# Euroopan unionin C 227/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.227.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 227 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta22. syyskuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.227.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 227

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta22. syyskuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 227/01 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 227/01

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 227/02 | Euron kurssi | 3 |
| 2009/C 227/03 | Eurokolikon uusi kansallinen puoli | 4 |
| 2009/C 227/04 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 28. huhtikuuta 2009 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Esittelijä: Espanja | 5 |
| 2009/C 227/05 | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 8. toukokuuta 2009 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Esittelijä: Espanja | 6 |
| 2009/C 227/06 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/C-3/37.990 – Intel | 7 |
| 2009/C 227/07 | Tiivistelmä: Komission päätös, tehty 13 päivänä toukokuuta 2009, EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia COMP/C-3/37.990 – Intel) | 13 |
| 2009/C 227/08 | Lelujen turvallisuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä neuvoston direktiivin 88/378/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)
   (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 227/09 | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 8. joulukuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Esittelijä: Tšekki | 20 |
| 2009/C 227/10 | Loppukertomus asiassa COMP/M.5153 – Arsenal/DSP | 22 |
| 2009/C 227/11 | Tiivistelmä: Komission päätös, tehty, 9 päivänä tammikuuta 2009, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8439 lopullinen)
   (
  1
  ) | 24 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 227/02

Euron kurssi

3

2009/C 227/03

Eurokolikon uusi kansallinen puoli

4

2009/C 227/04

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 28. huhtikuuta 2009 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Esittelijä: Espanja

5

2009/C 227/05

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 8. toukokuuta 2009 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Esittelijä: Espanja

6

2009/C 227/06

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/C-3/37.990 – Intel

7

2009/C 227/07

Tiivistelmä: Komission päätös, tehty 13 päivänä toukokuuta 2009, EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä (Asia COMP/C-3/37.990 – Intel)

13

2009/C 227/08

Lelujen turvallisuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä neuvoston direktiivin 88/378/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)
   (
  1
  )

(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)

1

18

2009/C 227/09

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 8. joulukuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Esittelijä: Tšekki

20

2009/C 227/10

Loppukertomus asiassa COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

22

2009/C 227/11

Tiivistelmä: Komission päätös, tehty, 9 päivänä tammikuuta 2009, keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8439 lopullinen)
   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8439 lopullinen)

1

24

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 227/12 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 227/13 | Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen (Tapaus COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  ) | 31 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 227/12

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  )

1

30

2009/C 227/13

Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen (Tapaus COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/1

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 227/01

| Päätöksen tekopäivä | 22.6.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 258/09 |
| Jäsenvaltio | Suomi |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Short-term export-credit insurance |
| Oikeusperusta | Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vientiluottovakuutus |
| Tuen muoto | — |
| Talousarvio | — |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 31.12.2010 saakka |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Finnvera plc |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

22.6.2009

Valtion tuen viitenumero

N 258/09

Jäsenvaltio

Suomi

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Short-term export-credit insurance

Oikeusperusta

Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vientiluottovakuutus

Tuen muoto

—

Talousarvio

—

Tuen intensiteetti

—

Kesto

31.12.2010 saakka

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Finnvera plc

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 17.8.2009 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 415/09 & NN 46/09 |
| Jäsenvaltio | Tanska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme |
| Oikeusperusta | Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Muut pääomatuen muodot, Takaus |
| Talousarvio | Pääomarakenteen vahvistaminen: enintään 100 000 milj. Tanskan kruunua
  Uusi takausjärjestelmä: enintään 600 000 milj. Tanskan kruunua |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 8.2009–2.2010 |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Kingdom of Denmark |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

17.8.2009

Valtion tuen viitenumero

N 415/09 & NN 46/09

Jäsenvaltio

Tanska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme

Oikeusperusta

Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Muut pääomatuen muodot, Takaus

Talousarvio

Pääomarakenteen vahvistaminen: enintään 100 000 milj. Tanskan kruunua

Uusi takausjärjestelmä: enintään 600 000 milj. Tanskan kruunua

Tuen intensiteetti

—

Kesto

8.2009–2.2010

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Kingdom of Denmark

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/3

---

Euron kurssi (1)

21. syyskuuta 2009

2009/C 227/02

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4658 |
| JPY | Japanin jeniä | 135,46 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4413 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,90660 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,1390 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5182 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,6500 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,167 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 272,37 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7038 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1590 |
| RON | Romanian leuta | 4,2678 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,1875 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7017 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5780 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 11,3609 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,0830 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0788 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 766,41 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,0155 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,0098 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2915 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 218,74 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 5,1010 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 69,903 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 44,5400 |
| THB | Thaimaan bahtia | 49,434 |
| BRL | Brasilian realia | 2,6625 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,5318 |
| INR | Intian rupiaa | 70,3730 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4658

JPY

Japanin jeniä

135,46

DKK

Tanskan kruunua

7,4413

GBP

Englannin puntaa

0,90660

SEK

Ruotsin kruunua

10,1390

CHF

Sveitsin frangia

1,5182

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,6500

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,167

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

272,37

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7038

PLN

Puolan zlotya

4,1590

RON

Romanian leuta

4,2678

TRY

Turkin liiraa

2,1875

AUD

Australian dollaria

1,7017

CAD

Kanadan dollaria

1,5780

HKD

Hongkongin dollaria

11,3609

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,0830

SGD

Singaporin dollaria

2,0788

KRW

Etelä-Korean wonia

1 766,41

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,0155

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,0098

HRK

Kroatian kunaa

7,2915

IDR

Indonesian rupiaa

14 218,74

MYR

Malesian ringgitiä

5,1010

PHP

Filippiinien pesoa

69,903

RUB

Venäjän ruplaa

44,5400

THB

Thaimaan bahtia

49,434

BRL

Brasilian realia

2,6625

MXN

Meksikon pesoa

19,5318

INR

Intian rupiaa

70,3730

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/4

---

Eurokolikon uusi kansallinen puoli

2009/C 227/03

Image

Suomen liikkeeseen laskeman kahden euron arvoisen uuden erikoisrahan kansallinen puoli

Eurokolikoilla on laillisen maksuvälineen asema koko euroalueella. Komissio julkaisee kaikki eurokolikoiden uudet ulkoasut tiedoksi kolikoita työssään käsitteleville henkilöille sekä suurelle yleisölle (1). Erikoisrahoja voivat 10 päivänä helmikuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien (2) mukaan laskea liikkeeseen jäsenvaltiot ja maat, jotka saavat yhteisön kanssa valuuttasuhteista tekemänsä sopimuksen mukaan laskea liikkeeseen eurokolikoita. Tähän oikeuteen sovelletaan tiettyjä edellytyksiä, joista yksi on, että liikkeeseenlasketun kolikon on oltava yksikköarvoltaan kaksi euroa. Erikoiskolikoilla on tavanomaisten kahden euron kolikoiden tekniset ominaisuudet, mutta niissä on kansallisella puolella erityinen kuva-aihe, jolla on suuri kansallisen tai eurooppalaisen tason symboliarvo.

Liikkeeseenlaskun toteuttava maa: Suomi

Aihe: 200 vuotta Suomen ensimmäisistä valtiopäivistä ja suomalaisen keskushallinnon perustamisesta.

Kuvaus ulkoasusta: Kolikon sisäosa kuvaa Porvoon tuomiokirkkoa, jossa avattiin Suomen ensimmäiset valtiopäivät. Ylhäälle on merkitty vuosiluku 1809. Vuosiluku 2009 on merkitty oikealle puolelle. Vasemmalla näkyvät liikkeeseenlaskevan maan tunnus ”FI” ja rahapajan tunnus.

Kolikkoa reunustaa Euroopan unionin lipun 12 tähteä.

Liikkeeseen laskettavien rahojen määrä: 1,6 miljoonaa

Liikkeeseenlaskun ajankohta: lokakuu 2009.

---

(1)  Ks. EYVL C 373, 28.12.2001, s. 1, jossa esitellään kaikki vuonna 2002 liikkeeseen laskettujen kolikoiden kansalliset puolet.

(2)  Ks. talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 10. helmikuuta 2009 antamat päätelmät ja komission 19. joulukuuta 2008 antama suositus liikkeeseen tarkoitettujen eurokolikoiden kansallisia puolia ja liikkeeseenlaskua koskeviksi yhteisiksi suuntaviivoiksi (EUVL L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/5

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 28. huhtikuuta 2009 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

Esittelijä: Espanja

2009/C 227/04

| 1. | Neuvoa-antava komitea on Euroopan komission kanssa samaa mieltä merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmästä, joten voidaan jättää avoimeksi kysymys siitä, onko olemassa






  — | yhdet yhteiset merkitykselliset x86-keskusyksikön tuotemarkkinat kaikille tietokoneille (ts. pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille ja palvelinkoneille), vai |
| --- | --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on Euroopan komission kanssa samaa mieltä merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmästä, joten voidaan jättää avoimeksi kysymys siitä, onko olemassa

—

yhdet yhteiset merkitykselliset x86-keskusyksikön tuotemarkkinat kaikille tietokoneille (ts. pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille ja palvelinkoneille), vai

| — | kolmet erilliset merkitykselliset x86-keskusyksikön tuotemarkkinat seuraavasti: i) x86-keskusyksiköt pöytätietokoneille, ii) x86-keskusyksiköt kannettaville tietokoneille, ja iii) x86-keskusyksiköt palvelinkoneille. |
| --- | --- |

—

kolmet erilliset merkitykselliset x86-keskusyksikön tuotemarkkinat seuraavasti: i) x86-keskusyksiköt pöytätietokoneille, ii) x86-keskusyksiköt kannettaville tietokoneille, ja iii) x86-keskusyksiköt palvelinkoneille.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että merkitykselliset tuotemarkkinat ovat maantieteellisesti maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että merkitykselliset tuotemarkkinat ovat maantieteellisesti maailmanlaajuiset.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Intelillä oli ainakin lokakuun 2002 ja joulukuun 2007 välisenä aikana määräävä asema markkinoilla. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Intelillä oli ainakin lokakuun 2002 ja joulukuun 2007 välisenä aikana määräävä asema markkinoilla.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Intel käytti väärin määräävää asemaansa merkityksellisillä markkinoilla






  — | antamalla Dellille, Hewlett-Packardille (HP), NEC:ille ja Lenovolle alennuksia, joiden ehtona oli yksinoikeus tai lähes yksinoikeus, sekä |
| --- | --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Intel käytti väärin määräävää asemaansa merkityksellisillä markkinoilla

—

antamalla Dellille, Hewlett-Packardille (HP), NEC:ille ja Lenovolle alennuksia, joiden ehtona oli yksinoikeus tai lähes yksinoikeus, sekä

| — | suorittamalla maksuja Media-Saturn Holdingille (MSH) sillä ehdolla, että MSH myi yksinomaan Intelin keskusyksiköitä käyttäviä pöytätietokoneita ja kannettavia tietokoneita. |
| --- | --- |

—

suorittamalla maksuja Media-Saturn Holdingille (MSH) sillä ehdolla, että MSH myi yksinomaan Intelin keskusyksiköitä käyttäviä pöytätietokoneita ja kannettavia tietokoneita.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Intel käytti väärin määräävää asemaansa merkityksellisillä markkinoilla antamalla alennuksia HP:lle, Acerille ja Lenovolle sillä ehdolla, että ne noudattivat AMD-pohjaisten tuotteiden markkinoille saattamista rajoittavia ehtoja. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Intel käytti väärin määräävää asemaansa merkityksellisillä markkinoilla antamalla alennuksia HP:lle, Acerille ja Lenovolle sillä ehdolla, että ne noudattivat AMD-pohjaisten tuotteiden markkinoille saattamista rajoittavia ehtoja.

| 6. | Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon, jonka mukaan eri väärinkäytökset ovat osa kokonaisvaltaista AMD:n sulkemiseen markkinoilta tähtäävää pitkän aikavälin strategiaa, ja että nämä väärinkäytökset muodostavat jatkuvan ja yhtenäisen rikkomisen. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon, jonka mukaan eri väärinkäytökset ovat osa kokonaisvaltaista AMD:n sulkemiseen markkinoilta tähtäävää pitkän aikavälin strategiaa, ja että nämä väärinkäytökset muodostavat jatkuvan ja yhtenäisen rikkomisen.

| 7. | Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että Intelin väärinkäytökset voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisessa merkityksessä, sekä ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisessa merkityksessä. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että Intelin väärinkäytökset voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan mukaisessa merkityksessä, sekä ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisessa merkityksessä.

| 8. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Intelille olisi määrättävä sakko. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että Intelille olisi määrättävä sakko.

| 9. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sakon suuruuden laskemista varten Intelin rikkomisen kestoksi katsotaan 5 vuotta ja 3 kuukautta. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sakon suuruuden laskemista varten Intelin rikkomisen kestoksi katsotaan 5 vuotta ja 3 kuukautta.

| 10. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

10.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/6

---

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 8. toukokuuta 2009 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/C-3/37.990 – Intel (2)

Esittelijä: Espanja

2009/C 227/05

| 1. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä sakon perusmäärästä.
  Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä sakon perusmäärästä.

Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, ettei asiassa ole lieventäviä tai raskauttavia seikkoja, jotka olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, ettei asiassa ole lieventäviä tai raskauttavia seikkoja, jotka olisi otettava huomioon.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä sakon loppumäärästä. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä sakon loppumäärästä.

| 4. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/7

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus asiassa COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

2009/C 227/06

Inteliä koskeva asia on ollut yksi monimutkaisimmista tähän mennessä käsitellyistä asioista menettelyyn liittyvien kysymysten suhteen. Kantajan Advanced Micro Devices, jäljempänä ’AMD’, ja Intel Corporationin, jäljempänä ’Intel’, asian vastakkainasetteluasema ulottuu laajalti Euroopan toiminta-alueen ulkopuolelle. Tämä on tuonut moninaisia haasteita menettelyä koskevien kysymysten suhteen kaikille asianomaisille osapuolille ja tiedon tuottajille. Useat erilaiset menettelyä koskevat kysymykset, joista moni mainittiin päätösluonnoksessa, koskivat kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivallan rajoja, minkä johdosta hän esittää niistä arvion tässä loppukertomuksessa.

Edellisen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan Serge Duranden jätettyä tehtävänsä 31. joulukuuta 2007 asiasta vastuussa oleva kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vaihtui.

Päätösluonnoksen perusteella voidaan todeta seuraavaa:

I   KIRJALLINEN MENETTELY

1.   Väitetiedoksianto

Komissio antoi väitetiedoksiannon 25 päivänä heinäkuuta 2007. Intelille annettiin 10 viikkoa aikaa vastata väitetiedoksiantoon, 11. lokakuuta 2007 asti. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja myönsi Intelille perustellusta pyynnöstä lisäaikaa 4. tammikuuta 2008 asti, ja sitä pidennettiin myöhemmin 7. tammikuuta 2009 asti. Syynä oli pääosin se, ettei tuossa vaiheessa kaikkia asiakirjoihin tutustumiseen liittyviä kysymyksiä ollut ratkaistu. Lisäksi Intelillä oli perusteltu oikeus puolustautua väitetiedoksiannossa käytettyjen, taloudellisiin malleihin perustuvien, ostohyvityksiä koskevien monimutkaisten arvioiden (2) suhteen tekemällä täysi analyysi asiaankuuluvista Intelin liiketoiminnan keskimääräisistä vältettävissä olevista kustannuksista. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja arvioi, että vaikka päätösluonnoksen mukaan väärinkäytöksen toteaminen tässä asiassa ei ”välttämättä” edellyttänyt (3) sitä, että taloudellisessa arvioinnissa osoitettaisiin, että ehdolliset alennukset olivat omiaan aiheuttamaan kilpailunvastaista markkinoiden sulkemista, Intelille oli annettava täydet mahdollisuudet käyttää puolustautumisoikeuttaan.

Intel vastasi väitetiedoksiantoon määräajan kuluessa.

2.   Täydentävä väitetiedoksianto

Komissio antoi täydentävän väitetiedoksiannon 17. heinäkuuta 2008. Samalla komissio liitti asiassa N:o COMP/C-3/39.493 tehdyt merkitykselliset havainnot asiaa N:o COMP/C-3/37.990 koskevaan menettelyyn ja jatkoi menettelyä asianumerolla COMP/C-3/37.990.

Intelille annettiin kahdeksan viikkoa aikaa vastata täydentävään väitetiedoksiantoon. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja pidensi 15. syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellään Intelin perustellusta pyynnöstä määräaikaa 17. lokakuuta 2008 asti. Tämä johtui pääasiallisesti nyt mukaan liitetyn asian monimutkaisuudesta ja vuodelta 1997 peräisin olevien, Intelin sisäisiä lisätutkimuksia vaativien väitteiden laajuudesta.

Intel ei vastannut täydentävään väitetiedoksiantoon pidennetyn määräajan kuluessa. Sen sijaan Intel jätti 10. lokakuuta 2008 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle hakemuksen, jossa se vaati muun muassa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan 15. syyskuuta 2008 lisäajan antamisesta tekemän päätöksen kumoamista, ja lisäksi se esitti välitoimenpiteitä koskevan pyynnön. (4)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti hylkäsi 27. tammikuuta 2009 antamallaan määräyksellä välitoimenpiteitä koskevan pyynnön sillä perusteella, että Intelin pääasialliselta pyynnöltä puuttuivat selvästi tutkittavaksi ottamisen edellytykset. Tässä hylkäävässä päätöksessä hylättiin myös Intelin pyyntö pidentää 17. lokakuuta 2008 annetun täydentävän väitetiedoksiannon vastaamisen määräaikaa, jota oli jo pidennetty 17. heinäkuuta 2008 asti.

