# Jurnalul Oficial C 166/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.166.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 166 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5218 iulie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.166.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 166

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5218 iulie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2009/C 166/01 | Avizul Consiliului din 7 iulie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2008-2013 | 1 |
| 2009/C 166/02 | Avizul Consiliului din 7 iulie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2008-2013 | 7 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2009/C 166/01

Avizul Consiliului din 7 iulie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2008-2013

1

2009/C 166/02

Avizul Consiliului din 7 iulie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2008-2013

7

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 166/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  ) | 12 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 166/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 166/04 | Rata de schimb a monedei euro | 13 |
| 2009/C 166/05 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 30 noiembrie 2007 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Raportor: Spania | 14 |
| 2009/C 166/06 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 22 februarie 2008 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Raportor: Spania | 15 |
| 2009/C 166/07 | Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/C-3/37.792 – Microsoft [în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21] | 16 |
| 2009/C 166/08 | Decizia comisiei din 27 februarie 2008 de stabilire a cuantumului definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse corporației Microsoft prin Decizia C(2005) 4420 final (Cazul COMP/C-3/37.792 – Microsoft) [notificată cu numărul C(2008) 764 final] | 20 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 166/09 | Prim-procesatori de tutun autorizați de statele membre | 24 |
| 2009/C 166/10 | Organisme competente pentru înregistrarea contractelor de cultivare a tutunului | 29 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 166/04

Rata de schimb a monedei euro

13

2009/C 166/05

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 30 noiembrie 2007 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Raportor: Spania

14

2009/C 166/06

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 22 februarie 2008 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Raportor: Spania

15

2009/C 166/07

Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/C-3/37.792 – Microsoft [în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21]

[în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21]

16

2009/C 166/08

Decizia comisiei din 27 februarie 2008 de stabilire a cuantumului definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse corporației Microsoft prin Decizia C(2005) 4420 final (Cazul COMP/C-3/37.792 – Microsoft) [notificată cu numărul C(2008) 764 final]

[notificată cu numărul C(2008) 764 final]

20

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 166/09

Prim-procesatori de tutun autorizați de statele membre

24

2009/C 166/10

Organisme competente pentru înregistrarea contractelor de cultivare a tutunului

29

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 166/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 32 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 166/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

32

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2009/C 166/12 | Rectificare la Cererea de propuneri – EAC/26/2009 – Politici și practici bazate pe date concrete: cerere de propuneri pentru dezvoltarea rețelelor de inițiative privind intermedierea de cunoștințe (JO C 142, 23.6.2009) | 33 |

Rectificări

2009/C 166/12

Rectificare la Cererea de propuneri – EAC/26/2009 – Politici și practici bazate pe date concrete: cerere de propuneri pentru dezvoltarea rețelelor de inițiative privind intermedierea de cunoștințe (JO C 142, 23.6.2009)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 7 iulie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2008-2013

2009/C 166/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 7 iulie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2008-2013. |
| --- | --- |

(1)

La 7 iulie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2008-2013.

| (2) | În 2008, degradarea continuă a economiei belgiene s-a intensificat ca urmare a crizei economice și financiare mondiale. Mai concret, declinul comerțului mondial, scăderea încrederii, efectele asupra veniturilor și înăsprirea condițiilor de creditare au condus la o contractare semnificativă a economiei în ultimul trimestru din 2008 și în primul trimestru din 2009. Pentru anul 2009 în ansamblu, se preconizează că PIB-ul va scădea considerabil. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, aceasta va determina o creștere dramatică a ratei șomajului, care va depăși nivelul de 10 % în 2010. În aceste condiții, principalele obiective strategice sunt revenirea la funcționarea normală a sectorului financiar, reinstaurarea încrederii în vederea susținerii cererii interne și îmbunătățirea competitivității. Declinul economic va avea un puternic efect negativ asupra finanțelor publice, în condițiile în care se estimează că deficitul public va crește de la 1,2 % din PIB în 2008 la peste 6 % din PIB în 2010, conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Această situație a fost generată atât de funcționarea normală a stabilizatorilor automați, cât și de impactul planurilor de redresare adoptate de guvernul federal și de guvernele regionale la sfârșitul anului 2008 (0,5 % din PIB în 2009 și 0,4 % din PIB în 2010). Aceste planuri vin în completarea altor măsuri reprezentând aproximativ 0,4 % din PIB, care au fost deja incluse în bugetul pe 2009. Principalele măsuri din planurile de redresare sunt reducerea impozitelor pe veniturile salariale, reducerea ratei TVA pentru construcțiile rezidențiale, devansarea investițiilor publice și injectarea de lichidități în întreprinderi. Guvernul a implementat un număr limitat de reforme structurale, printre altele în vederea îmbunătățirii funcționării pieței muncii. |
| --- | --- |

(2)

În 2008, degradarea continuă a economiei belgiene s-a intensificat ca urmare a crizei economice și financiare mondiale. Mai concret, declinul comerțului mondial, scăderea încrederii, efectele asupra veniturilor și înăsprirea condițiilor de creditare au condus la o contractare semnificativă a economiei în ultimul trimestru din 2008 și în primul trimestru din 2009. Pentru anul 2009 în ansamblu, se preconizează că PIB-ul va scădea considerabil. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, aceasta va determina o creștere dramatică a ratei șomajului, care va depăși nivelul de 10 % în 2010. În aceste condiții, principalele obiective strategice sunt revenirea la funcționarea normală a sectorului financiar, reinstaurarea încrederii în vederea susținerii cererii interne și îmbunătățirea competitivității. Declinul economic va avea un puternic efect negativ asupra finanțelor publice, în condițiile în care se estimează că deficitul public va crește de la 1,2 % din PIB în 2008 la peste 6 % din PIB în 2010, conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Această situație a fost generată atât de funcționarea normală a stabilizatorilor automați, cât și de impactul planurilor de redresare adoptate de guvernul federal și de guvernele regionale la sfârșitul anului 2008 (0,5 % din PIB în 2009 și 0,4 % din PIB în 2010). Aceste planuri vin în completarea altor măsuri reprezentând aproximativ 0,4 % din PIB, care au fost deja incluse în bugetul pe 2009. Principalele măsuri din planurile de redresare sunt reducerea impozitelor pe veniturile salariale, reducerea ratei TVA pentru construcțiile rezidențiale, devansarea investițiilor publice și injectarea de lichidități în întreprinderi. Guvernul a implementat un număr limitat de reforme structurale, printre altele în vederea îmbunătățirii funcționării pieței muncii.

| (3) | Scenariul macroeconomic aflat la baza programului prevede că, după o creștere de 1,1 % în 2008, PIB-ul real va scădea cu 1,9 % în 2009, după care va crește din nou cu o rată de 0,6 % în 2010 și cu o rată medie de aproximativ 21⁄4 % în restul perioadei analizate de program. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să fie extrem de favorabil. Previziunile referitoare la creștere pentru 2009 și 2010 par a fi destul de optimiste, având în vedere degradarea rapidă a mediului internațional, creșterea estimată a PIB-ului de – 3,1 % față de anul anterior în primul trimestru al anului 2009 și indicatorii legați de gradul scăzut de încredere, încă persistent. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic aflat la baza programului prevede că, după o creștere de 1,1 % în 2008, PIB-ul real va scădea cu 1,9 % în 2009, după care va crește din nou cu o rată de 0,6 % în 2010 și cu o rată medie de aproximativ 21⁄4 % în restul perioadei analizate de program. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să fie extrem de favorabil. Previziunile referitoare la creștere pentru 2009 și 2010 par a fi destul de optimiste, având în vedere degradarea rapidă a mediului internațional, creșterea estimată a PIB-ului de – 3,1 % față de anul anterior în primul trimestru al anului 2009 și indicatorii legați de gradul scăzut de încredere, încă persistent.

| (4) | Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, PIB-ul se va contracta cu 3,5 % în 2009 și cu 0,2 % în 2010. Estimările referitoare la evoluția creșterii pe termen mediu pot fi și ele considerate optimiste în comparație cu cifrele considerabil mai mici legate de creșterea potențială medie, ambele fiind recalculate pe baza informațiilor din program și în cadrul previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Cifrele previzionate de program cu privire la inflație, de 0,7 % în 2009 și 1,8 % în 2010, par să fie relativ mari, dar pot fi totuși considerate realiste. |
| --- | --- |

(4)

Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, PIB-ul se va contracta cu 3,5 % în 2009 și cu 0,2 % în 2010. Estimările referitoare la evoluția creșterii pe termen mediu pot fi și ele considerate optimiste în comparație cu cifrele considerabil mai mici legate de creșterea potențială medie, ambele fiind recalculate pe baza informațiilor din program și în cadrul previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Cifrele previzionate de program cu privire la inflație, de 0,7 % în 2009 și 1,8 % în 2010, par să fie relativ mari, dar pot fi totuși considerate realiste.

| (5) | În 2008, deficitul public s-a situat la 1,2 % din PIB, în contextul unei ținte bugetare echilibrate stabilite în actualizarea anterioară a programului de stabilitate. Veniturile au fost cu 0,4 % din PIB sub nivelul așteptat, în timp ce cheltuielile au depășit așteptările cu 0,8 % din PIB. Cele mai slabe rezultate s-au înregistrat cu privire la creșterea nominală a PIB, mai mică decât se estimase (2,9 % comparativ cu nivelul de 4,6 % previzionat în actualizarea programului din aprilie 2008) și la plata accelerată a facturilor din sectorul public la sfârșitul anului, în contextul planurilor de redresare. |
| --- | --- |

(5)

În 2008, deficitul public s-a situat la 1,2 % din PIB, în contextul unei ținte bugetare echilibrate stabilite în actualizarea anterioară a programului de stabilitate. Veniturile au fost cu 0,4 % din PIB sub nivelul așteptat, în timp ce cheltuielile au depășit așteptările cu 0,8 % din PIB. Cele mai slabe rezultate s-au înregistrat cu privire la creșterea nominală a PIB, mai mică decât se estimase (2,9 % comparativ cu nivelul de 4,6 % previzionat în actualizarea programului din aprilie 2008) și la plata accelerată a facturilor din sectorul public la sfârșitul anului, în contextul planurilor de redresare.

| (6) | Programul actualizat stabilește ca obiectiv pentru 2009 un deficit de 3,4 % din PIB, comparativ cu nivelul de 4,5 % estimat în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Deteriorarea deficitului din 2009 reflectă impactul stabilizatorilor automați (aproximativ 21⁄2 % din PIB), al măsurilor expansioniste incluse în bugetul pe 2009 (0,4 % din PIB) și al pachetului de măsuri de stimulare fiscală introduse de guvernul federal și de guvernele regionale (0,5 % din PIB). Se preconizează că deficitul structural (și anume soldul ajustat ciclic exceptând măsurile one-off și alte măsuri temporare), pe baza informațiilor furnizate în programul de stabilitate actualizat, recalculat de serviciile Comisiei conform metodologiei stabilite de comun acord, va crește la 21⁄2 % din PIB în 2009, față de 2 % în 2008. Potrivit estimărilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, soldul structural va cunoaște în 2009 o evoluție și mai defavorabilă (cifrată la 1 punct procentual). Astfel, orientarea fiscală pentru 2009 poate fi considerată expansionistă, conform Planului european de redresare economică (PERE). În afară de măsurile de impulsionare fiscală asociate PERE (0,5 % din PIB), expansiunea fiscală se explică și prin măsurile luate anterior în scopul creșterii puterii de cumpărare a gospodăriilor (0,4 % din PIB). Prin urmare, impactul net se situează la aproximativ 0,9 % din PIB. |
| --- | --- |

(6)

Programul actualizat stabilește ca obiectiv pentru 2009 un deficit de 3,4 % din PIB, comparativ cu nivelul de 4,5 % estimat în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Deteriorarea deficitului din 2009 reflectă impactul stabilizatorilor automați (aproximativ 21⁄2 % din PIB), al măsurilor expansioniste incluse în bugetul pe 2009 (0,4 % din PIB) și al pachetului de măsuri de stimulare fiscală introduse de guvernul federal și de guvernele regionale (0,5 % din PIB). Se preconizează că deficitul structural (și anume soldul ajustat ciclic exceptând măsurile one-off și alte măsuri temporare), pe baza informațiilor furnizate în programul de stabilitate actualizat, recalculat de serviciile Comisiei conform metodologiei stabilite de comun acord, va crește la 21⁄2 % din PIB în 2009, față de 2 % în 2008. Potrivit estimărilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, soldul structural va cunoaște în 2009 o evoluție și mai defavorabilă (cifrată la 1 punct procentual). Astfel, orientarea fiscală pentru 2009 poate fi considerată expansionistă, conform Planului european de redresare economică (PERE). În afară de măsurile de impulsionare fiscală asociate PERE (0,5 % din PIB), expansiunea fiscală se explică și prin măsurile luate anterior în scopul creșterii puterii de cumpărare a gospodăriilor (0,4 % din PIB). Prin urmare, impactul net se situează la aproximativ 0,9 % din PIB.

| (7) | Programul nu prezintă o strategie bugetară pe termen mediu bine fundamentată și nu respectă o serie de cerințe importante din Pactul de stabilitate și de creștere. La articolul 3 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului se prevede obligativitatea unei evaluări cantitative detaliate a „măsurilor bugetare și a altor măsuri de politică economică” luate. Mai mult, codul de conduită face în mod explicit trimitere la necesitatea de a include informații referitoare la ponderea veniturilor și a cheltuielilor și la componentele acestora identificate separat, precum și o repartiție pe subsectoare ale administrației. Aceste informații nu au fost însă furnizate. Programul include o strategie bugetară caracterizată de deficite globale în scădere începând cu anul 2011, însă nu oferă informații legate de măsurile prevăzute în vederea atingerii obiectivelor, nici de evoluția preconizată a componentelor generale de venituri și cheltuieli sau de țintele propuse pentru diferitele niveluri ale administrației. Se estimează că deficitul global va crește în continuare la 4 % în 2010, după care va scădea la 1,5 % până la finalul perioadei analizate în program. Soldul primar urmează în linii mari aceeași tendință. Conform estimărilor, deficitul structural recalculat se va deteriora în 2010 cu încă 0,2 puncte procentuale, după care va cunoaște o îmbunătățire treptată, în special în 2012 și 2013. Conform programului, obiectivul pe termen mediu (și anume un excedent de 0,5 % din PIB ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare) nu va fi îndeplinit pe parcursul perioadei analizate. Potrivit programului, realizarea acestor obiective în materie de deficit va necesita măsuri corectoare, mai ales având în vedere faptul că măsurile adoptate în anii anteriori și măsurile de stimulare fiscală continuă să aibă un efect expansionist în cea mai mare parte a perioadei acoperite de program. Programul actualizat prevede un nivel al datoriei publice de 89,6 % din PIB în 2008, față de 84 % în 2007. Pe lângă accentuarea deficitului și declinul creșterii PIB, la mărirea ponderii datoriei contribuie și o semnificativă ajustare stoc-flux, care reflectă în principal operațiunile de salvare a băncilor (6 % din PIB). Programul estimează că ponderea datoriei în PIB va crește în continuare la 95 % în 2010, iar în 2011 se va stabiliza pentru ca ulterior să scadă. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, ponderea datoriei va atinge aproximativ 96 % din PIB în 2009 și va depăși puțin 100 % din PIB în 2010, diferența față de programul de stabilitate actualizat fiind explicată de cifrele divergente referitoare la creșterea economică și la deficitul bugetar. |
| --- | --- |

(7)

Programul nu prezintă o strategie bugetară pe termen mediu bine fundamentată și nu respectă o serie de cerințe importante din Pactul de stabilitate și de creștere. La articolul 3 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului se prevede obligativitatea unei evaluări cantitative detaliate a „măsurilor bugetare și a altor măsuri de politică economică” luate. Mai mult, codul de conduită face în mod explicit trimitere la necesitatea de a include informații referitoare la ponderea veniturilor și a cheltuielilor și la componentele acestora identificate separat, precum și o repartiție pe subsectoare ale administrației. Aceste informații nu au fost însă furnizate. Programul include o strategie bugetară caracterizată de deficite globale în scădere începând cu anul 2011, însă nu oferă informații legate de măsurile prevăzute în vederea atingerii obiectivelor, nici de evoluția preconizată a componentelor generale de venituri și cheltuieli sau de țintele propuse pentru diferitele niveluri ale administrației. Se estimează că deficitul global va crește în continuare la 4 % în 2010, după care va scădea la 1,5 % până la finalul perioadei analizate în program. Soldul primar urmează în linii mari aceeași tendință. Conform estimărilor, deficitul structural recalculat se va deteriora în 2010 cu încă 0,2 puncte procentuale, după care va cunoaște o îmbunătățire treptată, în special în 2012 și 2013. Conform programului, obiectivul pe termen mediu (și anume un excedent de 0,5 % din PIB ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare) nu va fi îndeplinit pe parcursul perioadei analizate. Potrivit programului, realizarea acestor obiective în materie de deficit va necesita măsuri corectoare, mai ales având în vedere faptul că măsurile adoptate în anii anteriori și măsurile de stimulare fiscală continuă să aibă un efect expansionist în cea mai mare parte a perioadei acoperite de program. Programul actualizat prevede un nivel al datoriei publice de 89,6 % din PIB în 2008, față de 84 % în 2007. Pe lângă accentuarea deficitului și declinul creșterii PIB, la mărirea ponderii datoriei contribuie și o semnificativă ajustare stoc-flux, care reflectă în principal operațiunile de salvare a băncilor (6 % din PIB). Programul estimează că ponderea datoriei în PIB va crește în continuare la 95 % în 2010, iar în 2011 se va stabiliza pentru ca ulterior să scadă. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, ponderea datoriei va atinge aproximativ 96 % din PIB în 2009 și va depăși puțin 100 % din PIB în 2010, diferența față de programul de stabilitate actualizat fiind explicată de cifrele divergente referitoare la creșterea economică și la deficitul bugetar.

| (8) | Lipsa din program a unor informații esențiale, precum și nerespectarea mai multor puncte din codul de conduită, după cum s-a menționat anterior, face dificilă evaluarea programului, însă este clar că țintele bugetare sunt supuse unor riscuri semnificative de degradare pe parcursul întregii perioade acoperite de program. În primul rând, mediul macroeconomic va fi probabil mai defavorabil decât se prevăzuse în program, pe parcursul întregii perioade analizate. În al doilea rând, obiectivele (structurale) pot fi atinse numai dacă se iau măsuri suplimentare de proporții. Programul nu furnizează însă informații cu privire la astfel de măsuri, nici în legătură cu evoluția preconizată a componentelor generale ale veniturilor și cheltuielilor care stau la baza obiectivelor, astfel că acestea din urmă nu sunt în mod evident susținute de o strategie bugetară pe termen mediu. Faptul că măsurile cu caracter permanent din programul de redresare nu sunt contrabalansate de economii viitoare constituie un risc suplimentar și nu respectă liniile directoare din Planul european de redresare economică adoptat de Consiliul European la 11 decembrie 2008. În plus, autoritățile belgiene au un istoric eterogen în realizarea țintelor bugetare (a se vedea considerentul 9). În fine, guvernul a oferit garanții considerabile sectorului bancar, care ar putea antrena deficite și datorii viitoare în măsura în care sunt utilizate. Având în vedere riscurile semnificative de deteriorare legate de țintele bugetare, evoluția ponderii datoriei ar putea fi, de asemenea, mai puțin favorabilă decât s-a prevăzut în program. |
| --- | --- |

(8)

