# Az Európai Unió C 225/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.225.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 225 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. szeptember 18. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.225.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 225

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. szeptember 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 225/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 225/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5570 – Platinum Equity Group/Delphi Corporation) (
  1
  ) | 4 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 225/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2009/C 225/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5570 – Platinum Equity Group/Delphi Corporation) (
  1
  )

1

4

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 225/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 5 |
| 2009/C 225/04 | Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. július 17-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.4874 számú ügyben – Itema/BarcoVision – Előadó: Ausztria (
  1
  ) | 6 |
| 2009/C 225/05 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4874 számú ügyben – Itema/BarcoVision (
  1
  ) | 8 |
| 2009/C 225/06 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2008. augusztus 4.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségéről (Ügyszám: COMP/M.4874 – Itema/BarcoVision) (az értesítés a C(2008) 4065 végleges számú dokumentummal történt)
   (
  1
  ) | 9 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 225/07 | 2008-ra és az EU-27-re vonatkozó etil-alkohol-mérleg (2009. július 10. a 2336/2003/EK rendelet 2. cikkének alkalmazásában) | 13 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 225/03

Euro-átváltási árfolyamok

5

2009/C 225/04

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. július 17-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.4874 számú ügyben – Itema/BarcoVision – Előadó: Ausztria (
  1
  )

1

6

2009/C 225/05

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4874 számú ügyben – Itema/BarcoVision (
  1
  )

1

8

2009/C 225/06

A Bizottság határozatának összefoglalója (2008. augusztus 4.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségéről (Ügyszám: COMP/M.4874 – Itema/BarcoVision) (az értesítés a C(2008) 4065 végleges számú dokumentummal történt)
   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 4065 végleges számú dokumentummal történt)

1

9

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 225/07

2008-ra és az EU-27-re vonatkozó etil-alkohol-mérleg (2009. július 10. a 2336/2003/EK rendelet 2. cikkének alkalmazásában)

(2009. július 10. a 2336/2003/EK rendelet 2. cikkének alkalmazásában)

13

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 225/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5626 – Adecco/Spring) (
  1
  ) | 14 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 225/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5626 – Adecco/Spring) (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 18.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 225/01

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.6.3. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 319/08 |
| Tagállam | Portugália |
| Régió | PT300 — Região Autónoma da Madeira |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Taxa reduzida do imposto especial sobre o consumo de rum e de licores produzidos e consumidos na Região Autónoma da Madeira |
| Jogalap | — |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Adókulcscsökkentés |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 5,28 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 75 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Região Autónoma da Madeira |
| Secretaria Regional do Plano e Finanças |
| Avenida Arriaga |
| 004-528 Funchal |
| PORTUGAL |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.6.3.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 319/08

Tagállam

Portugália

Régió

PT300 — Região Autónoma da Madeira

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Taxa reduzida do imposto especial sobre o consumo de rum e de licores produzidos e consumidos na Região Autónoma da Madeira

Jogalap

—

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Adókulcscsökkentés

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 5,28 millió EUR

Támogatás intenzitása

75 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Região Autónoma da Madeira

Secretaria Regional do Plano e Finanças

Avenida Arriaga

004-528 Funchal

PORTUGAL

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.6.3. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 320/08 |
| Tagállam | Portugália |
| Régió | PT200 — Região Autónoma dos Açores |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Aplicação de uma taxa reduzida do imposto especial de consumo sobre os licores e aguardentes produzidos e consumidos na Região Autónoma dos Açores |
| Jogalap | — |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Adókulcscsökkentés |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 3,07 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 75 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Região Autónoma dos Açores |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.6.3.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 320/08

Tagállam

Portugália

Régió

PT200 — Região Autónoma dos Açores

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Aplicação de uma taxa reduzida do imposto especial de consumo sobre os licores e aguardentes produzidos e consumidos na Região Autónoma dos Açores

Jogalap

—

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Adókulcscsökkentés

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 3,07 millió EUR

Támogatás intenzitása

75 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Região Autónoma dos Açores

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.8.4. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 426/09 |
| Tagállam | Németország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Bundesrahmenregelung zur Herstellung „grüner Produkte“ |
| Jogalap | Regelung zur vorübergehenden Gewährung von niedrigverzinslichen Darlehen zur Herstellung „grüner Produkte“ im Geltungsbereich der Bundesrepublik Deutschland während der Finanz- und Wirtschaftskrise sowie die Haushaltsregelungen auf Bundes-, Landes- und kommunaler Ebene. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Kedvezményes kamatozású kölcsön |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás – Tervezett támogatás teljes összege 500 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2009.8–2012.12. |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Diverse Stellen im Bund, in den Ländern und in den Kommunen |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.8.4.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 426/09

Tagállam

Németország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Bundesrahmenregelung zur Herstellung „grüner Produkte“

Jogalap

Regelung zur vorübergehenden Gewährung von niedrigverzinslichen Darlehen zur Herstellung „grüner Produkte“ im Geltungsbereich der Bundesrepublik Deutschland während der Finanz- und Wirtschaftskrise sowie die Haushaltsregelungen auf Bundes-, Landes- und kommunaler Ebene.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Környezetvédelem

Támogatás formája

Kedvezményes kamatozású kölcsön

Költségvetés

Tervezett éves kiadás – Tervezett támogatás teljes összege 500 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2009.8–2012.12.

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Diverse Stellen im Bund, in den Ländern und in den Kommunen

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.8.5. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 436/09 |
| Tagállam | Svédország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Förlängning av det svenska kapitaltillskottsprogrammet |
| Jogalap | Förordning om kapitaltillskott till solventa banker m.fl. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás |
| Támogatás formája | A tőkeintervenció egyéb formái |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 50 000 millió SEK |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2009.8.18–2010.2.17. |
| Gazdasági ágazat | Pénzügyi intermediáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Riksgäldskontoret |
| SE-103 74 Stockholm |
| SVERIGE |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.8.5.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 436/09

Tagállam

Svédország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Förlängning av det svenska kapitaltillskottsprogrammet

Jogalap

Förordning om kapitaltillskott till solventa banker m.fl.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás

Támogatás formája

A tőkeintervenció egyéb formái

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 50 000 millió SEK

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2009.8.18–2010.2.17.

Gazdasági ágazat

Pénzügyi intermediáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Riksgäldskontoret

SE-103 74 Stockholm

SVERIGE

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 18.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5570 – Platinum Equity Group/Delphi Corporation)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 225/02

2009. augusztus 5-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5570 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32009M5570 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 18.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/5

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. szeptember 17.