3.   Asiaseikkoja koskeva kirje

Komissio lähetti 19. joulukuuta 2008 Intelille asiaseikkoja koskevan kirjeen, jossa se kiinnitti Intelin huomion tiettyihin todisteisiin, jotka liittyvät komission esittämiin väitteisiin ja joita komissio saattaa kirjeen mukaan käyttää mahdollisessa lopullisessa päätöksessään. Komissio asetti Intelille näitä todisteita koskevien kommenttien määräajaksi 19. tammikuuta 2009. Kilpailun pääosasto pidensi tätä määräaikaa 23. tammikuuta 2009 asti. Asiaseikkoja koskeva kirje ei muuttanut olennaisesti todistepohjaa, johon komission väitetiedoksiannossa tai täydentävässä väitetiedoksiannossa Inteliä vastaan esittämät väitteet perustuvat. Intel pyysi lisäaikaa ja perusteli sen tarvetta aineiston väitetyllä epätäydellisyydellä (ks. jäljempänä I.4. kohdan d alakohta) ja sen vireillä olleella pyynnöllä tiettyihin asiakirjoihin liittyvän suullisen kuulemisen järjestämisestä (ks. jäljempänä II.2. kohta). Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja hylkäsi tämän pyynnön 22. tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellään.

4.   Tutustuminen asiakirja-aineistoon

a)   Aineistoon tutustumisen valmistelu: salassapitosopimukset

Tämän asian asiakirja-aineisto oli poikkeuksellisen runsas. Valmistautuakseen aineistoon tutustumiseen useat alkuperäiset laitevalmistajat tekivät Intelin kanssa kahdenvälisiä salassapitosopimuksia, jotka eroavat toisistaan vain yksityiskohdiltaan. Tietyissä tapauksissa joissakin salassapitosopimuksissa määrättiin, että kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ratkaisee osapuolten väliset erimielisyydet. Näistä erillään Intel ilmoitti komissiolle luopuvansa osittain oikeudestaan tutustua asiakirjoihin siltä varalta, että laitevalmistajilta saatu oikeus rajoittaisi sen asetukseen (EY) N:o 773/2004 (5) perustuvia oikeuksia asiakirjoihin tutustumiseen. Jokainen laitevalmistaja puolestaan luopui oikeudestaan liikesalaisuuksien ja muun luottamuksellisen tiedon suojelemiseen sellaisten tietojen osalta, joita oli vaihdettu kahdenkeskisesti Intelin kanssa tehtyjen sopimusten perusteella. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja oli mukana näiden salassapitosopimusten laatimisessa ja kannatti niiden tekemistä tässä asiassa.

b)   Dellin ja AMD:n välinen salassapitosopimus

Ennen väitetiedoksiantoa koskevaa suullista kuulemista AMD ilmoitti kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle, että se oli tehnyt Dellin kanssa salassapitosopimuksen, jonka perusteella AMD sai oikeuden tutustua väitetiedoksiannossa käytettyihin Dellin lainauksiin. Toisin kuin Intelin kanssa tehdyt salassapitosopimukset, tällainen sopimus, jonka teki osapuoli, jolla ei sinänsä ole puolustautumisoikeutta tai oikeutta tutustua asiakirjoihin, oli puhtaasti kahdenvälinen, eikä se tuonut oikeuksia tai velvollisuuksia komissiolle. Toisin kuin mitä Intel on virheellisesti esittänyt, kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja piti väitetiedoksiannossa olevia kantelija AMD:ltä salassa pidettäviksi hyväksyttyjä Dellin lainauksia edelleen AMD:ltä salassa pidettävinä koko hallintomenettelyn ajan, mukaan luettuna suullinen kuuleminen.

c)   Asiakirja-aineistoon tutustumisoikeuden kattavuus

Edellä mainituista salassapitosopimuksista huolimatta (I.4. kohdan a alakohta) asiakirja-aineiston monimutkaisuus ja moninaiset luottamukselliset tiedot, joita se sisälsi, saivat Intelin esittämään lukuisia pyyntöjä saada tutustua aineistoon. Mahdollisimman kattavan tutustumisoikeuden antamiseksi Intelille kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja joutui henkilökohtaisesti tarkastamaan suuren määrän asiakirjoja, joita Intel ilmoitti tarvitsevansa, jotta se pystyisi puolustautumaan tehokkaasti. Kun Intelin esittämät perustelut oli arvioitu, useat näistä pyynnöistä hyväksyttiin.

Intel valitti puutteellisesta oikeudesta tutustua komission ja erään laitevalmistajan väliseen kokoukseen liittyviin asiakirjoihin. (6) Intelin perustellusta pyynnöstä kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja tutki, oliko kyseisen kokouksen aiheesta olemassa kirjallisia dokumentteja. Pääosasto esitti 29. elokuuta 2006 päivätyn muistion, ja se liitettiin asiakirja-aineistoon sen jälkeen kun kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja teki asiasta päätöksen 7. toukokuuta 2008. Samalla kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja päätti, että tämä muistio oli luonteeltaan sisäinen asetuksen (EY) N:o 1/2003 27 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 773/2004 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kysymys siitä, olisiko kyseisestä kokouksesta pitänyt laatia puolueeton pöytäkirja tai tarkka kirjallinen selostus, kuuluu periaatteessa hyvän hallintotavan piiriin, eikä sitä sen vuoksi ole syytä tarkastella kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksessa.

Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja katsoo, että Intelille annettiin täydet oikeudet asiakirja-aineistoon tutustumiseen.

d)   Tutustuminen asiakirja-aineistoon kuulumattomiin asiakirjoihin

Kuten päätösluonnoksessa (7) yksityiskohtaisesti kuvataan, Intel pyysi komissiolta 4. syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, että komissio hankkisi AMD:ltä ja antaisi Intelille listan 81 kategoriasta asiakirjoja, jotka liittyvät Intelin ja AMD:n väliseen yksityisoikeudelliseen oikeudenkäyntiin Delawaren piirituomioistuimessa Yhdysvalloissa. Kyseiset asiakirjat olivat Intelin mukaan todennäköisesti syyttömäksi todistavia. Myöhemmin 25. syyskuuta 2008 Intel pyysi komissiolta, että sen ”olisi vähintäänkin pyydettävä AMD:tä toimittamaan kaikki sisäiset asiakirjat, jotka ovat merkityksellisiä väitetiedoksiannossa ja täydentävässä väitetiedoksiannossa esitettyjen väitteiden kannalta”. Intel valitti 17. ja 29. syyskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle, että ”aineisto on selkeästi puutteellinen” ja että Intelin oikeus puolustukseen siten vaarantui.

Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vastasi 7. lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä aiempiin 22. elokuuta 2008 ja 15. syyskuuta 2008 päivättyihin asiaan liittyviin kirjeisiinsä viitaten, että kysymys siitä, onko aineisto itsessään täydellinen, on eri kuin kysymys siitä, onko tapauksessa annettu oikeus tutustua väitetysti epätäydelliseen aineistoon täydellinen. Sen vuoksi perustelut, jotka liittyvät aineiston väitettyyn epätäydellisyyteen, eivät voi todentaa väitettä, että oikeus tutustua aineistoon sellaisena kuin se on tiettynä ajankohtana ei olisi täydellinen.

Huolimatta toimivaltuuksien johdanto-osan 3 kappaleessa määritellystä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan vastuusta huolehtia menettelyn puolueettomuudesta, läpinäkyvyydestä ja tehokkuudesta, eivät sen enempää nykyiset toimivaltuudet kuin oikeuskäytäntökään anna kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle valtaa määrätä tutkimusta, jonka tarkoituksena on epätäydelliseksi väitetyn aineiston täydentäminen. Sen vuoksi, olivatpa kyseessä olevat asiakirjat itsessään merkityksellisiä puolustautumisoikeuksien kannalta tai eivät, ei kuulu kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltaan päättää kysymyksestä, ovatko tietyt toiselle lainkäyttöalueelle kuuluvat asiakirjaryhmät kuvailtu riittävän yksityiskohtaisesti ja perustellusti ja/tai pitäisikö ne tutkia vai ei, vaikka ne olisivat potentiaalisesti luonteeltaan syyllisyydestä vapauttavia. Intelin pyyntöä oli täten pidettävä toimivaltuudet ylittävänä.

e)   Ei-luottamuksellinen versio väitetiedoksiannosta ja täydentävästä väitetiedoksiannosta kantelija AMD:tä varten

Asetuksen (EY) N:o 773/2004 6 artiklan 1 kohdasta seuraa, että kantelijalla on oikeus saada väitetiedoksiannosta ja täydentävästä väitetiedoksiannosta versio, josta on poistettu luottamukselliset tiedot. Tämä oikeus heikkenisi huomattavasti ja normista tulisi merkityksetön, jos vastaanottajan lopulta saama versio ei olisi ymmärrettävä.

Sellaisen tiedon osalta, joka on kolmansien osapuolten toimittamaa ja joka julkistetaan ei vain sille, jolle väitetiedoksianto on osoitettu, vaan myös kantelijalle, on tärkeää erottaa toisistaan tieto, jota ei voida pitää luottamuksellisena, ja tieto, joka on perustellusti katsottu luottamukselliseksi, mutta joka julkistetaan, jotta ei-luottamuksellisesta versiosta tulisi ymmärrettävä. Liikesalaisuuksia ei tule julkistaa, ja perustellut vaatimukset tietojen pitämisestä salassa kantelijalta ovat periaatteessa ehdottomia. Luottamuksellisen tiedon julkistaminen on kuitenkin mahdollista kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan harkitun ja perustellun arvion perusteella, jos se täyttää seuraavat ehdot: julkistaminen on välttämätöntä, jotta väitetiedoksiannon keskeiset väitteet voitaisiin ymmärtää, kyseessä on tieto, joka on välttämätöntä rikkomisen todistamiseksi, ja julkistaminen on välttämätöntä kantelijan liittämiseksi menettelyyn niin, että tämä pystyy tekemään siitä tietoihin perustuvia huomautuksia.

Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja hylkäsi Intelin vaatimukset miltei täydestä luottamuksellisuudesta sekä väitetiedoksiannon että täydentävän väitetiedoksiannon osalta ja joutui arvioimaan poikkeuksellisen suuren määrän perusteltuja ja yksityiskohtaisia luottamuksellisuutta koskevia pyyntöjä, joita esittivät sekä Intel että tiedon tuottajat. Intel tai mikään muukaan kyseisistä yrityksistä ei turvautunut toimivaltuuksien 9 artiklan perusteella aiemmin tehtyyn päätökseen (jolla pannaan vireille niin kutsuttu AKZO-menettely (8).

Lokakuussa 2008 Intel luovutti AMD:lle täydellisen luottamuksellisen version väitetiedoksiannosta Yhdysvalloissa käytävän oikeudenkäynnin yhteydessä. Intelin mukaan tämä tapahtui tahattomasti. Intel ilmoitti asiasta komissiolle 17. maaliskuuta 2009.

f)   Kolmannet osapuolet

Kolme yhtiötä pyysi virallista pääsyä menettelyyn asianomaisina kolmansina osapuolina. Vastauksena näihin pyyntöihin kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja hyväksyi kolmansiksi osapuoliksi Silicon Graphics Inc.:n (25. syyskuuta 2007), International Business Machinesin, jäljempänä ’IBM’, (2. lokakuuta 2007), ja juuri ennen suullista kuulemista Hewlett Packard Companyn, jäljempänä ’HP’ (10. maaliskuuta 2008). Lisäksi kaksi kuluttajajärjestöä hyväksyttiin asianomaisiksi kolmansiksi osapuoliksi, kun ne olivat toimittaneet riittävät perustelut, jotka koskivat niiden etua ja oikeusasemaa. Nämä kuluttajajärjestöt olivat European Consumers Organisation Bureau Européen des Unions des Consommateurs, jäljempänä ’BEUC’ (22. helmikuuta 2008) ja ranskalainen kuluttajajärjestö Union Fédérale des Consommateurs — Que Choisir, jäljempänä ’UFC’ (6. maaliskuuta 2008). Kaikki osapuolet pyysivät ja saivat ei-luottamuksellisen tiivistelmän väitetiedoksiannosta ja täydentävästä väitetiedoksiannosta. Yksikään kolmansista osapuolista ei esittänyt kirjallisia huomautuksia.

g)   Pyydetty täydentävä lisäväitetiedoksianto objektiivisia perusteita varten

Intel otti väitetiedoksiantoon (9) antamassaan vastauksessa kannan, että objektiivisia perusteita koskevan kysymyksen käsittelyyn tarvittaisiin täydentävä väitetiedoksianto. Täydentävän lisäväitetiedoksiannon laatiminen pelkän objektiivisia perusteita koskevan kysymyksen tähden ei kuitenkaan ollut tarpeellista. Vaikka objektiivisten perusteiden puuttuminen on negatiivinen ehto väärinkäytöksen toteamiselle (10), todistustaakka on sillä osapuolella, joka vetoaa objektiivisiin perusteisiin. Sikäli kuin Intel esitti oletettavasti objektiivisia perusteita erilaisille väitetiedoksiannossa esitetyille menettelytavoille, komissio on käsitellyt ne. Oikeutta tulla kuulluksi on sen vuoksi noudatettu tässä suhteessa.

II   SUULLINEN KÄSITTELY

1.   Väitetiedoksiantoa koskeva suullinen kuuleminen

Väitetiedoksiantoa koskeva suullinen kuuleminen järjestettiin 11. ja 12. maaliskuuta 2008. Intelin ja AMD:n lisäksi kolme asianomaista kolmatta osapuolta osallistui kuulemiseen ja käytti sen aikana puheenvuoroja. Nämä olivat HP, UFC Que Choisir ja BEUC. Jäsenvaltioiden edustajien lisäksi kuulemiseen osallistui Yhdysvaltojen liittovaltion kauppakomission edustaja tarkkailijan ominaisuudessa vuonna 1999 tehtyjen hallinnollisten järjestelyjen mukaisesti. Näiden Yhdysvaltojen kanssa tehtyjen järjestelyjen lisäksi kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja hyväksyi New Yorkin osavaltion oikeusministerin (11) osallistumisen kuulemiseen tarkkailijan ominaisuudessa. Intel nimenomaisesti hyväksyi heidän osallistumisensa. Ennen luvan antamista oikeusministeri suostui luottamuksellisuutta ja tiedon käyttöä koskeviin sitoumuksiin.

Huolimatta siitä, että useat istunnot käytiin suljetuin ovin perusteltujen luottamuksellisuutta koskevien pyyntöjen takia, suullinen kuuleminen oli erittäin tärkeä, sillä se antoi Intelille mahdollisuuden esittää näkemyksensä väitteistä, niiden taustalla olevista päätelmistä (12) ja taloudellisesta arvioinnista. Tässä yhteydessä on tärkeää huomata, että kuulemisen aikana komissio teki Intelille selväksi ja Intel ymmärsi, ettei taloudellinen arviointi ollut väärinkäytöksen toteamisen edellytys.

Tämän perusteella kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan ei ole välttämätöntä ilmaista kantaansa taloudelliseen arviointiin eikä johtopäätökseen, jonka mukaan Intelin suorittamat maksut ovat omiaan johtamaan kilpailunvastaiseen markkinoiden sulkemiseen (13).

2.   Pyydetty täydentävää väitetiedoksiantoa ja asiaseikkoja koskevaa kirjettä käsittelevä suullinen kuuleminen

Intel pyysi suullisen kuulemisen järjestämistä a) asiaseikkoja koskevan kirjeen joidenkin osien ja b) täydentävän väitetiedoksiannon osalta.

| a) | Asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen liittyen Intel pyysi 20. tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellään suullista kuulemista tietyistä AMD-asiakirjoista, jotka oli toimitettu komissiolle 28. toukokuuta 2008, jäljempänä ’AMD Delaware -asiakirjat’. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja muistutti 22. tammikuuta 2009, ettei Intelillä ole oikeutta vaatia suullista kuulemista eikä komissiolla ole velvollisuutta järjestää sellaista, jotta Intelin puolustautumisoikeuksia asiaseikkoja koskevan kirjeen osalta noudatettaisiin.
  Lisäksi oli mahdotonta myöntää suullista kuulemista, jonka ainoana aiheena olisivat AMD Delaware -asiakirjat, koska ne toimitettiin osana täydentävää väitetiedoksiantoa seurannutta asiakirja-aineistoon tutustumista koskevaa menettelyä (ja mahdollisuus vastata ja pyytää täydentävää väitetiedoksiantoa koskevaa suullista kuulemista oli Intelille jo annettu), ja koska suullisen kuulemisen aihetta eivät määrittele osapuolet, vaan väitetiedoksiannossa ja/tai täydentävässä väitetiedoksiannossa esitetyt väitteet. Suullista kuulemista, joka olisi tarkoitettu pelkästään valikoituja asiakirjoja koskevien näkemysten esittämiseen, ei voitu myöntää. |
| --- | --- |

a)

Asiaseikkoja koskevaan kirjeeseen liittyen Intel pyysi 20. tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellään suullista kuulemista tietyistä AMD-asiakirjoista, jotka oli toimitettu komissiolle 28. toukokuuta 2008, jäljempänä ’AMD Delaware -asiakirjat’. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja muistutti 22. tammikuuta 2009, ettei Intelillä ole oikeutta vaatia suullista kuulemista eikä komissiolla ole velvollisuutta järjestää sellaista, jotta Intelin puolustautumisoikeuksia asiaseikkoja koskevan kirjeen osalta noudatettaisiin.

Lisäksi oli mahdotonta myöntää suullista kuulemista, jonka ainoana aiheena olisivat AMD Delaware -asiakirjat, koska ne toimitettiin osana täydentävää väitetiedoksiantoa seurannutta asiakirja-aineistoon tutustumista koskevaa menettelyä (ja mahdollisuus vastata ja pyytää täydentävää väitetiedoksiantoa koskevaa suullista kuulemista oli Intelille jo annettu), ja koska suullisen kuulemisen aihetta eivät määrittele osapuolet, vaan väitetiedoksiannossa ja/tai täydentävässä väitetiedoksiannossa esitetyt väitteet. Suullista kuulemista, joka olisi tarkoitettu pelkästään valikoituja asiakirjoja koskevien näkemysten esittämiseen, ei voitu myöntää.

| b) | Intel pyysi 5. helmikuuta 2009 päivätyssä ehdotuksessaan ja 10. helmikuuta 2009 päivätyssä kirjeessään täydentävää väitetiedoksiantoa koskevaa suullista kuulemista.
  Suullisia kuulemisia koskevat päätökset, mukaan lukien päätös, jossa hyväksytään tai hylätään väitetiedoksiantoon vastaamiselle asetetun määräajan jälkeen tehty suullista kuulemista koskeva pyyntö, kuuluu kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksien mukaiseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

b)

Intel pyysi 5. helmikuuta 2009 päivätyssä ehdotuksessaan ja 10. helmikuuta 2009 päivätyssä kirjeessään täydentävää väitetiedoksiantoa koskevaa suullista kuulemista.