Lipsa din program a unor informații esențiale, precum și nerespectarea mai multor puncte din codul de conduită, după cum s-a menționat anterior, face dificilă evaluarea programului, însă este clar că țintele bugetare sunt supuse unor riscuri semnificative de degradare pe parcursul întregii perioade acoperite de program. În primul rând, mediul macroeconomic va fi probabil mai defavorabil decât se prevăzuse în program, pe parcursul întregii perioade analizate. În al doilea rând, obiectivele (structurale) pot fi atinse numai dacă se iau măsuri suplimentare de proporții. Programul nu furnizează însă informații cu privire la astfel de măsuri, nici în legătură cu evoluția preconizată a componentelor generale ale veniturilor și cheltuielilor care stau la baza obiectivelor, astfel că acestea din urmă nu sunt în mod evident susținute de o strategie bugetară pe termen mediu. Faptul că măsurile cu caracter permanent din programul de redresare nu sunt contrabalansate de economii viitoare constituie un risc suplimentar și nu respectă liniile directoare din Planul european de redresare economică adoptat de Consiliul European la 11 decembrie 2008. În plus, autoritățile belgiene au un istoric eterogen în realizarea țintelor bugetare (a se vedea considerentul 9). În fine, guvernul a oferit garanții considerabile sectorului bancar, care ar putea antrena deficite și datorii viitoare în măsura în care sunt utilizate. Având în vedere riscurile semnificative de deteriorare legate de țintele bugetare, evoluția ponderii datoriei ar putea fi, de asemenea, mai puțin favorabilă decât s-a prevăzut în program.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste media din UE, în principal ca urmare a unei creșteri relativ accentuate în deceniile următoare a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB. Această situație reflectă printre altele faptul că Belgia nu a realizat suficiente reforme ale sistemului de pensii pentru a mări vârsta efectivă de pensionare și a reduce costurile. Poziția bugetară din 2008 estimată în program s-a înrăutățit comparativ cu poziția inițială estimată în programul precedent, diminuând ușor efectul moderator al poziției bugetare inițiale asupra decalajului privind sustenabilitatea. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, decalajul privind sustenabilitatea ar crește în mod semnificativ. Mai mult, nivelul actual al datoriei publice brute raportat la PIB depășește cu mult valoarea de referință din tratat. Reforma pieței muncii și a sistemului de asigurări sociale ar mări creșterea potențială și, alături de excedentele primare ridicate, ar contribui la reducerea riscurilor care amenință sustenabilitatea finanțelor publice, situate în prezent la un nivel mediu. Reacția politică la criza financiară ar putea conduce la o creștere a ponderii datoriei mai accentuată decât se prevăzuse în program, în condițiile în care costurile nu sunt recuperate în viitor. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste media din UE, în principal ca urmare a unei creșteri relativ accentuate în deceniile următoare a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB. Această situație reflectă printre altele faptul că Belgia nu a realizat suficiente reforme ale sistemului de pensii pentru a mări vârsta efectivă de pensionare și a reduce costurile. Poziția bugetară din 2008 estimată în program s-a înrăutățit comparativ cu poziția inițială estimată în programul precedent, diminuând ușor efectul moderator al poziției bugetare inițiale asupra decalajului privind sustenabilitatea. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, decalajul privind sustenabilitatea ar crește în mod semnificativ. Mai mult, nivelul actual al datoriei publice brute raportat la PIB depășește cu mult valoarea de referință din tratat. Reforma pieței muncii și a sistemului de asigurări sociale ar mări creșterea potențială și, alături de excedentele primare ridicate, ar contribui la reducerea riscurilor care amenință sustenabilitatea finanțelor publice, situate în prezent la un nivel mediu. Reacția politică la criza financiară ar putea conduce la o creștere a ponderii datoriei mai accentuată decât se prevăzuse în program, în condițiile în care costurile nu sunt recuperate în viitor.

| (10) | Până în 2007, Belgia a reușit să mențină bugete în general echilibrate (3). Cu toate acestea, țintele bugetare au fost în mod repetat relaxate în actualizările consecutive ale programului de stabilitate, chiar și în condiții macroeconomice relativ favorabile. În plus, aceste rezultate au fost în parte obținute prin măsuri one-off cu efect de scădere a deficitului, care afectează bugetele viitoare, și în contextul scăderii cheltuielilor cu dobânzile. În condițiile actuale, în care se impun eforturi de consolidare mai substanțiale pentru a corecta măsurile de stimulare și a readuce datoria pe o traiectorie descrescătoare, ar putea fi necesar un cadru bugetar mai restrictiv, care să includă în special plafoane de cheltuieli multianuale obligatorii și acorduri bugetare între diferitele niveluri ale administrației, precum și instituirea unor mecanisme de aplicare care să asigure respectarea țintelor bugetare. |
| --- | --- |

(10)

Până în 2007, Belgia a reușit să mențină bugete în general echilibrate (3). Cu toate acestea, țintele bugetare au fost în mod repetat relaxate în actualizările consecutive ale programului de stabilitate, chiar și în condiții macroeconomice relativ favorabile. În plus, aceste rezultate au fost în parte obținute prin măsuri one-off cu efect de scădere a deficitului, care afectează bugetele viitoare, și în contextul scăderii cheltuielilor cu dobânzile. În condițiile actuale, în care se impun eforturi de consolidare mai substanțiale pentru a corecta măsurile de stimulare și a readuce datoria pe o traiectorie descrescătoare, ar putea fi necesar un cadru bugetar mai restrictiv, care să includă în special plafoane de cheltuieli multianuale obligatorii și acorduri bugetare între diferitele niveluri ale administrației, precum și instituirea unor mecanisme de aplicare care să asigure respectarea țintelor bugetare.

| (11) | Ca răspuns la criza financiară, guvernul belgian a adoptat o serie de măsuri care garantează stabilitatea sectorului financiar. În primul rând, a injectat capital în patru mari instituții financiare, în proporție de aproximativ 6 % din PIB. În al doilea rând, a oferit garanții pentru anumite portofolii de active cu grad de risc deținute de bănci cu importanță sistemică. În al treilea rând, guvernul a mai garantat, la cerere și în anumite condiții, datoriile wholesale și interbancare emise de bănci. Aceste garanții, reprezentând peste o treime din PIB, se acordă în schimbul unui tarif și au impact asupra deficitului numai dacă sunt utilizate. În fine, guvernul belgian a garantat toate depozitele bancare private de până la 100 000 EUR, precum și anumite produse de asigurări, tot în schimbul unui tarif. |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la criza financiară, guvernul belgian a adoptat o serie de măsuri care garantează stabilitatea sectorului financiar. În primul rând, a injectat capital în patru mari instituții financiare, în proporție de aproximativ 6 % din PIB. În al doilea rând, a oferit garanții pentru anumite portofolii de active cu grad de risc deținute de bănci cu importanță sistemică. În al treilea rând, guvernul a mai garantat, la cerere și în anumite condiții, datoriile wholesale și interbancare emise de bănci. Aceste garanții, reprezentând peste o treime din PIB, se acordă în schimbul unui tarif și au impact asupra deficitului numai dacă sunt utilizate. În fine, guvernul belgian a garantat toate depozitele bancare private de până la 100 000 EUR, precum și anumite produse de asigurări, tot în schimbul unui tarif.

| (12) | Ca răspuns la criza economică, Belgia a adoptat un set de măsuri de redresare. Pachetul de măsuri al guvernului federal, cu un impact bugetar de 0,5 % din PIB în 2009 și 0,4 % din PIB în 2010, are ca obiectiv (i) să ofere corporațiilor sprijin (sub formă de lichidități) prin plata mai rapidă a facturilor administrației publice și prin facilități de plată, (ii) să asigure puterea de cumpărare a gospodăriilor prin ajutoare de șomaj mai ridicate, (iii) să sprijine ocuparea forței de muncă prin reducerea impozitelor pe veniturile salariale și (iv) să stimuleze investițiile prin reducerea orientată a ratei TVA pentru construcțiile rezidențiale și prin investiții publice suplimentare, în principal în infrastructură. Pachetele de măsuri ale guvernelor regionale se concentrează pe asigurarea accesului corporațiilor la finanțare, în special în cazul IMM-urilor și al întreprinderilor noi (start-up), precum și pe accelerarea investițiilor publice. Având în vedere marja de manevră fiscală limitată, pachetul de măsuri de stimulare pare să fie un răspuns adecvat în contextul încetinirii economice. Majoritatea măsurilor sunt în general conforme cu PERE, iar pachetul în ansamblu este echilibrat sub raportul venituri-cheltuieli. Cu toate acestea, reducerea impozitelor pe veniturile salariale, de care beneficiază în mare parte toți salariații, și subvenția pentru încălzire, oferită tuturor gospodăriilor, nu par suficient de orientate. În plus, o parte a măsurilor de stimulare, inclusiv pachetele pentru investiții și reducerile costurilor cu forța de muncă, ar putea interveni prea târziu pentru a mai putea amortiza impactul imediat al crizei. În fine, nu se prevăd măsuri compensatorii, nici măcar în anii următori, pentru măsurile de stimulare cu caracter permanent (0,1 % din PIB în 2009 și 0,3 % din PIB în 2010), mai ales în ceea ce privește reducerea impozitelor pe veniturile salariale. Pachetul include măsuri structurale limitate, cum ar fi îmbunătățirea politicilor active privind piața muncii, o nouă reducere a impozitelor pe veniturile salariale și sprijin pentru cercetare și dezvoltare, fapt care ar trebui să atenueze oarecum reducerea creșterii potențiale și astfel să soluționeze, alături de reformele legate de piața produselor, problemele economiei pe termen lung. Aceste măsuri sunt legate de programul de reforme structurale de la Lisabona și de recomandările specifice adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și adoptate de Consiliu la 28 aprilie. Măsurile structurale din pachetele de măsuri de redresare sunt binevenite, dar nu par suficient de cuprinzătoare pentru a soluționa eficient problemele pe termen lung, de exemplu în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice și eficiența pieței muncii. |
| --- | --- |

(12)

Ca răspuns la criza economică, Belgia a adoptat un set de măsuri de redresare. Pachetul de măsuri al guvernului federal, cu un impact bugetar de 0,5 % din PIB în 2009 și 0,4 % din PIB în 2010, are ca obiectiv (i) să ofere corporațiilor sprijin (sub formă de lichidități) prin plata mai rapidă a facturilor administrației publice și prin facilități de plată, (ii) să asigure puterea de cumpărare a gospodăriilor prin ajutoare de șomaj mai ridicate, (iii) să sprijine ocuparea forței de muncă prin reducerea impozitelor pe veniturile salariale și (iv) să stimuleze investițiile prin reducerea orientată a ratei TVA pentru construcțiile rezidențiale și prin investiții publice suplimentare, în principal în infrastructură. Pachetele de măsuri ale guvernelor regionale se concentrează pe asigurarea accesului corporațiilor la finanțare, în special în cazul IMM-urilor și al întreprinderilor noi (start-up), precum și pe accelerarea investițiilor publice. Având în vedere marja de manevră fiscală limitată, pachetul de măsuri de stimulare pare să fie un răspuns adecvat în contextul încetinirii economice. Majoritatea măsurilor sunt în general conforme cu PERE, iar pachetul în ansamblu este echilibrat sub raportul venituri-cheltuieli. Cu toate acestea, reducerea impozitelor pe veniturile salariale, de care beneficiază în mare parte toți salariații, și subvenția pentru încălzire, oferită tuturor gospodăriilor, nu par suficient de orientate. În plus, o parte a măsurilor de stimulare, inclusiv pachetele pentru investiții și reducerile costurilor cu forța de muncă, ar putea interveni prea târziu pentru a mai putea amortiza impactul imediat al crizei. În fine, nu se prevăd măsuri compensatorii, nici măcar în anii următori, pentru măsurile de stimulare cu caracter permanent (0,1 % din PIB în 2009 și 0,3 % din PIB în 2010), mai ales în ceea ce privește reducerea impozitelor pe veniturile salariale. Pachetul include măsuri structurale limitate, cum ar fi îmbunătățirea politicilor active privind piața muncii, o nouă reducere a impozitelor pe veniturile salariale și sprijin pentru cercetare și dezvoltare, fapt care ar trebui să atenueze oarecum reducerea creșterii potențiale și astfel să soluționeze, alături de reformele legate de piața produselor, problemele economiei pe termen lung. Aceste măsuri sunt legate de programul de reforme structurale de la Lisabona și de recomandările specifice adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și adoptate de Consiliu la 28 aprilie. Măsurile structurale din pachetele de măsuri de redresare sunt binevenite, dar nu par suficient de cuprinzătoare pentru a soluționa eficient problemele pe termen lung, de exemplu în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice și eficiența pieței muncii.

| (13) | Orientarea fiscală, măsurată pe baza evoluției soldului structural și luând în calcul riscurile la care sunt expuse previziunile bugetare, este expansionistă în 2009, conform PERE. Aceasta reflectă parțial reacția guvernului belgian la PERE. Ulterior, programul prevede o orientare fiscală în general neutră pentru 2010 și 2011 și o orientare restrictivă începând cu 2012. Cu toate că evaluarea orientării fiscale după 2010 a fost compromisă substanțial deoarece programul nu furniza informațiile necesare, se pare că există riscuri semnificative de deteriorare care planează asupra țintelor bugetare, determinate, printre altele, de faptul că aceste ținte nu sunt sprijinite de o strategie bugetară pe termen mediu în sensul Pactului de stabilitate și de creștere. Ca urmare, orientarea fiscală ar putea rămâne expansionistă până în 2011, pentru ca ulterior să devină în cel mai bun caz neutră. Programul prevede o revenire a deficitului global sub valoarea de referință abia în 2012. Mai mult, o astfel de evoluție nu pare adecvată având în vedere riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, printre care se numără nivelul extrem de ridicat al datoriei publice care nu se va apropia de valoarea de referință pe parcursul întregii perioade analizate, precum și datoriile contingente considerabile generate de măsurile de stabilizare a sistemului financiar. |
| --- | --- |

(13)

Orientarea fiscală, măsurată pe baza evoluției soldului structural și luând în calcul riscurile la care sunt expuse previziunile bugetare, este expansionistă în 2009, conform PERE. Aceasta reflectă parțial reacția guvernului belgian la PERE. Ulterior, programul prevede o orientare fiscală în general neutră pentru 2010 și 2011 și o orientare restrictivă începând cu 2012. Cu toate că evaluarea orientării fiscale după 2010 a fost compromisă substanțial deoarece programul nu furniza informațiile necesare, se pare că există riscuri semnificative de deteriorare care planează asupra țintelor bugetare, determinate, printre altele, de faptul că aceste ținte nu sunt sprijinite de o strategie bugetară pe termen mediu în sensul Pactului de stabilitate și de creștere. Ca urmare, orientarea fiscală ar putea rămâne expansionistă până în 2011, pentru ca ulterior să devină în cel mai bun caz neutră. Programul prevede o revenire a deficitului global sub valoarea de referință abia în 2012. Mai mult, o astfel de evoluție nu pare adecvată având în vedere riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, printre care se numără nivelul extrem de ridicat al datoriei publice care nu se va apropia de valoarea de referință pe parcursul întregii perioade analizate, precum și datoriile contingente considerabile generate de măsurile de stabilizare a sistemului financiar.

| (14) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul actualizat prezintă omisiuni semnificative în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4), în ciuda faptului că programul a fost prezentat cu patru luni mai târziu față de termenul inițial. Aceste lacune au afectat considerabil posibilitatea Consiliului de a evalua programul, în special strategia bugetară pe termen mediu. |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul actualizat prezintă omisiuni semnificative în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4), în ciuda faptului că programul a fost prezentat cu patru luni mai târziu față de termenul inițial. Aceste lacune au afectat considerabil posibilitatea Consiliului de a evalua programul, în special strategia bugetară pe termen mediu.

| (15) | Concluzia generală este că finanțele publice din Belgia, care pornesc de la o poziție relativ nefavorabilă având în vedere ponderea foarte mare a datoriei publice, vor fi afectate de încetinirea economică. Orientarea fiscală pentru 2009 este în mod adecvat expansionistă, în conformitate cu PERE. Ea reflectă mai ales măsurile de stimulare fiscală, a căror amploare a fost limitată dat fiind nivelul ridicat al datoriei. Deficitul bugetului general va depăși în 2009 valoarea de referință de 3 % din PIB. În același timp, se estimează că ponderea datoriei publice brute în PIB, care a început să crească din nou în 2008 ca urmare a măsurilor de stabilizare a sistemului financiar, își va continua evoluția ascendentă. Această schimbare apare după o scădere impresionantă, de la 134 % în 1993 la 84 % în 2007. Strategia de consolidare din programul actualizat vizează reducerea treptată a deficitelor globale și astfel garantarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Lipsa din program a unor informații esențiale, cum ar fi ponderea veniturilor și cheltuielilor, a afectat serios posibilitatea de a evalua credibilitatea țintelor referitoare la deficit și la datorie. Lipsa unor măsuri care să stea la baza atingerii acestor ținte sugerează că ele nu sunt sprijinite de o strategie bugetară pe termen mediu bine articulată în sensul Pactului de stabilitate și de creștere. Strategia este în mod evident supusă unui risc considerabil de deteriorare pe parcursul întregii perioade analizate, care rezultă din ipotezele macroeconomice favorabile și din lipsa măsurilor subiacente. De asemenea, având în vedere dinamica datoriei și sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung, strategia este lipsită de ambiție în sensul corectării decisive a deficitului în condițiile redresării economice. |
| --- | --- |

(15)

Concluzia generală este că finanțele publice din Belgia, care pornesc de la o poziție relativ nefavorabilă având în vedere ponderea foarte mare a datoriei publice, vor fi afectate de încetinirea economică. Orientarea fiscală pentru 2009 este în mod adecvat expansionistă, în conformitate cu PERE. Ea reflectă mai ales măsurile de stimulare fiscală, a căror amploare a fost limitată dat fiind nivelul ridicat al datoriei. Deficitul bugetului general va depăși în 2009 valoarea de referință de 3 % din PIB. În același timp, se estimează că ponderea datoriei publice brute în PIB, care a început să crească din nou în 2008 ca urmare a măsurilor de stabilizare a sistemului financiar, își va continua evoluția ascendentă. Această schimbare apare după o scădere impresionantă, de la 134 % în 1993 la 84 % în 2007. Strategia de consolidare din programul actualizat vizează reducerea treptată a deficitelor globale și astfel garantarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Lipsa din program a unor informații esențiale, cum ar fi ponderea veniturilor și cheltuielilor, a afectat serios posibilitatea de a evalua credibilitatea țintelor referitoare la deficit și la datorie. Lipsa unor măsuri care să stea la baza atingerii acestor ținte sugerează că ele nu sunt sprijinite de o strategie bugetară pe termen mediu bine articulată în sensul Pactului de stabilitate și de creștere. Strategia este în mod evident supusă unui risc considerabil de deteriorare pe parcursul întregii perioade analizate, care rezultă din ipotezele macroeconomice favorabile și din lipsa măsurilor subiacente. De asemenea, având în vedere dinamica datoriei și sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung, strategia este lipsită de ambiție în sensul corectării decisive a deficitului în condițiile redresării economice.

Ținând seama de evaluarea anterioară, Belgia este invitată:

| (i) | să prezinte, până cel târziu la 20 septembrie, o completare a programului care să includă o strategie bugetară pe termen mediu bine fundamentată și să respecte cerințele în materie de furnizare a datelor conform codului de conduită, în special în ceea ce privește datele obligatorii; |
| --- | --- |

(i)

să prezinte, până cel târziu la 20 septembrie, o completare a programului care să includă o strategie bugetară pe termen mediu bine fundamentată și să respecte cerințele în materie de furnizare a datelor conform codului de conduită, în special în ceea ce privește datele obligatorii;

| (ii) | să implementeze măsurile de stimulare conform PERE astfel cum s-a stabilit, evitând o nouă deteriorare a soldului structural în 2009, să reia consolidarea fiscală începând din 2010, când se așteaptă ca economia să se redreseze, și să accelereze eforturile de consolidare structurală în 2011; |
| --- | --- |

(ii)

să implementeze măsurile de stimulare conform PERE astfel cum s-a stabilit, evitând o nouă deteriorare a soldului structural în 2009, să reia consolidarea fiscală începând din 2010, când se așteaptă ca economia să se redreseze, și să accelereze eforturile de consolidare structurală în 2011;

| (iii) | să amelioreze calitatea finanțelor publice prin adoptarea unui cadru bugetar mai restrictiv, care să includă plafoane de cheltuieli multianuale obligatorii și acorduri bugetare între diferitele niveluri ale administrației, inclusiv prin instituirea unor mecanisme de aplicare care să asigure respectarea țintelor bugetare; |
| --- | --- |

(iii)

să amelioreze calitatea finanțelor publice prin adoptarea unui cadru bugetar mai restrictiv, care să includă plafoane de cheltuieli multianuale obligatorii și acorduri bugetare între diferitele niveluri ale administrației, inclusiv prin instituirea unor mecanisme de aplicare care să asigure respectarea țintelor bugetare;

| (iv) | pe lângă eforturile de consolidare bugetară, să realizeze reforme structurale ale sistemului de asigurări sociale, ale pieței muncii și ale piețelor de produse pentru a stimula creșterea potențială, pentru a îmbunătăți ocuparea forței de muncă și pentru a reduce impactul bugetar al îmbătrânirii populației, în scopul ameliorării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(iv)

pe lângă eforturile de consolidare bugetară, să realizeze reforme structurale ale sistemului de asigurări sociale, ale pieței muncii și ale piețelor de produse pentru a stimula creșterea potențială, pentru a îmbunătăți ocuparea forței de muncă și pentru a reduce impactul bugetar al îmbătrânirii populației, în scopul ameliorării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real (variație %) | PS apr. 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 | 2,1 |
| COM primăvara 2009 | 2,8 | 1,2 | –3,5 | –0,2 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| Inflație IAPC (%) | PS apr. 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 | 1,8 |
| COM primăvara 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,3 | 1,2 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 | n.d. | n.d. |
| Output gap (5) ( % din PIB potențial) | PS apr. 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 | –0,6 |
| COM primăvara 2009 (6) | 2,5 | 1,9 | –2,6 | –3,8 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | 0,3 | –0,1 | –0,4 | –0,5 | –0,8 | n.d. | n.d. |
| Soldul net față de restul lumii (% din PIB) | PS apr. 2009 | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| COM primăvara 2009 | 2,1 | –2,1 | –2,5 | –2,6 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| Venituri la bugetul general (% din PIB) | PS apr. 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | n.d. | n.d. | n.d. | n.d. |
| COM primăvara 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,4 | 48,2 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | 48,7 | 49,0 | 48,8 | 48,9 | 49,2 | n.d. | n.d. |
| Cheltuielile bugetului general (% din PIB) | PS apr. 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | n.a. | n.d. | n.d. | n.d. |
| COM primăvara 2009 | 48,3 | 49,8 | 52,9 | 54,3 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | 48,9 | 49,0 | 48,5 | 48,3 | 48,2 | n.d. | n.d. |
| Soldul bugetului general (% din PIB) | PS apr. 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 | –1,5 |
| COM primăvara 2009 | –0,2 | –1,2 | –4,5 | –6,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | –0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | n.d. | n.d. |
| Sold primar (% din PIB) | PS apr. 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 | 2,5 |
| COM primăvara 2009 | 3,6 | 2,5 | –0,6 | –2,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 | n.d. | n.d. |
| Sold ajustat ciclic (5) ( % din PIB) | PS apr. 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 | –1,2 |
| COM primăvara 2009 | –1,6 | –2,2 | –3,1 | –4,0 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | –0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | n.d. | n.d. |
| Sold structural (7) (% din PIB) | PS apr. 2009 | –1,3 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 | –1,2 |
| COM primăvara 2009 | –1,5 | –2,2 | –3,2 | –4,0 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | –0,3 | 0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | n.d. | n.d. |
| Datorie publică brută (% din PIB) | PS apr. 2009 | 84,0 | 89,6 | 93 | 95 | 94,9 | 93,9 | 92 |
| COM primăvara 2009 | 84,0 | 89,6 | 95,7 | 100,9 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS apr. 2008 | 84,9 | 81,5 | 778,1 | 74,7 | 71,1 | n.d. | n.d. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PIB real (variație %)

PS apr. 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

2,1

COM primăvara 2009

2,8

1,2

–3,5

–0,2

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

2,8

1,9

2,0

2,0

2,0

n.d.

n.d.