2009/C 225/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4712 |
| JPY | Japán yen | 134,38 |
| DKK | Dán korona | 7,4414 |
| GBP | Angol font | 0,89050 |
| SEK | Svéd korona | 10,1134 |
| CHF | Svájci frank | 1,5187 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,6265 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,094 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 270,61 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7032 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1245 |
| RON | Román lej | 4,2600 |
| TRY | Török líra | 2,1650 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6863 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5672 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,4021 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0708 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0832 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 772,13 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,8334 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,0431 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2883 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 265,77 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,1058 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 70,247 |
| RUB | Orosz rubel | 44,6026 |
| THB | Thaiföldi baht | 49,602 |
| BRL | Brazil real | 2,6568 |
| MXN | Mexikói peso | 19,4178 |
| INR | Indiai rúpia | 70,8460 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4712

JPY

Japán yen

134,38

DKK

Dán korona

7,4414

GBP

Angol font

0,89050

SEK

Svéd korona

10,1134

CHF

Svájci frank

1,5187

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,6265

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,094

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

270,61

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7032

PLN

Lengyel zloty

4,1245

RON

Román lej

4,2600

TRY

Török líra

2,1650

AUD

Ausztrál dollár

1,6863

CAD

Kanadai dollár

1,5672

HKD

Hongkongi dollár

11,4021

NZD

Új-zélandi dollár

2,0708

SGD

Szingapúri dollár

2,0832

KRW

Dél-Koreai won

1 772,13

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,8334

CNY

Kínai renminbi

10,0431

HRK

Horvát kuna

7,2883

IDR

Indonéz rúpia

14 265,77

MYR

Maláj ringgit

5,1058

PHP

Fülöp-szigeteki peso

70,247

RUB

Orosz rubel

44,6026

THB

Thaiföldi baht

49,602

BRL

Brazil real

2,6568

MXN

Mexikói peso

19,4178

INR

Indiai rúpia

70,8460

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 18.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/6

---

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. július 17-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.4874 számú ügyben – Itema/BarcoVision

Előadó: Ausztria

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 225/04

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében összefonódásnak minősül, és az említett rendelet 4. cikkének (5) bekezdése szerint közösségi léptékűnek minősülhet. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében összefonódásnak minősül, és az említett rendelet 4. cikkének (5) bekezdése szerint közösségi léptékűnek minősülhet.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet lényegében vertikális összefonódásnak minősül, amely a következő érintett termékpiacokat érinti:






  — | csévélőgépek számára gyártott érzékelők – upstream piac, |
| --- | --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a művelet lényegében vertikális összefonódásnak minősül, amely a következő érintett termékpiacokat érinti:

—

csévélőgépek számára gyártott érzékelők – upstream piac,

| — | csévélőgépek – downstream piac, |
| --- | --- |

—

csévélőgépek – downstream piac,

| — | nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők – upstream piac, |
| --- | --- |

—

nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők – upstream piac,

| — | nyitott végű fonógépek – downstream piac – a jelen ügy szempontjából nyitva hagyható az a kérdés, hogy a nyitott végű fonógépek és a gyűrűs fonógépek ugyanazon termékpiac részét képezik-e, |
| --- | --- |

—

nyitott végű fonógépek – downstream piac – a jelen ügy szempontjából nyitva hagyható az a kérdés, hogy a nyitott végű fonógépek és a gyűrűs fonógépek ugyanazon termékpiac részét képezik-e,

| — | szövőgépek számára gyártott érzékelők piaca – upstream piac, |
| --- | --- |

—

szövőgépek számára gyártott érzékelők piaca – upstream piac,

| — | szövőgépek (vetülékvivős szövőgépek, fogóvetélős szövőgépek, légsugaras szövőgépek) – downstream piac – a jelen ügy szempontjából nyitva hagyható az a kérdés, hogy e piacokat szükséges-e további piaci szegmensekre bontani (negatív/pozitív vetülékvivős szövőgépek, fogóvetélős/légsugaras szövőgépek), |
| --- | --- |

—

szövőgépek (vetülékvivős szövőgépek, fogóvetélős szövőgépek, légsugaras szövőgépek) – downstream piac – a jelen ügy szempontjából nyitva hagyható az a kérdés, hogy e piacokat szükséges-e további piaci szegmensekre bontani (negatív/pozitív vetülékvivős szövőgépek, fogóvetélős/légsugaras szövőgépek),

| — | a textilgyártás folyamatát felügyelő szoftver rendszerek (a továbbiakban: MES) – a jelen ügy szempontjából a termékpiac pontos meghatározásának kérdése nyitva maradhat. |
| --- | --- |

—

a textilgyártás folyamatát felügyelő szoftver rendszerek (a továbbiakban: MES) – a jelen ügy szempontjából a termékpiac pontos meghatározásának kérdése nyitva maradhat.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy






  — | a csévélőgépek számára gyártott érzékelők piaca méretét tekintve világszintű, |
| --- | --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy

—

a csévélőgépek számára gyártott érzékelők piaca méretét tekintve világszintű,

| — | a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők piaca méretét tekintve világszintű, |
| --- | --- |

—

a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők piaca méretét tekintve világszintű,

| — | a szövőgépek számára gyártott érzékelők piaca méretét tekintve világszintű, |
| --- | --- |

—

a szövőgépek számára gyártott érzékelők piaca méretét tekintve világszintű,

| — | a csévélőgépek piaca méretét tekintve világszintű, |
| --- | --- |

—

a csévélőgépek piaca méretét tekintve világszintű,

| — | a nyitott végű fonógépek piaca méretét tekintve legalább EGT-szintű, |
| --- | --- |

—

a nyitott végű fonógépek piaca méretét tekintve legalább EGT-szintű,

| — | a szövőgépek piaca méretét tekintve legalább EGT-szintű, |
| --- | --- |

—

a szövőgépek piaca méretét tekintve legalább EGT-szintű,

| — | a MES piaca méretét tekintve világszintű. |
| --- | --- |

—

a MES piaca méretét tekintve világszintű.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint az összefonódással létrejött vállalkozásnak nem fog érdekében állni, hogy részben vagy teljesen felfüggessze a versenytársai számára történő szállítást az érzékelőkkel ellátott csévélőgépek piacán. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint az összefonódással létrejött vállalkozásnak nem fog érdekében állni, hogy részben vagy teljesen felfüggessze a versenytársai számára történő szállítást az érzékelőkkel ellátott csévélőgépek piacán.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a csévélőgépek és a csévélőgépekhez gyártott érzékelők piacán a tervezett összefonódás valószínűleg nem fogja akadályozni a versenyt a fogyasztók kárára. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a csévélőgépek és a csévélőgépekhez gyártott érzékelők piacán a tervezett összefonódás valószínűleg nem fogja akadályozni a versenyt a fogyasztók kárára.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a nyitott végű fonógépek és a nyitott végű fonógépekhez gyártott érzékelők piacán a tervezett összefonódás valószínűleg nem fogja akadályozni a versenyt a fogyasztók kárára. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a nyitott végű fonógépek és a nyitott végű fonógépekhez gyártott érzékelők piacán a tervezett összefonódás valószínűleg nem fogja akadályozni a versenyt a fogyasztók kárára.

| 7. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a szövőgépek és a szövőgépekhez gyártott érzékelők piacán a tervezett összefonódás valószínűleg nem fogja akadályozni a versenyt a fogyasztók kárára. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a szövőgépek és a szövőgépekhez gyártott érzékelők piacán a tervezett összefonódás valószínűleg nem fogja akadályozni a versenyt a fogyasztók kárára.

| 8. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a MES piacán a tervezett összefonódás valószínűleg nem fogja akadályozni a versenyt a fogyasztók kárára. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a MES piacán a tervezett összefonódás valószínűleg nem fogja akadályozni a versenyt a fogyasztók kárára.

| 9. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

9.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a közös piacon vagy annak jelentős részén.

| 10. | A tanácsadó bizottság ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett összefonódást az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

10.

A tanácsadó bizottság ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett összefonódást az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

| 11. | A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét. |
| --- | --- |

11.

A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

---

| 18.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/8

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése (1) a COMP/M.4874 számú ügyben – Itema/BarcoVision

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 225/05

2008. február 20-án az Itema Holding S.p.A (Olaszország) bejelentést nyújtott be a Bizottságnak, hogy részesedés vásárlása útján teljes irányítást kíván szerezni a 139/2004/EK tanácsi rendelet 3. cikke értelmében a Barco NV (Belgium) BarcoVision divíziója felett.