Suullisia kuulemisia koskevat päätökset, mukaan lukien päätös, jossa hyväksytään tai hylätään väitetiedoksiantoon vastaamiselle asetetun määräajan jälkeen tehty suullista kuulemista koskeva pyyntö, kuuluu kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksien mukaiseen toimivaltaan.

Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vastasi sen vuoksi 17. helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellään Intelille, että subjektiivinen oikeus suulliseen kuulemiseen on voimassa vain väitetiedoksiantoon vastaamiselle asetettuun määräaikaan asti. Siitä, ettei pyyntöä ole esitetty määräaikaan mennessä, ei automaattisesti seuraa kaikissa tapauksissa, ettei kuulemista voitaisi enää järjestää. Asetuksen (EY) N:o 773/2004 10 artiklan 2 kohta yhdessä 12 artiklan kanssa ei välttämättä estä osapuolta pyytämästä suullista kuulemista. Jos pyyntöä ei esitetä määräaikaan mennessä, velvollisuutta kuulemisen järjestämiseen ei enää ole. Kuulemismenettelystä vastaavalla neuvonantajalla on oikeus ja velvollisuus käyttää harkintavaltaansa, mikäli hänelle toimitetaan myöhästynyt mutta asianmukaisesti perusteltu pyyntö.

Täydentävään väitetiedoksiantoon vastaamisen määräaikaa ei ollut pidennetty. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja otti huomioon komission yksiköiden kannan, jonka ne olivat ilmaisseet 2. helmikuuta 2009 päivätyssä kirjeessään (14) Intelille ja jonka mukaan menettelyn asianmukainen kulku ei vaatinut suullisen kuulemisen järjestämistä. Hän otti yhtä lailla huomioon kaikki Intelin kuulemisen järjestämisen puolesta esittämät perustelut, joissa pääasiallisesti viitattiin sen ”rajattomaan” suullista kuulemista koskevaan oikeuteen.

Käyttäessään harkintavaltaansa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan on otettava huomioon muun muassa kilpailusääntöjen tehokkaan soveltamisen tarve. Olennainen osa tehokasta soveltamista on komission velvollisuus tehdä päätöksensä kohtuullisen ajan kuluessa. Kilpailumenettelyn järjestämisen luonteeseen kuuluvat aikarajoitteet eivät voi oikeuttaa kuulluksi tulemisen perusoikeuden rikkomista, mutta näin ei tässä tapauksessa myöskään käynyt. Mikään ei tässä asiassa estänyt Inteliä valmistelemasta ja toimittamasta hyvissä ajoin vastaustaan täydentävään väitetiedoksiantoon, vaikka vain varotoimena, niiden tietojen perusteella, jotka sillä oli käytettävissään, etenkään kun kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja oli pidentänyt määräaikaa. Intelille oli tarjottu mahdollisuus pyytää suullista kuulemista siitä asti kun täydentävä väitetiedoksianto toimitettiin heinäkuussa 2008 aina pidennetyn määräajan loppuun, lokakuuhun 2008. Senkään jälkeen ei olisi ollut mahdotonta järjestää kuulemista, jos Intel olisi sitä pyytänyt – mitä se ei tehnyt. Mikään ei olisi estänyt kuulemismenettelystä vastaavaa neuvonantajaa järjestämästä kuulemisaikoja niin, että ne olisivat olleet yhdenmukaiset käsiteltävänä olevan välitoimia koskevan pyynnön kanssa, jolloin olisi otettu täysin huomioon meneillään oleva oikeuskäsittely. Vaikka Intel oli koko menettelyn ajan aina siihen asti, kun se teki valituksen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle, yleensä toiminut ripeästi ja määräaikoja noudattaen ja käyttäen täysin hyväkseen puolustautumisoikeuksiaan, suullisen kuulemisen myöntäminen 17. helmikuuta 2009 vallinneissa olosuhteissa olisi tämän vuoksi huomattavasti vaarantanut menettelyn edistymisen aikataulussa. Tämän ja muiden tapauskohtaisten syiden perusteella pyyntö oli hylättävä.

Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ei ole saanut Inteliltä yhteydenottoja 5. helmikuuta 2009 esitettyjen kirjallisten huomautusten käsittelyvaiheen osalta.

III   YHTEENVETO

Edellä esitetyn perusteella katson, että tässä asiassa on noudatettu kuulluksi tulemista koskevia oikeuksia.

Päätösluonnoksessa käsitellään ainoastaan sellaisia väitteitä, joista Intel on voinut esittää näkemyksensä.

Karen WILLIAMS

---

(1)  laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/462/EY, EHTY 15 ja 16 artiklan mukaisesti (EYVL L 162, 19.6.2001, s. 21).

1

(2)  Ks. päätösluonnoksen 1045–1156 kohta, joissa käsitellään tätä analyysia; esim. 1066 kohta ja sen jälkeiset kohdat, jotka koskevat Intelin käyttämää regressioanalyysia.

2

(3)  Kuten ilmaistu suoraan päätösluonnoksen 925 kohdassa, viitattu väitetiedoksiannon 337 kohdassa ja mainittu lisäväitetiedoksiannon 260 kohdassa.

3

(4)  Ks. päätösluonnoksen 18 ja 22 kappale sekä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin 27. tammikuuta 2009 antama määräys asiassa T-457/08, Intel Corp. v. komissio (toistaiseksi julkaisematon).

4

(5)  EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18.

5

(6)  Ks. päätösluonnoksen 39 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

6

(7)  71 kohta ja sen jälkeiset kohdat.

7

(8)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, asia 53/85, AKZO Chemie BV ja AZKO Chemie UK Ltd v. komissio (Kok. 1986, s. 1965).

8

(9)  823 kohta.

9

(10)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuin, asia C-95/04 P, British Airways v. komissio (Kok. 2007, s. I-2331, 69 kohta); yhdistetyt asiat C-468/06–C-478/06, Sot. Lélos kai Sia ym. v. GlaxoSmithKline (toistaiseksi julkaisematon, 39 kohta); ja viimeisimpänä asia 52/07, Kanal 5 Ltd, tuomio 11. joulukuuta 2009, (toistaiseksi julkaisematon, 47 kohta).

10

(11)  Ks. päätösluonnoksen 35 kohta.

11

(12)  Ks. esim. päätösluonnoksen 281 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

12

(13)  Päätösluonnoksen 1002–1578 kohta.

13

(14)  Ks. päätösluonnoksen 24 kohta.

14

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/13

---

Tiivistelmä: Komission päätös,

tehty 13 päivänä toukokuuta 2009,

EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä

(Asia COMP/C-3/37.990 – Intel)

2009/C 227/07

1.   JOHDANTO

| (1) | Komissio teki 13 päivänä toukokuuta 2009 päätöksen EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä. Päätös on osoitettu Intel Corporationille. Komissio julkaisee tiivistelmän komission päätöksestä, ottaen huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, tulee saataville kilpailun pääosaston verkkosivuille. |
| --- | --- |

(1)

Komissio teki 13 päivänä toukokuuta 2009 päätöksen EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan mukaisesta menettelystä. Päätös on osoitettu Intel Corporationille. Komissio julkaisee tiivistelmän komission päätöksestä, ottaen huomioon yritysten oikeutetut edut sen suhteen, ettei niiden liikesalaisuuksia paljasteta. Päätöksen teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, tulee saataville kilpailun pääosaston verkkosivuille.

2.   ASIAN KUVAUS

2.1   Menettely

| (2) | Advanced Micro Devices, jäljempänä ’AMD’, esitti komissiolle 18. lokakuuta 2000 asetuksen N:o 17/62 3 artiklan nojalla virallisen kantelun, jota täydennettiin uusilla tosiseikoilla ja väitteillä erityisesti marraskuussa 2003. |
| --- | --- |

(2)

Advanced Micro Devices, jäljempänä ’AMD’, esitti komissiolle 18. lokakuuta 2000 asetuksen N:o 17/62 3 artiklan nojalla virallisen kantelun, jota täydennettiin uusilla tosiseikoilla ja väitteillä erityisesti marraskuussa 2003.

| (3) | Toukokuussa 2004 komissio käynnisti tutkimukset täydentävään kanteluun sisältyvistä seikoista. Osana tutkintaa komissio, jonka apuna oli useita kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, teki heinäkuussa 2005 asetuksen (EY) N:o 1/2003 20 artiklan 4 kohdan mukaisen tarkastuksen neljässä Intelin toimipaikassa, jotka sijaitsevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa, Italiassa ja Espanjassa, sekä useiden Intelin asiakkaiden toimipaikoissa Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(3)

Toukokuussa 2004 komissio käynnisti tutkimukset täydentävään kanteluun sisältyvistä seikoista. Osana tutkintaa komissio, jonka apuna oli useita kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, teki heinäkuussa 2005 asetuksen (EY) N:o 1/2003 20 artiklan 4 kohdan mukaisen tarkastuksen neljässä Intelin toimipaikassa, jotka sijaitsevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa, Italiassa ja Espanjassa, sekä useiden Intelin asiakkaiden toimipaikoissa Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (4) | Komissio antoi 26. heinäkuuta 2007 väitetiedoksiannon Intelin toimista viittä merkittävää alkuperäistä laitevalmistajaa, jäljempänä ’OEM-valmistajaa’, eli Delliä, HP:tä, Aceriä, NEC:iä ja IBM:ää kohtaan. Intel vastasi 26. heinäkuuta 2007 päivättyyn väitetiedoksiantoon 8. tammikuuta 2008, ja suullinen kuuleminen pidettiin 11. ja 12. maaliskuuta 2008. |
| --- | --- |

(4)

Komissio antoi 26. heinäkuuta 2007 väitetiedoksiannon Intelin toimista viittä merkittävää alkuperäistä laitevalmistajaa, jäljempänä ’OEM-valmistajaa’, eli Delliä, HP:tä, Aceriä, NEC:iä ja IBM:ää kohtaan. Intel vastasi 26. heinäkuuta 2007 päivättyyn väitetiedoksiantoon 8. tammikuuta 2008, ja suullinen kuuleminen pidettiin 11. ja 12. maaliskuuta 2008.

| (5) | AMD esitti 17. heinäkuuta 2006 Saksan kansalliselle kilpailuviranomaiselle kantelun, jossa väitettiin, että Intel oli ryhtynyt syrjiviin markkinointijärjestelyihin ja muihin syrjiviin käytäntöihin eurooppalaisen mikropiirilaitteiden vähittäiskauppiaan Media-Saturn-Holding GmbH:n, jäljempänä ’MSH’, kanssa. Saksan kansallinen kilpailuviranomainen vaihtoi asiasta tietoja komission kanssa asetuksen (EY) N:o 1/2003 12 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(5)

AMD esitti 17. heinäkuuta 2006 Saksan kansalliselle kilpailuviranomaiselle kantelun, jossa väitettiin, että Intel oli ryhtynyt syrjiviin markkinointijärjestelyihin ja muihin syrjiviin käytäntöihin eurooppalaisen mikropiirilaitteiden vähittäiskauppiaan Media-Saturn-Holding GmbH:n, jäljempänä ’MSH’, kanssa. Saksan kansallinen kilpailuviranomainen vaihtoi asiasta tietoja komission kanssa asetuksen (EY) N:o 1/2003 12 artiklan nojalla.

| (6) | Komissio käynnisti useita, kyseisiä AMD:n väitteitä koskevia tutkintatoimenpiteitä. Se suoritti muun muassa tarkastuksia useiden eurooppalaisten mikrotietokoneiden vähittäiskauppiaiden toimitiloissa ja Intelin toimitiloissa helmikuussa 2008. Lisäksi useille merkittäville OEM-valmistajille lähetettiin lukuisia kirjallisia tietopyyntöjä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio käynnisti useita, kyseisiä AMD:n väitteitä koskevia tutkintatoimenpiteitä. Se suoritti muun muassa tarkastuksia useiden eurooppalaisten mikrotietokoneiden vähittäiskauppiaiden toimitiloissa ja Intelin toimitiloissa helmikuussa 2008. Lisäksi useille merkittäville OEM-valmistajille lähetettiin lukuisia kirjallisia tietopyyntöjä.

| (7) | Komissio julkaisi 17. heinäkuuta 2008 ylimääräisen väitetiedoksiannon Intelin toimista MSH:ta kohtaan. Kyseinen 17. heinäkuuta 2008 päivätty ylimääräinen väitetiedoksianto koski myös Intelin toimia Lenovoa kohtaan. Siihen sisältyi lisäksi uusia todisteita Intelin toimista eräitä 26. heinäkuuta 2007 päivätyssä väitetiedoksiannossa mainittuja OEM-valmistajia kohtaan. Komissio oli saanut nämä todisteet vasta 26. heinäkuuta 2007 päivätyn väitetiedoksiannon jälkeen. |
| --- | --- |

(7)

Komissio julkaisi 17. heinäkuuta 2008 ylimääräisen väitetiedoksiannon Intelin toimista MSH:ta kohtaan. Kyseinen 17. heinäkuuta 2008 päivätty ylimääräinen väitetiedoksianto koski myös Intelin toimia Lenovoa kohtaan. Siihen sisältyi lisäksi uusia todisteita Intelin toimista eräitä 26. heinäkuuta 2007 päivätyssä väitetiedoksiannossa mainittuja OEM-valmistajia kohtaan. Komissio oli saanut nämä todisteet vasta 26. heinäkuuta 2007 päivätyn väitetiedoksiannon jälkeen.

| (8) | Intel ei vastannut 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon. Sen sijaan Intel jätti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen kannekirjelmän, jossa se pyysi muun muassa, että kyseinen tuomioistuin määrää komission hankkimaan täydentäviä asiakirjoja eri lähteistä, esimerkiksi Intelin ja AMD:n välisen, Delawaren osavaltiossa Yhdysvalloissa vireillä olleen siviilioikeudellisen riita-asian asiakirjat. Intel pyysi niin ikään välitoimia, joiden tarkoituksena oli keskeyttää komission menettely, kunnes ensimmäisen asteen tuomioistuin tekee päätöksen pääasian osalta, ja antaa Intelille 30 päivän määräaika vastata 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon edellä mainitusta päätöksestä lukien. |
| --- | --- |

(8)

Intel ei vastannut 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon. Sen sijaan Intel jätti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen kannekirjelmän, jossa se pyysi muun muassa, että kyseinen tuomioistuin määrää komission hankkimaan täydentäviä asiakirjoja eri lähteistä, esimerkiksi Intelin ja AMD:n välisen, Delawaren osavaltiossa Yhdysvalloissa vireillä olleen siviilioikeudellisen riita-asian asiakirjat. Intel pyysi niin ikään välitoimia, joiden tarkoituksena oli keskeyttää komission menettely, kunnes ensimmäisen asteen tuomioistuin tekee päätöksen pääasian osalta, ja antaa Intelille 30 päivän määräaika vastata 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon edellä mainitusta päätöksestä lukien.

| (9) | Komissio lähetti 19. joulukuuta 2008 Intelille kirjeen, jossa se kiinnitti Intelin huomiota useisiin yksittäisiin todisteisiin, joita komissio aikoi käyttää mahdollisessa päätöksessä. Intel ei vastannut tähän kirjeeseen 23. tammikuuta 2009 asti jatketussa määräajassa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio lähetti 19. joulukuuta 2008 Intelille kirjeen, jossa se kiinnitti Intelin huomiota useisiin yksittäisiin todisteisiin, joita komissio aikoi käyttää mahdollisessa päätöksessä. Intel ei vastannut tähän kirjeeseen 23. tammikuuta 2009 asti jatketussa määräajassa.

| (10) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti hylkäsi 27. tammikuuta 2009 Intelin hakemuksen välitoimista ja 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon vastaamista koskevan määräajan jatkamisesta. |
| --- | --- |

(10)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti hylkäsi 27. tammikuuta 2009 Intelin hakemuksen välitoimista ja 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon vastaamista koskevan määräajan jatkamisesta.

| (11) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin päätöksen jälkeen, 5. helmikuuta 2009, Intel toimitti kirjallisen vastineen, johon sisältyi huomautuksia 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon. Komission yksiköt tutkivat Intelin myöhästyneen vastineen merkitykselliset väitteet huolimatta siitä, että Intelillä oli ollut runsaasti aikaa jättää vastineensa 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon alkuperäisen, 17. lokakuuta 2008 päättyneen määräajan puitteissa. |
| --- | --- |

(11)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin päätöksen jälkeen, 5. helmikuuta 2009, Intel toimitti kirjallisen vastineen, johon sisältyi huomautuksia 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon. Komission yksiköt tutkivat Intelin myöhästyneen vastineen merkitykselliset väitteet huolimatta siitä, että Intelillä oli ollut runsaasti aikaa jättää vastineensa 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon alkuperäisen, 17. lokakuuta 2008 päättyneen määräajan puitteissa.

| (12) | Intel kirjoitti 10. helmikuuta 2009 kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle ja pyysi suullista kuulemista 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon liittyen. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vastasi 17. helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, jossa evättiin Intelin pyyntö. |
| --- | --- |

(12)

Intel kirjoitti 10. helmikuuta 2009 kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle ja pyysi suullista kuulemista 17. heinäkuuta 2008 päivättyyn ylimääräiseen väitetiedoksiantoon liittyen. Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja vastasi 17. helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, jossa evättiin Intelin pyyntö.

| (13) | Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi yksimielisen myönteisen lausunnon 28. huhtikuuta 2009 ja 8. toukokuuta 2009. |
| --- | --- |

(13)

Kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevä neuvoa-antava komitea antoi yksimielisen myönteisen lausunnon 28. huhtikuuta 2009 ja 8. toukokuuta 2009.