Inflație IAPC (%)

PS apr. 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

1,8

COM primăvara 2009

1,8

4,5

0,3

1,2

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

n.d.

n.d.

Output gap (5) ( % din PIB potențial)

PS apr. 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

–0,6

COM primăvara 2009 (6)

2,5

1,9

–2,6

–3,8

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

0,3

–0,1

–0,4

–0,5

–0,8

n.d.

n.d.

Soldul net față de restul lumii (% din PIB)

PS apr. 2009

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

COM primăvara 2009

2,1

–2,1

–2,5

–2,6

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

Venituri la bugetul general (% din PIB)

PS apr. 2009

48,1

48,6

48,2

n.d.

n.d.

n.d.

n.d.

COM primăvara 2009

48,1

48,6

48,4

48,2

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

48,7

49,0

48,8

48,9

49,2

n.d.

n.d.

Cheltuielile bugetului general (% din PIB)

PS apr. 2009

48,3

49,8

51,6

n.a.

n.d.

n.d.

n.d.

COM primăvara 2009

48,3

49,8

52,9

54,3

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

48,9

49,0

48,5

48,3

48,2

n.d.

n.d.

Soldul bugetului general (% din PIB)

PS apr. 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

–1,5

COM primăvara 2009

–0,2

–1,2

–4,5

–6,1

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

–0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

n.d.

n.d.

Sold primar (% din PIB)

PS apr. 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

2,5

COM primăvara 2009

3,6

2,5

–0,6

–2,1

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

n.d.

n.d.

Sold ajustat ciclic (5) ( % din PIB)

PS apr. 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

–1,2

COM primăvara 2009

–1,6

–2,2

–3,1

–4,0

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

–0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

n.d.

n.d.

Sold structural (7) (% din PIB)

PS apr. 2009

–1,3

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

–1,2

COM primăvara 2009

–1,5

–2,2

–3,2

–4,0

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

–0,3

0

0,5

1,0

1,4

n.d.

n.d.

Datorie publică brută (% din PIB)

PS apr. 2009

84,0

89,6

93

95

94,9

93,9

92

COM primăvara 2009

84,0

89,6

95,7

100,9

n.d.

n.d.

n.d.

PS apr. 2008

84,9

81,5

778,1

74,7

71,1

n.d.

n.d.

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Cu excepția anului 2005, când deficitul s-a ridicat la 2,7 % din PIB, ca urmare a preluării de către guvern a datoriei societății naționale de căi ferate.

(4)  Mai exact, lipsesc datele referitoare la soldurile sectoriale și la defalcarea țintelor bugetare pe venituri și cheltuieli și între diferitele niveluri ale administrației începând cu 2010.

(5)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,9 %, 1,7 %, 1,0 % și respectiv 1,0 % în perioada 2007-2010.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare. Măsurile one-off și alte măsuri temporare reprezintă 0,2 % din PIB în 2007 (cu efect de creștere a deficitului) conform celui mai recent program și 0,1 % din PIB (cu efect de creștere a deficitului) în 2007 și 0,1 % din PIB (cu efect de reducere a deficitului) în 2009 conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/7

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 7 iulie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2008-2013

2009/C 166/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 7 iulie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2008-2013. |
| --- | --- |

(1)

La 7 iulie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2008-2013.

| (2) | Impactul direct al crizei financiare mondiale asupra economiei Austriei a fost relativ limitat, cu toate că sectorul financiar a fost afectat de scăderea masivă a profitului în special din activitățile externe din 2008 ale băncilor din Europa Centrală și de Est. Având o economie de dimensiuni reduse, puternic orientată către export, Austria este afectată de recesiunea mondială mai ales prin reducerea schimburilor comerciale internaționale, care se manifestă în 2009 prin scăderea cererii externe. Se estimează că sectorul de fabricație va avea cel mai mult de suferit, deoarece se prevede o scădere semnificativă a exporturilor de mărfuri, fapt care determină în același timp și scăderea investițiilor private în mijloace fixe. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, PIB-ul real se va contracta cu 4 % în 2009, după care în 2010 va urma o stagnare. Până în prezent creșterea șomajului a fost ținută sub control prin reducerea orelor suplimentare și a timpului de lucru însă, în pragul recesiunii economice, rata șomajului urmează să crească dramatic, potrivit estimărilor, de la 3,8 % în 2008 la 7 % în 2010. Ca urmare, pierderile considerabile de venituri la bugetul general și cheltuielile suplimentare determinate de stabilizatorii automați (estimate la 2 1⁄4 % din PIB în 2009) și de măsurile discreționare (estimate la 1 1⁄4 % din PIB în 2009), destinate să susțină activitatea economică și veniturile gospodăriilor și să ajute la stabilizarea piețelor financiare vor avea efecte serioase asupra finanțelor publice ale Austriei. |
| --- | --- |

(2)

Impactul direct al crizei financiare mondiale asupra economiei Austriei a fost relativ limitat, cu toate că sectorul financiar a fost afectat de scăderea masivă a profitului în special din activitățile externe din 2008 ale băncilor din Europa Centrală și de Est. Având o economie de dimensiuni reduse, puternic orientată către export, Austria este afectată de recesiunea mondială mai ales prin reducerea schimburilor comerciale internaționale, care se manifestă în 2009 prin scăderea cererii externe. Se estimează că sectorul de fabricație va avea cel mai mult de suferit, deoarece se prevede o scădere semnificativă a exporturilor de mărfuri, fapt care determină în același timp și scăderea investițiilor private în mijloace fixe. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, PIB-ul real se va contracta cu 4 % în 2009, după care în 2010 va urma o stagnare. Până în prezent creșterea șomajului a fost ținută sub control prin reducerea orelor suplimentare și a timpului de lucru însă, în pragul recesiunii economice, rata șomajului urmează să crească dramatic, potrivit estimărilor, de la 3,8 % în 2008 la 7 % în 2010. Ca urmare, pierderile considerabile de venituri la bugetul general și cheltuielile suplimentare determinate de stabilizatorii automați (estimate la 2 1⁄4 % din PIB în 2009) și de măsurile discreționare (estimate la 1 1⁄4 % din PIB în 2009), destinate să susțină activitatea economică și veniturile gospodăriilor și să ajute la stabilizarea piețelor financiare vor avea efecte serioase asupra finanțelor publice ale Austriei.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului de stabilitate din aprilie 2009 preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 1,8 % în 2008 la - 2,2 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 1,6 % până la finalul perioadei analizate, în 2013. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare a se baza pe ipoteze de creștere extrem de favorabile. În speță, sunt considerate categoric optimiste ipotezele din program referitoare la exporturi și la formarea brută de capital fix în 2009. Începând cu 2010, se întrevede o redresare accelerată, care va readuce chiar din 2011 creșterea PIB-ului real la adevăratul său potențial. Prognozele din program cu privire la inflație, de 0,6 % în 2009 și 1,1 % în 2010, par a fi realiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului de stabilitate din aprilie 2009 preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 1,8 % în 2008 la - 2,2 % în 2009, urmată de o redresare până la o medie de 1,6 % până la finalul perioadei analizate, în 2013. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare a se baza pe ipoteze de creștere extrem de favorabile. În speță, sunt considerate categoric optimiste ipotezele din program referitoare la exporturi și la formarea brută de capital fix în 2009. Începând cu 2010, se întrevede o redresare accelerată, care va readuce chiar din 2011 creșterea PIB-ului real la adevăratul său potențial. Prognozele din program cu privire la inflație, de 0,6 % în 2009 și 1,1 % în 2010, par a fi realiste.

| (4) | În 2008, deficitul public de 0,4 % din PIB a fost ușor mai redus comparativ cu ținta de 0,6 % din PIB stabilită în actualizarea anterioară a programului de stabilitate. Veniturile mai mari decât se anticipase s-au datorat în principal efectului de reportare din 2007. Aceste venituri suplimentare au compensat extrem de mult costul noilor măsuri strategice luate pentru a diminua scăderea puterii de cumpărare a gospodăriilor ca urmare a creșterii inflației; printre aceste măsuri s-au numărat reducerea contribuțiilor la asigurările sociale pentru persoanele cu venituri mici și creșterea prestațiilor sociale, precum și creșterea cheltuielilor cu pensiile și cu primele pentru acoperirea costurilor energetice. În consecință, raportul cheltuieli-PIB a fost cu aproximativ 1⁄2 de punct procentual peste așteptări. În linii mari, în 2008 echilibrul bugetar a fost afectat doar într-o măsură moderată de schimbările dramatice din mediul economic. Diminuarea veniturilor și măsurile de stabilizare ale guvernului își vor face în general simțite efectele începând abia din 2009. |
| --- | --- |

(4)

În 2008, deficitul public de 0,4 % din PIB a fost ușor mai redus comparativ cu ținta de 0,6 % din PIB stabilită în actualizarea anterioară a programului de stabilitate. Veniturile mai mari decât se anticipase s-au datorat în principal efectului de reportare din 2007. Aceste venituri suplimentare au compensat extrem de mult costul noilor măsuri strategice luate pentru a diminua scăderea puterii de cumpărare a gospodăriilor ca urmare a creșterii inflației; printre aceste măsuri s-au numărat reducerea contribuțiilor la asigurările sociale pentru persoanele cu venituri mici și creșterea prestațiilor sociale, precum și creșterea cheltuielilor cu pensiile și cu primele pentru acoperirea costurilor energetice. În consecință, raportul cheltuieli-PIB a fost cu aproximativ 1⁄2 de punct procentual peste așteptări. În linii mari, în 2008 echilibrul bugetar a fost afectat doar într-o măsură moderată de schimbările dramatice din mediul economic. Diminuarea veniturilor și măsurile de stabilizare ale guvernului își vor face în general simțite efectele începând abia din 2009.

| (5) | Programul de stabilitate actualizat are ca obiectiv în 2009 un deficit al bugetului general de 3,5 % din PIB, față de un deficit estimat la 4,2 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Pentru a corecta situația, guvernul a luat măsuri fiscale discreționare considerabile, reprezentând aproximativ 1,4-1,7 % din PIB (3). Unele dintre aceste măsuri au fost deja luate în 2008 cu scopul de a proteja puterea de cumpărare a gospodăriilor în contextul creșterii inflației și se vor aplica în mare parte și în 2009 și 2010 (0,4 % din PIB). Pe lângă măsurile discreționare, vor interveni și stabilizatorii automați, generând un efect expansionist de 1 % și 1⁄4 % din PIB (4) în 2009 și, respectiv, 2010. De asemenea, accelerarea proiectelor de construcții extrabugetare de către întreprinderile de stat ar putea reprezenta încă 1⁄4 % din PIB. Având în vedere declinul soldului structural, orientarea fiscală este expansionistă. |
| --- | --- |

(5)

Programul de stabilitate actualizat are ca obiectiv în 2009 un deficit al bugetului general de 3,5 % din PIB, față de un deficit estimat la 4,2 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009. Pentru a corecta situația, guvernul a luat măsuri fiscale discreționare considerabile, reprezentând aproximativ 1,4-1,7 % din PIB (3). Unele dintre aceste măsuri au fost deja luate în 2008 cu scopul de a proteja puterea de cumpărare a gospodăriilor în contextul creșterii inflației și se vor aplica în mare parte și în 2009 și 2010 (0,4 % din PIB). Pe lângă măsurile discreționare, vor interveni și stabilizatorii automați, generând un efect expansionist de 1 % și 1⁄4 % din PIB (4) în 2009 și, respectiv, 2010. De asemenea, accelerarea proiectelor de construcții extrabugetare de către întreprinderile de stat ar putea reprezenta încă 1⁄4 % din PIB. Având în vedere declinul soldului structural, orientarea fiscală este expansionistă.

| (6) | Obiectivul pe termen mediu al Austriei (OTM) este cel al unui buget echilibrat și face parte dintr-o strategie bugetară mai amplă, bazată pe trei piloni, care include și scheme de investiții publice și reforme structurale în administrația publică. Conform estimărilor din programul actualizat, deficitul bugetar va crește în continuare în 2010 până la 4,7 % din PIB și va rămâne la acest nivel până în 2012. În 2013, deficitul se va reduce ușor, până la 3,9 % din PIB. Ca atare, OTM nu va fi atins în perioada acoperită de program. Ca urmare a măsurilor de stimulare fiscală luate în contextul crizei, raportul cheltuieli-PIB va crește în perioada 2008-2010 cu 2,6 puncte procentuale. În același timp, se estimează că raportul venituri-PIB se va reduce cu 1,7 puncte procentuale ca urmare a măsurilor discreționare de reducere a impozitelor și a erodării ciclice a bazei fiscale. Se estimează că deficitul structural (altfel spus, soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile one-off și alte măsuri temporare, recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program utilizând metodologia stabilită de comun acord) va crește la 3 % din PIB în 2009 și ulterior, până la aproximativ 4 % în perioada 2010-2012. O mare parte a măsurilor incluse în programul de redresare vor avea caracter permanent, astfel că reversibilitatea politicilor adoptate ca răspuns la criză nu este garantată. Față de 62,5 % din PIB în 2008, se estimează că ponderea datoriei publice brute va crește până în 2013 cu 16 puncte procentuale. Pe lângă accentuarea deficitului bugetar și declinul creșterii PIB, la mărirea ponderii datoriei contribuie și o ajustare stoc-flux semnificativă, care reflectă din plin măsurile de stabilizare a sectorului financiar. |
| --- | --- |

(6)

Obiectivul pe termen mediu al Austriei (OTM) este cel al unui buget echilibrat și face parte dintr-o strategie bugetară mai amplă, bazată pe trei piloni, care include și scheme de investiții publice și reforme structurale în administrația publică. Conform estimărilor din programul actualizat, deficitul bugetar va crește în continuare în 2010 până la 4,7 % din PIB și va rămâne la acest nivel până în 2012. În 2013, deficitul se va reduce ușor, până la 3,9 % din PIB. Ca atare, OTM nu va fi atins în perioada acoperită de program. Ca urmare a măsurilor de stimulare fiscală luate în contextul crizei, raportul cheltuieli-PIB va crește în perioada 2008-2010 cu 2,6 puncte procentuale. În același timp, se estimează că raportul venituri-PIB se va reduce cu 1,7 puncte procentuale ca urmare a măsurilor discreționare de reducere a impozitelor și a erodării ciclice a bazei fiscale. Se estimează că deficitul structural (altfel spus, soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile one-off și alte măsuri temporare, recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program utilizând metodologia stabilită de comun acord) va crește la 3 % din PIB în 2009 și ulterior, până la aproximativ 4 % în perioada 2010-2012. O mare parte a măsurilor incluse în programul de redresare vor avea caracter permanent, astfel că reversibilitatea politicilor adoptate ca răspuns la criză nu este garantată. Față de 62,5 % din PIB în 2008, se estimează că ponderea datoriei publice brute va crește până în 2013 cu 16 puncte procentuale. Pe lângă accentuarea deficitului bugetar și declinul creșterii PIB, la mărirea ponderii datoriei contribuie și o ajustare stoc-flux semnificativă, care reflectă din plin măsurile de stabilizare a sectorului financiar.

| (7) | Rezultatele bugetare sunt expuse unor riscuri semnificative de deteriorare. În primul rând, ipotezele de creștere deosebit de favorabile ale scenariului macroeconomic subiacent sunt marcate de incertitudini cu privire la durata, amploarea și impactul macroeconomic al crizei financiare. Așadar, prognozele referitoare la venituri par optimiste. În plus, intervențiile guvernului în sectorul financiar și pe piața financiară antrenează, la rândul lor, riscul unui deficit și/sau al unui nivel al datoriei mai ridicat decât cel(e) prevăzut(e) în program. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare sunt expuse unor riscuri semnificative de deteriorare. În primul rând, ipotezele de creștere deosebit de favorabile ale scenariului macroeconomic subiacent sunt marcate de incertitudini cu privire la durata, amploarea și impactul macroeconomic al crizei financiare. Așadar, prognozele referitoare la venituri par optimiste. În plus, intervențiile guvernului în sectorul financiar și pe piața financiară antrenează, la rândul lor, riscul unui deficit și/sau al unui nivel al datoriei mai ridicat decât cel(e) prevăzut(e) în program.

| (8) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Austria este mai scăzut decât media din UE, fiind preconizată doar o creștere ușoară, pe termen lung, a cheltuielilor din sistemul de pensii ca procent din PIB. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, s-a înrăutățit comparativ cu poziția inițială din programul precedent, accentuând impactul bugetar negativ al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității fiscale. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, decalajul privind sustenabilitatea ar crește în mod semnificativ. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei publice brute depășește valoarea de referință din tratat. Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ar fi în continuare subminată dacă s-ar materializa riscurile sus-menționate generate de schemele de stabilizare a sectorului financiar, în măsura în care costurile sprijinului public nu ar fi recuperate în viitor. Realizarea unor excedente primare ridicate pe termen mediu, precum și măsuri de creștere a vârstei efective de pensionare, ar contribui la limitarea riscurilor în sfera sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel mediu. |
| --- | --- |

(8)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Austria este mai scăzut decât media din UE, fiind preconizată doar o creștere ușoară, pe termen lung, a cheltuielilor din sistemul de pensii ca procent din PIB. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, s-a înrăutățit comparativ cu poziția inițială din programul precedent, accentuând impactul bugetar negativ al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității fiscale. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, decalajul privind sustenabilitatea ar crește în mod semnificativ. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei publice brute depășește valoarea de referință din tratat. Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ar fi în continuare subminată dacă s-ar materializa riscurile sus-menționate generate de schemele de stabilizare a sectorului financiar, în măsura în care costurile sprijinului public nu ar fi recuperate în viitor. Realizarea unor excedente primare ridicate pe termen mediu, precum și măsuri de creștere a vârstei efective de pensionare, ar contribui la limitarea riscurilor în sfera sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel mediu.