A vizsgálat alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy komoly kétségek merülnek fel a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. 2008. április 14-én a Bizottság részletes vizsgálatot indított a tervezett összefonódás ügyében.

A Versenypolitikai Főigazgatóság „EK összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlata” című dokumentumának 45. bekezdésével összhangban a kulcsfontosságú dokumentumokat kérésre 2008. április 16-án a bejelentő fél rendelkezésére bocsátották.

A Bizottság 2008. május 26-án felfüggesztette az eljárást, mivel a szóban forgó vállalkozás nem adott kielégítő választ az egyik információkérésre. Az eljárást 2008. június 9-én újraindították.

Az eljárás részletes vizsgálati szakasza során szerzett további bizonyítékok alapján a Bizottság szolgálatai megállapították, hogy a tervezett ügylet nem akadályozná jelentősen a közös piacon a hatékony versenyt, és így összeegyeztethető a közös piaccal és az EGT-megállapodással. Ennek megfelelően nem küldtek kifogásközlést a bejelentést tevő félnek.

Sem az összefonódásban érintett felek, sem harmadik fél nem nyújtott be hozzám kérdést vagy észrevételt. Az ügy kapcsán a meghallgatási joggal kapcsolatban nincs szükség különleges észrevételek tételére.

Brüsszel, 2008. július 22.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban (HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

1

---

| 18.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/9

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2008. augusztus 4.)

egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségéről

(Ügyszám: COMP/M.4874 – Itema/BarcoVision)

(az értesítés a C(2008) 4065 végleges számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 225/06

2008. augusztus 4-én a Bizottság – a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet, és különösen az említett rendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján – határozatot fogadott el egy összefonódási ügyben. A határozat teljes szövegének bizalmas adatokat nem tartalmazó változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   A FELEK

| (1) | Az Itema Holding S.p.A. (a továbbiakban: Itema) olasz csoport, mely elsősorban a textilágazatban aktív vállalatokat irányít. Az Itema tevékenysége a következő négy fő területre terjed ki: i. szövőgépek, ii. fonógépek, iii. kötőgépek és iv. elektronikai gépek gyártása. |
| --- | --- |

(1)

Az Itema Holding S.p.A. (a továbbiakban: Itema) olasz csoport, mely elsősorban a textilágazatban aktív vállalatokat irányít. Az Itema tevékenysége a következő négy fő területre terjed ki: i. szövőgépek, ii. fonógépek, iii. kötőgépek és iv. elektronikai gépek gyártása.

| (2) | A Barco NV (Belgium) BarcoVision (a továbbiakban: BarcoVision) divíziója az optikai érzékelés (szenzorok), a vizsgálórendszerek és a számítógépesített gyártásirányítás piacain tevékeny, elsősorban a textilipart illetően. |
| --- | --- |

(2)

A Barco NV (Belgium) BarcoVision (a továbbiakban: BarcoVision) divíziója az optikai érzékelés (szenzorok), a vizsgálórendszerek és a számítógépesített gyártásirányítás piacain tevékeny, elsősorban a textilipart illetően.

II.   A TERVEZETT ÖSSZEFONÓDÁS

| (3) | 2008. február 20-án a Bizottság bejelentést kapott az Itema által tervezett összefonódásról, melynek során e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a BarcoVision felett. |
| --- | --- |

(3)

2008. február 20-án a Bizottság bejelentést kapott az Itema által tervezett összefonódásról, melynek során e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a BarcoVision felett.

III.   ÁTTÉTEL A 4. CIKK (5) BEKEZDÉSE ALAPJÁN

| (4) | A bejelentett összefonódás nem közösségi léptékű. 2007. november 26-án azonban a bejelentő fél az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikke (5) bekezdésének megfelelően indoklással ellátott beadványban értesítette a Bizottságot, hogy az összefonódás legalább három tagállam – nevezetesen Németország, Görögország, Olaszország, Lettország, Portugália, Szlovénia és Spanyolország – nemzeti versenyjoga alapján felülvizsgálható, és felkérte a Bizottságot az összefonódás vizsgálatára. Egyik tagállam sem emelt kifogást a tervezett összefonódás Bizottsághoz történő áttételével kapcsolatban. A tervezett összefonódás ezért feltételezhetően közösségi léptékű. |
| --- | --- |

(4)

A bejelentett összefonódás nem közösségi léptékű. 2007. november 26-án azonban a bejelentő fél az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikke (5) bekezdésének megfelelően indoklással ellátott beadványban értesítette a Bizottságot, hogy az összefonódás legalább három tagállam – nevezetesen Németország, Görögország, Olaszország, Lettország, Portugália, Szlovénia és Spanyolország – nemzeti versenyjoga alapján felülvizsgálható, és felkérte a Bizottságot az összefonódás vizsgálatára. Egyik tagállam sem emelt kifogást a tervezett összefonódás Bizottsághoz történő áttételével kapcsolatban. A tervezett összefonódás ezért feltételezhetően közösségi léptékű.

IV.   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIACOK

| (5) | A tervezett összefonódás nem eredményez horizontális átfedéseket. Ugyanakkor a két fél vertikálisan érintett piacokon tevékeny: az Itema a textilipar számára gyárt gépeket, míg a BarcoVision az említett gépekbe épített érzékelőket állít elő. A BarcoVision a textilgyártás folyamatát felügyelő szoftverrendszereket (a továbbiakban: MES) is értékesít. |
| --- | --- |

(5)

A tervezett összefonódás nem eredményez horizontális átfedéseket. Ugyanakkor a két fél vertikálisan érintett piacokon tevékeny: az Itema a textilipar számára gyárt gépeket, míg a BarcoVision az említett gépekbe épített érzékelőket állít elő. A BarcoVision a textilgyártás folyamatát felügyelő szoftverrendszereket (a továbbiakban: MES) is értékesít.

1.   Upstream piacok (a BarcoVision által értékesített érzékelők)

| (6) | A BarcoVision érzékelőket gyárt csévélőgépek és nyitott végű fonógépek számára, melyek megtalálják és kivágják a fonalszálak hibás részeit. Továbbá olyan érzékelőket is gyárt szövőgépek számára, melyek a fonalszálak megfelelő bevezetését ellenőrzik. |
| --- | --- |

(6)

A BarcoVision érzékelőket gyárt csévélőgépek és nyitott végű fonógépek számára, melyek megtalálják és kivágják a fonalszálak hibás részeit. Továbbá olyan érzékelőket is gyárt szövőgépek számára, melyek a fonalszálak megfelelő bevezetését ellenőrzik.

| (7) | A felek észrevételei, valamint a piaci vizsgálat alapján is megerősíthető, hogy első lépésként különbséget kell tenni egyrészt a csévélőgépek és a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők, másrészt a szövőgépek számára gyártott érzékelők között. Valójában mindkét termékkategória különböző feladatokat lát el és emiatt eltérő technológiákra is épül. A szövőgépek számára gyártott érzékelőkön belül nincs szükség további (azaz a szövőgép technológiája alapján történő) megkülönböztetésre. |
| --- | --- |

(7)

A felek észrevételei, valamint a piaci vizsgálat alapján is megerősíthető, hogy első lépésként különbséget kell tenni egyrészt a csévélőgépek és a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők, másrészt a szövőgépek számára gyártott érzékelők között. Valójában mindkét termékkategória különböző feladatokat lát el és emiatt eltérő technológiákra is épül. A szövőgépek számára gyártott érzékelőkön belül nincs szükség további (azaz a szövőgép technológiája alapján történő) megkülönböztetésre.