2.2   Päätöksen kohteena oleva tuote ja merkitykselliset markkinat

| (14) | Päätöksen kohteena olevat tuotteet ovat x86-arkkitehtuurin mukaiset keskusyksiköt. Keskusyksikkö on kaikkien tietokoneiden keskeinen osa sekä yleisen suorituskyvyn että järjestelmän kustannusten kannalta. Siitä käytetään usein nimitystä ”tietokoneen aivot”. Keskusyksiköiden valmistusprosessissa tarvitaan huipputeknologiaa ja kalliita laitteita. |
| --- | --- |

(14)

Päätöksen kohteena olevat tuotteet ovat x86-arkkitehtuurin mukaiset keskusyksiköt. Keskusyksikkö on kaikkien tietokoneiden keskeinen osa sekä yleisen suorituskyvyn että järjestelmän kustannusten kannalta. Siitä käytetään usein nimitystä ”tietokoneen aivot”. Keskusyksiköiden valmistusprosessissa tarvitaan huipputeknologiaa ja kalliita laitteita.

| (15) | Tietokoneissa käytetyt keskusyksiköt voidaan jakaa kahteen luokkaan: x86-arkkitehtuurin mukaiset keskusyksiköt ja muunlaiset keskusyksiköt. x86-arkkitehtuuri on Intelin omia keskusyksiköitään varten kehittämä standardi. Arkkitehtuurissa voidaan käyttää sekä Windows- että Linux-käyttöjärjestelmiä. Windows on linkitetty ensisijaisesti x86-käskykantaan. Ennen vuotta 2000 markkinoilla oli useita x86-keskusyksiköiden valmistajia. Useimmat niistä ovat kuitenkin poistuneet markkinoilta. Vuoden 2000 jälkeen Intel ja AMD ovat olleet käytännössä ainoat x86-keskusyksiköitä valmistavat yhtiöt. |
| --- | --- |

(15)

Tietokoneissa käytetyt keskusyksiköt voidaan jakaa kahteen luokkaan: x86-arkkitehtuurin mukaiset keskusyksiköt ja muunlaiset keskusyksiköt. x86-arkkitehtuuri on Intelin omia keskusyksiköitään varten kehittämä standardi. Arkkitehtuurissa voidaan käyttää sekä Windows- että Linux-käyttöjärjestelmiä. Windows on linkitetty ensisijaisesti x86-käskykantaan. Ennen vuotta 2000 markkinoilla oli useita x86-keskusyksiköiden valmistajia. Useimmat niistä ovat kuitenkin poistuneet markkinoilta. Vuoden 2000 jälkeen Intel ja AMD ovat olleet käytännössä ainoat x86-keskusyksiköitä valmistavat yhtiöt.

| (16) | Komission tiedustelun perusteella pääteltiin, etteivät merkitykselliset tuotemarkkinat olleet x86-keskusyksiköiden markkinoita laajemmat. Päätöksessä ei oteta kantaa siihen, voitaisiinko merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmä jakaa edelleen pöytämikrojen, sylimikrojen ja palvelimien x86-keskusyksiköihin, koska Intelin markkinaosuudet eivät poikkea minkään määritelmän osalta siten, että määräävä markkinaosuus muuttuisi. |
| --- | --- |

(16)

Komission tiedustelun perusteella pääteltiin, etteivät merkitykselliset tuotemarkkinat olleet x86-keskusyksiköiden markkinoita laajemmat. Päätöksessä ei oteta kantaa siihen, voitaisiinko merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmä jakaa edelleen pöytämikrojen, sylimikrojen ja palvelimien x86-keskusyksiköihin, koska Intelin markkinaosuudet eivät poikkea minkään määritelmän osalta siten, että määräävä markkinaosuus muuttuisi.

| (17) | Maantieteelliset markkinat on määritelty maailmanlaajuisiksi. |
| --- | --- |

(17)

Maantieteelliset markkinat on määritelty maailmanlaajuisiksi.

| (18) | Päätöksessä tarkastellun kymmenvuotisjakson (1997–2007) aikana Intelillä oli jatkuvasti hyvin suuret markkinaosuudet, jotka ylittivät tai olivat noin 70 prosenttia. |
| --- | --- |

(18)

Päätöksessä tarkastellun kymmenvuotisjakson (1997–2007) aikana Intelillä oli jatkuvasti hyvin suuret markkinaosuudet, jotka ylittivät tai olivat noin 70 prosenttia.

| (19) | Lisäksi x86-keskusyksiköiden markkinoilla on merkittäviä markkinoille tulon ja laajentumisen esteitä. Ne johtuvat x86-keskusyksiköiden valmistamisessa välttämättömistä kuoletetuista tutkimus- ja kehitysinvestoinneista, immateriaalioikeuksista ja tuotantovälineistä. Myös Intelin vahva (käytännössä ehdoton) asema tuotemerkkinä ja tästä aiheutuva tuotteiden erilaistuminen toimivat markkinoille tulon esteenä. Todetut markkinoille tulon ja laajentumisen suuret esteet ovat johdonmukaisia havaitun markkinarakenteen perusteella: kaikki Intelin kilpailijat AMD:tä lukuun ottamatta ovat poistuneet markkinoilta tai jääneet markkinaosuudeltaan merkityksettömiksi. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi x86-keskusyksiköiden markkinoilla on merkittäviä markkinoille tulon ja laajentumisen esteitä. Ne johtuvat x86-keskusyksiköiden valmistamisessa välttämättömistä kuoletetuista tutkimus- ja kehitysinvestoinneista, immateriaalioikeuksista ja tuotantovälineistä. Myös Intelin vahva (käytännössä ehdoton) asema tuotemerkkinä ja tästä aiheutuva tuotteiden erilaistuminen toimivat markkinoille tulon esteenä. Todetut markkinoille tulon ja laajentumisen suuret esteet ovat johdonmukaisia havaitun markkinarakenteen perusteella: kaikki Intelin kilpailijat AMD:tä lukuun ottamatta ovat poistuneet markkinoilta tai jääneet markkinaosuudeltaan merkityksettömiksi.

| (20) | Intelin markkinaosuuden ja markkinoille tulon ja laajentumisen esteiden perusteella päätöksessä todetaan, että Intelillä oli määräävä markkina-asema ainakin päätöksen kattamalla jaksolla (lokakuusta 2002 joulukuuhun 2007). |
| --- | --- |

(20)

Intelin markkinaosuuden ja markkinoille tulon ja laajentumisen esteiden perusteella päätöksessä todetaan, että Intelillä oli määräävä markkina-asema ainakin päätöksen kattamalla jaksolla (lokakuusta 2002 joulukuuhun 2007).

2.3   Yhteenveto rikkomisesta

| (21) | Päätöksessä kuvataan kahdenlaisia Intelin toimia sen kauppakumppaneita kohtaan: ehdollisia alennuksia ja niin sanottuja peittelemättömiä rajoituksia. |
| --- | --- |

(21)

Päätöksessä kuvataan kahdenlaisia Intelin toimia sen kauppakumppaneita kohtaan: ehdollisia alennuksia ja niin sanottuja peittelemättömiä rajoituksia.

2.3.1   Ehdolliset alennukset

2.3.1.1   Alennusten luonne ja vaikutus

| (22) | Intel antoi suurimmille OEM-valmistajille alennuksia, joiden ehtona oli, että kyseiset valmistajat ostavat kaikki tai lähes kaikki tarvitsemansa tarvikkeet Inteliltä. Tämä pätee






  — | Intelin Dellille joulukuusta 2002 joulukuuhun 2005 ulottuneella jaksolla myöntämiin alennuksiin, joiden ehtona oli, että Dell ostaa yksinomaan Intelin keskusyksiköitä; |
| --- | --- | --- |

(22)

Intel antoi suurimmille OEM-valmistajille alennuksia, joiden ehtona oli, että kyseiset valmistajat ostavat kaikki tai lähes kaikki tarvitsemansa tarvikkeet Inteliltä. Tämä pätee

—

Intelin Dellille joulukuusta 2002 joulukuuhun 2005 ulottuneella jaksolla myöntämiin alennuksiin, joiden ehtona oli, että Dell ostaa yksinomaan Intelin keskusyksiköitä;

| — | Intelin HP:lle marraskuusta 2002 toukokuuhun 2005 ulottuneella jaksolla myöntämiin alennuksiin, joiden ehtona oli erityisesti se, että HP ostaa vähintään 95 prosenttia yrityskäyttöön tarkoitettujen pöytämikrojen markkinasegmentissä tarvitsemistaan keskusyksiköistä Inteliltä (jäljelle jääneeseen 5 prosenttiin, jotka HP:llä oli lupa ostaa AMD:ltä, sovellettiin puolestaan muita rajoittavia ehtoja, kuten 2.3.2 kohdassa selvitetään); |
| --- | --- |

—

Intelin HP:lle marraskuusta 2002 toukokuuhun 2005 ulottuneella jaksolla myöntämiin alennuksiin, joiden ehtona oli erityisesti se, että HP ostaa vähintään 95 prosenttia yrityskäyttöön tarkoitettujen pöytämikrojen markkinasegmentissä tarvitsemistaan keskusyksiköistä Inteliltä (jäljelle jääneeseen 5 prosenttiin, jotka HP:llä oli lupa ostaa AMD:ltä, sovellettiin puolestaan muita rajoittavia ehtoja, kuten 2.3.2 kohdassa selvitetään);

| — | Intelin NEC:ille lokakuusta 2002 marraskuuhun 2005 ulottuneella jaksolla myöntämiin alennuksiin, joiden ehtona oli, että NEC ostaa vähintään 80 prosenttia pöytämikro- ja sylimikrosegmenteissä tarvitsemistaan keskusyksiköistä Inteliltä; |
| --- | --- |

—

Intelin NEC:ille lokakuusta 2002 marraskuuhun 2005 ulottuneella jaksolla myöntämiin alennuksiin, joiden ehtona oli, että NEC ostaa vähintään 80 prosenttia pöytämikro- ja sylimikrosegmenteissä tarvitsemistaan keskusyksiköistä Inteliltä;

| — | Intelin Lenovolle vuoden 2007 aikana myöntämiin alennuksiin, joiden ehtona oli, että Lenovo ostaa sylimikrosegmentissä tarvitsemansa keskusyksiköt yksinomaan Inteliltä. |
| --- | --- |

—

Intelin Lenovolle vuoden 2007 aikana myöntämiin alennuksiin, joiden ehtona oli, että Lenovo ostaa sylimikrosegmentissä tarvitsemansa keskusyksiköt yksinomaan Inteliltä.

| (23) | Vastaavasti Intel suoritti Euroopan suurimmalle henkilökohtaisten tietokoneiden vähittäiskauppiaalle Media Saturn Holdingille (MSH) maksuja, joiden ehtona oli, että MSH myy yksinomaan Intelin keskusyksikölle perustuvia henkilökohtaisia tietokoneita. Vaikutukseltaan nämä maksut vastaavat OEM-valmistajille myönnettyjä ehdollisia alennuksia. |
| --- | --- |

(23)

Vastaavasti Intel suoritti Euroopan suurimmalle henkilökohtaisten tietokoneiden vähittäiskauppiaalle Media Saturn Holdingille (MSH) maksuja, joiden ehtona oli, että MSH myy yksinomaan Intelin keskusyksikölle perustuvia henkilökohtaisia tietokoneita. Vaikutukseltaan nämä maksut vastaavat OEM-valmistajille myönnettyjä ehdollisia alennuksia.

| (24) | EY:n tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että ”se, että tällainen yritys sitoo ostajia – vaikka näiden pyynnöstäkin – velvoitteella tai lupauksella hankkia yksinomaisesti kaikki tai huomattava osa tarvitsemistaan tuotteista mainitulta yritykseltä, on perustamissopimuksen 82 artiklassa (EY) tarkoitettua määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä riippumatta siitä, asetetaanko kyseinen velvoite sellaisenaan vai saako sen vastineena alennuksia. Sama pätee myös silloin, kun yritys soveltaa – sitomatta ostajia muodollisella velvoitteella – joko kyseisten ostajien kanssa tehtyjen sopimusten määräysten perusteella tai yksipuolisesti asiakasuskollisuuteen perustuvaa alennusjärjestelmää eli antaa alennuksia tai hyvityksiä, joiden ehtona on, että asiakas hankkii kaikki tai lähes kaikki tarvitsemansa kyseiset tuotteet (riippumatta siitä, onko ostojen määrä suuri tai pieni) määräävässä asemassa olevalta yritykseltä.” (1) |
| --- | --- |

(24)

EY:n tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että ”se, että tällainen yritys sitoo ostajia – vaikka näiden pyynnöstäkin – velvoitteella tai lupauksella hankkia yksinomaisesti kaikki tai huomattava osa tarvitsemistaan tuotteista mainitulta yritykseltä, on perustamissopimuksen 82 artiklassa (EY) tarkoitettua määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä riippumatta siitä, asetetaanko kyseinen velvoite sellaisenaan vai saako sen vastineena alennuksia. Sama pätee myös silloin, kun yritys soveltaa – sitomatta ostajia muodollisella velvoitteella – joko kyseisten ostajien kanssa tehtyjen sopimusten määräysten perusteella tai yksipuolisesti asiakasuskollisuuteen perustuvaa alennusjärjestelmää eli antaa alennuksia tai hyvityksiä, joiden ehtona on, että asiakas hankkii kaikki tai lähes kaikki tarvitsemansa kyseiset tuotteet (riippumatta siitä, onko ostojen määrä suuri tai pieni) määräävässä asemassa olevalta yritykseltä.” (1)

| (25) | Päätöksessä esitetään päätelmä, että Intelin myöntämät ehdolliset alennukset ovat asiakasuskollisuuteen perustuvia alennuksia, jotka täyttävät Hoffmann-La Roche-oikeuskäytännössä mainitut ehdot. Päätöksessä todetaan Intelin ehdollisista maksuista MSH:lle, että kyseisten maksujen taloudellinen mekanismi vastaa OEM-valmistajille myönnettyjä ehdollisia alennuksia. Tämän vuoksi päätöksessä katsotaan, että myös ne täyttävät Hoffmann-La Roche-oikeuskäytännössä mainitut ehdot. |
| --- | --- |

(25)

Päätöksessä esitetään päätelmä, että Intelin myöntämät ehdolliset alennukset ovat asiakasuskollisuuteen perustuvia alennuksia, jotka täyttävät Hoffmann-La Roche-oikeuskäytännössä mainitut ehdot. Päätöksessä todetaan Intelin ehdollisista maksuista MSH:lle, että kyseisten maksujen taloudellinen mekanismi vastaa OEM-valmistajille myönnettyjä ehdollisia alennuksia. Tämän vuoksi päätöksessä katsotaan, että myös ne täyttävät Hoffmann-La Roche-oikeuskäytännössä mainitut ehdot.

| (26) | Lisäksi on syytä panna merkille, että OEM-valmistajilla oli yleinen epävarmuus siitä, kuinka suuri osuus alennuksista tai maksuista tarkalleen menetettäisiin, jos tarvikkeita hankittaisiin (enemmän) Intelin kilpailijalta AMD:ltä. Osuus oletettiin merkittäväksi ja suhteettoman suureksi verrattuna AMD:ltä hankittavien yksiköiden määrään. Lisäksi oli mahdollista, että Intel antaisi lakkautetut alennukset kilpaileville OEM-valmistajille. Alennusten vuoksi kyseisten OEM-valmistajien ja MSH:n vapautta hankkia keskusyksiköitä AMD:ltä oli siis rajoitettu. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi on syytä panna merkille, että OEM-valmistajilla oli yleinen epävarmuus siitä, kuinka suuri osuus alennuksista tai maksuista tarkalleen menetettäisiin, jos tarvikkeita hankittaisiin (enemmän) Intelin kilpailijalta AMD:ltä. Osuus oletettiin merkittäväksi ja suhteettoman suureksi verrattuna AMD:ltä hankittavien yksiköiden määrään. Lisäksi oli mahdollista, että Intel antaisi lakkautetut alennukset kilpaileville OEM-valmistajille. Alennusten vuoksi kyseisten OEM-valmistajien ja MSH:n vapautta hankkia keskusyksiköitä AMD:ltä oli siis rajoitettu.

| (27) | Intelin suurimmille OEM-valmistajille ja MSH:lle myöntämiä alennuksia ja suorittamia maksuja olisi tarkasteltava myös AMD:n edustaman kasvavan kilpailu-uhan kannalta. Tältä osin päätöksestä ilmenee, että OEM-valmistajat, tietohallintopäälliköt ja Intel katsoivat, että AMD:n tuotteissa oli tiettyjä myönteisiä innovatiivisia ominaisuuksia ja että ne olivat mahdollinen vaihtoehto Intelin tuotteille. Vaikka päätökseen ei sisällykään ehdotonta kannanottoa Intelin ja AMD:n tässä käsiteltyjen tuotteiden tekniseen suorituskykyyn, OEM-valmistajien vastineista ja samalta ajanjaksolta peräisin olevista asiakirjoista ilmenee, että OEM-valmistajat katsoivat AMD:n x86-keskusyksiköiden soveltuvan ainakin osittain omiin tarpeisiinsa. |
| --- | --- |

(27)

Intelin suurimmille OEM-valmistajille ja MSH:lle myöntämiä alennuksia ja suorittamia maksuja olisi tarkasteltava myös AMD:n edustaman kasvavan kilpailu-uhan kannalta. Tältä osin päätöksestä ilmenee, että OEM-valmistajat, tietohallintopäälliköt ja Intel katsoivat, että AMD:n tuotteissa oli tiettyjä myönteisiä innovatiivisia ominaisuuksia ja että ne olivat mahdollinen vaihtoehto Intelin tuotteille. Vaikka päätökseen ei sisällykään ehdotonta kannanottoa Intelin ja AMD:n tässä käsiteltyjen tuotteiden tekniseen suorituskykyyn, OEM-valmistajien vastineista ja samalta ajanjaksolta peräisin olevista asiakirjoista ilmenee, että OEM-valmistajat katsoivat AMD:n x86-keskusyksiköiden soveltuvan ainakin osittain omiin tarpeisiinsa.