| (9) | În ciuda unei calități generale bune a finanțelor publice și a normelor fiscale, cadrul bugetar instituțional al Austriei poate fi îmbunătățit. Relațiile fiscale federale ale Austriei (guvernate de Legea egalizării fiscale 2008-2013 și de Pactul național de stabilitate 2008) sunt complexe și netransparente din cauza suprapunerii responsabilităților, coadministrării și cofinanțării la toate cele trei niveluri de guvernare. S-ar impune utilizarea posibilităților existente de îmbunătățire a eficienței în anumite domenii ale cheltuielilor publice, în special în sănătate și învățământ. În acest context, actualizarea din 2009 a programului menționează formarea de grupuri de lucru care să pregătească noi reforme ale legii egalizării fiscale și ale sistemului de sănătate și asistență pentru persoanele în vârstă. Cu toate acestea, nu se așteaptă propuneri tangibile înainte de 2011. La nivel federal, Austria s-a lansat într-un proces amplu de reformă a legislației fiscale prin intrarea în vigoare, la 1 ianuarie 2009, a unui nou cadru multianual de cheltuieli cu plafoane fixe stabilite pentru patru ani consecutivi (Legea federală privind cadrul fiscal – Bundesfinanzrahmengesetz). Se preconizează că această lege va contribui la evitarea cheltuielilor prociclice și va spori eficiența stabilizatorilor automați. Începând cu 2013, se prevăd introducerea unui proces bugetar bazat pe rezultate și modernizarea sistemului contabil al finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

În ciuda unei calități generale bune a finanțelor publice și a normelor fiscale, cadrul bugetar instituțional al Austriei poate fi îmbunătățit. Relațiile fiscale federale ale Austriei (guvernate de Legea egalizării fiscale 2008-2013 și de Pactul național de stabilitate 2008) sunt complexe și netransparente din cauza suprapunerii responsabilităților, coadministrării și cofinanțării la toate cele trei niveluri de guvernare. S-ar impune utilizarea posibilităților existente de îmbunătățire a eficienței în anumite domenii ale cheltuielilor publice, în special în sănătate și învățământ. În acest context, actualizarea din 2009 a programului menționează formarea de grupuri de lucru care să pregătească noi reforme ale legii egalizării fiscale și ale sistemului de sănătate și asistență pentru persoanele în vârstă. Cu toate acestea, nu se așteaptă propuneri tangibile înainte de 2011. La nivel federal, Austria s-a lansat într-un proces amplu de reformă a legislației fiscale prin intrarea în vigoare, la 1 ianuarie 2009, a unui nou cadru multianual de cheltuieli cu plafoane fixe stabilite pentru patru ani consecutivi (Legea federală privind cadrul fiscal – Bundesfinanzrahmengesetz). Se preconizează că această lege va contribui la evitarea cheltuielilor prociclice și va spori eficiența stabilizatorilor automați. Începând cu 2013, se prevăd introducerea unui proces bugetar bazat pe rezultate și modernizarea sistemului contabil al finanțelor publice.

| (10) | Pentru a stabiliza piețele financiare, autoritățile austriece au adoptat o serie de măsuri, printre care se numără garantarea depozitelor bancare ale persoanelor fizice (neplafonată până la sfârșitul anului 2009 și ulterior în limita a 100 000 EUR; pentru depozitele întreprinderilor mici și mijlocii, plafonul este de 50 000 EUR). S-au acordat și alte facilități de economisire pentru gospodăriile individuale, prin intermediul caselor de economii și al asociațiilor de credit (Bausparförderung), cu scopul de a proteja finanțarea locuinței prin credite ipotecare. Pentru împrumuturile interbancare și emisiunile de obligațiuni de către nou-înființata Bancă austriacă de compensare (OeCAG), precum și pentru emisiunile de efecte comerciale de către băncile comerciale, guvernul austriac a oferit garanții de până la 75 de miliarde EUR (27 % din PIB). În fine, guvernul a alocat până la 15 miliarde EUR (51⁄2 % din PIB) pentru injecții de capital în beneficiul instituțiilor financiare, din care 6,4 miliarde EUR au fost convenite până la jumătatea lunii mai, însă doar 4,7 miliarde au fost solicitate efectiv. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a stabiliza piețele financiare, autoritățile austriece au adoptat o serie de măsuri, printre care se numără garantarea depozitelor bancare ale persoanelor fizice (neplafonată până la sfârșitul anului 2009 și ulterior în limita a 100 000 EUR; pentru depozitele întreprinderilor mici și mijlocii, plafonul este de 50 000 EUR). S-au acordat și alte facilități de economisire pentru gospodăriile individuale, prin intermediul caselor de economii și al asociațiilor de credit (Bausparförderung), cu scopul de a proteja finanțarea locuinței prin credite ipotecare. Pentru împrumuturile interbancare și emisiunile de obligațiuni de către nou-înființata Bancă austriacă de compensare (OeCAG), precum și pentru emisiunile de efecte comerciale de către băncile comerciale, guvernul austriac a oferit garanții de până la 75 de miliarde EUR (27 % din PIB). În fine, guvernul a alocat până la 15 miliarde EUR (51⁄2 % din PIB) pentru injecții de capital în beneficiul instituțiilor financiare, din care 6,4 miliarde EUR au fost convenite până la jumătatea lunii mai, însă doar 4,7 miliarde au fost solicitate efectiv.

| (11) | Având în vedere poziția bugetară aproape de echilibru din 2008, precum și absența dezechilibrelor externe, măsurile de stimulare fiscală adoptate de guvernul austriac pentru 2009 și 2010 sunt considerate a fi un răspuns adecvat la situația de încetinire a creșterii economice. În conformitate cu Planul european de redresare economică adoptat în decembrie de Consiliul European, măsurile de recuperare adoptate de Austria au fost introduse la timp, o mare parte a acestora intrând în vigoare în primul trimestru din 2009. Măsurile legate de piața muncii vizează reducerea disponibilizărilor și îmbunătățirea formării profesionale. Sprijinirea întreprinderilor care se confruntă cu restricții de creditare se face în principal din resurse extrabugetare, sub formă de garanții și împrumuturi subvenționate. Măsurile de stimulare se traduc prin susținerea veniturilor private, facilitățile fiscale (1 până la 11⁄2 % din PIB) dominând cheltuielile suplimentare (aproximativ 1⁄2 % din PIB). Impactul bugetar net al măsurilor fiscale este estimat la 1,4 % și 1,7 % din PIB în 2009 și, respectiv, 2010. Deoarece cea mai mare parte a măsurilor de redresare vor avea caracter permanent (85 %), reversibilitatea măsurilor de stimulare fiscală reprezintă un motiv de îngrijorare. Cu toate că reducerea impozitelor directe și a contribuțiilor sociale (în special pentru grupurile cu venituri mici) concordă cu obiectivul pe termen lung al guvernului de a reduce sarcina fiscală ridicată asupra veniturilor salariale și de a stimula mai mult încadrarea în muncă, se impune soluționarea decalajului la nivelul finanțelor publice, având în vedere că programul de stabilitate actualizat nu prevede nicio consolidare importantă înainte de 2013. O parte dintre măsurile de stimulare sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și aprobate de Consiliul European de primăvară la 19 martie. Acestea vizează sporirea potențialului de creștere (investiții în infrastructură, precum și cercetare și dezvoltare) și abordează provocări pe termen lung, cum ar fi schimbările climatice, cu accent pe eficiența energetică și pe reducerea emisiilor de CO2. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere poziția bugetară aproape de echilibru din 2008, precum și absența dezechilibrelor externe, măsurile de stimulare fiscală adoptate de guvernul austriac pentru 2009 și 2010 sunt considerate a fi un răspuns adecvat la situația de încetinire a creșterii economice. În conformitate cu Planul european de redresare economică adoptat în decembrie de Consiliul European, măsurile de recuperare adoptate de Austria au fost introduse la timp, o mare parte a acestora intrând în vigoare în primul trimestru din 2009. Măsurile legate de piața muncii vizează reducerea disponibilizărilor și îmbunătățirea formării profesionale. Sprijinirea întreprinderilor care se confruntă cu restricții de creditare se face în principal din resurse extrabugetare, sub formă de garanții și împrumuturi subvenționate. Măsurile de stimulare se traduc prin susținerea veniturilor private, facilitățile fiscale (1 până la 11⁄2 % din PIB) dominând cheltuielile suplimentare (aproximativ 1⁄2 % din PIB). Impactul bugetar net al măsurilor fiscale este estimat la 1,4 % și 1,7 % din PIB în 2009 și, respectiv, 2010. Deoarece cea mai mare parte a măsurilor de redresare vor avea caracter permanent (85 %), reversibilitatea măsurilor de stimulare fiscală reprezintă un motiv de îngrijorare. Cu toate că reducerea impozitelor directe și a contribuțiilor sociale (în special pentru grupurile cu venituri mici) concordă cu obiectivul pe termen lung al guvernului de a reduce sarcina fiscală ridicată asupra veniturilor salariale și de a stimula mai mult încadrarea în muncă, se impune soluționarea decalajului la nivelul finanțelor publice, având în vedere că programul de stabilitate actualizat nu prevede nicio consolidare importantă înainte de 2013. O parte dintre măsurile de stimulare sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și aprobate de Consiliul European de primăvară la 19 martie. Acestea vizează sporirea potențialului de creștere (investiții în infrastructură, precum și cercetare și dezvoltare) și abordează provocări pe termen lung, cum ar fi schimbările climatice, cu accent pe eficiența energetică și pe reducerea emisiilor de CO2.

| (12) | În urma expansiunii din 2009 și 2010, se consideră că orientarea fiscală este în general neutră pentru ultimii ani ai perioadei analizate, deoarece se preconizează că soldul structural va suferi doar o modificare ușoară în perioada 2011-2012 și se va îmbunătăți cu 1⁄2 % din PIB în 2013. Se preconizează că, în perioada 2009-2013, deficitul va depăși considerabil valoarea de referință de 3 % din PIB, iar consolidarea va fi reluată doar la sfârșitul perioadei analizate în program. Programul anunță că „guvernul austriac va lua măsurile necesare pentru a realiza o corecție până în 2012” pentru a evita perpetuarea depășirii valorii de referință de 3 % din PIB. Totuși, nu se definește nicio acțiune clară menită să asigure reducerea deficitului până în 2013. În mod similar, se estimează că ponderea datoriei va depăși valoarea de referință din tratat pe parcursul perioadei acoperite de program, tendința de creștere reflectând orientarea expansionistă din 2009 și 2010 și efectele bugetare ale măsurilor de stabilizare întreprinse. |
| --- | --- |

(12)

În urma expansiunii din 2009 și 2010, se consideră că orientarea fiscală este în general neutră pentru ultimii ani ai perioadei analizate, deoarece se preconizează că soldul structural va suferi doar o modificare ușoară în perioada 2011-2012 și se va îmbunătăți cu 1⁄2 % din PIB în 2013. Se preconizează că, în perioada 2009-2013, deficitul va depăși considerabil valoarea de referință de 3 % din PIB, iar consolidarea va fi reluată doar la sfârșitul perioadei analizate în program. Programul anunță că „guvernul austriac va lua măsurile necesare pentru a realiza o corecție până în 2012” pentru a evita perpetuarea depășirii valorii de referință de 3 % din PIB. Totuși, nu se definește nicio acțiune clară menită să asigure reducerea deficitului până în 2013. În mod similar, se estimează că ponderea datoriei va depăși valoarea de referință din tratat pe parcursul perioadei acoperite de program, tendința de creștere reflectând orientarea expansionistă din 2009 și 2010 și efectele bugetare ale măsurilor de stabilizare întreprinse.

| (13) | În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează majoritatea datelor obligatorii și prezintă o serie de lacune în privința datelor opționale (5). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează majoritatea datelor obligatorii și prezintă o serie de lacune în privința datelor opționale (5).

Concluzia generală este că politica fiscală a Austriei va fi expansionistă în 2009 și 2010. Scăderea deficitului bugetului general la 1⁄2 % din PIB până în 2008, datorată creșterii economice puternice din ultimii ani și absenței dezechilibrelor externe, a oferit guvernului austriac o marjă de manevră pentru a introduce măsuri semnificative de stimulare fiscală ca răspuns la criză. Reacția a fost promptă și proporțională cu situația dificilă din sectorul financiar, precum și cu amploarea și ritmul declinului creșterii economice. Cu toate acestea, măsurile luate sunt doar parțial conforme cu principiile generale ale Planului european de redresare economică (PERE), deoarece marea lor majoritate au caracter permanent. Prin urmare, este necesară o strategie credibilă și solidă pentru reluarea consolidării bugetare imediat după încheierea crizei. Totuși, programul de stabilitate nu prevede reducerea împrumuturilor nete ale statului până în 2013 (în condițiile menținerii politicii actuale), cu toate că se preconizează reluarea creșterii PIB începând cu 2010. Mai mult, având în vedere ipotezele categoric favorabile cu privire la evoluția PIB, prognozele bugetare ale autorităților sunt supuse unor riscuri considerabile de deteriorare. În prezent se estimează că implicațiile bugetare directe ale programelor de sprijinire a întreprinderilor și băncilor comerciale sunt limitate, deoarece ele sunt în mare parte finanțate din resurse extrabugetare, sub formă de garanții. Cu toate acestea, în condițiile creșterii numărului de împrumuturi interne și externe neperformante, finanțele publice ar continua să se deterioreze, deoarece ar deveni necesare injecții de capital suplimentare din partea guvernului.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Austria este invitată:

| (i) | să implementeze politica fiscală pentru 2009 și 2010 așa cum a fost planificată, inclusiv măsurile de stimulare prevăzute care corespund PERE și în cadrul PSC, să inverseze stimularea fiscală, pentru a sprijini consolidarea fiscală semnificativă în direcția OTM, începând cu 2011 cel târziu; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze politica fiscală pentru 2009 și 2010 așa cum a fost planificată, inclusiv măsurile de stimulare prevăzute care corespund PERE și în cadrul PSC, să inverseze stimularea fiscală, pentru a sprijini consolidarea fiscală semnificativă în direcția OTM, începând cu 2011 cel târziu;

| (ii) | să concretizeze măsurile considerate necesare pentru a atinge un deficit public sub valoarea de referință de 3 % din PIB; |
| --- | --- |

(ii)

să concretizeze măsurile considerate necesare pentru a atinge un deficit public sub valoarea de referință de 3 % din PIB;

| (iii) | să îmbunătățească în continuare cadrul bugetar în vederea întăririi disciplinei fiscale la toate nivelurile administrației printr-o mai mare transparență și răspundere, în special prin alinierea responsabilităților legislative, administrative și de finanțare între diferitele niveluri ale administrației. |
| --- | --- |

(iii)

să îmbunătățească în continuare cadrul bugetar în vederea întăririi disciplinei fiscale la toate nivelurile administrației printr-o mai mare transparență și răspundere, în special prin alinierea responsabilităților legislative, administrative și de finanțare între diferitele niveluri ale administrației.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real (variație %) | PS apr. 2009 | 3,1 | 1,8 | -2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| COM primăvara 2009 | 3,1 | 1,8 | -4,0 | -0,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Inflație IAPC (%) | PS apr. 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| COM primăvara 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,5 | 1,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Output gap (6) (% din PIB potențial) | PS apr. 2009 | 2,5 | 2,6 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -1,2 | -0,5 |
| COM primăvara 2009 (7) | 2,7 | 2,9 | -2,2 | -3,3 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Soldul net față de restul lumii (% din PIB) | PS apr. 2009 | 3,2 | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| COM primăvara 2009 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Venituri la bugetul general (% din PIB) | PS apr. 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| COM primăvara 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,4 | 46,7 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | 47,4 | 47,5 | 47,3 | 47,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Cheltuielile bugetului general (% din PIB) | PS apr. 2009 | 48,7 | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| COM primăvara 2009 | 48,5 | 48,6 | 51,6 | 52,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | 48,3 | 48,1 | 47,7 | 47,2 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Soldul bugetului general (% din PIB) | PS apr. 2009 | -0,5 | -0,4 | -3,5 | -4,7 | -4,7 | -4,7 | -3,9 |
| COM primăvara 2009 | -0,5 | -0,4 | -4,2 | -5,3 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,2 | 0,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Sold primar (% din PIB) | PS apr. 2009 | 2,3 | 2,2 | -0,6 | -1,7 | -1,4 | -1,3 | -0,4 |
| COM primăvara 2009 | 2,2 | 2,1 | -1,1 | -2,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Sold ajustat ciclic (6) (% din PIB) | PS apr. 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| COM primăvara 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | -0,9 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Sold structural (8) (% din PIB) | PS apr. 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| COM primăvara 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,4 | 0,1 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Datorie publică brută (% din PIB) | PS apr. 2009 | 59,4 | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| COM primăvara 2009 | 59,4 | 62,5 | 70,4 | 75,2 | n.d. | n.d. | n.d. |
| PS noi. 2007 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 | n.d. | n.d. | n.d. |
| Sursa:


  Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PIB real (variație %)

PS apr. 2009

3,1

1,8

-2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

COM primăvara 2009

3,1

1,8

-4,0

-0,1

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

3,4

2,4

2,5

2,5

n.d.

n.d.

n.d.

Inflație IAPC (%)

PS apr. 2009

2,2

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

COM primăvara 2009

2,2

3,2

0,5

1,1

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

1,9

2,0

2,0

2,0

n.d.

n.d.

n.d.

Output gap (6) (% din PIB potențial)

PS apr. 2009

2,5

2,6

-0,9

-1,7

-1,6

-1,2

-0,5

COM primăvara 2009 (7)

2,7

2,9

-2,2

-3,3

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

0,4

0,4

0,5

0,5

n.d.

n.d.

n.d.

Soldul net față de restul lumii (% din PIB)

PS apr. 2009

3,2

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

COM primăvara 2009

3,3

3,3

2,7

2,4

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

3,5

3,7

3,7

3,7

n.d.

n.d.

n.d.

Venituri la bugetul general (% din PIB)

PS apr. 2009

48,0

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

COM primăvara 2009

48,0

48,2

47,4

46,7

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

47,4

47,5

47,3

47,4

n.d.

n.d.

n.d.

Cheltuielile bugetului general (% din PIB)

PS apr. 2009

48,7

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

COM primăvara 2009

48,5

48,6

51,6

52,1

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

48,3

48,1

47,7

47,2

n.d.

n.d.

n.d.

Soldul bugetului general (% din PIB)

PS apr. 2009

-0,5

-0,4

-3,5

-4,7

-4,7

-4,7

-3,9

COM primăvara 2009

-0,5

-0,4

-4,2

-5,3

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

-0,7

-0,6

-0,2

0,4

n.d.

n.d.

n.d.

Sold primar (% din PIB)

PS apr. 2009

2,3

2,2

-0,6

-1,7

-1,4

-1,3

-0,4

COM primăvara 2009

2,2

2,1

-1,1

-2,1

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

2,0

2,1

2,3

2,8

n.d.

n.d.

n.d.

Sold ajustat ciclic (6) (% din PIB)

PS apr. 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

COM primăvara 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

-0,9

-0,8

-0,4

0,1

n.d.

n.d.

n.d.

Sold structural (8) (% din PIB)

PS apr. 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

COM primăvara 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

-0,7

-0,6

-0,4

0,1

n.d.

n.d.

n.d.

Datorie publică brută (% din PIB)

PS apr. 2009

59,4

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

COM primăvara 2009

59,4

62,5

70,4

75,2

n.d.

n.d.

n.d.

PS noi. 2007

59,9

58,4

57,0

55,4

n.d.

n.d.

n.d.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  De asemenea, se oferă sprijin întreprinderilor care se confruntă cu restricții de creditare, sub forma unor garanții care au efect asupra bugetului numai dacă sunt utilizate.

(4)  Recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor furnizate în programul de stabilitate. Diferența față de estimările serviciilor Comisie bazate pe previziunile din primăvara anului 2009 se datorează scenariului macroeconomic diferit (a se vedea punctele 2 și 3).

(5)  Mai exact, programul nu prezintă cifre legate de ipotezele externe pentru 2007. În privința datelor opționale, lipsesc categoriile detaliate ale soldului net față de restul lumii, categoriile detaliate ale ajustărilor stoc-flux și anumite elemente detaliate legate de sustenabilitatea pe termen lung.