| (8) | A csévélőgépek és a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők esetében a bejelentő fél érvelése szerint mindkét termék ugyanazon termékpiac része, nevezetesen a kínálat oldali helyettesíthetőségre vonatkozó megfontolások alapján: az érzékelők alaptechnológiája mindkét érzékelőtípus esetében azonos, a szállítók mindkét piaci szegmensben jelen vannak. A piaci vizsgálat nem erősítette meg ezt a véleményt. Bár mindkét érzékelőtípus hasonló technológiákra épül, a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők technológiailag kevésbé fejlett termékek a csévélőgépek számára gyártott érzékelőkhöz képest. |
| --- | --- |

(8)

A csévélőgépek és a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők esetében a bejelentő fél érvelése szerint mindkét termék ugyanazon termékpiac része, nevezetesen a kínálat oldali helyettesíthetőségre vonatkozó megfontolások alapján: az érzékelők alaptechnológiája mindkét érzékelőtípus esetében azonos, a szállítók mindkét piaci szegmensben jelen vannak. A piaci vizsgálat nem erősítette meg ezt a véleményt. Bár mindkét érzékelőtípus hasonló technológiákra épül, a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők technológiailag kevésbé fejlett termékek a csévélőgépek számára gyártott érzékelőkhöz képest.

| (9) | Következésképpen a határozattervezet arra a következtetésre jut, hogy a következő piacok különálló piacok: i. szövőgépek számára gyártott érzékelők piaca; ii. csévélőgépek számára gyártott érzékelők piaca és iii. a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők piaca. |
| --- | --- |

(9)

Következésképpen a határozattervezet arra a következtetésre jut, hogy a következő piacok különálló piacok: i. szövőgépek számára gyártott érzékelők piaca; ii. csévélőgépek számára gyártott érzékelők piaca és iii. a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők piaca.

2.   Downstream piacok (az Itema által értékesített textilipari gépek)

| (10) | Az Itema a következő textilipari gépeket gyártja és értékesíti: nyitott végű fonógépek, csévélőgépek és szövőgépek. |
| --- | --- |

(10)

Az Itema a következő textilipari gépeket gyártja és értékesíti: nyitott végű fonógépek, csévélőgépek és szövőgépek.

| (11) | A Bizottságnak lehetősége volt csévélőgépekhez és fonógépekhez kapcsolódó ügyek megvizsgálására (pl. az M.4432 – Oerlikon/Saurer ügy). Miközben a piac pontos meghatározásának kérdése nyitva maradt, a Bizottság figyelembe vette, hogy a felek szerint a csévélőgépek, a gyűrűs fonógépek és a nyitott végű fonógépek három külön termékpiacot alkotnak. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak lehetősége volt csévélőgépekhez és fonógépekhez kapcsolódó ügyek megvizsgálására (pl. az M.4432 – Oerlikon/Saurer ügy). Miközben a piac pontos meghatározásának kérdése nyitva maradt, a Bizottság figyelembe vette, hogy a felek szerint a csévélőgépek, a gyűrűs fonógépek és a nyitott végű fonógépek három külön termékpiacot alkotnak.

| (12) | Tekintettel arra, hogy az Itema kizárólag nyitott végű fonógépeket gyárt, nyitva hagyható az a kérdés, vajon a nyitott végű fonógépek és a gyűrűs fonógépek ugyanannak a termékpiacnak a részét alkotják-e. A határozattervezet az összefonódást a nyitott végű fonógépek szűkebb piaca alapján vizsgálja. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel arra, hogy az Itema kizárólag nyitott végű fonógépeket gyárt, nyitva hagyható az a kérdés, vajon a nyitott végű fonógépek és a gyűrűs fonógépek ugyanannak a termékpiacnak a részét alkotják-e. A határozattervezet az összefonódást a nyitott végű fonógépek szűkebb piaca alapján vizsgálja.

| (13) | A szövőgépek tekintetében a Bizottság az M.2698 – Promatech/Sulzer ügyben több termékpiacot azonosított a szövőgépeken belül a gép technológiája alapján. Jelen ügy értékelése érdekében a termékpiac meghatározásának kérdése nyitva hagyható, mivel az összefonódás nem támaszt versennyel kapcsolatos aggályokat egyik lehetőség esetében sem. A határozat az összefonódást a következő lehetséges termékpiac-meghatározások alapján értékeli:






  — | külön piacok: i. negatív vetülékátadású vetülékvivős szövőgépek és ii. pozitív vetülékátadású vetülékvivős szövőgépek; egyetlen piac valamennyi vetülékvivős szövőgép esetében, |
| --- | --- | --- |

(13)

A szövőgépek tekintetében a Bizottság az M.2698 – Promatech/Sulzer ügyben több termékpiacot azonosított a szövőgépeken belül a gép technológiája alapján. Jelen ügy értékelése érdekében a termékpiac meghatározásának kérdése nyitva hagyható, mivel az összefonódás nem támaszt versennyel kapcsolatos aggályokat egyik lehetőség esetében sem. A határozat az összefonódást a következő lehetséges termékpiac-meghatározások alapján értékeli:

—

külön piacok: i. negatív vetülékátadású vetülékvivős szövőgépek és ii. pozitív vetülékátadású vetülékvivős szövőgépek; egyetlen piac valamennyi vetülékvivős szövőgép esetében,

| — | külön piacok: i. fogóvetélős (mikrovetélős) szövőgépek és ii. légsugaras szövőgépek; egyetlen piac valamennyi fogóvetélős (mikrovetélős) és légsugaras szövőgép esetében. |
| --- | --- |

—

külön piacok: i. fogóvetélős (mikrovetélős) szövőgépek és ii. légsugaras szövőgépek; egyetlen piac valamennyi fogóvetélős (mikrovetélős) és légsugaras szövőgép esetében.

3.   Szoftver

| (14) | A textilipar számára kidolgozott MES olyan szoftveres megoldásokat takar, melyek felügyelik a gyárban működő kötő-, szövő-, csomózó- és/vagy fonógépeket. A termékpiac pontos meghatározásának kérdése ebben az esetben nyitva maradhat. |
| --- | --- |

(14)

A textilipar számára kidolgozott MES olyan szoftveres megoldásokat takar, melyek felügyelik a gyárban működő kötő-, szövő-, csomózó- és/vagy fonógépeket. A termékpiac pontos meghatározásának kérdése ebben az esetben nyitva maradhat.

V.   AZ ÉRINTETT FÖLDRAJZI PIACOK

| (15) | A bejelentő fél szerint a vizsgálat tárgyát képező összes piac világszintű. Ezt a véleményt megerősítette az upstream piacokra (szövőgépek, csévélőgépek és nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők piacára) és a MES piacára kiterjedő piaci vizsgálat. A downstream piacok (textilipari gépek) vonatkozásában a piaci vizsgálatra választ adók közül néhányan úgy vélték, hogy létezik külön európai piac. A határozat nyitva hagyja a kérdést a nyitott végű fonógépek és szövőgépek esetében. |
| --- | --- |

(15)

A bejelentő fél szerint a vizsgálat tárgyát képező összes piac világszintű. Ezt a véleményt megerősítette az upstream piacokra (szövőgépek, csévélőgépek és nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelők piacára) és a MES piacára kiterjedő piaci vizsgálat. A downstream piacok (textilipari gépek) vonatkozásában a piaci vizsgálatra választ adók közül néhányan úgy vélték, hogy létezik külön európai piac. A határozat nyitva hagyja a kérdést a nyitott végű fonógépek és szövőgépek esetében.