2.3.1.2   Yhtä tehokkaan kilpailijan analyysi

| (28) | Sen lisäksi, että päätöksessä osoitetaan oikeuskäytännössä määriteltyjen väärinkäytön toteamisen edellytysten täyttyvän, siinä myös analysoidaan taloudellisesti alennusten kykyä sulkea markkinoilta kilpailija, joka olisi yhtä tehokas kuin Intel muttei määräävässä asemassa. Pääpiirteissään testissä selvitetään, millä hinnalla Inteliin nähden ”yhtä tehokkaan” kilpailijan olisi tarjottava keskusyksiköitä, jotta OEM-valmistajan menettämä Intelin alennus korvautuisi. |
| --- | --- |

(28)

Sen lisäksi, että päätöksessä osoitetaan oikeuskäytännössä määriteltyjen väärinkäytön toteamisen edellytysten täyttyvän, siinä myös analysoidaan taloudellisesti alennusten kykyä sulkea markkinoilta kilpailija, joka olisi yhtä tehokas kuin Intel muttei määräävässä asemassa. Pääpiirteissään testissä selvitetään, millä hinnalla Inteliin nähden ”yhtä tehokkaan” kilpailijan olisi tarjottava keskusyksiköitä, jotta OEM-valmistajan menettämä Intelin alennus korvautuisi.

| (29) | Tämä yhtä tehokkaan kilpailijan analyysi perustuu oletuksiin, koska siinä selvitetään, estyykö sellaisen kilpailijan tulo markkinoille, joka on yhtä tehokas kuin Intel mutta joka pyrkii tarjoamaan myyntipohjaltaan Intelin tuotetta suppeampaa tuotetta. Analyysiin ei periaatteessa vaikuta se, onko AMD tosiasiallisesti kyennyt tulemaan markkinoille vai ei. |
| --- | --- |

(29)

Tämä yhtä tehokkaan kilpailijan analyysi perustuu oletuksiin, koska siinä selvitetään, estyykö sellaisen kilpailijan tulo markkinoille, joka on yhtä tehokas kuin Intel mutta joka pyrkii tarjoamaan myyntipohjaltaan Intelin tuotetta suppeampaa tuotetta. Analyysiin ei periaatteessa vaikuta se, onko AMD tosiasiallisesti kyennyt tulemaan markkinoille vai ei.

| (30) | Analyysissa otetaan huomioon kolme tekijää: kilpailun piiriin kuuluva osuus (kuinka paljon asiakkaan ostotarpeesta voidaan todellisuudessa hankkia uudelta kilpailijalta tietyllä aikajaksolla), merkityksellinen aikaväli (enintään yksi vuosi) ja olennainen lähtökohta hyväksyttävien kustannusten mittaamiselle (keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset). Jos Intelin alennusjärjestelmästä seuraa, että kilpailun piiriin kuuluvan osuuden huomioon ottaen yhtä tehokkaan kilpailijan on tarjottava tuotteitaan Intelin kustannuksiin nähden hyväksyttäviä kustannuksia halvemmalla, jotta Intelin alennuksen menettäminen korvautuu OEM-valmistajalle, siitä seuraa myös, että alennus pystyy sulkemaan yhtä tehokkaan kilpailijan markkinoilta. Tämän vuoksi loppukuluttajalla ei ole mahdollisuutta valita niiden erilaisten tuotteiden välillä, joita OEM-valmistaja olisi tarjonnut, jos se olisi tehnyt päätöksensä yksinomaan tuotteiden suhteellisen paremmuuden sekä Intelin ja sen kilpailijoiden tarjoamien kappalehintojen perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Analyysissa otetaan huomioon kolme tekijää: kilpailun piiriin kuuluva osuus (kuinka paljon asiakkaan ostotarpeesta voidaan todellisuudessa hankkia uudelta kilpailijalta tietyllä aikajaksolla), merkityksellinen aikaväli (enintään yksi vuosi) ja olennainen lähtökohta hyväksyttävien kustannusten mittaamiselle (keskimääräiset vältettävissä olevat kustannukset). Jos Intelin alennusjärjestelmästä seuraa, että kilpailun piiriin kuuluvan osuuden huomioon ottaen yhtä tehokkaan kilpailijan on tarjottava tuotteitaan Intelin kustannuksiin nähden hyväksyttäviä kustannuksia halvemmalla, jotta Intelin alennuksen menettäminen korvautuu OEM-valmistajalle, siitä seuraa myös, että alennus pystyy sulkemaan yhtä tehokkaan kilpailijan markkinoilta. Tämän vuoksi loppukuluttajalla ei ole mahdollisuutta valita niiden erilaisten tuotteiden välillä, joita OEM-valmistaja olisi tarjonnut, jos se olisi tehnyt päätöksensä yksinomaan tuotteiden suhteellisen paremmuuden sekä Intelin ja sen kilpailijoiden tarjoamien kappalehintojen perusteella.

| (31) | Samanlainen analyysi on tehty myös Intelin maksuista MSH:lle. Selvitettäessä näiden maksujen kykyä sulkea yhtä tehokas kilpailija markkinoilta on otettu huomioon myös se, että maksut suoritetaan hankintaketjun muussa vaiheessa ja että niiden vaikutus on lisänä OEM-valmistajille myönnettyjen ehdollisten alennusten vaikutuksiin. |
| --- | --- |

(31)

Samanlainen analyysi on tehty myös Intelin maksuista MSH:lle. Selvitettäessä näiden maksujen kykyä sulkea yhtä tehokas kilpailija markkinoilta on otettu huomioon myös se, että maksut suoritetaan hankintaketjun muussa vaiheessa ja että niiden vaikutus on lisänä OEM-valmistajille myönnettyjen ehdollisten alennusten vaikutuksiin.

2.3.1.3   Suurimpien OEM-valmistajien strateginen merkitys

| (32) | Päätöksessä osoitetaan niin ikään siitä, että tietyt OEM-valmistajat, erityisesti Dell ja HP, ovat strategisesti muita tärkeämpiä, koska ne pystyvät tarjoamaan keskusyksikkövalmistajalle pääsyn markkinoille. Ne voidaan erottaa muista OEM-valmistajista kolmen keskeisen perusteen avulla: i) markkinaosuus, ii) vahva osuus markkinoiden kannattavammasta osa-alueesta ja iii) mahdollisuus kelpuuttaa uusi keskusyksikkö markkinoille. Tämän vuoksi pienemmät OEM-valmistajat eivät pysty kelpuuttamaan uusia keskusyksiköitä markkinoille samalla tavoin kuin HP ja Dell, varsinkaan yritysmarkkinoille, jotka ovat kannattavimmat. |
| --- | --- |

(32)

Päätöksessä osoitetaan niin ikään siitä, että tietyt OEM-valmistajat, erityisesti Dell ja HP, ovat strategisesti muita tärkeämpiä, koska ne pystyvät tarjoamaan keskusyksikkövalmistajalle pääsyn markkinoille. Ne voidaan erottaa muista OEM-valmistajista kolmen keskeisen perusteen avulla: i) markkinaosuus, ii) vahva osuus markkinoiden kannattavammasta osa-alueesta ja iii) mahdollisuus kelpuuttaa uusi keskusyksikkö markkinoille. Tämän vuoksi pienemmät OEM-valmistajat eivät pysty kelpuuttamaan uusia keskusyksiköitä markkinoille samalla tavoin kuin HP ja Dell, varsinkaan yritysmarkkinoille, jotka ovat kannattavimmat.

2.3.1.4   Kilpailulle ja kuluttajille aiheutuva haitta

| (33) | Komission keräämien todisteiden perusteella tehtiin päätelmä, että Intelin ehdolliset alennukset ja maksut voimistivat keskeisten OEM-valmistajien ja suuren vähittäiskauppiaan asiakasuskollisuutta ja että niiden vaikutukset täydensivät toisiaan niin, että ne vähensivät merkittävästi kilpailijan mahdollisuuksia kilpailla x86-keskusyksiköiden paremmuuden perusteella. Tällä tavoin Intelin kilpailun vastaisesta toiminnasta seurasi kuluttajien valinnanvaran kaventuminen ja innovoinnin kannustimien heikkeneminen. |
| --- | --- |

(33)

Komission keräämien todisteiden perusteella tehtiin päätelmä, että Intelin ehdolliset alennukset ja maksut voimistivat keskeisten OEM-valmistajien ja suuren vähittäiskauppiaan asiakasuskollisuutta ja että niiden vaikutukset täydensivät toisiaan niin, että ne vähensivät merkittävästi kilpailijan mahdollisuuksia kilpailla x86-keskusyksiköiden paremmuuden perusteella. Tällä tavoin Intelin kilpailun vastaisesta toiminnasta seurasi kuluttajien valinnanvaran kaventuminen ja innovoinnin kannustimien heikkeneminen.

2.3.1.5   Objektiivisen perustelun puuttuminen

| (34) | Intel esitti kahdenlaisia väittämiä pyrkiessään perustelemaan alennusjärjestelmäänsä: i) alennusta käyttäessään Intel oli ainoastaan reagoinut kilpailijoidensa hintakilpailuun ja kohdannut kilpailun tällä tavoin ja ii) kunkin yksittäisen OEM-valmistajan yhteydessä käytetty alennusjärjestelmä oli välttämätön keskusyksikköjä valmistavalle teollisuudelle merkittävien tehokkuusetujen saavuttamiseksi. Viimeksi mainittuun liittyen Intel esitti, että sen alennusten mahdollisilla yksinoikeusvaatimuksilla saavutettiin neljänlaisia tehokkuushyötyjä: halvemmat hinnat, mittakaavaedut, muut kustannussäästöt ja tuotannon tehokkuusedut sekä riskinjakoon ja markkinointiin liittyvät tehokkuusedut. Lisäksi Intel väitti, että alennuksiin liitetyt ehdot olivat välttämättömiä näiden tehokkuusetujen saavuttamiseksi ja että niiden vaikutus kilpailuun oli vähäinen siksi, että AMD kasvoi tutkinnan kohteena olevalla aikajaksolla. |
| --- | --- |

(34)

Intel esitti kahdenlaisia väittämiä pyrkiessään perustelemaan alennusjärjestelmäänsä: i) alennusta käyttäessään Intel oli ainoastaan reagoinut kilpailijoidensa hintakilpailuun ja kohdannut kilpailun tällä tavoin ja ii) kunkin yksittäisen OEM-valmistajan yhteydessä käytetty alennusjärjestelmä oli välttämätön keskusyksikköjä valmistavalle teollisuudelle merkittävien tehokkuusetujen saavuttamiseksi. Viimeksi mainittuun liittyen Intel esitti, että sen alennusten mahdollisilla yksinoikeusvaatimuksilla saavutettiin neljänlaisia tehokkuushyötyjä: halvemmat hinnat, mittakaavaedut, muut kustannussäästöt ja tuotannon tehokkuusedut sekä riskinjakoon ja markkinointiin liittyvät tehokkuusedut. Lisäksi Intel väitti, että alennuksiin liitetyt ehdot olivat välttämättömiä näiden tehokkuusetujen saavuttamiseksi ja että niiden vaikutus kilpailuun oli vähäinen siksi, että AMD kasvoi tutkinnan kohteena olevalla aikajaksolla.

| (35) | Komissio tarkasteli näitä väitteitä ja selvitti, missä määrin Intelin toimet olisivat hyväksyttäviä pyrittäessä saavuttamaan Intelin esittämiä tehokkuusetuja oikeasuhtaisesti. Komissio katsoi kuitenkin, että Intelin väitteet objektiivisesta perustelusta olivat virheellisiä. Ne liittyvät yleisesti toimintaan, jota komissio ei vastustanut (eli hyvitysten tai alennusten myöntämiseen), mutta eivät komission vastustamaan toimintaan (hyvityksiin tai alennuksiin liitettyihin ehtoihin). Komissio katsoi, ettei yksikään tehokkuusetuja koskevista vastineista ollut asianmukainen perustelu kyseisille toimille. |
| --- | --- |

(35)

Komissio tarkasteli näitä väitteitä ja selvitti, missä määrin Intelin toimet olisivat hyväksyttäviä pyrittäessä saavuttamaan Intelin esittämiä tehokkuusetuja oikeasuhtaisesti. Komissio katsoi kuitenkin, että Intelin väitteet objektiivisesta perustelusta olivat virheellisiä. Ne liittyvät yleisesti toimintaan, jota komissio ei vastustanut (eli hyvitysten tai alennusten myöntämiseen), mutta eivät komission vastustamaan toimintaan (hyvityksiin tai alennuksiin liitettyihin ehtoihin). Komissio katsoi, ettei yksikään tehokkuusetuja koskevista vastineista ollut asianmukainen perustelu kyseisille toimille.

2.3.1.6   Päätelmä

| (36) | Päätöksessä todetaan päätelmänä, että kaikki Intelin Dellille, HP:lle, NEC:ille ja MSH:lle myöntämät ehdolliset alennukset ovat perustamissopimuksen 82 artiklassa ja ETA-sopimuksen 54 artiklassa tarkoitettua määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä. |
| --- | --- |

(36)

Päätöksessä todetaan päätelmänä, että kaikki Intelin Dellille, HP:lle, NEC:ille ja MSH:lle myöntämät ehdolliset alennukset ovat perustamissopimuksen 82 artiklassa ja ETA-sopimuksen 54 artiklassa tarkoitettua määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä.

2.3.2   Peittelemättömät rajoitukset

| (37) | Intel suoritti suurille OEM-valmistajille maksuja, joiden ehtona oli, että kyseiset OEM-valmistajat lykkäävät AMD-pohjaisten tuotteiden markkinoille tuloa tai peruuttavat sen ja/tai rajoittavat AMD-pohjaisten tuotteiden jakelua. Tämä pätee






  — | Intelin maksuihin HP:lle, joiden ehtona oli, että HP myy AMD-pohjaisia, yrityksille tarkoitettuja pöytämikroja vain pienille ja keskisuurille yrityksille ja vain suoramyyntikanavien kautta (erotukseksi jälleenmyyjistä) ja että HP lykkää ensimmäisen AMD-pohjaisen, yrityksille tarkoitetun pöytämikron tuloa markkinoille Euroopassa kuudella kuukaudella; tämä väärinkäyttö kesti marraskuusta 2002 toukokuuhun 2005; |
| --- | --- | --- |

(37)

Intel suoritti suurille OEM-valmistajille maksuja, joiden ehtona oli, että kyseiset OEM-valmistajat lykkäävät AMD-pohjaisten tuotteiden markkinoille tuloa tai peruuttavat sen ja/tai rajoittavat AMD-pohjaisten tuotteiden jakelua. Tämä pätee

—

Intelin maksuihin HP:lle, joiden ehtona oli, että HP myy AMD-pohjaisia, yrityksille tarkoitettuja pöytämikroja vain pienille ja keskisuurille yrityksille ja vain suoramyyntikanavien kautta (erotukseksi jälleenmyyjistä) ja että HP lykkää ensimmäisen AMD-pohjaisen, yrityksille tarkoitetun pöytämikron tuloa markkinoille Euroopassa kuudella kuukaudella; tämä väärinkäyttö kesti marraskuusta 2002 toukokuuhun 2005;

| — | Intelin maksuihin Acerille, joiden ehtona oli, että Acer lykkää AMD-pohjaisen sylimikron markkinoille tuloa syyskuusta 2003 tammikuuhun 2004; |
| --- | --- |

—

Intelin maksuihin Acerille, joiden ehtona oli, että Acer lykkää AMD-pohjaisen sylimikron markkinoille tuloa syyskuusta 2003 tammikuuhun 2004;

| — | Intelin maksuihin Lenovolle, joiden ehtona oli, että Lenovo lykkää AMD-pohjaisten sylimikrojen markkinoille tuloa kesäkuusta 2006 vuoden 2006 loppuun. |
| --- | --- |

—

Intelin maksuihin Lenovolle, joiden ehtona oli, että Lenovo lykkää AMD-pohjaisten sylimikrojen markkinoille tuloa kesäkuusta 2006 vuoden 2006 loppuun.

| (38) | Asiassa Irish Sugar yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että määräävässä asemassa olevan yrityksen sopimus ”yhden tukkukauppiaan ja yhden vähittäiskauppiaan kanssa kilpailevien vähittäismyyntiin tarkoitettujen sokerituotteiden, toisin sanoen Compagnie Française de Sucrerien yhden kilogramman painoisten ’Eurolux’-sokeripakettien, vaihdosta omiin sokeripaketteihinsa” on määräävän aseman väärinkäyttöä. (2) Kyseisellä vaihtojärjestelyllä määräävässä asemassa oleva yhtiö esti kilpailijan merkkiä olemasta markkinoilla, koska vähittäiskauppiailla ei enää ollut varastossa ”Eurolux”-nimistä sokeria vaan niiden määrä korvattiin määräävässä asemassa olevan yrityksen sokerilla. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että ”kantaja on vaikuttanut haitallisesti vähittäismyyntiin tarkoitetun sokerin Irlannin markkinoille uuden tuotteen eli Eurolux-merkkisen sokerin tulon myötä mahdollisesti syntyneen kilpailun rakenteeseen ryhtymällä edellä selostettuihin kilpailevien tuotteiden vaihtoihin markkinoilla, joilla tapahtuvasta myynnistä sen osuus oli yli 80 prosenttia.” (3) |
| --- | --- |

(38)

Asiassa Irish Sugar yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että määräävässä asemassa olevan yrityksen sopimus ”yhden tukkukauppiaan ja yhden vähittäiskauppiaan kanssa kilpailevien vähittäismyyntiin tarkoitettujen sokerituotteiden, toisin sanoen Compagnie Française de Sucrerien yhden kilogramman painoisten ’Eurolux’-sokeripakettien, vaihdosta omiin sokeripaketteihinsa” on määräävän aseman väärinkäyttöä. (2) Kyseisellä vaihtojärjestelyllä määräävässä asemassa oleva yhtiö esti kilpailijan merkkiä olemasta markkinoilla, koska vähittäiskauppiailla ei enää ollut varastossa ”Eurolux”-nimistä sokeria vaan niiden määrä korvattiin määräävässä asemassa olevan yrityksen sokerilla. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että ”kantaja on vaikuttanut haitallisesti vähittäismyyntiin tarkoitetun sokerin Irlannin markkinoille uuden tuotteen eli Eurolux-merkkisen sokerin tulon myötä mahdollisesti syntyneen kilpailun rakenteeseen ryhtymällä edellä selostettuihin kilpailevien tuotteiden vaihtoihin markkinoilla, joilla tapahtuvasta myynnistä sen osuus oli yli 80 prosenttia.” (3)

| (39) | Päätöksessä todetaan, että Intelin toiminta haittasi suoraan kilpailua. Tuotteen, jonka markkinoille tuloa valmistaja oli aktiivisesti suunnitellut, markkinoille tulo lykkääntyi tai estyi. Tämän vuoksi kuluttajien valinnanvara oli suppeampi kuin muutoin olisi ollut. Intelin toiminta ei ole normaalia kilpailua paremmuuden perusteella. Lisäksi Intelin OEM-valmistajille suorittamat maksut, joiden tarkoituksena oli viivyttää, peruuttaa tai muulla tavoin rajoittaa AMD-pohjaisen tuotteen tuloa markkinoille tai rajoittaa sen jakelua, eivät liittyneet mihinkään oikeutettuun objektiiviseen perusteluun tai tehokkuushyötyyn. |
| --- | --- |

(39)

Päätöksessä todetaan, että Intelin toiminta haittasi suoraan kilpailua. Tuotteen, jonka markkinoille tuloa valmistaja oli aktiivisesti suunnitellut, markkinoille tulo lykkääntyi tai estyi. Tämän vuoksi kuluttajien valinnanvara oli suppeampi kuin muutoin olisi ollut. Intelin toiminta ei ole normaalia kilpailua paremmuuden perusteella. Lisäksi Intelin OEM-valmistajille suorittamat maksut, joiden tarkoituksena oli viivyttää, peruuttaa tai muulla tavoin rajoittaa AMD-pohjaisen tuotteen tuloa markkinoille tai rajoittaa sen jakelua, eivät liittyneet mihinkään oikeutettuun objektiiviseen perusteluun tai tehokkuushyötyyn.