(6)  Deviațiile PIB (output gaps) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,8 %, 1,7 %, 1,3 %, respectiv 1,3 % în perioada 2007-2010.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare. Cea mai recentă actualizare a programului și previziunile din primăvara anului 2009 ale serviciilor Comisiei nu includ măsuri one-off și alte măsuri temporare.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/12

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 166/03

La data de 9 iulie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5517. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5517. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/13

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 iulie 2009

2009/C 166/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4090 |
| JPY | yen japonez | 132,06 |
| DKK | coroana daneză | 7,4453 |
| GBP | lira sterlină | 0,86530 |
| SEK | coroana suedeză | 11,0476 |
| CHF | franc elvețian | 1,5193 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,9960 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,918 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 274,20 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7000 |
| PLN | zlot polonez | 4,3355 |
| RON | leu românesc nou | 4,2475 |
| TRY | lira turcească | 2,1525 |
| AUD | dolar australian | 1,7621 |
| CAD | dolar canadian | 1,5734 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,9198 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,1884 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0438 |
| KRW | won sud-coreean | 1 780,60 |
| ZAR | rand sud-african | 11,4140 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,6259 |
| HRK | kuna croată | 7,3360 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 340,05 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0238 |
| PHP | peso Filipine | 67,567 |
| RUB | rubla rusească | 44,8010 |
| THB | baht thailandez | 47,991 |
| BRL | real brazilian | 2,7293 |
| MXN | peso mexican | 19,1765 |
| INR | rupie indiană | 68,6610 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4090

JPY

yen japonez

132,06

DKK

coroana daneză

7,4453

GBP

lira sterlină

0,86530

SEK

coroana suedeză

11,0476

CHF

franc elvețian

1,5193

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,9960

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,918

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

274,20

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7000

PLN

zlot polonez

4,3355

RON

leu românesc nou

4,2475

TRY

lira turcească

2,1525

AUD

dolar australian

1,7621

CAD

dolar canadian

1,5734

HKD

dolar Hong Kong

10,9198

NZD

dolar neozeelandez

2,1884

SGD

dolar Singapore

2,0438

KRW

won sud-coreean

1 780,60

ZAR

rand sud-african

11,4140

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,6259

HRK

kuna croată

7,3360

IDR

rupia indoneziană

14 340,05

MYR

ringgit Malaiezia

5,0238

PHP

peso Filipine

67,567

RUB

rubla rusească

44,8010

THB

baht thailandez

47,991

BRL

real brazilian

2,7293

MXN

peso mexican

19,1765

INR

rupie indiană

68,6610

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/14

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 30 noiembrie 2007 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/A.37.792 – Microsoft (1)

Raportor: Spania

2009/C 166/05

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia principiile de stabilire a prețurilor WSPP reflectă în mod adecvat raționamentul care stă la baza Deciziei din 24 martie 2004 în cazul COMP/C-3/37.792 și, prin urmare, poate servi ca fundament pentru evaluarea caracterului rezonabil al sistemelor de remunerare stabilite de Microsoft în sensul acestei decizii. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia principiile de stabilire a prețurilor WSPP reflectă în mod adecvat raționamentul care stă la baza Deciziei din 24 martie 2004 în cazul COMP/C-3/37.792 și, prin urmare, poate servi ca fundament pentru evaluarea caracterului rezonabil al sistemelor de remunerare stabilite de Microsoft în sensul acestei decizii.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia interpretarea deciziei cu privire la cele trei criterii cuprinse în principiile de stabilire a prețurilor WSPP (și anume cele privind propria creație a Microsoft, inovarea și comparația cu tehnologiile similare) reflectă în mod adecvat valoarea pentru utilizatori a informațiilor Microsoft privind interoperabilitatea, cu excluderea valorii strategice care rezultă din puterea comercială a Microsoft pe piața sistemelor de operare pentru PC-uri sau pe piața sistemelor de operare tip server pentru grupuri de lucru. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia interpretarea deciziei cu privire la cele trei criterii cuprinse în principiile de stabilire a prețurilor WSPP (și anume cele privind propria creație a Microsoft, inovarea și comparația cu tehnologiile similare) reflectă în mod adecvat valoarea pentru utilizatori a informațiilor Microsoft privind interoperabilitatea, cu excluderea valorii strategice care rezultă din puterea comercială a Microsoft pe piața sistemelor de operare pentru PC-uri sau pe piața sistemelor de operare tip server pentru grupuri de lucru.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia sistemele de remunerare ale Microsoft pentru acordul care exclude brevetele („No Patent Agreement”) anterioare datei de 22 octombrie 2007 nu erau rezonabile, în sensul articolului 5 litera (a) din decizia din 24 martie 2004 în cazul COMP/C-3/37.792. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia sistemele de remunerare ale Microsoft pentru acordul care exclude brevetele („No Patent Agreement”) anterioare datei de 22 octombrie 2007 nu erau rezonabile, în sensul articolului 5 litera (a) din decizia din 24 martie 2004 în cazul COMP/C-3/37.792.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia aceasta poate, în conformitate cu articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, să fixeze cuantumul definitiv al daunei cominatorii, ca urmare a nerespectării de către Microsoft a articolului 5 litera (a) din decizia din 24 martie 2004. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia aceasta poate, în conformitate cu articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, să fixeze cuantumul definitiv al daunei cominatorii, ca urmare a nerespectării de către Microsoft a articolului 5 litera (a) din decizia din 24 martie 2004.

| 5. | Comitetul consultativ este de acord cu „perioada relevantă” de nerespectare vizată de decizie. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este de acord cu „perioada relevantă” de nerespectare vizată de decizie.

| 6. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/15

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 22 februarie 2008 referitor la un proiect de decizie privind cazul COMP/A.37.792 – Microsoft (2)

Raportor: Spania

2009/C 166/06

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia cuantumul definitiv al daunei cominatorii impuse Microsoft pentru nerespectarea obligației de a pune informațiile privind interoperabilitatea la dispoziția întreprinderilor interesate în condiții rezonabile și nediscriminatorii, în conformitate cu articolul 5 litera (a) din Decizia 2007/53/CE a Comisiei din 24 martie 2004. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia cuantumul definitiv al daunei cominatorii impuse Microsoft pentru nerespectarea obligației de a pune informațiile privind interoperabilitatea la dispoziția întreprinderilor interesate în condiții rezonabile și nediscriminatorii, în conformitate cu articolul 5 litera (a) din Decizia 2007/53/CE a Comisiei din 24 martie 2004.

| 2. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/16

---

Raportul final al consilierului-auditor în cazul COMP/C-3/37.792 – Microsoft

[în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21]

2009/C 166/07

Proiectul de decizie în acest caz dă naștere următoarelor observații:

Procedura prevăzută la articolul 24 alineatul (1) bazată pe decizia finală din 24 martie 2004

La 24 martie 2004 Comisia a adoptat Decizia 2007/53/CE privind o procedură în temeiul articolului 82 (CE) și articolului 54 din Acordul privind SEE împotriva Microsoft Corp. (Cazul COMP/C-3/37.792 – Microsoft, JO L 32, 6.2.2007, p. 23).

În această decizie („decizia”), Comisia a stabilit, printre altele, că Microsoft a încălcat dispozițiile articolului 82 din Tratatul CE („articolul 82”) și ale articolului 54 din Acordul privind SEE refuzând, din octombrie 1998 și până la data adoptării deciziei, să dezvăluie anumite „informații privind interoperabilitatea” întreprinderilor care comercializează produse pentru sisteme de operare tip server pentru grupuri de lucru, astfel încât acestea să poată elabora și distribui astfel de produse (1).

La 10 noiembrie 2005, Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolului 24 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 [„Decizia în temeiul articolului 24 alineatul (1)”]. Articolul 1 din decizie dispune următoarele: „Microsoft Corporation va lua măsuri pentru ca, până la data de 15 decembrie 2005, să îndeplinească integral obligațiile impuse la articolul 5 literele (a) și (c) din decizie. În cazul neîndeplinirii obligațiilor, se va impune Microsoft plata unei penalități cu titlu cominatoriu de 2 milioane EUR pe zi, calculată de la data respectivă.”

Decizia în temeiul articolului 24 alineatul (1) a identificat două aspecte ale neîndeplinirii de către Microsoft a obligațiilor impuse la articolul 5 literele (a) și (c) din decizie. Această procedură se referă în mod exclusiv la obligația care revine Microsoft în temeiul articolului 5 litera (a) din decizie de a aplica tarife rezonabile pentru accesul la informațiile privind interoperabilitatea sau pentru utilizarea acestora.

Procedura prevăzută la articolul 24 alineatul (2) bazată pe decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1)

La 12 iulie 2006, în conformitate cu articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, Comisia a adoptat o primă decizie [prima „Decizie adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (2)”] care stabilește cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse prin decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1) la 280,5 milioane euro (2), pentru perioada 16 decembrie 2005-20 iunie 2006, în ceea ce privește primul aspect al nerespectării obligațiilor identificate în decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1), și anume obligația Microsoft de a oferi o documentație tehnică exactă și completă care să conțină informațiile privind interoperabilitatea.

Astfel cum este precizat în prima decizie adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (2), Comisia și-a rezervat posibilitatea de a fixa cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu în ceea ce privește al doilea aspect al nerespectării obligațiilor identificat în mod preliminar în decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1) din 16 decembrie 2005, în cazul în care aceasta concluzionează că Microsoft nu și-a respectat obligația de a aplica tarife rezonabile pentru accesul la informațiile privind interoperabilitatea sau pentru utilizarea acestora (3).

Prezentul proiect de decizie fixează cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu care urmează să fie impusă Microsoft ca urmare a nerespectării obligației de a aplica tarife rezonabile pentru accesul la informațiile privind interoperabilitatea sau pentru utilizarea acestora.

Măsurile adoptate de către Microsoft pentru a se conforma dispozițiilor articolului 5 litera (a) și reacțiile Comisiei

Între 27 mai 2004, când Microsoft a oferit o primă descriere a măsurilor pe care intenționa să le adopte pentru a respecta dispozițiile articolului 5 literele (a)-(c) din decizie, și până în prezent, au avut loc numeroase schimburi de informații între Comisie și Microsoft în ceea ce privește aspectul din decizie referitor la aplicarea unor tarife rezonabile.

Într-o scrisoare din 29 octombrie 2004, Microsoft a precizat că, în opinia sa, descrierea măsurilor prezentate în scrisoarea sa din 27 mai 2004 îndeplinea obligația care revine Microsoft în temeiul articolului 5 litera (d) din decizie. De asemenea, Microsoft a înaintat două proiecte de acorduri pe care aceasta intenționa să le prezinte în cadrul Programului de protocoale tip server pentru grupuri de lucru („acordurile WSPP din 2004”).

Ulterior, au avut loc numeroase schimburi de informații în ultima parte a anului 2004 și prima jumătate a anului 2005 în cadrul cărora Comisia a cerut Microsoft [inclusiv prin solicitări de informații adresate în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003] explicații suplimentare și documente justificative, la care Microsoft a răspuns prin prezentarea a diferite rapoarte, memorandumuri și versiuni revizuite ale acordurilor WSPP din 2004. De asemenea, Comisia a adresat solicitări de informații și terților, cerând opinia acestora cu privire la nivelurile tarifelor propuse de Microsoft.

Prin decizia din 28 iulie 2005, Comisia a înființat un mecanism de monitorizare prevăzând numirea unui mandatar însărcinat cu monitorizarea, precum și funcțiile și obligațiile acestuia. Rolul mandatarului este de a asista Comisia în supravegherea respectării dispozițiilor deciziei (4). La 5 octombrie 2005, Comisia a ales o persoană dintr-o listă de patru experți selecționați propuși de Microsoft pentru funcția de mandatar însărcinat cu monitorizarea.

Între august și decembrie 2005 Microsoft a oferit versiuni revizuite ale acordurilor WSPP și diferite rapoarte care să justifice nivelurile tarifelor aplicate în cadrul acordurilor WSPP.

La 7 aprilie 2006, Comisia a furnizat Microsoft evaluarea materialelor care justifică nivelurile tarifelor aplicate în cadrul acordurilor WSPP, elaborată de mandatar și prezentată la 15 decembrie 2005 („raportul mandatarului din martie 2006 privind inovațiile”).

În consecință, între mai și noiembrie 2006, Microsoft a continuat să facă declarații ca răspuns la raportul mandatarului din martie 2006 privind inovațiile și să prezinte, de mai multe ori, versiuni revizuite ale acordurilor WSPP.

În februarie 2007, mandatarul și TAEUS, consilierul extern al Comisiei, au continuat să prezinte diferite rapoarte Comisiei. În lumina rapoartelor prezentate de către mandatar și TAEUS, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că Microsoft încă nu își îndeplinise obligația de a aplica tarife rezonabile pentru accesul la informațiile privind interoperabilitatea sau pentru utilizarea acestora, în conformitate cu articolul 5 litera (a) din decizie.

Comunicarea privind obiecțiunile

La 1 martie 2007, Comisia a notificat Microsoft o comunicare privind obiecțiunile („comunicarea privind obiecțiunile”) și a acordat Microsoft cinci săptămâni pentru a răspunde.

La 9 martie 2007 Microsoft a solicitat o prelungire a termenului pentru oferirea răspunsului la comunicarea privind obiecțiunile. Am aprobat cererea la 15 martie 2007, termenul fiind extins până la 23 aprilie 2007. Microsoft a răspuns la timp.

Accesul la dosar

Microsoft a solicitat acces la dosar la 2 martie 2007, acesta fiind acordat la 5 martie 2007, în incintele Comisiei.

La 27 aprilie 2007 Microsoft a prezentat un corrigendum la răspunsul său la comunicarea obiecțiunilor. Microsoft a solicitat în continuare acces la dosar la 9 mai 2007.

La 11 mai 2007, TAEUS, mandatarul și consilierii acestuia au prezentat rapoarte privind raportul experților Microsoft anexat la răspunsul la comunicarea privind obiecțiunile iar la 14 mai 2007 a Microsoft a primit dreptul de acces la acestea, precum și la copiile tuturor comentariilor prezentate de terți privind comunicarea privind obiecțiunile și răspunsul la aceasta.

La 16 mai 2007 Microsoft a solicitat din nou acces la dosar, acesta fiind acordat la 23 mai 2007.

La 21 mai 2007 Microsoft a prezentat acordurile WSPP revizuite care conțineau un tabel revizuit de redevențe („sistemul de remunerare din 21 mai 2007”). Microsoft a declarat că „va aplica oficial aceste tarife scăzute” în mod retroactiv, de la data adoptării deciziei.

La 1 iunie 2007 Microsoft a prezentat un răspuns suplimentar la comunicarea privind obiecțiunile și o evaluare tehnică ulterioară la 8 iunie 2007.

Pe durata procedurii, de mai multe ori, Microsoft a solicitat acces la corespondența dintre Comisie, pe de o parte, și mandatar sau experții Comisiei, pe de altă parte.

Comisia consideră că aceste documente sunt interne.

Încă din timpul procedurilor privind acuzația că Microsoft nu a oferit o documentație tehnică exactă și completă care să conțină informațiile privind interoperabilitatea, nu am fost de acord cu solicitarea de acces a Microsoft la corespondența cu mandatarul însărcinat cu monitorizarea și cu experții externi ai Comisiei (a se vedea raportul final al consilierului auditor în cazul COMP/C-3/ 37.792 – Microsoft, 3.7.2006, p. 6). Am considerat această corespondență ca fiind una internă.

Totuși, am cercetat cu atenție dacă accesul la această corespondență ar fi putut fi necesar pentru înțelegerea adecvată a metodologiei sau pentru verificarea corespunzătoare din punct de vedere tehnic a raportului mandatarului sau dacă ar fi putut fi, într-un alt mod, indispensabil pentru apărarea Microsoft. În răspuns la preocupările exprimate de Microsoft, am verificat corespondența dintre mandatar, TAEUS și Comisie între datele relevante (10 noiembrie 2006 și 22 mai 2007). Am putut confirma Microsoft că, în opinia mea, nici un element al corespondenței nu s-a dovedit a fi indispensabil pentru înțelegerea metodologiei aplicate în cadrul raportului sau pentru testarea acurateței tehnice.

În plus, ca răspuns la o altă problemă ridicată de Microsoft, am verificat corespondența care mi-a fost pusă la dispoziție dintre Comisie, mandatar și TAEUS (între 10 noiembrie 2006 și 27 iulie 2007). În urma analizei corespondenței, le-am confirmat că nu există nici un document care să evidențieze exercitarea de către Comisie a unei influențe nejustificate asupra mandatarului sau experților acesteia.

AUDIEREA

Microsoft nu a solicitat efectuarea unei audieri.

EXPUNEREA FAPTELOR

Comisia a trimis o scrisoare de expunere a faptelor („expunerea faptelor”) către Microsoft la 24 iulie 2007. Această scrisoare a oferit Microsoft oportunitatea să prezinte observații cu privire la evaluarea Comisiei privind sistemul de remunerare din 21 mai 2007 și alte probe obținute de Comisie după adoptarea comunicării privind obiecțiunile, în special raportul mandatarului și al experților Comisiei, TAEUS, precum și solicitările de informații privind noile licențe WSPP. Microsoft a primit acces la dosar în ceea ce privește documentele depuse după adoptarea comunicării privind obiecțiunile și a transmis răspunsul său la expunerea faptelor la 31 august 2007.

DECIZIA TRIBUNALULUI DE PRIMĂ INSTANȚĂ

La 17 septembrie 2007, Tribunalul de Primă Instanță a confirmat partea dispozitivă a deciziei care fusese atacată de Microsoft (5).

Cu toate acestea, Tribunalul a anulat articolul 7 din decizie în măsura în care impune Microsoft să prezinte o propunere de instituire a unui mecanism care să includă un mandatar însărcinat cu monitorizarea care să poată avea acces, independent de Comisie, la asistența, informațiile, documentele, incintele și angajații Microsoft, precum și la codul sursă al produselor relevante ale Microsoft.

La 2 octombrie 2007 Comisia a solicitat Microsoft să furnizeze toate documentele și informațiile pe care le-a oferit mandatarului sau echipei acestuia, independent de Comisie, de la data numirii mandatarului. Microsoft a răspuns acestei solicitări prin scrisorile din 31 octombrie 2007 și 9 noiembrie 2007.

La 22 octombrie 2007, în urma discuțiilor purtate cu Comisia, Microsoft a introdus un nou sistem de remunerare pentru licențele WSPP.

Furnizarea acestor documente și informații și introducerea unui nou sistem de remunerare nu au însemnat că faza investigației a fost redeschisă, astfel că nu este necesară emiterea unei noi scrisori de expunere a faptelor.

PROIECTUL DE DECIZIE FINALĂ

În opinia mea, proiectul de decizie finală nu conține elemente de drept care să nu fi fost abordate în comunicarea privind obiecțiunile și nici fapte care să nu fi fost prezentate fie în comunicarea privind obiecțiunile, fie în scrisorile de expunere a faptelor.

În lumina celor menționate, consider că dreptul de a fi audiat al Microsoft și al părților terțe a fost respectat în cazul de față.

Bruxelles, 25 februarie 2008.

Karen WILLIAMS

---

(1)  La 17 septembrie 2007, Tribunalul de Primă Instanță a confirmat partea dispozitivă a deciziei care fusese atacată de Microsoft. Ulterior, Microsoft a anunțat că nu va ataca hotărârea TPI.

1

(2)  Decizia Comisiei din 12 iulie 2006 de stabilire a cuantumului definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse Microsoft Corporation prin Decizia C(2005) 4420 final și de modificare a acesteia cu privire la cuantumul penalității cu titlu cominatoriu (Cazul COMP/C-3/37.792 – Microsoft), C(2006) 3143 final.

2

(3)  Considerentul 244 din decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (2).

3

(4)  Conform articolului 7 din decizie și articolului 3 din decizia privind mandatarul.

4

(5)  A se vedea nota 1 de mai sus.

5

---

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/20

---

DECIZIA COMISIEI

din 27 februarie 2008

de stabilire a cuantumului definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse corporației Microsoft prin Decizia C(2005) 4420 final

(Cazul COMP/C-3/37.792 – Microsoft)

[notificată cu numărul C(2008) 764 final]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

2009/C 166/08

La data de 27 februarie 2008, Comisia a adoptat o decizie de stabilire a cuantumului definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse corporației Microsoft prin Decizia C(2005) 4420 final („decizia din februarie 2008”). În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (1), Comisia face publice, în cele ce urmează, numele părților implicate și elementele esențiale ale deciziei, inclusiv penalitățile impuse, având în vedere interesul legitim al întreprinderilor de a proteja interesele lor comerciale. Versiunea neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în versiunea lingvistică autentică a cazului și în limbile de lucru ale Comisiei pe site-ul internet al DG Concurență, la adresa:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   REZUMATUL CAZULUI

1.1.   Contextul cazului

| 1. | La 24 martie 2004, Comisia a adoptat o decizie (2007/53/CE) în cadrul unei proceduri inițiate în temeiul articolului 82 din Tratatul CE (Cazul COMP/C-3/37.792) adresată corporației Microsoft („Microsoft”) (2). În această decizie (denumită în continuare „decizia”), Comisia a stabilit, printre altele, că Microsoft a încălcat dispozițiile articolului 82 din Tratatul CE (denumit în continuare „articolul 82 CE”) și ale articolului 54 din Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „articolul 54 SEE”) refuzând, din octombrie 1998 și până la data adoptării deciziei, să dezvăluie anumite „informații privind interoperabilitatea” (3) firmelor care comercializează produse pentru sistemele de operare tip server pentru grupuri de lucru, astfel încât acestea să poate elabora și distribui produse interoperabile. |
| --- | --- |

1.

