Effia. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 15. září 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik SNCF-Participations (Francie), patřící do skupiny SNCF, a podnik Caisse de Dépôt et de Placement du Québec („CDPQ“, Quebec) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady společnou kontrolu nad celým podnikem Keolis a nad podnikem Effia.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | skupiny SNCF: železniční osobní doprava, distribuce, obchod a související služby, především ve Francii, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

skupiny SNCF: železniční osobní doprava, distribuce, obchod a související služby, především ve Francii,

| — | podniku CDPQ: správa důchodových a pojišťovacích fondů, především v Quebeku, |
| --- | --- |

—

podniku CDPQ: správa důchodových a pojišťovacích fondů, především v Quebeku,

| — | podniku Keolis: soukromý operátor ve veřejné osobní dopravě zabývající se dalšími činnostmi souvisejícími s dopravou, |
| --- | --- |

—

podniku Keolis: soukromý operátor ve veřejné osobní dopravě zabývající se dalšími činnostmi souvisejícími s dopravou,

| — | podniku Effia: služby s cílem usnadnit mobilitu cestujících a zlepšit intermodalitu veřejné dopravy. |
| --- | --- |

—

podniku Effia: služby s cílem usnadnit mobilitu cestujících a zlepšit intermodalitu veřejné dopravy.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301 nebo 22967244) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301 nebo 22967244) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 22.9.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 227/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 227/31

---

Stažení oznámení o spojení podniků

(Případ COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 227/13

(Nařízení Rady (ES) č. 139/2004)

Komise Evropských společenství dne 26. srpna 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení mezi RREEF FUND, UFG a SAGGAS. Oznamující strany dne 16. září 2009 informovaly Komisi, že své oznámení stahují.

---