2.3.3   Yhtenäinen strategia

| (40) | Päätöksen mukaan kumpikin Intelin toimista – sen toimet edellä mainittuja yksittäisiä OEM-valmistajia kohtaan ja MSH:ta kohtaan – on EY:n perustamissopimuksen 82 artiklassa tarkoitettua määräävän aseman väärinkäyttöä ja samalla osa yhtenäistä strategiaa, jonka päämääränä on sulkea Intelin ainoa merkittävä kilpailija AMD x86-keskusyksiköiden markkinoiden ulkopuolelle. Tämän vuoksi yksittäiset väärinkäytöt ovat osa yhtä EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan rikkomista. |
| --- | --- |

(40)

Päätöksen mukaan kumpikin Intelin toimista – sen toimet edellä mainittuja yksittäisiä OEM-valmistajia kohtaan ja MSH:ta kohtaan – on EY:n perustamissopimuksen 82 artiklassa tarkoitettua määräävän aseman väärinkäyttöä ja samalla osa yhtenäistä strategiaa, jonka päämääränä on sulkea Intelin ainoa merkittävä kilpailija AMD x86-keskusyksiköiden markkinoiden ulkopuolelle. Tämän vuoksi yksittäiset väärinkäytöt ovat osa yhtä EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan rikkomista.

| (41) | Päätöksessä todetaan myös, että Intelin toimintaa, jota harjoitettiin kumuloituvasti kahdella jakeluketjun tasolla (suuret OEM-valmistajat ja suuri vähittäiskauppias), on tarkasteltava AMD:n edustaman kasvavan kilpailu-uhkan kannalta. Intelin toiminnan vaikutukset täydensivät toisiaan, koska ne estivät kilpailijoiden tulon markkinoille ja heikensivät merkittävästi niiden kykyä kilpailla omien keskusyksiköidensä paremmuuden perusteella. Tämän seurauksena loppuasiakkaita estettiin keinotekoisesti valitsemasta muita kuin Intel-pohjaisia tietokoneita niiden paremmuuden (keskusyksiköiden hinta ja laatu) perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Päätöksessä todetaan myös, että Intelin toimintaa, jota harjoitettiin kumuloituvasti kahdella jakeluketjun tasolla (suuret OEM-valmistajat ja suuri vähittäiskauppias), on tarkasteltava AMD:n edustaman kasvavan kilpailu-uhkan kannalta. Intelin toiminnan vaikutukset täydensivät toisiaan, koska ne estivät kilpailijoiden tulon markkinoille ja heikensivät merkittävästi niiden kykyä kilpailla omien keskusyksiköidensä paremmuuden perusteella. Tämän seurauksena loppuasiakkaita estettiin keinotekoisesti valitsemasta muita kuin Intel-pohjaisia tietokoneita niiden paremmuuden (keskusyksiköiden hinta ja laatu) perusteella.

| (42) | Tässä yhteydessä komissio viittaa niin ikään oikeuskäytäntöön, jossa todetaan seuraavaa: ”Kun yksi tai useampi määräävässä markkina-asemassa oleva yritys panee todellisuudessa toimeen menettelytavan, jonka tarkoituksena on kilpailijan syrjäyttäminen, se, että toivottua tulosta ei ole saavutettu, ei riitä sen toteamiseksi, että kyse ei olisi perustamissopimuksen 86 artiklassa (nykyinen 82 artikla) tarkoitetusta määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä.” (4) |
| --- | --- |

(42)

Tässä yhteydessä komissio viittaa niin ikään oikeuskäytäntöön, jossa todetaan seuraavaa: ”Kun yksi tai useampi määräävässä markkina-asemassa oleva yritys panee todellisuudessa toimeen menettelytavan, jonka tarkoituksena on kilpailijan syrjäyttäminen, se, että toivottua tulosta ei ole saavutettu, ei riitä sen toteamiseksi, että kyse ei olisi perustamissopimuksen 86 artiklassa (nykyinen 82 artikla) tarkoitetusta määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä.” (4)

3.   PÄÄTÖS

| (43) | Päätöksessä todetaan, että Intel on rikkonut perustamissopimuksen 82 artiklaa ja ETA-sopimuksen 54 artiklaa yhdessä ja jatkuvassa perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan rikkomisessa lokakuusta 2002 joulukuuhun 2007 toteuttamalla strategiaa, jonka päämääränä on kilpailijoiden sulkeminen x86-keskusyksiköiden markkinoilta. |
| --- | --- |

(43)

Päätöksessä todetaan, että Intel on rikkonut perustamissopimuksen 82 artiklaa ja ETA-sopimuksen 54 artiklaa yhdessä ja jatkuvassa perustamissopimuksen 82 artiklan ja ETA-sopimuksen 54 artiklan rikkomisessa lokakuusta 2002 joulukuuhun 2007 toteuttamalla strategiaa, jonka päämääränä on kilpailijoiden sulkeminen x86-keskusyksiköiden markkinoilta.

| (44) | Intel Corporationille on määrätty rikkomisesta 1 060 000 000 EUR sakko. |
| --- | --- |

(44)

Intel Corporationille on määrätty rikkomisesta 1 060 000 000 EUR sakko.

| (45) | Intelin Corporationin on lopetettava rikkominen välittömästi, jos näin ei ole vielä tapahtunut, ja sen on pidättäydyttävä vastedes toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia. |
| --- | --- |

(45)

Intelin Corporationin on lopetettava rikkominen välittömästi, jos näin ei ole vielä tapahtunut, ja sen on pidättäydyttävä vastedes toteuttamasta toimenpiteitä, joilla on samanlaisia tai vastaavia tavoitteita tai vaikutuksia.

---

(1)  Asia 85/76, Hoffmann-La Roche & Co. v. komissio (Kok. 1979, s. 461, 89 kohta).

(2)  Asia T-228/97, Irish Sugar (Kok. 1999, s. II-2969, 226 kohta).

(3)  Ibidem, 233 kohta.

(4)  Yhdistetyt asiat T-24/93, T-25/93, T-26/93 ja T-28/93, Compagnie Maritime Belge v. komissio (Kok. 1996, s. II-1201, 149 kohta); ks. myös asia C-202/07 P, France Telecom v. komissio (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa), 107–113 kohta.

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/18

---

Lelujen turvallisuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä neuvoston direktiivin 88/378/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)

2009/C 227/08

| ESO:n viitenumero (1) | Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi
  (ja viiteasiakirja) | Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL | Korvattavan standardin viitenumero | Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa Huomautus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A8:2009
  Lelujen turvallisuus. Osa 1: Mekaaniset ja fysikaaliset ominaisuudet | 30.4.2009 | EN 71-1:2005+A6:2008
  Huomautus 2.1 | 31.10.2009 |
| Huomautus: ”Imukuppikärkisten ammuslelujen osalta kohdan 4.17.1 b) vaatimus vetotestin tekemisestä kohdan 8.4.2.3 mukaisesti ei kata näiden lelujen aiheuttamaa tukehtumisvaaraa” – komission päätös 2007/224/EY tehty 4 päivänä huhtikuuta 2007 (EYVL L 96, 11.4.2007, s. 18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Lelujen turvallisuus. Osa 2: Syttyvyys | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Lelujen turvallisuus. Osa 3: Eräiden alkuaineiden siirtyminen | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Lelujen turvallisuus. Kemian harrastesarjat | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Lelujen turvallisuus. Osa 5: Kemialliset lelut (lelusarjat) harrastesarjoja lukuunottamatta | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-7:2002
  Lelujen turvallisuus. Osa 7: Sormivärit. Vaatimukset ja testausmenetelmät | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Lelujen turvallisuus. Osa 8: Sisällä ja ulkona kotikäyttöön tarkoitetut keinut, liukumäet ja vastaavat lelut | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (30.11.2006) |
| CENELEC | EN 62115:2005
  Sähkölelut – Turvallisuus
  IEC 62115:2003 (Muutettu) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996
  - A1:1996
  - A2:1997
  - A3:2002
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (1.1.2008) |

ESO:n viitenumero (1)

Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi

(ja viiteasiakirja)

Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL

Korvattavan standardin viitenumero

Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa Huomautus 1

CEN

EN 71-1:2005+A8:2009

Lelujen turvallisuus. Osa 1: Mekaaniset ja fysikaaliset ominaisuudet

30.4.2009

EN 71-1:2005+A6:2008

Huomautus 2.1

31.10.2009

Huomautus: ”Imukuppikärkisten ammuslelujen osalta kohdan 4.17.1 b) vaatimus vetotestin tekemisestä kohdan 8.4.2.3 mukaisesti ei kata näiden lelujen aiheuttamaa tukehtumisvaaraa” – komission päätös 2007/224/EY tehty 4 päivänä huhtikuuta 2007 (EYVL L 96, 11.4.2007, s. 18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Lelujen turvallisuus. Osa 2: Syttyvyys

16.9.2008

EN 71-2:2006

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Lelujen turvallisuus. Osa 3: Eräiden alkuaineiden siirtyminen

12.10.1995

EN 71-3:1988

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Lelujen turvallisuus. Kemian harrastesarjat

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Lelujen turvallisuus. Osa 5: Kemialliset lelut (lelusarjat) harrastesarjoja lukuunottamatta

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.7.2006)

CEN

EN 71-7:2002

Lelujen turvallisuus. Osa 7: Sormivärit. Vaatimukset ja testausmenetelmät

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Lelujen turvallisuus. Osa 8: Sisällä ja ulkona kotikäyttöön tarkoitetut keinut, liukumäet ja vastaavat lelut

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(30.11.2006)

CENELEC

EN 62115:2005

Sähkölelut – Turvallisuus

IEC 62115:2003 (Muutettu) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996

- A1:1996

- A2:1997

- A3:2002

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(1.1.2008)

| Huomautus 1: | Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin. |
| --- | --- |

Huomautus 1:

Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin.

| Huomautus 2.1: | Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.1:

Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.2: | Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.2:

Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.3: | Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus direktiivin olennaisten vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

Huomautus 2.3:

Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus direktiivin olennaisten vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan.

| Huomautus 3: | Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta. |
| --- | --- |

Huomautus 3:

Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta.

HUOM:

| — | Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY , sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY , liitteenä. |
| --- | --- |

—

Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY , sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY , liitteenä.

| — | Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä. |
| --- | --- |

—

Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä.

| — | Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta. |
| --- | --- |

—

Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta.

Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista saa Internet-osoitteesta

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Eurooppalaiset standardointielimet:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/20

---

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 8. joulukuuta 2008 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

Esittelijä: Tšekki

2009/C 227/09

| 1. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (”sulautuma-asetus”) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yrityskeskittymän. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (”sulautuma-asetus”) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yrityskeskittymän.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että komission toimivalta on vahvistettu päätöksessä, joka tehtiin Espanjan ja Saksan kilpailuviranomaisten sulautuma-asetuksen 22 artiklan 1 kohdan nojalla tekemien siirtopyyntöjen johdosta 16 päivänä toukokuuta 2008 sulautuma-asetuksen 22 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että komission toimivalta on vahvistettu päätöksessä, joka tehtiin Espanjan ja Saksan kilpailuviranomaisten sulautuma-asetuksen 22 artiklan 1 kohdan nojalla tekemien siirtopyyntöjen johdosta 16 päivänä toukokuuta 2008 sulautuma-asetuksen 22 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| 3. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tämän keskittymän tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat ovat seuraavat:






  a) | kiinteä teknisen laadun bentsoehappo |
| --- | --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tämän keskittymän tarkastelussa merkitykselliset tuotemarkkinat ovat seuraavat:

a)

kiinteä teknisen laadun bentsoehappo

| b) | natriumbentsoaatti, jonka tuotemarkkinat ovat sorbaateista erilliset; jätetään kuitenkin avoimeksi se, kuuluvatko kaliumbentsoaatti ja kalsiumbentsoaatti samoille markkinoille |
| --- | --- |

b)

natriumbentsoaatti, jonka tuotemarkkinat ovat sorbaateista erilliset; jätetään kuitenkin avoimeksi se, kuuluvatko kaliumbentsoaatti ja kalsiumbentsoaatti samoille markkinoille

| c) | dibentsoaattipehmittimet. |
| --- | --- |

c)

dibentsoaattipehmittimet.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tämän keskittymän tarkastelussa






  a) | kiinteän teknisen laadun bentsoehapon merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETAn laajuiset |
| --- | --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tämän keskittymän tarkastelussa

a)

kiinteän teknisen laadun bentsoehapon merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETAn laajuiset

| b) | natriumbentsoaatin merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmä voidaan jättää avoimeksi |
| --- | --- |

b)

natriumbentsoaatin merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmä voidaan jättää avoimeksi

| c) | dibentsoaattipehmittimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETAn laajuiset. |
| --- | --- |

c)

dibentsoaattipehmittimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETAn laajuiset.

| 5. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä aiheuttaisi kiinteän teknisen laadun bentsoehapon ETAn laajuisilla markkinoilla yksipuolisia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä aiheuttaisi kiinteän teknisen laadun bentsoehapon ETAn laajuisilla markkinoilla yksipuolisia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

| 6. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta natriumbentsoaatin markkinoilla niiden maantieteellisestä määritelmästä huolimatta yksipuolisia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta natriumbentsoaatin markkinoilla niiden maantieteellisestä määritelmästä huolimatta yksipuolisia vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

| 7. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta natriumbentsoaatin markkinoilla koordinoituja vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä ei aiheuta natriumbentsoaatin markkinoilla koordinoituja vaikutuksia, jotka saattavat olennaisesti estää tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

| 8. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi rajalliset mahdollisuudet mutta ei kannusteita sulkea kilpailijansa dibentsoaattipehmittimien ETAn laajuisilta tuotantoketjun loppupään markkinoilta ja sen vuoksi ehdotetulla keskittymällä ei ole haitallisia vaikutuksia kyseisillä tuotantoketjun loppupään markkinoilla. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi rajalliset mahdollisuudet mutta ei kannusteita sulkea kilpailijansa dibentsoaattipehmittimien ETAn laajuisilta tuotantoketjun loppupään markkinoilta ja sen vuoksi ehdotetulla keskittymällä ei ole haitallisia vaikutuksia kyseisillä tuotantoketjun loppupään markkinoilla.

| 9. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että osapuolten antamat sitoumukset, ts. nestemäiseen bentsoehappoon liittyvästä toiminnasta ja kahdesta tuotantoketjun loppupään markkinoiden tuotteesta (kiinteä bentsoehappo ja natriumbentsoaatti) luopuminen, riittävät poistamaan keskittymän aiheuttamat kilpailuongelmat kiinteän teknisen laadun bentsoehapon ETAn laajuisilla markkinoilla.
  Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että osapuolten antamat sitoumukset, ts. nestemäiseen bentsoehappoon liittyvästä toiminnasta ja kahdesta tuotantoketjun loppupään markkinoiden tuotteesta (kiinteä bentsoehappo ja natriumbentsoaatti) luopuminen, riittävät poistamaan keskittymän aiheuttamat kilpailuongelmat kiinteän teknisen laadun bentsoehapon ETAn laajuisilla markkinoilla.

Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 10. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu toimenpide ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla varsinkaan sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun määräävän aseman luomisen tai vahvistamisen tuloksena, jos osapuolet noudattavat antamiaan sitoumuksia kaikilta osin, sekä siitä, että ehdotetun keskittymän olisi näin ollen katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan.
  Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa. |
| --- | --- |

10.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu toimenpide ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla varsinkaan sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa, 8 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun määräävän aseman luomisen tai vahvistamisen tuloksena, jos osapuolet noudattavat antamiaan sitoumuksia kaikilta osin, sekä siitä, että ehdotetun keskittymän olisi näin ollen katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan.

Vähemmistö pidättyy ottamasta kantaa.

| 11. | Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

11.

Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/22

---

Loppukertomus (1) asiassa COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

2009/C 227/10

Päätösluonnoksen perusteella voidaan todeta seuraavaa:

JOHDANTO

Sen jälkeen kun Espanja ja Saksa olivat siirtäneet asian sulautuma-asetuksen (2) 22 artiklan 1 kohdan nojalla komission käsiteltäväksi, komissio vastaanotti 17. kesäkuuta 2008 ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Arsenal Capital Partners (Arsenal) hankkii yksinomaisen määräysvallan yrityksessä DSM Special Products B.V. (DSP) ostamalla osakkeita.