La 24 martie 2004, Comisia a adoptat o decizie (2007/53/CE) în cadrul unei proceduri inițiate în temeiul articolului 82 din Tratatul CE (Cazul COMP/C-3/37.792) adresată corporației Microsoft („Microsoft”) (2). În această decizie (denumită în continuare „decizia”), Comisia a stabilit, printre altele, că Microsoft a încălcat dispozițiile articolului 82 din Tratatul CE (denumit în continuare „articolul 82 CE”) și ale articolului 54 din Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „articolul 54 SEE”) refuzând, din octombrie 1998 și până la data adoptării deciziei, să dezvăluie anumite „informații privind interoperabilitatea” (3) firmelor care comercializează produse pentru sistemele de operare tip server pentru grupuri de lucru, astfel încât acestea să poate elabora și distribui produse interoperabile.

| 2. | Articolul 5 literele (a) și (c) din dispozitivul deciziei prevede:






  „(a) | În termen de 120 de zile de la data notificării prezentei decizii, corporația Microsoft va pune informațiile privind interoperabilitatea la dispoziția oricăror întreprinderi care sunt interesate în a dezvolta și distribui produse pentru sistemele de operare tip server pentru grupuri de lucru și va permite, în termeni rezonabili și nediscriminatorii, folosirea informațiilor privind interoperabilitatea de către aceste întreprinderi în scopul dezvoltării și distribuției de produse pentru sistemele de operare tip server pentru grupuri de lucru [...]; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 5 literele (a) și (c) din dispozitivul deciziei prevede:

„(a)

În termen de 120 de zile de la data notificării prezentei decizii, corporația Microsoft va pune informațiile privind interoperabilitatea la dispoziția oricăror întreprinderi care sunt interesate în a dezvolta și distribui produse pentru sistemele de operare tip server pentru grupuri de lucru și va permite, în termeni rezonabili și nediscriminatorii, folosirea informațiilor privind interoperabilitatea de către aceste întreprinderi în scopul dezvoltării și distribuției de produse pentru sistemele de operare tip server pentru grupuri de lucru [...];

| (c) | În termen de 120 de zile de la data notificării prezentei decizii, corporația Microsoft va crea un mecanism de evaluare care va oferi întreprinderilor interesate posibilitatea concretă de a se informa cu privire la domeniul de aplicare și condițiile de utilizare ale informațiilor privind interoperabilitatea; în ceea ce privește acest mecanism de evaluare, corporația Microsoft poate impune condiții rezonabile și nediscriminatorii pentru a se asigura că accesul la informațiile privind interoperabilitatea este acordat numai în scopul evaluării.” |
| --- | --- |

(c)

În termen de 120 de zile de la data notificării prezentei decizii, corporația Microsoft va crea un mecanism de evaluare care va oferi întreprinderilor interesate posibilitatea concretă de a se informa cu privire la domeniul de aplicare și condițiile de utilizare ale informațiilor privind interoperabilitatea; în ceea ce privește acest mecanism de evaluare, corporația Microsoft poate impune condiții rezonabile și nediscriminatorii pentru a se asigura că accesul la informațiile privind interoperabilitatea este acordat numai în scopul evaluării.”

1.2.   Nerespectarea deciziei

| 3. | Deoarece Microsoft a continuat să nu îndeplinească obligațiile ce îi revin în virtutea dispozițiilor deciziei la mai mult de un an de la adoptarea acesteia, la data de 10 noiembrie 2005, Comisia a adoptat o decizie care impune corporației Microsoft o penalitate cu titlu cominatoriu în temeiul articolului 24 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 [„decizia în temeiul articolului 24 alineatul (1)”]. Articolul 1 din decizia în temeiul articolului 24 alineatul (1) prevede:
  „Corporația Microsoft ia toate măsurile pentru ca, până la data de 15 decembrie 2005, să îndeplinească integral obligațiile stabilite la articolul 5 literele (a) și (c) din Decizia C(2004) 900 a Comisiei din 24 martie 2004.
  În cazul neîndeplinirii obligațiilor, se va impune corporației Microsoft plata unei penalități cu titlu cominatoriu de 2 milioane EUR pe zi, calculată de la data respectivă.” |
| --- | --- |

3.

Deoarece Microsoft a continuat să nu îndeplinească obligațiile ce îi revin în virtutea dispozițiilor deciziei la mai mult de un an de la adoptarea acesteia, la data de 10 noiembrie 2005, Comisia a adoptat o decizie care impune corporației Microsoft o penalitate cu titlu cominatoriu în temeiul articolului 24 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 [„decizia în temeiul articolului 24 alineatul (1)”]. Articolul 1 din decizia în temeiul articolului 24 alineatul (1) prevede:

„Corporația Microsoft ia toate măsurile pentru ca, până la data de 15 decembrie 2005, să îndeplinească integral obligațiile stabilite la articolul 5 literele (a) și (c) din Decizia C(2004) 900 a Comisiei din 24 martie 2004.

În cazul neîndeplinirii obligațiilor, se va impune corporației Microsoft plata unei penalități cu titlu cominatoriu de 2 milioane EUR pe zi, calculată de la data respectivă.”

| 4. | Decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1) a identificat inițial două aspecte ale neîndeplinirii de către Microsoft a obligațiilor impuse la articolul 5 literele (a) și (c) din decizia adoptată în 2004. În primul rând, Microsoft nu a oferit documentația tehnică exactă și completă care să conțină informațiile privind interoperabilitatea. În al doilea rând, nivelurile prețurilor percepute de Microsoft la momentul respectiv pentru accesul la informațiile privind interoperabilitatea sau folosirea acestora nu au fost considerate rezonabile. |
| --- | --- |

4.

Decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1) a identificat inițial două aspecte ale neîndeplinirii de către Microsoft a obligațiilor impuse la articolul 5 literele (a) și (c) din decizia adoptată în 2004. În primul rând, Microsoft nu a oferit documentația tehnică exactă și completă care să conțină informațiile privind interoperabilitatea. În al doilea rând, nivelurile prețurilor percepute de Microsoft la momentul respectiv pentru accesul la informațiile privind interoperabilitatea sau folosirea acestora nu au fost considerate rezonabile.

| 5. | În urma adoptării deciziei în temeiul articolului 24 alineatul (1), Microsoft a oferit o descriere tehnică revizuită a protocoalelor relevante pentru comunicarea dintre PC-urile Windows și serverele pentru grupuri de lucru (denumită în continuare „documentația tehnică”) (4). Analiza diferitelor versiuni ale documentațiilor tehnice oferite de Microsoft a condus la concluzia că această documentație încă nu oferă informații exacte și complete privind interoperabilitatea pentru întreprinderile interesate, astfel cum impune decizia din 2004. |
| --- | --- |

5.

În urma adoptării deciziei în temeiul articolului 24 alineatul (1), Microsoft a oferit o descriere tehnică revizuită a protocoalelor relevante pentru comunicarea dintre PC-urile Windows și serverele pentru grupuri de lucru (denumită în continuare „documentația tehnică”) (4). Analiza diferitelor versiuni ale documentațiilor tehnice oferite de Microsoft a condus la concluzia că această documentație încă nu oferă informații exacte și complete privind interoperabilitatea pentru întreprinderile interesate, astfel cum impune decizia din 2004.

| 6. | La 12 iulie 2006, în conformitate cu articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, Comisia a adoptat o decizie care stabilește cuantumului definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse prin decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1) la 280,5 milioane EUR, pentru perioada 16 decembrie 2005-20 iunie 2006, în ceea ce privește primul aspect al nerespectării obligațiilor identificate în decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1), și anume obligația Microsoft de a oferi o documentație tehnică exactă și completă care să conțină informațiile privind interoperabilitatea. |
| --- | --- |

6.

La 12 iulie 2006, în conformitate cu articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, Comisia a adoptat o decizie care stabilește cuantumului definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse prin decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1) la 280,5 milioane EUR, pentru perioada 16 decembrie 2005-20 iunie 2006, în ceea ce privește primul aspect al nerespectării obligațiilor identificate în decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1), și anume obligația Microsoft de a oferi o documentație tehnică exactă și completă care să conțină informațiile privind interoperabilitatea.

| 7. | De asemenea, decizia din 12 iulie 2006 a modificat articolul 1 al deciziei adoptate în temeiul articolului 24 alineatul (1), majorând penalitatea cu titlu cominatoriu impusă companiei Microsoft la 3 milioane de EUR pe zi, începând cu 1 august 2006, ca urmare a nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 5 literele (a) și (c) din decizia din 2004. |
| --- | --- |

7.

De asemenea, decizia din 12 iulie 2006 a modificat articolul 1 al deciziei adoptate în temeiul articolului 24 alineatul (1), majorând penalitatea cu titlu cominatoriu impusă companiei Microsoft la 3 milioane de EUR pe zi, începând cu 1 august 2006, ca urmare a nerespectării obligațiilor prevăzute la articolul 5 literele (a) și (c) din decizia din 2004.

| 8. | În timp ce activitățile pentru elaborarea documentației tehnice au continuat, Comisia a abordat al doilea aspect al nerespectării obligațiilor prevăzute de decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1), și anume nerespectarea de către Microsoft a obligației de a pune la dispoziție în termeni rezonabili informațiile cu privire la interoperabilitate. |
| --- | --- |

8.

În timp ce activitățile pentru elaborarea documentației tehnice au continuat, Comisia a abordat al doilea aspect al nerespectării obligațiilor prevăzute de decizia adoptată în temeiul articolului 24 alineatul (1), și anume nerespectarea de către Microsoft a obligației de a pune la dispoziție în termeni rezonabili informațiile cu privire la interoperabilitate.

| 9. | În răspuns la o comunicare a obiecțiilor care i-a fost adresată la 1 martie 2007, Microsoft a prezentat, la 21 mai 2007, o versiune revizuită a acordurilor privind programul de protocoale tip server pentru grupuri de lucru („WSPP”) care reglementează accesul la informațiile privind interoperabilitatea și folosirea acestora. Aceste acorduri cuprindeau un tabel cu redevențe al căror cuantumuri erau inferioare celor propuse anterior. Microsoft a declarat că va aplica aceste tarife mai scăzute în mod retroactiv, de la data adoptării deciziei din 2004. Microsoft a prezentat cu diferite ocazii anterioare versiuni revizuite ale sistemelor de remunerare WSSP, prima datând din 29 octombrie 2004, și a redus, de asemenea, de mai multe ori, cotele de remunerare. |
| --- | --- |

9.

În răspuns la o comunicare a obiecțiilor care i-a fost adresată la 1 martie 2007, Microsoft a prezentat, la 21 mai 2007, o versiune revizuită a acordurilor privind programul de protocoale tip server pentru grupuri de lucru („WSPP”) care reglementează accesul la informațiile privind interoperabilitatea și folosirea acestora. Aceste acorduri cuprindeau un tabel cu redevențe al căror cuantumuri erau inferioare celor propuse anterior. Microsoft a declarat că va aplica aceste tarife mai scăzute în mod retroactiv, de la data adoptării deciziei din 2004. Microsoft a prezentat cu diferite ocazii anterioare versiuni revizuite ale sistemelor de remunerare WSSP, prima datând din 29 octombrie 2004, și a redus, de asemenea, de mai multe ori, cotele de remunerare.

1.3.   Actele de procedură

| 10. | La 1 martie 2007, o comunicare a obiecțiilor a fost adresată Microsoft (denumită în continuare „comunicarea obiecțiilor”), care prezenta concluzia preliminară conform căreia Microsoft nu își respecta încă obligația de a pune la dispoziție informațiile privind interoperabilitatea în termeni rezonabili și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

10.

La 1 martie 2007, o comunicare a obiecțiilor a fost adresată Microsoft (denumită în continuare „comunicarea obiecțiilor”), care prezenta concluzia preliminară conform căreia Microsoft nu își respecta încă obligația de a pune la dispoziție informațiile privind interoperabilitatea în termeni rezonabili și nediscriminatorii.

| 11. | La 23 aprilie 2007 Microsoft a prezentat răspunsul său la comunicarea obiecțiilor și a refuzat posibilitatea unei audieri orale. |
| --- | --- |

11.

La 23 aprilie 2007 Microsoft a prezentat răspunsul său la comunicarea obiecțiilor și a refuzat posibilitatea unei audieri orale.

| 12. | La 21 mai 2007, Microsoft a prezentat versiune revizuită a acordurilor privind programul de protocoale tip server pentru grupuri de lucru („WSPP”) care reglementează accesul la informațiile privind interoperabilitatea și folosirea acestora. Aceste acorduri au inclus un tabel revizuit de redevențe (denumit în continuare „sistemul de remunerare din 21 mai 2007”). Microsoft a declarat că „va aplica oficial aceste tarife scăzute” în mod retroactiv, de la data adoptării deciziei. Microsoft a prezentat cu diferite ocazii anterioare versiuni revizuite ale sistemelor de remunerare WSPP, prima datând din 29 octombrie 2004 și, cu diferite ocazii, în urma unor discuții, a redus cotele de remunerare. Toate aceste sisteme de remunerare au trebuit să fie considerate nerezonabile, în lumina criteriilor de stabilire a prețurilor care stau la baza deciziei, astfel cum rezultă din principiile de tarifare WSPP convenite cu Microsoft. Aceste principii au la bază trei criterii pentru a ilustra valoarea pe care o prezintă pentru utilizatori informațiile Microsoft privind interoperabilitatea, cu excluderea „valorii strategice” care rezultă din puterea comercială a Microsoft pe piața sistemelor de operare pentru PC-uri sau pe piața sistemelor de operare tip server pentru grupuri de lucru (și anume, creația și inovația proprie Microsoft și comparația cu tehnologii similare). |
| --- | --- |

12.

La 21 mai 2007, Microsoft a prezentat versiune revizuită a acordurilor privind programul de protocoale tip server pentru grupuri de lucru („WSPP”) care reglementează accesul la informațiile privind interoperabilitatea și folosirea acestora. Aceste acorduri au inclus un tabel revizuit de redevențe (denumit în continuare „sistemul de remunerare din 21 mai 2007”). Microsoft a declarat că „va aplica oficial aceste tarife scăzute” în mod retroactiv, de la data adoptării deciziei. Microsoft a prezentat cu diferite ocazii anterioare versiuni revizuite ale sistemelor de remunerare WSPP, prima datând din 29 octombrie 2004 și, cu diferite ocazii, în urma unor discuții, a redus cotele de remunerare. Toate aceste sisteme de remunerare au trebuit să fie considerate nerezonabile, în lumina criteriilor de stabilire a prețurilor care stau la baza deciziei, astfel cum rezultă din principiile de tarifare WSPP convenite cu Microsoft. Aceste principii au la bază trei criterii pentru a ilustra valoarea pe care o prezintă pentru utilizatori informațiile Microsoft privind interoperabilitatea, cu excluderea „valorii strategice” care rezultă din puterea comercială a Microsoft pe piața sistemelor de operare pentru PC-uri sau pe piața sistemelor de operare tip server pentru grupuri de lucru (și anume, creația și inovația proprie Microsoft și comparația cu tehnologii similare).

| 13. | La 24 iulie 2007, o expunere a faptelor a fost comunicată Microsoft, aceasta evaluând revizuirile sistemului de remunerare a Microsoft introduse după adoptarea comunicării obiecțiilor și a invitat întreprinderea să formuleze observații, pe care aceasta le-a prezentat la 31 august 2007. |
| --- | --- |

13.

La 24 iulie 2007, o expunere a faptelor a fost comunicată Microsoft, aceasta evaluând revizuirile sistemului de remunerare a Microsoft introduse după adoptarea comunicării obiecțiilor și a invitat întreprinderea să formuleze observații, pe care aceasta le-a prezentat la 31 august 2007.

| 14. | La 22 octombrie 2007, Microsoft a introdus un nou sistem de remunerare pentru acordurile WSPP. Acest nou sistem prevede un acord care exclude brevetele („No Patent Agreement”) în temeiul căruia accesul la informațiile privind interoperabilitatea și folosirea acestora sunt permise după efectuarea unei plăți unice de 10 000 de EUR. Un acord privind brevetele, care oferă o licență pentru acele informații parțiale privind interoperabilitatea pe care Microsoft le consideră a fi protejate de brevete, este disponibil fie la nivel mondial, în schimbul unei redevențe de 0,4 % din veniturile nete obținute de titularul licenței, fie în schimbul unei sume fracționate de 0,25 % în SEE și de 3,87 % în restul lumii. La momentul adoptării deciziei din 27 februarie 2008, Comisia a considerat că sistemul de remunerare din 22 octombrie 2007 nu mai dă naștere la obiecții în ceea ce privește caracterul rezonabil și nediscriminatoriu al cotelor de remunerare. |
| --- | --- |

14.

La 22 octombrie 2007, Microsoft a introdus un nou sistem de remunerare pentru acordurile WSPP. Acest nou sistem prevede un acord care exclude brevetele („No Patent Agreement”) în temeiul căruia accesul la informațiile privind interoperabilitatea și folosirea acestora sunt permise după efectuarea unei plăți unice de 10 000 de EUR. Un acord privind brevetele, care oferă o licență pentru acele informații parțiale privind interoperabilitatea pe care Microsoft le consideră a fi protejate de brevete, este disponibil fie la nivel mondial, în schimbul unei redevențe de 0,4 % din veniturile nete obținute de titularul licenței, fie în schimbul unei sume fracționate de 0,25 % în SEE și de 3,87 % în restul lumii. La momentul adoptării deciziei din 27 februarie 2008, Comisia a considerat că sistemul de remunerare din 22 octombrie 2007 nu mai dă naștere la obiecții în ceea ce privește caracterul rezonabil și nediscriminatoriu al cotelor de remunerare.

1.4.   Întreprinderea și produsul vizat

| 15. | Microsoft este un producător de programe informatice cu sediul în Redmond, statul Washington, SUA. Cifra de afaceri a Microsoft pentru anul fiscal iulie 2006-iunie 2007 a fost de 51 120 milioane de dolari. Microsoft are 78 500 angajați la nivel mondial. Microsoft este prezentă în toată țările din Spațiul Economic European. |
| --- | --- |

15.

Microsoft este un producător de programe informatice cu sediul în Redmond, statul Washington, SUA. Cifra de afaceri a Microsoft pentru anul fiscal iulie 2006-iunie 2007 a fost de 51 120 milioane de dolari. Microsoft are 78 500 angajați la nivel mondial. Microsoft este prezentă în toată țările din Spațiul Economic European.

| 16. | Produsele vizate de prezenta procedură sunt „sistemele de operare Windows tip server pentru grupuri de lucru” astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (9) din decizie. |
| --- | --- |

16.

Produsele vizate de prezenta procedură sunt „sistemele de operare Windows tip server pentru grupuri de lucru” astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (9) din decizie.

1.5.   Natura încălcării

| 17. | Astfel cum este menționat la considerentul 1003 din decizie, obiectivul deciziei „este de a garanta concurenților Microsoft posibilitatea de a crea produse interoperabile cu arhitectura domeniului Windows susținută în mod natural în sistemul de operare Windows dominant pentru PC-uri client și, prin urmare, de a concura în mod viabil cu sistemul de operare tip server pentru grupuri de lucru al Microsoft”. |
| --- | --- |

17.

Astfel cum este menționat la considerentul 1003 din decizie, obiectivul deciziei „este de a garanta concurenților Microsoft posibilitatea de a crea produse interoperabile cu arhitectura domeniului Windows susținută în mod natural în sistemul de operare Windows dominant pentru PC-uri client și, prin urmare, de a concura în mod viabil cu sistemul de operare tip server pentru grupuri de lucru al Microsoft”.

| 18. | Astfel cum este menționat la considerentul 1008 din decizie, „obligația pentru Microsoft de a pune condiții rezonabile și nediscriminatorii se aplică, în special, [...] (ii) oricărei remunerații pe care Microsoft ar putea să o solicite pentru furnizarea acestor informații; o asemenea remunerație nu ar trebui să reflecte „valoarea strategică”care rezultă din puterea comercială a Microsoft pe piața sistemelor de operare pentru PC-uri sau pe piața sistemelor de operare tip server pentru grupuri de lucru”. |
| --- | --- |

18.