| (16) | A csévélőgépek vonatkozásában a részletes vizsgálat rámutatott arra, hogy az EGT területén működő textilgyárak hajlanak arra, hogy kifinomultabb, kevésbé munkaerőigényes gépeket alkalmazzanak, ami összességében magasabb átlagárakat eredményez e térségben. Ugyanakkor erős az e gépek iránti kereslet a világ olyan részein is, ahol néhány textilgyár kiváló minőségű textilek gyártására koncentrál (pl. India). E különbségek termékmixben történő figyelembevétele alapján megállapítható, hogy az EGT-piac nem rendelkezik megkülönböztető jellemzőkkel, amit a legtöbb piaci szereplő is megerősített. A határozattervezet arra a következtetésre jut, hogy a csévélőgépek piaca méretét tekintve világszintű. |
| --- | --- |

(16)

A csévélőgépek vonatkozásában a részletes vizsgálat rámutatott arra, hogy az EGT területén működő textilgyárak hajlanak arra, hogy kifinomultabb, kevésbé munkaerőigényes gépeket alkalmazzanak, ami összességében magasabb átlagárakat eredményez e térségben. Ugyanakkor erős az e gépek iránti kereslet a világ olyan részein is, ahol néhány textilgyár kiváló minőségű textilek gyártására koncentrál (pl. India). E különbségek termékmixben történő figyelembevétele alapján megállapítható, hogy az EGT-piac nem rendelkezik megkülönböztető jellemzőkkel, amit a legtöbb piaci szereplő is megerősített. A határozattervezet arra a következtetésre jut, hogy a csévélőgépek piaca méretét tekintve világszintű.

VI.   ÉRTÉKELÉS

| (17) | A vizsgálat a csévélőgépek és a csévélőgépek számára gyártott érzékelők piacán történő inputkizárás kockázataira összpontosított. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálat a csévélőgépek és a csévélőgépek számára gyártott érzékelők piacán történő inputkizárás kockázataira összpontosított.

1.   Csévélőgépekhez gyártott érzékelők és csévélőgépek

| (18) | Az alábbi diagramból úgy tűnik, hogy mind az upstream, mind a downstream piac koncentrációs foka magas. |
| --- | --- |

(18)

Az alábbi diagramból úgy tűnik, hogy mind az upstream, mind a downstream piac koncentrációs foka magas.

Image

| (19) | E piac egyik sajátossága, hogy a végső fogyasztók (textilgyárak) upstream és downstream termékeket egyaránt vásárolnak: jelenleg az összes csévélőgépgyártó kínálatában megtalálhatók a főbb érzékelőmárkák. A BarcoVision az érzékelőit Loepfe, az Itema a csévélőgépeit Savio márkanév alatt értékesíti. |
| --- | --- |

(19)

E piac egyik sajátossága, hogy a végső fogyasztók (textilgyárak) upstream és downstream termékeket egyaránt vásárolnak: jelenleg az összes csévélőgépgyártó kínálatában megtalálhatók a főbb érzékelőmárkák. A BarcoVision az érzékelőit Loepfe, az Itema a csévélőgépeit Savio márkanév alatt értékesíti.

| (20) | A Savio legfőbb versenytársai komoly aggályaiknak adtak hangot az inputkizárással kapcsolatban. Szerintük várható, hogy az összefonódást követően a Loepfe nem fogja őket ellátni érzékelőkkel. Ennek következtében a Murata és a Schlafhorst csak az Ustertől szerezhetné be az érzékelőket. Amennyiben a Loepfe által jelenleg gyakorolt versenynyomás nem állna fenn, az Uster megemelné a Murata és a Schlafhorst vállalkozással szemben alkalmazott árakat, összhangban a nem horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás (38) bekezdésével. |
| --- | --- |

(20)

A Savio legfőbb versenytársai komoly aggályaiknak adtak hangot az inputkizárással kapcsolatban. Szerintük várható, hogy az összefonódást követően a Loepfe nem fogja őket ellátni érzékelőkkel. Ennek következtében a Murata és a Schlafhorst csak az Ustertől szerezhetné be az érzékelőket. Amennyiben a Loepfe által jelenleg gyakorolt versenynyomás nem állna fenn, az Uster megemelné a Murata és a Schlafhorst vállalkozással szemben alkalmazott árakat, összhangban a nem horizontális összefonódásokról szóló iránymutatás (38) bekezdésével.

Akadályozhatja-e az összefonódás az érzékelőkhöz való hozzáférést?

| (21) | A csévélőgépek számára gyártott érzékelők a csévélőgépek elhagyhatatlan alkatrésze. A Loepfe által gyártott speciális érzékelők alkalmazása azonban néhány végfelhasználó esetében nem jelent technikai követelményt. A legtöbb alkalmazás tekintetében vagy a Loepfe-, vagy az Uster-féle technológia alkalmazható. A kizáráson alapuló forgatókönyv szerint ez azt jelenti, hogy csak néhány végfelhasználó függene technikai okokból az egyik vagy a másik érzékelő-szállítótól. |
| --- | --- |

(21)

A csévélőgépek számára gyártott érzékelők a csévélőgépek elhagyhatatlan alkatrésze. A Loepfe által gyártott speciális érzékelők alkalmazása azonban néhány végfelhasználó esetében nem jelent technikai követelményt. A legtöbb alkalmazás tekintetében vagy a Loepfe-, vagy az Uster-féle technológia alkalmazható. A kizáráson alapuló forgatókönyv szerint ez azt jelenti, hogy csak néhány végfelhasználó függene technikai okokból az egyik vagy a másik érzékelő-szállítótól.

| (22) | Jelenleg csak két vállalat, a Loepfe és az Uster tud nagy mennyiségben minőségi csévélőgép-érzékelőket szállítani csévélőgépgyártóknak. Ez arra enged következtetni, hogy mindkét vállalat jelentős piaci erővel rendelkezik. Ennek ellenére vannak arra utaló jelek, hogy a potenciális verseny árcsökkentő nyomást gyakorol mind a Loepfe, mind az Uster vállalkozásra. |
| --- | --- |

(22)

Jelenleg csak két vállalat, a Loepfe és az Uster tud nagy mennyiségben minőségi csévélőgép-érzékelőket szállítani csévélőgépgyártóknak. Ez arra enged következtetni, hogy mindkét vállalat jelentős piaci erővel rendelkezik. Ennek ellenére vannak arra utaló jelek, hogy a potenciális verseny árcsökkentő nyomást gyakorol mind a Loepfe, mind az Uster vállalkozásra.

| (23) | A határozattervezet a potenciális alternatív upstream beszerzési forrásokat vizsgálja, melyek rövid távon piacképessé válhatnak. Bár számos ilyen forrást azonosítottak, a vizsgálat alapján úgy tűnik, hogy közülük egyik sem képes a közeljövőben teljes versenynyomást gyakorolni az érzékelők piacán. A piaci vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a Murata és a Schlafhorst vertikális integrációja 3–5 év múlva valósulhat meg. |
| --- | --- |

(23)

A határozattervezet a potenciális alternatív upstream beszerzési forrásokat vizsgálja, melyek rövid távon piacképessé válhatnak. Bár számos ilyen forrást azonosítottak, a vizsgálat alapján úgy tűnik, hogy közülük egyik sem képes a közeljövőben teljes versenynyomást gyakorolni az érzékelők piacán. A piaci vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a Murata és a Schlafhorst vertikális integrációja 3–5 év múlva valósulhat meg.