Komissio aloitti 6. elokuuta 2008 menettelyn, koska se epäili vakavasti keskittymän soveltuvuutta yhteismarkkinoille (3).

Komissio lähetti Arsenalille 7. lokakuuta 2008 väitetiedoksiannon, jossa se totesi keskittymän aiheuttavan horisontaalisia kilpailuongelmia kiinteän bentsoehapon ja natriumbentsoaatin markkinoilla sekä vertikaalisia kilpailuongelmia bentsoehaposta valmistettavien bentsoaattipehmittimien markkinoilla.

Arsenal vastasi väitetiedoksiantoon 21. lokakuuta 2008.

Tutustuminen asiakirja-aineistoon

Ilmoituksen tehnyt osapuoli sai 8. ja 9. lokakuuta 2008 tutustua niihin komission tutkimusasiakirjoihin, jotka olivat olemassa sinä päivänä, jolloin väitetiedoksianto annettiin tiedoksi. Se sai myöhemmin tilaisuuden tutustua muuhun osaan aineistosta sekä väitetiedoksiannon tiedoksiantamisen jälkeen vastaanotettuihin ei-luottamuksellisiin tietoihin. Tämä tapahtui 22. lokakuuta sekä 4. ja 5. marraskuuta 2008.

Suullinen kuuleminen

Ilmoituksen tehneen osapuolen pyynnöstä järjestettiin 27. lokakuuta 2008 suullinen kuuleminen, johon osallistuivat sekä Arsenal että DSP.

Kuulemisen jälkeinen menettely

Osapuolten kirjallisten ja suullisten lausuntojen perusteella komissio arvioi uudelleen joitakin väitetiedoksiannossa esittämistään alustavista havainnoista ja rajoitti bentsoaattipehmittimien merkitykselliset tuotemarkkinat ainoastaan dibentsoaattipehmittimiin. Tämän seurauksena komissio muutti vertikaalista markkinoiden sulkemista koskevaa vastaväitettään.

Ilmoituksen tehneelle osapuolelle lähetettiin 4. marraskuuta 2008 asiaseikkoja koskeva kirje, jossa selitettiin muutettua vastaväitettä. Ilmoituksen tehnyt osapuoli sai mahdollisuuden esittää huomautuksensa kyseisessä kirjeessä esitetyistä uusista seikoista ja päätelmistä. Se sai 4. ja 5. marraskuuta 2008 tilaisuuden tutustua tietoihin, joiden perusteella komissio muutti vastaväitettään.

Mielestäni asiaseikkoja koskeva kirje oli sekä välttämätön että riittävä sen varmistamiseksi, että ilmoituksen tehneen osapuolen oikeutta tulla kuulluksi noudatettiin samalla kun sille annettiin mahdollisuus esittää riittäviä korjaustoimenpiteitä muutettujen kilpailuongelmien poistamiseksi.

Sitoumukset

Muuttaakseen keskittymän yhteismarkkinoille soveltuvaksi ilmoituksen tehnyt osapuoli ehdotti 6. marraskuuta 2008 korjaustoimenpiteitä, joista komissio suoritti markkinatestin.

Ilmoituksen tehnyt osapuoli sai tutustua markkinatestiin saatuihin ei-luottamuksellisiin vastauksiin 21. marraskuuta 2008.

Markkinatestin jälkeen komissio katsoi, että korjaustoimenpiteet eivät riittäneet poistamaan havaittuja kilpailuongelmia. Arsenal toimitti tämän jälkeen 3. joulukuuta 2008 parannetun ehdotuksen korjaustoimenpiteiksi.

PÄÄTÖSLUONNOS

Komissio on luopunut päätösluonnoksessa vastaväitteestään, joka koski natriumbentsoaatin ja bentsoaattipehmittimien markkinoita. Lisäksi komissio päättelee, että parannetut korjaustoimenpiteet riittävät poistamaan havaitut kilpailuongelmat kiinteän bentsoehapon markkinoilla. Näin ollen komissio katsoo, että ilmoitettu keskittymä soveltuu yhteismarkkinoille sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos korjaustoimenpiteet toteutetaan.

Ilmoituksen tehnyt osapuoli tai kolmannet osapuolet eivät ole toimittaneet minulle kyselyjä tai huomautuksia. Tämän perusteella ja ottaen huomioon edellä mainitut seikat katson, ettei ole aihetta erityisiin huomautuksiin oikeudesta tulla kuulluksi.

Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2008.

Michael ALBERS

---

(1)  Laadittu tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan toimivaltuuksista 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/462/EY, EHTY) 15 ja 16 artiklan mukaisesti (EUVL L 162, 19.6.2001, s. 21).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004 (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

2

(3)  Asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c) alakohta.

3

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/24

---

Tiivistelmä: Komission päätös,

tehty, 9 päivänä tammikuuta 2009,

keskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.5153 – Arsenal/DSP)

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8439 lopullinen)

(Ainoastaan Englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 227/11

Komissio teki 9 päivänä tammikuuta 2009 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla todistusvoimaisella kielellä ja komission työkielillä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I   TOIMIVALTA

| (1) | Asia koskee ehdotetusta yrityskeskittymästä annettua ilmoitusta, jonka komissio vastaanotti 17. kesäkuuta 2008 sen jälkeen, kun asiasta oli esitetty siirtopyyntö sulautuma-asetuksen 22 artiklan 1 kohdan nojalla. Ehdotuksen mukaan yhdysvaltalainen yritys Arsenal Capital Partners (Arsenal) hankkisi sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisen yrityksen Royal DSM N.V. (DSM) alankomaalaisessa tytäryrityksessä DSM Special Products B.V. (DSP) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

(1)

Asia koskee ehdotetusta yrityskeskittymästä annettua ilmoitusta, jonka komissio vastaanotti 17. kesäkuuta 2008 sen jälkeen, kun asiasta oli esitetty siirtopyyntö sulautuma-asetuksen 22 artiklan 1 kohdan nojalla. Ehdotuksen mukaan yhdysvaltalainen yritys Arsenal Capital Partners (Arsenal) hankkisi sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisen yrityksen Royal DSM N.V. (DSM) alankomaalaisessa tytäryrityksessä DSM Special Products B.V. (DSP) ostamalla osakkeita.

| (2) | Komission toimivalta tässä asiassa perustuu Espanjan kilpailuviranomaisen 2. huhtikuuta 2008 sulautuma-asetuksen 22 artiklan 1 kohdan nojalla esittämään siirtopyyntöön. Saksan kilpailuviranomainen yhtyi pyyntöön 28. huhtikuuta 2008. Komissio hyväksyi siirron 16. toukokuuta 2008 tehdyllä päätöksellä, joka annettiin tiedoksi ilmoituksen tekijälle 29. toukokuuta 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komission toimivalta tässä asiassa perustuu Espanjan kilpailuviranomaisen 2. huhtikuuta 2008 sulautuma-asetuksen 22 artiklan 1 kohdan nojalla esittämään siirtopyyntöön. Saksan kilpailuviranomainen yhtyi pyyntöön 28. huhtikuuta 2008. Komissio hyväksyi siirron 16. toukokuuta 2008 tehdyllä päätöksellä, joka annettiin tiedoksi ilmoituksen tekijälle 29. toukokuuta 2008.

II   OSAPUOLET

| (3) | Arsenal on pääomasijoitusyhtiö, joka käyttää Arsenal Capital Partners QP rahastonsa kautta määräysvaltaa virolaisessa yrityksessä Velsicol Chemical Corporation (Velsicol). Velsicol valmistaa pehmittimiä, elintarvikelisäaineita ja teollisuuden välituotteita. Velsicol on ainoa Arsenalin liiketoimintayksikkö, joka toimii liiketoimen vaikutuspiiriin kuuluvalla alalla. |
| --- | --- |

(3)

Arsenal on pääomasijoitusyhtiö, joka käyttää Arsenal Capital Partners QP rahastonsa kautta määräysvaltaa virolaisessa yrityksessä Velsicol Chemical Corporation (Velsicol). Velsicol valmistaa pehmittimiä, elintarvikelisäaineita ja teollisuuden välituotteita. Velsicol on ainoa Arsenalin liiketoimintayksikkö, joka toimii liiketoimen vaikutuspiiriin kuuluvalla alalla.

| (4) | DSM:n tytäryritys DSP valmistaa elintarvikelisäaineita ja teollisuuden välituotteita. |
| --- | --- |

(4)

DSM:n tytäryritys DSP valmistaa elintarvikelisäaineita ja teollisuuden välituotteita.

| (5) | Sekä Velsicol että DSP tuottavat ja toimittavat bentsoehappoa ja natriumbentsoaattia. Velsicol tuottaa lisäksi bentsoaattipehmittimiä, jotka ovat bentsoehapon tuotantoketjun loppupään markkinoiden tuote, ETA:ssa (Virossa), Yhdysvalloissa ja Kiinassa. Kiinassa Velsicol valmistaa kyseistä tuotetta yhteisyrityksessä, jonka se on perustanut kiinalaisen yrityksen Wuhan Youji Industries Company Limited (Wuhan) kanssa. Wuhan on keskittymän osapuolten tärkein kiinalainen kilpailija bentsoehapon tuotannon alalla. Yhdysvalloissa Velsicol ostaa pehmittimien tuotannossa käytettävää bentsoehappoa yhdysvaltalaiselta yritykseltä Emerald Kalama Chemical LLC (Emerald), joka on osapuolten ainoa yhdysvaltalainen kilpailija bentsoehapon, natriumbentsoaatin ja bentsoaattipehmittimien tuotannon alalla. |
| --- | --- |

(5)

Sekä Velsicol että DSP tuottavat ja toimittavat bentsoehappoa ja natriumbentsoaattia. Velsicol tuottaa lisäksi bentsoaattipehmittimiä, jotka ovat bentsoehapon tuotantoketjun loppupään markkinoiden tuote, ETA:ssa (Virossa), Yhdysvalloissa ja Kiinassa. Kiinassa Velsicol valmistaa kyseistä tuotetta yhteisyrityksessä, jonka se on perustanut kiinalaisen yrityksen Wuhan Youji Industries Company Limited (Wuhan) kanssa. Wuhan on keskittymän osapuolten tärkein kiinalainen kilpailija bentsoehapon tuotannon alalla. Yhdysvalloissa Velsicol ostaa pehmittimien tuotannossa käytettävää bentsoehappoa yhdysvaltalaiselta yritykseltä Emerald Kalama Chemical LLC (Emerald), joka on osapuolten ainoa yhdysvaltalainen kilpailija bentsoehapon, natriumbentsoaatin ja bentsoaattipehmittimien tuotannon alalla.

III   LIIKETOIMI

| (6) | Kyse on liiketoimesta, jolla Arsenal hankkii DSP:n määräysvaltaansa. DSP on DSM:n eli myyjän kokonaan omistama tytäryritys. Liiketoimi koskee peruskemikaalien tuotantoa, ja sen mukaan Arsenal hankkii määräysvaltaansa kaikki DSP:n osakkeet. |
| --- | --- |

(6)

Kyse on liiketoimesta, jolla Arsenal hankkii DSP:n määräysvaltaansa. DSP on DSM:n eli myyjän kokonaan omistama tytäryritys. Liiketoimi koskee peruskemikaalien tuotantoa, ja sen mukaan Arsenal hankkii määräysvaltaansa kaikki DSP:n osakkeet.

| (7) | VevoVitall-tavaramerkki pysyy kuitenkin DSM-konsernin alankomaalaisen tytäryrityksen DSM Nutritional Productsin (DNP) omistuksessa. DNP:n ja DSP:n 5. helmikuuta 2008 allekirjoittaman toimitussopimuksen mukaan DSP jatkaa VevoVitallin tuotantoa ja sen myyntiä DNP:lle. VevoVitall on erittäin puhtaan bentsoehapon tavaramerkki. Sitä käytetään rehussa, ja se on DSP:n omistaman patentin suojaama. |
| --- | --- |

(7)

VevoVitall-tavaramerkki pysyy kuitenkin DSM-konsernin alankomaalaisen tytäryrityksen DSM Nutritional Productsin (DNP) omistuksessa. DNP:n ja DSP:n 5. helmikuuta 2008 allekirjoittaman toimitussopimuksen mukaan DSP jatkaa VevoVitallin tuotantoa ja sen myyntiä DNP:lle. VevoVitall on erittäin puhtaan bentsoehapon tavaramerkki. Sitä käytetään rehussa, ja se on DSP:n omistaman patentin suojaama.

| (8) | Koska Arsenal saa liiketoimen myötä yksinomaisen määräysvallan DSP:ssä hankkimalla omistukseensa sen koko osakepääoman, kyse on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa olevan määritelmän mukaisesta yrityskeskittymästä. |
| --- | --- |

(8)

Koska Arsenal saa liiketoimen myötä yksinomaisen määräysvallan DSP:ssä hankkimalla omistukseensa sen koko osakepääoman, kyse on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa olevan määritelmän mukaisesta yrityskeskittymästä.

IV   PERUSTELUT

1.   Merkitykselliset markkinat

| (9) | Liiketoimi liittyy kiinteän teknisen laadun bentsoehapon, natriumbentsoaatin ja bentsoaattipehmittimien tuotantoon. Näiden tuotteiden valmistuksessa käytetään tuotantopanoksena nestemäistä bentsoehappoa. Liiketoimen osapuolet ovat ETA:n ainoat nestemäisen teknisen laadun bentsoehapon, kiinteän teknisen laadun bentsoehapon ja natriumbentsoaatin tuottajat. Velsicol tuottaa ETA:ssa myös bentsoaattipehmittimiä. |
| --- | --- |

(9)

Liiketoimi liittyy kiinteän teknisen laadun bentsoehapon, natriumbentsoaatin ja bentsoaattipehmittimien tuotantoon. Näiden tuotteiden valmistuksessa käytetään tuotantopanoksena nestemäistä bentsoehappoa. Liiketoimen osapuolet ovat ETA:n ainoat nestemäisen teknisen laadun bentsoehapon, kiinteän teknisen laadun bentsoehapon ja natriumbentsoaatin tuottajat. Velsicol tuottaa ETA:ssa myös bentsoaattipehmittimiä.

| (10) | Vaikka sekä DSP (Rotterdamissa sijaitsevassa tuotantolaitoksessaan) että Velsicol (Virossa sijaitsevassa tuotantolaitoksessaan) tuottavat nestemäistä teknisen laadun bentsoehappoa, kiinteää teknisen laadun bentsoehappoa ja natriumbentsoaattia, liiketoimen osapuolten toiminnoissa on päällekkäisyyttä vain kiinteän bentsoehapon ja natriumbentsoaatin osalta, sillä Velsicol tuottaa nestemäistä bentsoehappoa ainoastaan omaan käyttöön. |
| --- | --- |

(10)

Vaikka sekä DSP (Rotterdamissa sijaitsevassa tuotantolaitoksessaan) että Velsicol (Virossa sijaitsevassa tuotantolaitoksessaan) tuottavat nestemäistä teknisen laadun bentsoehappoa, kiinteää teknisen laadun bentsoehappoa ja natriumbentsoaattia, liiketoimen osapuolten toiminnoissa on päällekkäisyyttä vain kiinteän bentsoehapon ja natriumbentsoaatin osalta, sillä Velsicol tuottaa nestemäistä bentsoehappoa ainoastaan omaan käyttöön.

1.1   Kiinteän teknisen laadun bentsoehapon markkinat

1.1.1   Tuotemarkkinat

| (11) | Komissio yhtyi ilmoituksen tekijän kantaan, että teknisen laadun bentsoehappo kuuluu eri tuotemarkkinoille kuin korkeamman puhtausasteen bentsoehapot, ts. ultrapuhtaat bentsoehapot ja rehuissa käytettävät bentsoehapot, sillä kyseiset tuotteet ovat vain vähäisessä määrin korvattavissa keskenään kysyntä- ja tarjontapuolella. Osapuolten toiminnoissa ei ole päällekkäisyyttä myöskään korkeamman puhtaustason bentsoehapon osalta, sillä vain DSP valmistaa sitä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio yhtyi ilmoituksen tekijän kantaan, että teknisen laadun bentsoehappo kuuluu eri tuotemarkkinoille kuin korkeamman puhtausasteen bentsoehapot, ts. ultrapuhtaat bentsoehapot ja rehuissa käytettävät bentsoehapot, sillä kyseiset tuotteet ovat vain vähäisessä määrin korvattavissa keskenään kysyntä- ja tarjontapuolella. Osapuolten toiminnoissa ei ole päällekkäisyyttä myöskään korkeamman puhtaustason bentsoehapon osalta, sillä vain DSP valmistaa sitä.

| (12) | Komissio vahvisti myös ilmoituksen tekijän näkemyksen, jonka mukaan teknisen laadun bentsoehappo olisi jaettava edelleen nestemäisen ja kiinteän bentsoehapon alaryhmiin, sillä kyseiset tuotteet ovat vain vähäisessä määrin keskenään korvattavissa kysyntä- ja tarjontapuolella. Tähän on syynä erityisesti se, että nestemäistä teknisen laadun bentsoehappoa voidaan kuljettaa vain rajallisessa määrin, sillä kuljettamiseen tarvitaan erikoiskuljetusteknologiaa, jotta tuote pysyisi nestemäisenä. Kiinteää teknisen laadun bentsoehappoa valmistetaan käyttämällä hiutaleita valmistavaa konetta (nk. flaker), jolla nestemäinen bentsoehappo kiinteytetään ja pakataan. Teknisen laadun bentsoehapon eri muotojen (nestemäinen ja kiinteä) vuoksi asiakkaat tarvitsevat niitä varten kahdet eri käsittely- ja jalostuslaitteet, mikä aiheuttaa sen, että asiakkaat eivät voi vaihtaa nopeasti tuotteesta toiseen vaan niiden on muutettava tuotantoprosessejaan ja tehtävä laiteinvestointeja (1). |
| --- | --- |

(12)

Komissio vahvisti myös ilmoituksen tekijän näkemyksen, jonka mukaan teknisen laadun bentsoehappo olisi jaettava edelleen nestemäisen ja kiinteän bentsoehapon alaryhmiin, sillä kyseiset tuotteet ovat vain vähäisessä määrin keskenään korvattavissa kysyntä- ja tarjontapuolella. Tähän on syynä erityisesti se, että nestemäistä teknisen laadun bentsoehappoa voidaan kuljettaa vain rajallisessa määrin, sillä kuljettamiseen tarvitaan erikoiskuljetusteknologiaa, jotta tuote pysyisi nestemäisenä. Kiinteää teknisen laadun bentsoehappoa valmistetaan käyttämällä hiutaleita valmistavaa konetta (nk. flaker), jolla nestemäinen bentsoehappo kiinteytetään ja pakataan. Teknisen laadun bentsoehapon eri muotojen (nestemäinen ja kiinteä) vuoksi asiakkaat tarvitsevat niitä varten kahdet eri käsittely- ja jalostuslaitteet, mikä aiheuttaa sen, että asiakkaat eivät voi vaihtaa nopeasti tuotteesta toiseen vaan niiden on muutettava tuotantoprosessejaan ja tehtävä laiteinvestointeja (1).

| (13) | Komissio totesi edellä esitetyn perusteella, että kiinteä teknisen laadun bentsoehappo, jäljempänä ’kiinteä bentsoehappo’, kuuluu erillisille tuotemarkkinoille. |
| --- | --- |

(13)

Komissio totesi edellä esitetyn perusteella, että kiinteä teknisen laadun bentsoehappo, jäljempänä ’kiinteä bentsoehappo’, kuuluu erillisille tuotemarkkinoille.