Astfel cum este menționat la considerentul 1008 din decizie, „obligația pentru Microsoft de a pune condiții rezonabile și nediscriminatorii se aplică, în special, [...] (ii) oricărei remunerații pe care Microsoft ar putea să o solicite pentru furnizarea acestor informații; o asemenea remunerație nu ar trebui să reflecte „valoarea strategică”care rezultă din puterea comercială a Microsoft pe piața sistemelor de operare pentru PC-uri sau pe piața sistemelor de operare tip server pentru grupuri de lucru”.

| 19. | Decizia din februarie 2008 evaluează respectarea de către Microsoft a articolului 5 litera (a) din decizie, în baza unei analize a acordurilor WSPP revizuite, astfel cum au fost trimise de Microsoft la 21 mai 2007, împreună cu sistemul de remunerare corespunzător. Întrucât acest sistem de remunerare are în vedere cote de remunerare inferioare celor din versiunile anterioare ale acordurilor WSPP, evaluarea este aplicabilă, a fortiori, sistemelor de remunerare ale acestor versiuni anterioare. Sistemul prevede plata unei cote de 0,5 % din veniturile nete ale beneficiarului, pentru toate protocoalele care fac obiectul acordurilor WSPP care exclud brevetele, și de 0,7 % din veniturile nete ale beneficiarului pentru toate licențele privind protocoalele WSPP, în cadrul acordului WSPP privind brevetele. |
| --- | --- |

19.

Decizia din februarie 2008 evaluează respectarea de către Microsoft a articolului 5 litera (a) din decizie, în baza unei analize a acordurilor WSPP revizuite, astfel cum au fost trimise de Microsoft la 21 mai 2007, împreună cu sistemul de remunerare corespunzător. Întrucât acest sistem de remunerare are în vedere cote de remunerare inferioare celor din versiunile anterioare ale acordurilor WSPP, evaluarea este aplicabilă, a fortiori, sistemelor de remunerare ale acestor versiuni anterioare. Sistemul prevede plata unei cote de 0,5 % din veniturile nete ale beneficiarului, pentru toate protocoalele care fac obiectul acordurilor WSPP care exclud brevetele, și de 0,7 % din veniturile nete ale beneficiarului pentru toate licențele privind protocoalele WSPP, în cadrul acordului WSPP privind brevetele.

| 20. | Decizia din februarie 2008 se concentrează pe obligația care revine Microsoft în temeiul articolului 5 punctul (a) din decizia din 2004 de a face disponibile informațiile privind interoperabilitatea care nu sunt brevetate, în schimbul unei remunerații rezonabile. |
| --- | --- |

20.

Decizia din februarie 2008 se concentrează pe obligația care revine Microsoft în temeiul articolului 5 punctul (a) din decizia din 2004 de a face disponibile informațiile privind interoperabilitatea care nu sunt brevetate, în schimbul unei remunerații rezonabile.

| 21. | În decizia sa din februarie 2008, Comisia subliniază faptul că principiile pentru stabilirea prețurilor WSPP iau în considerare raționamentul deciziei din 2004, astfel cum rezultă din considerentele 1003 și 1008 (ii). Decizia din 27 februarie 2008 concluzionează că, în absența elementelor de probă convingătoare privind caracterul inovator al cvasi-totalității tehnologiilor nebrevetate ale Microsoft privind protocoalele, care sunt prezentate în documentația tehnică a informațiilor privind interoperabilitatea și ținând cont de evaluarea pe piață a tehnologiilor comparabile (a se vedea rezumatul principiilor de stabilire a prețurilor WSPP enunțate anterior la alineatul 12), sistemele de remunerare ale Microsoft anterioare datei de 22 octombrie 2007 trebuie considerate nerezonabile, în conformitate cu articolul 5 litera (a) din decizie. Această evaluare este susținută de rapoartele mandatarului însărcinat cu monitorizarea, precum și de către experții tehnici TAEUS. |
| --- | --- |

21.

În decizia sa din februarie 2008, Comisia subliniază faptul că principiile pentru stabilirea prețurilor WSPP iau în considerare raționamentul deciziei din 2004, astfel cum rezultă din considerentele 1003 și 1008 (ii). Decizia din 27 februarie 2008 concluzionează că, în absența elementelor de probă convingătoare privind caracterul inovator al cvasi-totalității tehnologiilor nebrevetate ale Microsoft privind protocoalele, care sunt prezentate în documentația tehnică a informațiilor privind interoperabilitatea și ținând cont de evaluarea pe piață a tehnologiilor comparabile (a se vedea rezumatul principiilor de stabilire a prețurilor WSPP enunțate anterior la alineatul 12), sistemele de remunerare ale Microsoft anterioare datei de 22 octombrie 2007 trebuie considerate nerezonabile, în conformitate cu articolul 5 litera (a) din decizie. Această evaluare este susținută de rapoartele mandatarului însărcinat cu monitorizarea, precum și de către experții tehnici TAEUS.

2.   CUANTUMULUI DEFINITIV AL PENALITĂȚII CU TITLU COMINATORIU

2.1.   Perioada de referință a încălcării

| 22. | Decizia din februarie 2008 are în vedere perioada cuprinsă între 21 iunie 2006 și 21 octombrie 2007 (denumită în continuare „perioada de referință”). |
| --- | --- |

22.

Decizia din februarie 2008 are în vedere perioada cuprinsă între 21 iunie 2006 și 21 octombrie 2007 (denumită în continuare „perioada de referință”).

2.2.   Cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu pentru perioada de referință

| 23. | Decizia din 27 februarie 2008 stabilește la 899 milioane de EUR cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impusă Microsoft pentru perioada de referință. |
| --- | --- |

23.

Decizia din 27 februarie 2008 stabilește la 899 milioane de EUR cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impusă Microsoft pentru perioada de referință.

| 24. | În conformitate cu articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, în cazul în care întreprinderea vizată a îndeplinit obligația pe care penalitatea cu titlu cominatoriu era menită s-o pună în aplicare, Comisia poate stabili cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu la un nivel mai scăzut decât cel rezultând din decizia originală. |
| --- | --- |

24.

În conformitate cu articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, în cazul în care întreprinderea vizată a îndeplinit obligația pe care penalitatea cu titlu cominatoriu era menită s-o pună în aplicare, Comisia poate stabili cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu la un nivel mai scăzut decât cel rezultând din decizia originală.

| 25. | În momentul calculării cuantumului definitiv al penalității cu titlu cominatoriu, printre altele, au fost luate în considerare următoarele elemente:






  — | Nerespectarea continuă a obligației privind existența unei remunerații rezonabile și nediscriminatorii, pentru o perioadă mai mare de 15 luni; |
| --- | --- | --- |

25.

În momentul calculării cuantumului definitiv al penalității cu titlu cominatoriu, printre altele, au fost luate în considerare următoarele elemente:

—

Nerespectarea continuă a obligației privind existența unei remunerații rezonabile și nediscriminatorii, pentru o perioadă mai mare de 15 luni;

| — | Creșterea riscului de eliminare a concurenței efective de pe piața sistemelor de operare tip server pentru grupuri de lucru identificate în decizia din 2004; |
| --- | --- |

—

Creșterea riscului de eliminare a concurenței efective de pe piața sistemelor de operare tip server pentru grupuri de lucru identificate în decizia din 2004;

| — | Capacitatea Microsoft de a beneficia de a avantajele nerespectării obligațiilor; |
| --- | --- |

—

Capacitatea Microsoft de a beneficia de a avantajele nerespectării obligațiilor;

| — | Necesitatea stabilirii de penalității cu titlu cominatoriu care sunt proporționale și suficiente pentru a descuraja nerespectarea obligațiilor de către întreprinderi; |
| --- | --- |

—

Necesitatea stabilirii de penalității cu titlu cominatoriu care sunt proporționale și suficiente pentru a descuraja nerespectarea obligațiilor de către întreprinderi;

| — | Faptul că au fost aplicate prețuri considerabil mai reduse începând cu 21 mai 2007; |
| --- | --- |

—

Faptul că au fost aplicate prețuri considerabil mai reduse începând cu 21 mai 2007;

| — | Faptul că decizia din februarie 2008 se limitează doar la informațiile privind interoperabilitatea care nu sunt brevetate. |
| --- | --- |

—

Faptul că decizia din februarie 2008 se limitează doar la informațiile privind interoperabilitatea care nu sunt brevetate.

2.3.   Concluzie

| 26. | Pentru perioada cuprinsă între 21 iunie 2006 și 21 octombrie 2007, cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse Microsoft prin Decizia C(2005) 4420 final a Comisiei din 10 noiembrie 2005 pentru nerespectarea obligației de a pune informațiile privind interoperabilitatea la dispoziția oricăror întreprinderi care sunt interesate, în termeni rezonabili și nediscriminatorii, în conformitate cu articolul 5 litera (a) din decizia Comisiei, este fixat la 899 milioane de EUR, prin decizia din februarie 2008. |
| --- | --- |

26.

Pentru perioada cuprinsă între 21 iunie 2006 și 21 octombrie 2007, cuantumul definitiv al penalității cu titlu cominatoriu impuse Microsoft prin Decizia C(2005) 4420 final a Comisiei din 10 noiembrie 2005 pentru nerespectarea obligației de a pune informațiile privind interoperabilitatea la dispoziția oricăror întreprinderi care sunt interesate, în termeni rezonabili și nediscriminatorii, în conformitate cu articolul 5 litera (a) din decizia Comisiei, este fixat la 899 milioane de EUR, prin decizia din februarie 2008.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  JO L 32, 6.2.2007, p. 23.

(3)  Termenul „informații privind interoperabilitatea” este definit la articolul 1 alineatul (1) din decizie. Acesta înseamnă „specificațiile complete și exacte pentru toate protocoalele aplicate în sistemele de operare Windows tip server pentru grupuri de lucru și care sunt folosite de serverele Windows pentru grupuri de lucru în scopul de a livra servicii legate de fișiere și imprimare, precum și servicii de administrare pentru grupuri și utilizatori, inclusiv servicii Windows Domain Controller, Active Directory și Group Policy către rețelele Windows pentru grupuri de lucru”. Articolul 1 alineatul (2) din decizie definește „protocolul” ca fiind „o serie de reguli de interconectare și interacțiune între diferitele elemente ale sistemelor de operare Windows tip server pentru grupuri de lucru și sistemele de operare Windows pentru PC-uri client aflate în funcțiune pe diferite calculatoare într-o rețea Windows pentru grupuri de lucru”.

(4)  Articolul 1 alineatul (2) din decizie definește „protocolul” ca fiind „o serie de reguli de interconectare și interacțiune între diferitele elemente ale sistemelor de operare Windows tip server pentru grupuri de lucru și sistemele de operare Windows pentru PC-uri client aflate în funcțiune pe diferite calculatoare într-o rețea Windows pentru grupuri de lucru”.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/24

---

Prim-procesatori de tutun autorizați de statele membre

2009/C 166/09

Prezenta publicare se efectuează în conformitate cu articolul 171co din Regulamentul (CE) nr. 1973/2004 al Comisiei din 29 octombrie 2004 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului, în ceea ce privește schema de ajutor pentru tutun.

BELGIA

| MANIL V. |
| --- |
| Rue du Tambour 2 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

MANIL V.

Rue du Tambour 2

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABACS COUVERT |
| --- |
| Rue des Abattis 49 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABACS COUVERT

Rue des Abattis 49

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABAC MARTIN |
| --- |
| Rue de France 176 |
| 5550 Bohan |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABAC MARTIN

Rue de France 176

5550 Bohan

BELGIQUE/BELGIË

| BELFEPAC nv |
| --- |
| R. Klingstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

BELFEPAC nv

R. Klingstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| VEYS TABAK nv |
| --- |
| Repetstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

VEYS TABAK nv

Repetstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| MASQUELIN J. |
| --- |
| Wahistraat 146 |
| 8930 Menen |
| BELGIQUE/BELGIË |

MASQUELIN J.

Wahistraat 146

8930 Menen

BELGIQUE/BELGIË

| VANDERCRUYSSEN P. |
| --- |
| Kaaistraat 6 |
| 9800 Deinze |
| BELGIQUE/BELGIË |

VANDERCRUYSSEN P.

Kaaistraat 6

9800 Deinze

BELGIQUE/BELGIË

| NOLLET bvba |
| --- |
| Lagestraat 9 |
| 8610 Wevelgem |
| BELGIQUE/BELGIË |

NOLLET bvba

Lagestraat 9

8610 Wevelgem

BELGIQUE/BELGIË

BULGARIA

(BT = Bulgarian tobacco; AD = societate pe acțiuni; VK = cooperativă; ZPK = societate de asigurare-reasigurare; EOOD = societate cu răspundere limitată cu asociat unic ET = societate cu asociat unic; OOD = societate cu răspundere limitată)

| „Asenovgrad — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

„Asenovgrad — Tabak“ AD

Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| „Blagoevgrad BT“ AD |
| --- |
| Street Pokrovnishko Shosse 1 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Blagoevgrad BT“ AD

Street Pokrovnishko Shosse 1

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| „Missirian Bulgaria“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Missirian Bulgaria“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36

9700 Shumen

BULGARIA

| „Topolovgrad — BT“ AD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 10 |
| 8760 Topolovgrad |
| BULGARIA |

„Topolovgrad — BT“ AD

Street „Hristo Botev“ 10

8760 Topolovgrad

BULGARIA

| „Bulgartabak Holding“ AD |
| --- |
| Street „Graf Ignatiev“ 62 |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Bulgartabak Holding“ AD

Street „Graf Ignatiev“ 62

1000 Sofia

BULGARIA

| „Pleven — BT“ AD |
| --- |
| District Pleven |
| 5850 Yasen |
| BULGARIA |

„Pleven — BT“ AD

District Pleven

5850 Yasen

BULGARIA

| „Cigarette factory“ EAD |
| --- |
| Street „Avksentiy Veleshki“ 23 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Cigarette factory“ EAD

Street „Avksentiy Veleshki“ 23

4000 Plovdiv

BULGARIA

| „Gotse Delchev — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Tsaritsa Yoana“ 12 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

„Gotse Delchev — Tabak“ AD

Street „Tsaritsa Yoana“ 12

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| „Dulovo — BT“ AD |
| --- |
| „Zona Sever“ 1 |
| 7650 Dulovo |
| BULGARIA |

„Dulovo — BT“ AD

„Zona Sever“ 1

7650 Dulovo

BULGARIA

| „Dupnitsa — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yahinsko Shose“ 1 |
| 2600 Dupnitsa |
| BULGARIA |

„Dupnitsa — Tabak“ AD

Street „Yahinsko Shose“ 1

2600 Dupnitsa

BULGARIA

| „Kardzhali — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Republikanska“ 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

„Kardzhali — Tabak“ AD

Street „Republikanska“ 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| „Pazardzhik — BT“ AD |
| --- |
| Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24 |
| 4400 Pazardzhik |
| BULGARIA |

„Pazardzhik — BT“ AD

Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24

4400 Pazardzhik

BULGARIA

| „Parvomay — BT“ AD |
| --- |
| Street „Omurtag“ 1 |
| 4270 Parvomay |
| BULGARIA |

„Parvomay — BT“ AD

Street „Omurtag“ 1

4270 Parvomay

BULGARIA

| „Sandanski — BT“ AD |
| --- |
| Street „Svoboda“ 38 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Sandanski — BT“ AD

Street „Svoboda“ 38

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Smolyan Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Trakiya“ 1 |
| 4701 Smolyan |
| BULGARIA |

„Smolyan Tabak“ AD

Street „Trakiya“ 1

4701 Smolyan

BULGARIA

| „Yambol — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yambolen“ 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Yambol — Tabak“ AD

Street „Yambolen“ 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Isperih — BT“ AD |
| --- |
| Street „Vasil Levski“ 3 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

„Isperih — BT“ AD

Street „Vasil Levski“ 3

7400 Isperih

BULGARIA

| VK „Mladost-95“ |
| --- |
| Street „9-ti septembri“ 2 |
| 6800 Momchilgrad |
| BULGARIA |

VK „Mladost-95“

Street „9-ti septembri“ 2

6800 Momchilgrad

BULGARIA

| ZPK „Tyutyun“ |
| --- |
| Stara Zagora District |
| 6295 Glavan |
| BULGARIA |

ZPK „Tyutyun“

Stara Zagora District

6295 Glavan

BULGARIA

| „Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Blvd. Saedinenie 62 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD

Blvd. Saedinenie 62

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Nord Tabak — Nikotiana“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Nord Tabak — Nikotiana“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18

9700 Shumen

BULGARIA

| „Mehanika“ AD |
| --- |
| Street „P. Tsikalov“ 10 |
| 4550 Peshtera |
| BULGARIA |

„Mehanika“ AD

Street „P. Tsikalov“ 10

4550 Peshtera

BULGARIA

| „Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD |
| --- |
| Promishlena zona 1 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD

Promishlena zona 1

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Trakia — tabak“ EOOD |
| --- |
| Street George Papazov 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Trakia — tabak“ EOOD

Street George Papazov 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Socotab — Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Street Saborna 2A |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Socotab — Bulgaria“ EOOD

Street Saborna 2A

1000 Sofia

BULGARIA

| ET „Zaara — Yancho Ivanov“ |
| --- |
| Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

ET „Zaara — Yancho Ivanov“

Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Sofia — BT“ AD |
| --- |
| Ovcha kupel |
| Blvd. „Tsar Boris III“ 134 |
| 1618 Sofia |
| BULGARIA |

„Sofia — BT“ AD

Ovcha kupel

Blvd. „Tsar Boris III“ 134

1618 Sofia

BULGARIA

| „Balgarski tyutyuni“ AD |
| --- |
| Street „Yaldaram“ 1 |
| 6850 Dzhebel |
| BULGARIA |

„Balgarski tyutyuni“ AD

Street „Yaldaram“ 1

6850 Dzhebel

BULGARIA

| ET „Prominvest — Milcho Yanudov“ |
| --- |
| Industrial zone, Zelendolsko shosse |
| P.O. Box 119 |
| Blagoevgrad District |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

ET „Prominvest — Milcho Yanudov“

Industrial zone, Zelendolsko shosse

P.O. Box 119

Blagoevgrad District

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Nesho Miranov“ |
| --- |
| Vratsa District |
| Street „Vasil Levski“ 90 |
| 3200 Byala Slatina |
| BULGARIA |

ET „Nesho Miranov“

Vratsa District

Street „Vasil Levski“ 90

3200 Byala Slatina

BULGARIA

| ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“ |
| --- |
| Street „Sini vrah“ 40 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“

Street „Sini vrah“ 40

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| ET „Nuri Hadzhiyusein“ |
| --- |
| Asenovgrad district |
| 4264 Zlatovrah |
| BULGARIA |

ET „Nuri Hadzhiyusein“

Asenovgrad district

4264 Zlatovrah

BULGARIA

| „Slantse — K. Belchev“ OOD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse — K. Belchev“ OOD

Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“ |
| --- |
| Street „Polkovnik Drangov“ 10 |
| 2850 Petrich |
| BULGARIA |

Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“

Street „Polkovnik Drangov“ 10

2850 Petrich

BULGARIA

| „Prominvest“ EOOD |
| --- |
| Street „T. Aleksandrov“ 16 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Prominvest“ EOOD

Street „T. Aleksandrov“ 16

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“ |
| --- |
| Municipality Parvomay |
| 4280 Dalbok Izvor |
| BULGARIA |

ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“

Municipality Parvomay

4280 Dalbok Izvor

BULGARIA

| „Valtabak“ EOOD |
| --- |
| Maritza municipality |
| Plovdiv district |
| Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza |
| 4173 Manole |
| BULGARIA |

„Valtabak“ EOOD

Maritza municipality

Plovdiv district

Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza

4173 Manole

BULGARIA

| ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“ |
| --- |
| Pazardzhik District |
| Street Vtora 9 |
| 4452 Krali Marko |
| BULGARIA |

ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“

Pazardzhik District

Street Vtora 9

4452 Krali Marko

BULGARIA

| „Silvarsan Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1 |
| Biznestsentar-21 vek |
| et. 4, ofis-apartament 3 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Silvarsan Bulgaria“ EOOD

ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1

Biznestsentar-21 vek

et. 4, ofis-apartament 3

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Slantse Stara Zagora — BT“ AD |
| --- |
| Street „Stamo Pulev“ 1 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse Stara Zagora — BT“ AD

Street „Stamo Pulev“ 1

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Shumen BT“ AD |
| --- |
| Street „Madara“ 38 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Shumen BT“ AD

Street „Madara“ 38

9700 Shumen

BULGARIA

| „Dzambaz“ OOD |
| --- |
| District Yambol, Straldzha municipality |
| Street P. Penev 2A |
| 8690 Zimnica |
| BULGARIA |

„Dzambaz“ OOD

District Yambol, Straldzha municipality

Street P. Penev 2A

8690 Zimnica

BULGARIA

| „Tobacco Leaf House“ OOD |
| --- |
| Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Tobacco Leaf House“ OOD

Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3

4000 Plovdiv

BULGARIA

GERMANIA

| ALLIANCE ONE ROTAG AG |
| --- |
| Hardeckstraße 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

ALLIANCE ONE ROTAG AG

Hardeckstraße 2a

76185 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| JAKOB METZ KG |
| --- |
| Hauptstraße 75 |
| 76863 Herxheim-Hayna |
| DEUTSCHLAND |

JAKOB METZ KG

Hauptstraße 75

76863 Herxheim-Hayna

DEUTSCHLAND

SPANIA

| AGROEXPANSIÓN, S.A. |
| --- |
| C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta |
| 28002 Madrid |
| ESPAÑA |

AGROEXPANSIÓN, S.A.