| (24) | A Savio versenytárai azzal érveltek, hogy az összefonódást követően számukra különösen nehéz lenne beszerezni az érzékelőket a Loepfe-től, mivel attól tartanak, hogy a Loepfe bizalmas jellegű, a csévélőgépekre vonatkozó műszaki információt ad át a Saviónak. A határozattervezet részletesen elemzi ezeket az aggályokat és az abban foglalt következtetés szerint az információk bizalmasságával kapcsolatos aggályok csak a csévélőgépek új generációjának kifejlesztésével válnak indokolttá (vagyis mostantól számítva kb. 5 év múlva). A közbenső időszakban ez hátráltathatja az új termékjellemzők közzétételét. Emiatt, a legfőbb upstream versenytárs számításaival összhangban, a „passzív” – vagyis az összefonódással létrejött vállalkozás aktív intézkedése nélküli – kizárás valószínűsége a következő néhány évben rendkívül csekély. |
| --- | --- |

(24)

A Savio versenytárai azzal érveltek, hogy az összefonódást követően számukra különösen nehéz lenne beszerezni az érzékelőket a Loepfe-től, mivel attól tartanak, hogy a Loepfe bizalmas jellegű, a csévélőgépekre vonatkozó műszaki információt ad át a Saviónak. A határozattervezet részletesen elemzi ezeket az aggályokat és az abban foglalt következtetés szerint az információk bizalmasságával kapcsolatos aggályok csak a csévélőgépek új generációjának kifejlesztésével válnak indokolttá (vagyis mostantól számítva kb. 5 év múlva). A közbenső időszakban ez hátráltathatja az új termékjellemzők közzétételét. Emiatt, a legfőbb upstream versenytárs számításaival összhangban, a „passzív” – vagyis az összefonódással létrejött vállalkozás aktív intézkedése nélküli – kizárás valószínűsége a következő néhány évben rendkívül csekély.

| (25) | A teljes kizáráson alapuló forgatókönyv esetében az Uster kevésbé érdekelt abban, hogy kihasználja megnövekedett piaci erejét. Az Uster ismételten hangsúlyozta, hogy az összefonódást követően nem lesz olyan helyzetben, hogy növelje az árakat, mivel i. ez a Murata/Schlafhorst vertikális integrációját és/vagy a kisebb upstream versenytársak expanzióját indítaná el; és ii. a vállalkozásra versenynyomást gyakorolnának a downstream piacok (az Uster azzal számol, hogy az összefonódás a Loepfe-érzékelőkkel ellátott Savio típusú csévélőgépek árainak csökkentését eredményezi). |
| --- | --- |

(25)

A teljes kizáráson alapuló forgatókönyv esetében az Uster kevésbé érdekelt abban, hogy kihasználja megnövekedett piaci erejét. Az Uster ismételten hangsúlyozta, hogy az összefonódást követően nem lesz olyan helyzetben, hogy növelje az árakat, mivel i. ez a Murata/Schlafhorst vertikális integrációját és/vagy a kisebb upstream versenytársak expanzióját indítaná el; és ii. a vállalkozásra versenynyomást gyakorolnának a downstream piacok (az Uster azzal számol, hogy az összefonódás a Loepfe-érzékelőkkel ellátott Savio típusú csévélőgépek árainak csökkentését eredményezi).

| (26) | Ebből következően az összefonódással létrejött vállalkozás jelentős piaci erővel rendelkezik az upstream piacon, emellett rövid távon nincsenek alternatív érzékelőszállítók, ami megerősíti a kizárás képességét. Másrészt vannak arra utaló jelek, hogy az összefonódással létrejött vállalkozás nem lesz abban a helyzetben, hogy megnövelje a versenytársak költségeit. |
| --- | --- |

(26)

Ebből következően az összefonódással létrejött vállalkozás jelentős piaci erővel rendelkezik az upstream piacon, emellett rövid távon nincsenek alternatív érzékelőszállítók, ami megerősíti a kizárás képességét. Másrészt vannak arra utaló jelek, hogy az összefonódással létrejött vállalkozás nem lesz abban a helyzetben, hogy megnövelje a versenytársak költségeit.

A kizárást ösztönző tényezők és a downstream fogyasztókra gyakorolt hatások

| (27) | A nem horizontáli összefonódásokról szóló iránymutatásban ismertetettek alapján a vállalat versenytársainak kizárását elősegítő ösztönző az ilyen stratégia nyereségességétől függ. |
| --- | --- |

(27)

A nem horizontáli összefonódásokról szóló iránymutatásban ismertetettek alapján a vállalat versenytársainak kizárását elősegítő ösztönző az ilyen stratégia nyereségességétől függ.

| (28) | Ebben az esetben több minőségi tényező azt jelzi, hogy valószínűleg nagy lesz az Uster általi kritikus áremelés mértéke, melynek révén a teljes input kizárás az Itema számára nyereségessé válna. Először is, az érzékelők ára a csévélőgép teljes árának csak egy kis részét teszi ki (kb. [10-20] %). Másodszor, a profitrés viszonylag alacsony a downstream piacon, és jóval magasabb az upstream piacon, ami – minden egyéb tényezőt változatlannak tekintve – azt jelenti, hogy a downstream piac csévélőgépeiből származó nyereség kevésbé kompenzálja az upstream piac veszteségeit ahhoz az esethez képest, amelyben a downstream profitrések magasak és az upstream profitrések alacsonyak. Harmadszor, a kritikus áremelkedés függ attól is, hogy az Itema versenytársai milyen mértékben építik be a költségeik változását a végső áraikba. E tényezővel kapcsolatban figyelembe kell venni, hogy a Murata és/vagy a Schlafhorst érzékelők miatt fellépő költségeinek emelkedése nem jelent az egész iparágra kiterjedő költségváltozást, mivel az Itema semmilyen esetben sem lenne kitéve költségemelkedésnek. A jelek valójában egyre inkább arra utalnak, hogy az Itema csökkentené az árait, hogy tükrözze az alacsonyabb határköltségeit. Ahhoz, hogy továbbra is versenyben maradjanak az Itemával, a downstream versenytársak részéről valószínűtlen, hogy továbbadják költségeik teljes növekedését, ami tovább csökkenti az input kizáráson alapuló forgatókönyv downstream hatásait. |
| --- | --- |

(28)

Ebben az esetben több minőségi tényező azt jelzi, hogy valószínűleg nagy lesz az Uster általi kritikus áremelés mértéke, melynek révén a teljes input kizárás az Itema számára nyereségessé válna. Először is, az érzékelők ára a csévélőgép teljes árának csak egy kis részét teszi ki (kb. [10-20] %). Másodszor, a profitrés viszonylag alacsony a downstream piacon, és jóval magasabb az upstream piacon, ami – minden egyéb tényezőt változatlannak tekintve – azt jelenti, hogy a downstream piac csévélőgépeiből származó nyereség kevésbé kompenzálja az upstream piac veszteségeit ahhoz az esethez képest, amelyben a downstream profitrések magasak és az upstream profitrések alacsonyak. Harmadszor, a kritikus áremelkedés függ attól is, hogy az Itema versenytársai milyen mértékben építik be a költségeik változását a végső áraikba. E tényezővel kapcsolatban figyelembe kell venni, hogy a Murata és/vagy a Schlafhorst érzékelők miatt fellépő költségeinek emelkedése nem jelent az egész iparágra kiterjedő költségváltozást, mivel az Itema semmilyen esetben sem lenne kitéve költségemelkedésnek. A jelek valójában egyre inkább arra utalnak, hogy az Itema csökkentené az árait, hogy tükrözze az alacsonyabb határköltségeit. Ahhoz, hogy továbbra is versenyben maradjanak az Itemával, a downstream versenytársak részéről valószínűtlen, hogy továbbadják költségeik teljes növekedését, ami tovább csökkenti az input kizáráson alapuló forgatókönyv downstream hatásait.

| (29) | Az említett tényezők közötti kölcsönhatás, amihez hozzáadódnak az input kizárás nyereségességére hatást gyakorló egyéb tényezők, a downstream kereslet nagyon egyszerű modelljével illusztrálható. E modell szerint az Itema a költségnövekedés 100 %-ánál jóval kevesebbet adna tovább. Feltéve, hogy az Uster az árait az összefonódással létrejött vállalkozásra visszavezethető teljes inputkizárás eredményeként [25–50] %-kal növeli, a kizárás az Itema számára nem lenne nyereséges és a downstream fogyasztókra gyakorolt hatása nagyon korlátozott lenne. Ez az egyszerű modell azt jelzi, hogy egy teljes kizáráson alapuló stratégia nyereségességéhez az Uster részéről több mint [120–180] %-os áremelésre lenne szükség. |
| --- | --- |

(29)

Az említett tényezők közötti kölcsönhatás, amihez hozzáadódnak az input kizárás nyereségességére hatást gyakorló egyéb tényezők, a downstream kereslet nagyon egyszerű modelljével illusztrálható. E modell szerint az Itema a költségnövekedés 100 %-ánál jóval kevesebbet adna tovább. Feltéve, hogy az Uster az árait az összefonódással létrejött vállalkozásra visszavezethető teljes inputkizárás eredményeként [25–50] %-kal növeli, a kizárás az Itema számára nem lenne nyereséges és a downstream fogyasztókra gyakorolt hatása nagyon korlátozott lenne. Ez az egyszerű modell azt jelzi, hogy egy teljes kizáráson alapuló stratégia nyereségességéhez az Uster részéről több mint [120–180] %-os áremelésre lenne szükség.

| (30) | A jelek szerint valószínűtlen, hogy az Uster ekkora mértékben emelné árait. Különösen kiemelendő, hogy az Uster nem indul ki abból, hogy az összefonódást követően olyan helyzetben lesz, hogy emelje árait. Ezzel ellentétben azt feltételezi, hogy árait majd csökkentenie kell annak érdekében, hogy a Murata és a Schlafhorst versenyezhessen az Itema alacsony áraival. |
| --- | --- |

(30)

A jelek szerint valószínűtlen, hogy az Uster ekkora mértékben emelné árait. Különösen kiemelendő, hogy az Uster nem indul ki abból, hogy az összefonódást követően olyan helyzetben lesz, hogy emelje árait. Ezzel ellentétben azt feltételezi, hogy árait majd csökkentenie kell annak érdekében, hogy a Murata és a Schlafhorst versenyezhessen az Itema alacsony áraival.

| (31) | A határozattervezet azt a stratégiát is vizsgálja, mely szerint az Itema a downstream versenytársai közül csak az egyik – vagy a Murata vagy a Schlafhorst – esetében állítaná le az érzékelők szállítását. Bizonyítható, hogy ésszerű feltételezések mellett az ilyen stratégia nem nyereséges. |
| --- | --- |

(31)

A határozattervezet azt a stratégiát is vizsgálja, mely szerint az Itema a downstream versenytársai közül csak az egyik – vagy a Murata vagy a Schlafhorst – esetében állítaná le az érzékelők szállítását. Bizonyítható, hogy ésszerű feltételezések mellett az ilyen stratégia nem nyereséges.

| (32) | A határozattervezet az összefonódással létrejött vállalkozás esetében vizsgálja a részleges kizárás ösztönzőit és hatásait, és arra a következtetésre jut, hogy nem valószínűsíthetők versenyellenes hatások. |
| --- | --- |

(32)

A határozattervezet az összefonódással létrejött vállalkozás esetében vizsgálja a részleges kizárás ösztönzőit és hatásait, és arra a következtetésre jut, hogy nem valószínűsíthetők versenyellenes hatások.

| (33) | A határozattervezet elemzi továbbá, hogy egy kizáráson alapuló forgatókönyv esetében az összefonódással létrejött vállalkozás állandó költségeinek lehetséges csökkentése nyereségessé tenné-e ezt a stratégiát. A határozattervezet megállapítja, hogy ebben a tekintetben meglehetősen hiányoznak az ösztönzők. |
| --- | --- |

(33)

A határozattervezet elemzi továbbá, hogy egy kizáráson alapuló forgatókönyv esetében az összefonódással létrejött vállalkozás állandó költségeinek lehetséges csökkentése nyereségessé tenné-e ezt a stratégiát. A határozattervezet megállapítja, hogy ebben a tekintetben meglehetősen hiányoznak az ösztönzők.

| (34) | A határozattervezet megvizsgálja a downstream versenytársak (Murata, Schlafhorst) vertikális integrációjának azon hatásait, melyeket az Itema kizáró magatartását ösztönző tényezőkre gyakorol, és megállapítja, hogy ez még inkább csökkentené a kizárási stratégia nyereségességét. |
| --- | --- |

(34)

A határozattervezet megvizsgálja a downstream versenytársak (Murata, Schlafhorst) vertikális integrációjának azon hatásait, melyeket az Itema kizáró magatartását ösztönző tényezőkre gyakorol, és megállapítja, hogy ez még inkább csökkentené a kizárási stratégia nyereségességét.

| (35) | Tekintettel arra a jelentős többletnyereségre, melyet az összefonódással létrejött vállalkozás abban az esetben realizálna, ha downstream versenytársait nem zárná ki, megállapítható, hogy az Itema számára komoly pénzügyi ösztönzőt jelent, ha az információk bizalmasságához kapcsolódó kérdéseket az upstream üzletág megtartása mellett tudja megoldani. |
| --- | --- |

(35)

Tekintettel arra a jelentős többletnyereségre, melyet az összefonódással létrejött vállalkozás abban az esetben realizálna, ha downstream versenytársait nem zárná ki, megállapítható, hogy az Itema számára komoly pénzügyi ösztönzőt jelent, ha az információk bizalmasságához kapcsolódó kérdéseket az upstream üzletág megtartása mellett tudja megoldani.

| (36) | Következésképpen az összefonódással létrejött vállalkozás nem érdekelt abban, hogy kizárási stratégiába bocsátkozzon, ami minden esetben elhanyagolható hatásokat gyakorolna a csévélőgépárakra. |
| --- | --- |

(36)

Következésképpen az összefonódással létrejött vállalkozás nem érdekelt abban, hogy kizárási stratégiába bocsátkozzon, ami minden esetben elhanyagolható hatásokat gyakorolna a csévélőgépárakra.

Következtetés

| (37) | Figyelembe véve, hogy a kizárási stratégia nem volna nyereséges és a downstream fogyasztókra csak marginális hatásokat gyakorolna, a határozattervezet megállapítja, hogy ebben az esetben kizárható az inputkizárás kockázata. Tekintettel arra, hogy az Itema érzékelőbeszerzései a teljes piacnak csak kis hányadát teszik ki, az összefonódáshoz nem kapcsolódik a fogyasztók kizárásának kockázata. |
| --- | --- |

(37)

Figyelembe véve, hogy a kizárási stratégia nem volna nyereséges és a downstream fogyasztókra csak marginális hatásokat gyakorolna, a határozattervezet megállapítja, hogy ebben az esetben kizárható az inputkizárás kockázata. Tekintettel arra, hogy az Itema érzékelőbeszerzései a teljes piacnak csak kis hányadát teszik ki, az összefonódáshoz nem kapcsolódik a fogyasztók kizárásának kockázata.