C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta

28002 Madrid

ESPAÑA

| COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA) |
| --- |
| Avda. de las Angustias, no 20 |
| 10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres) |
| ESPAÑA |

COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA)

Avda. de las Angustias, no 20

10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres)

ESPAÑA

| WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 110, piso 12 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |

WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA

Paseo de la Castellana, 110, piso 12

28046 Madrid

ESPAÑA

FRANȚA

| UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT) |
| --- |
| Z.I. de Madrazès |
| 24200 Sarlat |
| FRANCE |

UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT)

Z.I. de Madrazès

24200 Sarlat

FRANCE

ITALIA

| Tiberina Tabacchi SRL |
| --- |
| Località San Croce 45 |
| 52037 Sansepolcro |
| ITALIA |

Tiberina Tabacchi SRL

Località San Croce 45

52037 Sansepolcro

ITALIA

| Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente |
| --- |
| Largo Europa 101 |
| 36026 Pojana Maggiore |
| ITALIA |

Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente

Largo Europa 101

36026 Pojana Maggiore

ITALIA

| Contab sud SRL |
| --- |
| Via Dominutti 20 |
| 37135 Verona |
| ITALIA |

Contab sud SRL

Via Dominutti 20

37135 Verona

ITALIA

| CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola |
| --- |
| Via XXV Aprile 17/b |
| 37053 Cerea |
| ITALIA |

CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola

Via XXV Aprile 17/b

37053 Cerea

ITALIA

| MELLA SRL. |
| --- |
| Via Signoria 2 |
| 35010 San Giorgio delle Pertiche |
| ITALIA |

MELLA SRL.

Via Signoria 2

35010 San Giorgio delle Pertiche

ITALIA

| Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa |
| --- |
| Via Divisione Julia 2 |
| 36061 Bassano del Grappa |
| ITALIA |

Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa

Via Divisione Julia 2

36061 Bassano del Grappa

ITALIA

| Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola |
| --- |
| Via Canove 15 |
| 37056 Salizzole |
| ITALIA |

Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola

Via Canove 15

37056 Salizzole

ITALIA

| A.T.I. SRL |
| --- |
| Corso Trieste 24 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

A.T.I. SRL

Corso Trieste 24

81100 Caserta

ITALIA

| Manifatture Sigaro Toscano SRL |
| --- |
| L.go Toniolo 6 |
| 00186 Roma |
| ITALIA |

Manifatture Sigaro Toscano SRL

L.go Toniolo 6

00186 Roma

ITALIA

| CECAS — Coop.va Agr. |
| --- |
| Contrada Olivola |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

CECAS — Coop.va Agr.

Contrada Olivola

82100 Benevento

ITALIA

| CO.SV.A.S.C. ARL |
| --- |
| Via Macchioni 7 |
| 83025 Montoro Inferiore |
| ITALIA |

CO.SV.A.S.C. ARL

Via Macchioni 7

83025 Montoro Inferiore

ITALIA

| Comatab SRL |
| --- |
| Via Torre 1 |
| 83012 Cervinara |
| ITALIA |

Comatab SRL

Via Torre 1

83012 Cervinara

ITALIA

| Cons. Bright Italia S.C. ARL |
| --- |
| Via G. Garibaldi 87 |
| 06034 Foligno |
| ITALIA |

Cons. Bright Italia S.C. ARL

Via G. Garibaldi 87

06034 Foligno

ITALIA

| PROTAB S.C. ARL |
| --- |
| Fraz. Cerbara Via C. Marx 4 |
| 06012 Città di Castello |
| ITALIA |

PROTAB S.C. ARL

Fraz. Cerbara Via C. Marx 4

06012 Città di Castello

ITALIA

| COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I. |
| --- |
| Via Paduli — Buonalbergo |
| 82020 Paduli |
| ITALIA |

COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I.

Via Paduli — Buonalbergo

82020 Paduli

ITALIA

| Deltafina SPA |
| --- |
| Via Monte Fiorino 4 |
| 05919 Orvieto Scalo |
| ITALIA |

Deltafina SPA

Via Monte Fiorino 4

05919 Orvieto Scalo

ITALIA

| Domenico De Lucia SPA |
| --- |
| Via Maddaloni 3 |
| 81027 San Felice a Cancello |
| ITALIA |

Domenico De Lucia SPA

Via Maddaloni 3

81027 San Felice a Cancello

ITALIA

| Eurotabac S.C. ARL |
| --- |
| C. da Mascanfroni |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

Eurotabac S.C. ARL

C. da Mascanfroni

82100 Benevento

ITALIA

| MPM Tabacchi Sud SRL |
| --- |
| Via Giardino 9 |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

MPM Tabacchi Sud SRL

Via Giardino 9

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| Phonix International Tobacco SRL |
| --- |
| Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

Phonix International Tobacco SRL

Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| TAB Trade SRL |
| --- |
| Via S. Gioacchino 52 |
| 80011 Acerra |
| ITALIA |

TAB Trade SRL

Via S. Gioacchino 52

80011 Acerra

ITALIA

| SA. Tab. Sannio Tabacchi |
| --- |
| C. da Festola |
| 82010 San Leucio del Sannio |
| ITALIA |

SA. Tab. Sannio Tabacchi

C. da Festola

82010 San Leucio del Sannio

ITALIA

| SACIT SUD SRL |
| --- |
| Contrada San Giovanni |
| 82018 San Giorgio del Sannio |
| ITALIA |

SACIT SUD SRL

Contrada San Giovanni

82018 San Giorgio del Sannio

ITALIA

| Tobacco Products and Blenders SR |
| --- |
| Piazza Euclide 2 |
| 00197 Roma |
| ITALIA |

Tobacco Products and Blenders SR

Piazza Euclide 2

00197 Roma

ITALIA

| USAG TABACCHI SRL |
| --- |
| Piazza Vanvitelli 33 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

USAG TABACCHI SRL

Piazza Vanvitelli 33

81100 Caserta

ITALIA

| Trestina AZ Tab. |
| --- |
| Via Fortebraccio 32 |
| 06018 Città di Castello |
| ITALIA |

Trestina AZ Tab.

Via Fortebraccio 32

06018 Città di Castello

ITALIA

AUSTRIA

| Alliance One Rotag AG |
| --- |
| Hardeckstrasse 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| ÖSTERREICH |

Alliance One Rotag AG

Hardeckstrasse 2a

76185 Karlsruhe

ÖSTERREICH

POLONIA

| Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o. |
| --- |
| Street Przemysłowa 20 |
| 28-300 Jędrzejów |
| POLSKA/POLAND |

Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o.

Street Przemysłowa 20

28-300 Jędrzejów

POLSKA/POLAND

| FTK Spółka z o.o. |
| --- |
| Street Leśna 2 |
| 22-300 Krasnystaw |
| POLSKA/POLAND |

FTK Spółka z o.o.

Street Leśna 2

22-300 Krasnystaw

POLSKA/POLAND

| Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o. |
| --- |
| Jana Pawła II 196 |
| 31-982 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o.

Jana Pawła II 196

31-982 Kraków

POLSKA/POLAND

| Luxor Sp. z o.o. |
| --- |
| Mała Wieś 10 |
| 05-622 Belsk Duży |
| POLSKA/POLAND |

Luxor Sp. z o.o.

Mała Wieś 10

05-622 Belsk Duży

POLSKA/POLAND

| Tabak Polen Sp. z o.o. |
| --- |
| Al. Solidarności 129/131 |
| 00-898 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Tabak Polen Sp. z o.o.

Al. Solidarności 129/131

00-898 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGALIA

| Fábrica de Tabaco Estrela |
| --- |
| Empresa Madeirense — Tabacos S.A. |
| Rua de Santa Catarina |
| 9500-240 Ponta Delgada |
| PORTUGAL |

Fábrica de Tabaco Estrela

Empresa Madeirense — Tabacos S.A.

Rua de Santa Catarina

9500-240 Ponta Delgada

PORTUGAL

ROMÂNIA

| SC Integrado SRL |
| --- |
| Street Aleea Trandafirilor nr. 1 |
| Zimnicea, jud. Teleorman |
| ROMÂNIA |

SC Integrado SRL

Street Aleea Trandafirilor nr. 1

Zimnicea, jud. Teleorman

ROMÂNIA

| SC Investrom Farm SRL |
| --- |
| B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99 |
| Sector 3, București |
| ROMÂNIA |

SC Investrom Farm SRL

B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99

Sector 3, București

ROMÂNIA

| Ult Hungary ZRT |
| --- |
| Dugonics u. 2. sz. |
| 4400 Nyíregyháza |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Ult Hungary ZRT

Dugonics u. 2. sz.

4400 Nyíregyháza

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

| SC Itália Tobacco Production SRL |
| --- |
| Comuna Mogoșoaia nr. 42 B |
| Judetul Ilfov |
| ROMÂNIA |

SC Itália Tobacco Production SRL

Comuna Mogoșoaia nr. 42 B

Judetul Ilfov

ROMÂNIA

| Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România |
| --- |
| Street Calea Vanatori nr. 55/c |
| Judetul Arad |
| ROMÂNIA |

Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România

Street Calea Vanatori nr. 55/c

Judetul Arad

ROMÂNIA

SLOVACIA

| Aris Tobacco spol. s r. o. |
| --- |
| Kálnická cesta 8 |
| 934 01 Levice |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Aris Tobacco spol. s r. o.

Kálnická cesta 8

934 01 Levice

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/29

---

Organisme competente pentru înregistrarea contractelor de cultivare a tutunului

2009/C 166/10

Prezenta publicare se efectuează în conformitate cu articolul 171co din Regulamentul (CE) nr. 1973/2004 al Comisiei din 29 octombrie 2004 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului în ceea ce privește schema de ajutor pentru tutun.

BELGIA

| Agentschap voor Landbouw en Visserij |
| --- |
| Markt en Inkomensbeheer |
| Ellipsgebouw 3de verdieping |
| Koning Albert II-laan 35 bus 41 |
| 1030 Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Agentschap voor Landbouw en Visserij

Markt en Inkomensbeheer

Ellipsgebouw 3de verdieping

Koning Albert II-laan 35 bus 41

1030 Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| Service public de Wallonie |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement |
| Département des aides |
| Direction des Surfaces agricoles |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE/BELGIË |

Service public de Wallonie

Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement

Département des aides

Direction des Surfaces agricoles

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE/BELGIË

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| bul. Bulgaria 14, office 504 |
| 4700 Smolyan |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

bul. Bulgaria 14, office 504

4700 Smolyan

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

7400 Isperih

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Petar Beron 2 |
| 8500 Aytos |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Petar Beron 2

8500 Aytos

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Tsar Osvoboditel 4, office 2 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Tsar Osvoboditel 4, office 2

6300 Haskovo

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Hristo Botev 15 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Hristo Botev 15

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Minyorska 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Minyorska 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| (Institute on tobacco and tobacco products) |
| 4108 Markovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

(Institute on tobacco and tobacco products)

4108 Markovo

BULGARIA

GERMANIA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

SPANIA

| Junta de Castilla y León |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta |
| 47014 Valladolid |
| ESPAÑA |

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta

47014 Valladolid

ESPAÑA

| Junta de Extremadura |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal s/n |
| 06800 Mérida |
| ESPAÑA |

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal s/n

06800 Mérida

ESPAÑA

FRANȚA

| Agence Unique de Paiement |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

Agence Unique de Paiement

12 rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

ITALIA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino 45 |
| 00184 Roma |
| ITALIA |

AGEA

Via Torino 45

00184 Roma

ITALIA

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo 67 C |
| 35131 Padova |
| ITALIA |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo 67 C

35131 Padova

ITALIA

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato 42/1 |
| 50127 Firenze |
| ITALIA |

ARTEA

Via San Donato 42/1

50127 Firenze

ITALIA

AUSTRIA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

POLONIA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGALIA

| IFAP |
| --- |
| Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas |
| Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G |
| 1600 Lisboa |
| PORTUGAL |

IFAP

Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas

Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G

1600 Lisboa

PORTUGAL

ROMÂNIA

| DADR Alba |
| --- |
| Str. Vasile Goldiș nr. 8B |
| Alba-Iulia |
| ROMÂNIA |

DADR Alba

Str. Vasile Goldiș nr. 8B

Alba-Iulia

ROMÂNIA

| DADR Arad |
| --- |
| Str. Cloșca nr. 46 |
| Arad |
| ROMÂNIA |

DADR Arad

Str. Cloșca nr. 46

Arad

ROMÂNIA

| DADR Argeș |
| --- |
| Str. Armand Călinescu nr. 44 |
| Pitești |
| ROMÂNIA |

DADR Argeș

Str. Armand Călinescu nr. 44

Pitești

ROMÂNIA

| DADR Bihor |
| --- |
| Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

DADR Bihor

Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26

Oradea

ROMÂNIA

| DADR Bistrița Năsăud |
| --- |
| Str. Piața Petru Rareș nr. 2 |
| Bistrița |
| ROMÂNIA |

DADR Bistrița Năsăud

Str. Piața Petru Rareș nr. 2

Bistrița

ROMÂNIA

| DADR Botoșani |
| --- |
| Str. Calea Națională nr. 81 |
| Botoșani |
| ROMÂNIA |

DADR Botoșani

Str. Calea Națională nr. 81

Botoșani

ROMÂNIA

| DADR Brăila |
| --- |
| Str. Călărași nr. 58 |
| Brăila |
| ROMÂNIA |

DADR Brăila

Str. Călărași nr. 58

Brăila

ROMÂNIA

| DADR Buzău |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 1 |
| Buzău |
| ROMÂNIA |

DADR Buzău

Str. Victoriei nr. 1

Buzău

ROMÂNIA

| DADR Caraș Severin |
| --- |
| Str. Piața Republicii nr. 28 |
| Reșița |
| ROMÂNIA |

DADR Caraș Severin

Str. Piața Republicii nr. 28

Reșița

ROMÂNIA

| DADR Călărași |
| --- |
| Str. Prel. București nr. 26 B1.D3 |
| Călărași |
| ROMÂNIA |

DADR Călărași

Str. Prel. București nr. 26 B1.D3

Călărași

ROMÂNIA

| DADR Cluj |
| --- |
| Str. Piața Avram Iancu nr. 15 |
| Cluj |
| ROMÂNIA |

DADR Cluj

Str. Piața Avram Iancu nr. 15

Cluj

ROMÂNIA

| DADR Constanța |
| --- |
| Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19 |
| Constanța |
| ROMÂNIA |

DADR Constanța

Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19

Constanța

ROMÂNIA

| DADR Dâmbovița |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 175 |
| Târgoviște |
| ROMÂNIA |

DADR Dâmbovița

Str. Tudor Vladimirescu nr. 175

Târgoviște

ROMÂNIA

| DADR Dolj |
| --- |
| Str. Păltiniș nr. 2 |
| Craiova |
| ROMÂNIA |

DADR Dolj

Str. Păltiniș nr. 2

Craiova

ROMÂNIA

| DADR Galați |
| --- |
| Str. Domnească nr. 96 |
| Galați |
| ROMÂNIA |

DADR Galați

Str. Domnească nr. 96

Galați

ROMÂNIA

| DADR Giurgiu |
| --- |
| Str. Ghizdarului nr. 2 |
| Giurgiu |
| ROMÂNIA |

DADR Giurgiu

Str. Ghizdarului nr. 2

Giurgiu

ROMÂNIA

| DADR Gorj |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 2 |
| Târgu Jiu |
| ROMÂNIA |

DADR Gorj

Str. Victoriei nr. 2

Târgu Jiu

ROMÂNIA

| DADR Ialomița |
| --- |
| Str. B-dul Chimiei nr. 19 |
| Slobozia |
| ROMÂNIA |

DADR Ialomița

Str. B-dul Chimiei nr. 19

Slobozia

ROMÂNIA

| DADR Iași |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49 |
| Iași |
| ROMÂNIA |

DADR Iași

Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49

Iași

ROMÂNIA

| DADR Mehedinți |
| --- |
| Str. Crișan nr. 87 |
| Turnu Severin |
| ROMÂNIA |

DADR Mehedinți

Str. Crișan nr. 87

Turnu Severin

ROMÂNIA

| DADR Mureș |
| --- |
| Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9 |
| Târgu Mureș |
| ROMÂNIA |

DADR Mureș

Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9

Târgu Mureș

ROMÂNIA

| DADR Olt |
| --- |
| Str. Arcului nr. 20 |
| Slatina |
| ROMÂNIA |

DADR Olt

Str. Arcului nr. 20

Slatina

ROMÂNIA

| DADR Prahova |
| --- |
| Str. Anton Pann nr. 7 |
| Ploiești |
| ROMÂNIA |

DADR Prahova

Str. Anton Pann nr. 7

Ploiești

ROMÂNIA

| DADR Satu Mare |
| --- |
| Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15 |
| Satu Mare |
| ROMÂNIA |

DADR Satu Mare

Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15

Satu Mare

ROMÂNIA

| DADR Teleorman |
| --- |
| Str. C. Brâncoveanu nr. 73 |
| Alexandria |
| ROMÂNIA |

DADR Teleorman

Str. C. Brâncoveanu nr. 73

Alexandria

ROMÂNIA

| DADR Timiș |
| --- |
| Str. Libertății nr. 1 |
| Timișoara |
| ROMÂNIA |

DADR Timiș

Str. Libertății nr. 1

Timișoara

ROMÂNIA

| DADR Tulcea |
| --- |
| Str. Mahmudiei nr. 10bis |
| Tulcea |
| ROMÂNIA |

DADR Tulcea

Str. Mahmudiei nr. 10bis

Tulcea

ROMÂNIA

| DADR Vaslui |
| --- |
| Str. Eternității nr. 1 |
| Vaslui |
| ROMÂNIA |

DADR Vaslui

Str. Eternității nr. 1

Vaslui

ROMÂNIA

| DADR Vrancea |
| --- |
| Str. Republicii nr. 5 |
| Focșani |
| ROMÂNIA |

DADR Vrancea

Str. Republicii nr. 5

Focșani

ROMÂNIA

| DADR Ilfov |
| --- |
| Șos. Berceni nr. 104 |
| București |
| ROMÂNIA |

DADR Ilfov

Șos. Berceni nr. 104

București

ROMÂNIA

SLOVACIA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/32

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 166/11

| 1. | La data de 9 iulie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Barclays Group („Barclays”, Regatul Unit) și CNP Assurances („CNP”, Franța), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. („BVP”, Spania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 9 iulie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Barclays Group („Barclays”, Regatul Unit) și CNP Assurances („CNP”, Franța), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. („BVP”, Spania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Barclays: furnizor mondial de servicii financiare, implicat în servicii de retail bancar și servicii bancare comerciale, cărți de credit, servicii bancare de investiții, gestionarea averii și servicii de gestionare a investițiilor, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Barclays: furnizor mondial de servicii financiare, implicat în servicii de retail bancar și servicii bancare comerciale, cărți de credit, servicii bancare de investiții, gestionarea averii și servicii de gestionare a investițiilor,

| — | în cazul întreprinderii CNP: companie de asigurare mondială, care oferă în principal asigurări de viață, produse de tip pensie și anumite asigurări generale, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii CNP: companie de asigurare mondială, care oferă în principal asigurări de viață, produse de tip pensie și anumite asigurări generale,

| — | în cazul întreprinderii BVP: filială deținută în totalitate de Barclays în Spania și Portugalia, activă în sectorul asigurărilor de viață și cel al produselor de tip pensii. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii BVP: filială deținută în totalitate de Barclays în Spania și Portugalia, activă în sectorul asigurărilor de viață și cel al produselor de tip pensii.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 2 2964301 sau 2967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 2 2964301 sau 2967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

Rectificări

| 18.7.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/33

---

Rectificare la Cererea de propuneri – EAC/26/2009 – Politici și practici bazate pe date concrete: cerere de propuneri pentru dezvoltarea rețelelor de inițiative privind intermedierea de cunoștințe

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 142, 23 iunie 2009
  )

2009/C 166/12

La pagina 3, la punctul 4, „Termen-limită”:

în loc de:

„... 25 septembrie 2009 ...”,

se va citi:

„... 29 septembrie 2009 ...”.

---