2.   Egyéb piacok

| (38) | Tekintettel a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelőkre és a nyitott végű fonógépekre, és figyelembe véve az Itema alacsony piaci részesedését a downstream piacból (világszinten: [0–5] %; EGT-szinten: [0–5] %), az összefonódás nem kelt versenyellenes magatartással kapcsolatos aggályokat. |
| --- | --- |

(38)

Tekintettel a nyitott végű fonógépek számára gyártott érzékelőkre és a nyitott végű fonógépekre, és figyelembe véve az Itema alacsony piaci részesedését a downstream piacból (világszinten: [0–5] %; EGT-szinten: [0–5] %), az összefonódás nem kelt versenyellenes magatartással kapcsolatos aggályokat.

| (39) | Tekintettel a szövőgépek számára gyártott érzékelőkre és a szövőgépekre, a határozattervezet az összefonódással létrehozott vertikális kapcsolatokat vizsgálja az upstream piacok különböző lehetséges meghatározásai alapján, és arra a következtetésre jut, hogy a tervezett összefonódás ezeken a piacokon nem gyakorol jelentős hatást a hatékony versenyre, különösen azért, mert az upstream piacokon hiányzik a piaci erő. |
| --- | --- |

(39)

Tekintettel a szövőgépek számára gyártott érzékelőkre és a szövőgépekre, a határozattervezet az összefonódással létrehozott vertikális kapcsolatokat vizsgálja az upstream piacok különböző lehetséges meghatározásai alapján, és arra a következtetésre jut, hogy a tervezett összefonódás ezeken a piacokon nem gyakorol jelentős hatást a hatékony versenyre, különösen azért, mert az upstream piacokon hiányzik a piaci erő.

| (40) | A MES tekintetében nincsenek érintett piacok; a piaci vizsgálat során megfogalmazott aggályok alaptalannak bizonyultak. |
| --- | --- |

(40)

A MES tekintetében nincsenek érintett piacok; a piaci vizsgálat során megfogalmazott aggályok alaptalannak bizonyultak.

VII.   KÖVETKEZTETÉSEK ÉS JAVASLAT

| (41) | A Bizottság határozattervezetében megállapítja, hogy a tervezett összefonódás nem támaszt a versennyel kapcsolatban semmiféle aggályt, melynek következményeként a közös piacon vagy annak számottevő részén a hatékony verseny jelentősen korlátozódna. Következésképpen a határozattervezet javasolja – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetővé nyilvánítását. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság határozattervezetében megállapítja, hogy a tervezett összefonódás nem támaszt a versennyel kapcsolatban semmiféle aggályt, melynek következményeként a közös piacon vagy annak számottevő részén a hatékony verseny jelentősen korlátozódna. Következésképpen a határozattervezet javasolja – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – az összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetővé nyilvánítását.

| (42) | A Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 19. cikkének (6) bekezdése alapján felkéri a tanácsadó bizottságot, hogy alakítsa ki véleményét a mellékelt határozattervezetről. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 19. cikkének (6) bekezdése alapján felkéri a tanácsadó bizottságot, hogy alakítsa ki véleményét a mellékelt határozattervezetről.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 18.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/13

---

2008-ra és az EU-27-re vonatkozó etil-alkohol-mérleg

(2009. július 10. a 2336/2003/EK rendelet 2. cikkének alkalmazásában)

2009/C 225/07

| | 2008-ra és az EU-27-re vonatkozó etil-alkohol-mérleg


  (2009. július 10. a 2336/2003/EK rendelet 2. cikkének alkalmazásában (1)) | A tiszta alkohol hektoliterjében |
| --- | --- | --- |
| 1. | Nyitókészlet






  — | Mezőgazdasági eredetű |

2008-ra és az EU-27-re vonatkozó etil-alkohol-mérleg

(2009. július 10. a 2336/2003/EK rendelet 2. cikkének alkalmazásában (1))

A tiszta alkohol hektoliterjében

1.

Nyitókészlet

—

Mezőgazdasági eredetű

| — | Nem mezőgazdasági eredetű |
| --- | --- |

—

Nem mezőgazdasági eredetű

8 913 486

2.

Termelés

| — | Mezőgazdasági eredetű |
| --- | --- |

—

Mezőgazdasági eredetű

| — | Nem mezőgazdasági eredetű |
| --- | --- |

—

Nem mezőgazdasági eredetű

40 368 240

3.

Behozatal (2)

| — | 0 % vámtétel |
| --- | --- |

—

0 % vámtétel

| — | Csökkentett vámtétel |
| --- | --- |

—

Csökkentett vámtétel

| — | 100 % vámtétel |
| --- | --- |

—

100 % vámtétel

12 887 108

3 979 240

0

8 907 868

4.

Összmennyiség

62 168 834

5.

Kivitel

391 488

6.

Belső használat

53 561 592

Mezőgazdasági eredetű alkohol

Nem mezőgazdasági eredetű alkohol

Összesen

Élelmezési célú felhasználás

Ipari célú felhasználás

Tüzelőanyag

Egyéb

11 914 766

8 527 575

29 131 475

3 987 777

Összesen

53 561 592

7.

Zárókészlet

| — | Mezőgazdasági eredetű |
| --- | --- |

—

Mezőgazdasági eredetű

| — | Nem mezőgazdasági eredetű |
| --- | --- |

—

Nem mezőgazdasági eredetű

8 215 754

Források: A tagállamok közleményei/Eurostat COMEXT.

---

(1)  A Bizottság 2336/2003/EK rendelete (2003. december 30.) a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol piacával kapcsolatos egyedi intézkedések megállapításáról szóló 670/2003/EK tanácsi rendelet egyes részletes alkalmazási szabályainak bevezetéséről (HL L 346., 2003.12.31., 19–25. o.).

(2)  Csak a 2207 10 KN, 2207 20 KN, 2208 90 91 KN és 2208 90 99 KN-kód alá tartozó termékek.

Források: A tagállamok közleményei/Eurostat COMEXT.

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 18.9.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 225/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 225/14

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5626 – Adecco/Spring)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 225/08

| 1. | 2009. szeptember 11-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Adecco S.A. (a továbbiakban: Adecco, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás 2009. augusztus 11-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Spring Group PLC (a továbbiakban: Spring, Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. szeptember 11-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Adecco S.A. (a továbbiakban: Adecco, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás 2009. augusztus 11-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Spring Group PLC (a továbbiakban: Spring, Egyesült Királyság) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Adecco esetében: humán erőforrás és személyi állomány, ezen belül ideiglenes alkalmazottak és állandó alkalmazottak kiválasztásával kapcsolatos nemzetközi szolgáltatások, tanácsadás és kihelyezés, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Adecco esetében: humán erőforrás és személyi állomány, ezen belül ideiglenes alkalmazottak és állandó alkalmazottak kiválasztásával kapcsolatos nemzetközi szolgáltatások, tanácsadás és kihelyezés,

| — | a Spring esetében: humán erőforrás és személyi állomány, ezen belül ideiglenes alkalmazottak és állandó alkalmazottak kiválasztásával kapcsolatos nemzetközi szolgáltatások, irányított megoldások, főképpen az Egyesült Királyság tekintetében. |
| --- | --- |

—

a Spring esetében: humán erőforrás és személyi állomány, ezen belül ideiglenes alkalmazottak és állandó alkalmazottak kiválasztásával kapcsolatos nemzetközi szolgáltatások, irányított megoldások, főképpen az Egyesült Királyság tekintetében.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5626 – Adecco/Spring hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5626 – Adecco/Spring hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---