1.1.2   Maantieteelliset markkinat

| (14) | Ilmoituksen tekijän mukaan kiinteän bentsoehapon merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat vähintään ETA:n, Yhdysvallat ja Aasian, sillä kyseiset kolme aluetta vastaavat käytännöllisesti katsoen koko maailmanlaajuisesta tuotannosta. Kyseinen näkemys perustuu muun muassa siihen seikkaan, että maailman eri alueiden välillä on mittavaa kauppavaihtoa. |
| --- | --- |

(14)

Ilmoituksen tekijän mukaan kiinteän bentsoehapon merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat vähintään ETA:n, Yhdysvallat ja Aasian, sillä kyseiset kolme aluetta vastaavat käytännöllisesti katsoen koko maailmanlaajuisesta tuotannosta. Kyseinen näkemys perustuu muun muassa siihen seikkaan, että maailman eri alueiden välillä on mittavaa kauppavaihtoa.

| (15) | Komission markkinatutkimuksen tulos poikkesi ilmoituksen tekijän näkemyksestä siinä, että sen mukaan kiinteän bentsoehapon markkinat ovat ETA:n laajuiset seuraavista syistä: i) ETA:n tuottajat hallitsevat hyvin suurelta osin ETA:n teknisen laadun bentsoehapon markkinoita, joille tuodaan vain vähäisiä määriä bentsoehappoa Kiinasta ja Yhdysvalloista. Tämä suuntaus on jatkunut jo ainakin viimeiset yhdeksän vuotta. ii) Kuljetuskustannukset ja 6,5 prosentin tullitariffi muodostavat huomattavan esteen Euroopan ulkopuolelta tulevien tuottajien markkinoilletulolle. iii) Asiakkaat pitävät Kiinassa tuotettua bentsoehappoa heikompilaatuisena kuin ETA:n tuottajien valmistamaa. iv) Eri alueiden, ts. ETA:n, Aasian ja Pohjois-Amerikan, hintatasot eivät lähene toisiaan, kuten olisi odotettavissa, jos bentsoehappo muodostaisi laajemmat maailmanmarkkinat. Komissio totesi tämän vuoksi, että kiinteän bentsoehapon merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset. |
| --- | --- |

(15)

Komission markkinatutkimuksen tulos poikkesi ilmoituksen tekijän näkemyksestä siinä, että sen mukaan kiinteän bentsoehapon markkinat ovat ETA:n laajuiset seuraavista syistä: i) ETA:n tuottajat hallitsevat hyvin suurelta osin ETA:n teknisen laadun bentsoehapon markkinoita, joille tuodaan vain vähäisiä määriä bentsoehappoa Kiinasta ja Yhdysvalloista. Tämä suuntaus on jatkunut jo ainakin viimeiset yhdeksän vuotta. ii) Kuljetuskustannukset ja 6,5 prosentin tullitariffi muodostavat huomattavan esteen Euroopan ulkopuolelta tulevien tuottajien markkinoilletulolle. iii) Asiakkaat pitävät Kiinassa tuotettua bentsoehappoa heikompilaatuisena kuin ETA:n tuottajien valmistamaa. iv) Eri alueiden, ts. ETA:n, Aasian ja Pohjois-Amerikan, hintatasot eivät lähene toisiaan, kuten olisi odotettavissa, jos bentsoehappo muodostaisi laajemmat maailmanmarkkinat. Komissio totesi tämän vuoksi, että kiinteän bentsoehapon merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset.

1.2   Natriumbentsoaatin markkinat

1.2.1   Tuotemarkkinat

| (16) | Ilmoituksen tekijän mukaan natriumbentsoaatin merkityksellisten tuotemarkkinoiden olisi katsottava kattavan kaliumbentsoaatin, kalsiumbentsoaatin ja sorbaatit. Tutkimus osoitti, että liiketoimi ei aiheuta kilpailuongelmia tarkasteltaessa suppeimpia mahdollisia natriumbentsoaattimarkkinoita. Komissio jätti sen vuoksi avoimeksi kysymyksen siitä, kuuluvatko kalsiumbentsoaatti ja kaliumbentsoaatti samoille tuotemarkkinoille kuin natriumbentsoaatti. Sorbaattien osalta komissio totesi kuitenkin tutkimustulosten perusteella, että ne kuuluvat eri markkinoille kuin natriumbentsoaatti. |
| --- | --- |

(16)

Ilmoituksen tekijän mukaan natriumbentsoaatin merkityksellisten tuotemarkkinoiden olisi katsottava kattavan kaliumbentsoaatin, kalsiumbentsoaatin ja sorbaatit. Tutkimus osoitti, että liiketoimi ei aiheuta kilpailuongelmia tarkasteltaessa suppeimpia mahdollisia natriumbentsoaattimarkkinoita. Komissio jätti sen vuoksi avoimeksi kysymyksen siitä, kuuluvatko kalsiumbentsoaatti ja kaliumbentsoaatti samoille tuotemarkkinoille kuin natriumbentsoaatti. Sorbaattien osalta komissio totesi kuitenkin tutkimustulosten perusteella, että ne kuuluvat eri markkinoille kuin natriumbentsoaatti.

1.2.2   Maantieteelliset markkinat

| (17) | Ilmoituksen tekijän mukaan natriumbentsoaatin merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat vähintään ETA:n, Yhdysvaltojen ja Aasian tuottajat, sillä kyseiset kolme aluetta vastaavat käytännöllisesti katsoen koko maailmanlaajuisesta tuotannosta. |
| --- | --- |

(17)

Ilmoituksen tekijän mukaan natriumbentsoaatin merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat vähintään ETA:n, Yhdysvaltojen ja Aasian tuottajat, sillä kyseiset kolme aluetta vastaavat käytännöllisesti katsoen koko maailmanlaajuisesta tuotannosta.

| (18) | Komission markkinatutkimuksen tulosten perusteella ei voitu tehdä ratkaisevia päätelmiä. Vaikka niihin sisältyy seikkoja, jotka tukivat näkemystä ETA:n laajuisista markkinoista, niissä oli myös seikkoja, joista voitiin päätellä, että markkinat ovat ETA:a laajemmat. Koska liiketoimi ei kuitenkaan aiheuta kilpailuongelmia edes siinä tapauksessa, että tarkastelu kohdistuu suppeimpiin mahdollisiin ETA-markkinoihin, komissio jätti avoimeksi kysymyksen siitä, ovatko maantieteelliset markkinat ETA:a laajemmat. |
| --- | --- |

(18)

Komission markkinatutkimuksen tulosten perusteella ei voitu tehdä ratkaisevia päätelmiä. Vaikka niihin sisältyy seikkoja, jotka tukivat näkemystä ETA:n laajuisista markkinoista, niissä oli myös seikkoja, joista voitiin päätellä, että markkinat ovat ETA:a laajemmat. Koska liiketoimi ei kuitenkaan aiheuta kilpailuongelmia edes siinä tapauksessa, että tarkastelu kohdistuu suppeimpiin mahdollisiin ETA-markkinoihin, komissio jätti avoimeksi kysymyksen siitä, ovatko maantieteelliset markkinat ETA:a laajemmat.

1.3   Bentsoaattipehmittimien markkinat

1.3.1   Tuotemarkkinat

| (19) | Ilmoituksen tekijän mukaan kaikkien pehmittimien (esimerkiksi ftalaattien, polymeerin, trimellitaattien, epoksin tai bentsoaattipehmittimien) olisi katsottava muodostavan yhdet tuotemarkkinat, sillä useimmat pehmittimet voitaisiin korvata toisella, eri ryhmään kuuluvalla pehmittimellä. Koska ilmoituksen tekijä tuottaa bentsoaattipehmittimiä, komissio arvioi, ovatko bentsoaattipehmittimet osa laajempia pehmitinmarkkinoita vai muodostavatko ne omat erilliset markkinat. |
| --- | --- |

(19)

Ilmoituksen tekijän mukaan kaikkien pehmittimien (esimerkiksi ftalaattien, polymeerin, trimellitaattien, epoksin tai bentsoaattipehmittimien) olisi katsottava muodostavan yhdet tuotemarkkinat, sillä useimmat pehmittimet voitaisiin korvata toisella, eri ryhmään kuuluvalla pehmittimellä. Koska ilmoituksen tekijä tuottaa bentsoaattipehmittimiä, komissio arvioi, ovatko bentsoaattipehmittimet osa laajempia pehmitinmarkkinoita vai muodostavatko ne omat erilliset markkinat.

| (20) | Komission tutkimuksen tulokset osoittivat, että bentsoaattipehmittimet eivät ole teknisesti korvattavissa millä tahansa pehmittimillä vaan ainoastaan pienellä osalla niistä (nk. ftalaattipehmittimillä). Koska ftalaatit kuuluvat kuitenkin uusien EU-säännösten soveltamisalaan myrkyllisyytensä vuoksi, on olemassa vain harvoja sovelluksia (kuten pvc-lattiamateriaalit), joissa ftalaatit ja bentsoaattipehmittimet ovat keskenään korvattavissa. Komissio totesi sen vuoksi, että bentsoaattipehmittimet muodostavat omat, erilliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

(20)

Komission tutkimuksen tulokset osoittivat, että bentsoaattipehmittimet eivät ole teknisesti korvattavissa millä tahansa pehmittimillä vaan ainoastaan pienellä osalla niistä (nk. ftalaattipehmittimillä). Koska ftalaatit kuuluvat kuitenkin uusien EU-säännösten soveltamisalaan myrkyllisyytensä vuoksi, on olemassa vain harvoja sovelluksia (kuten pvc-lattiamateriaalit), joissa ftalaatit ja bentsoaattipehmittimet ovat keskenään korvattavissa. Komissio totesi sen vuoksi, että bentsoaattipehmittimet muodostavat omat, erilliset tuotemarkkinat.

| (21) | Bentsoaattipehmittimet jakautuvat eri tyyppeihin, kuten monobentsoaatteihin, dibentsoaatteihin, tribentsoaatteihin, tetrabentsoaatteihin ja erilaisiin bentsoaattisekoituksiin. Valtaosa Velsicolin pehmitintuotteista kuuluu dibentsoaattipehmittimiin. |
| --- | --- |

(21)

Bentsoaattipehmittimet jakautuvat eri tyyppeihin, kuten monobentsoaatteihin, dibentsoaatteihin, tribentsoaatteihin, tetrabentsoaatteihin ja erilaisiin bentsoaattisekoituksiin. Valtaosa Velsicolin pehmitintuotteista kuuluu dibentsoaattipehmittimiin.

1.3.2   Maantieteelliset markkinat

| (22) | Dibentsoaattipehmittimien maantieteellisiin markkinoihin kohdistuu samoja rajoituksia kuin bentsoehapon ja natriumbentsoaatin markkinoihin, kuten kuljetuskustannukset ja tullitariffit. Kuljetuskustannusten osuus Yhdysvaltojen ja Euroopan välisten tuotetoimitusten kustannuksista on noin 8–10 prosenttia. Kuten bentsoehappoon ja natriumbentsoaattiin, myös ETA:an tuotaviin dibentsoaattipehmittimiin sovelletaan 6,5 prosentin tullitariffia. |
| --- | --- |

(22)

Dibentsoaattipehmittimien maantieteellisiin markkinoihin kohdistuu samoja rajoituksia kuin bentsoehapon ja natriumbentsoaatin markkinoihin, kuten kuljetuskustannukset ja tullitariffit. Kuljetuskustannusten osuus Yhdysvaltojen ja Euroopan välisten tuotetoimitusten kustannuksista on noin 8–10 prosenttia. Kuten bentsoehappoon ja natriumbentsoaattiin, myös ETA:an tuotaviin dibentsoaattipehmittimiin sovelletaan 6,5 prosentin tullitariffia.

| (23) | Yhdysvaltalainen tuottaja Emerald on lisäksi Velsicolin ainoa ETA:n ulkopuolinen kilpailija, joka vie dibentsoaattipehmittimiä ETA:an. Sen markkinaosuus on [5–10] prosenttia (2). Tätä tuotetta ei viedä Kiinasta ETA:an. |
| --- | --- |

(23)

Yhdysvaltalainen tuottaja Emerald on lisäksi Velsicolin ainoa ETA:n ulkopuolinen kilpailija, joka vie dibentsoaattipehmittimiä ETA:an. Sen markkinaosuus on [5–10] prosenttia (2). Tätä tuotetta ei viedä Kiinasta ETA:an.

| (24) | Komissio toteaa tämän vuoksi, että dibentsoaattipehmittimien markkinat ovat ETA:n laajuiset ja yhdysvaltalaisen tuottajan Emeraldin luoma kilpailupaine on erittäin vähäinen. |
| --- | --- |

(24)

Komissio toteaa tämän vuoksi, että dibentsoaattipehmittimien markkinat ovat ETA:n laajuiset ja yhdysvaltalaisen tuottajan Emeraldin luoma kilpailupaine on erittäin vähäinen.

2.   Kilpailuarviointi

2.1   Kiinteän teknisen laadun bentsoehapon markkinat

| (25) | Kiinteän bentsoehapon suurimmat tuottajat maailmanlaajuisesti ovat Velsicol, DSP, Emerald (Yhdysvallat) ja Wuhan (Kiina). Lisäksi markkinoilla toimii useampia pienempiä kiinalaisia tuottajia. Kuten jäljempänä osoitetaan, Velsicol ja DSP ovat kuitenkin ETA:n ainoat varteenotettavat bentsoehapon toimittajat. Liiketoimen osapuolten ja niiden kilpailijoiden osuudet kiinteän bentsoehapon toimituksista ETA:ssa vuonna 2007 olivat seuraavat:

  Bentsoehappo – ETA:n laajuiset markkinaosuudet vuonna 2007 (myyntimarkkinat) | DSP | Velsicol | DSP + Velsicol | Emerald (Yhdysvallat) | Wuhan (Kiina) | Muut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinteä bentsoehappo | [45–55] % | [40–50] % | [90–100] % | [2–4] % | [0–3] % | [1–4] % |
| Lähde: CO-lomake ja komission analyysi. |

(25)

Kiinteän bentsoehapon suurimmat tuottajat maailmanlaajuisesti ovat Velsicol, DSP, Emerald (Yhdysvallat) ja Wuhan (Kiina). Lisäksi markkinoilla toimii useampia pienempiä kiinalaisia tuottajia. Kuten jäljempänä osoitetaan, Velsicol ja DSP ovat kuitenkin ETA:n ainoat varteenotettavat bentsoehapon toimittajat. Liiketoimen osapuolten ja niiden kilpailijoiden osuudet kiinteän bentsoehapon toimituksista ETA:ssa vuonna 2007 olivat seuraavat:

Bentsoehappo – ETA:n laajuiset markkinaosuudet vuonna 2007 (myyntimarkkinat)

DSP

Velsicol

DSP + Velsicol

Emerald (Yhdysvallat)

Wuhan (Kiina)

Muut

Kiinteä bentsoehappo

[45–55] %

[40–50] %

[90–100] %

[2–4] %

[0–3] %

[1–4] %

Lähde: CO-lomake ja komission analyysi.

| (26) | DSP ja Velsicol ovat ennen liiketointa ETA:n ainoat kiinteän bentsoehapon tuottajat. Niiden markkinaosuudet ovat jo erittäin suuret. ETA:n ulkopuoliset tuottajat vievät ETA:an vain erittäin pienen määrän bentsoehappoa. Tilanne on pysynyt samana yhdeksän viime vuoden ajan. |
| --- | --- |

(26)

DSP ja Velsicol ovat ennen liiketointa ETA:n ainoat kiinteän bentsoehapon tuottajat. Niiden markkinaosuudet ovat jo erittäin suuret. ETA:n ulkopuoliset tuottajat vievät ETA:an vain erittäin pienen määrän bentsoehappoa. Tilanne on pysynyt samana yhdeksän viime vuoden ajan.

| (27) | Liiketoimen jälkeen uudella yksiköllä olisi lähes monopoliasema, sillä sen yhteenlaskettu markkinaosuus ETA:ssa olisi jopa 90–100 prosenttia. Muiden tuottajien, kuten Emeraldin (Yhdysvallat) ja Wuhanin (Kiina), markkinaosuudet olisivat erittäin pienet. |
| --- | --- |

(27)

Liiketoimen jälkeen uudella yksiköllä olisi lähes monopoliasema, sillä sen yhteenlaskettu markkinaosuus ETA:ssa olisi jopa 90–100 prosenttia. Muiden tuottajien, kuten Emeraldin (Yhdysvallat) ja Wuhanin (Kiina), markkinaosuudet olisivat erittäin pienet.

| (28) | Markkinatutkimuksessa saatiin vahvistus sille, että liiketoimen osapuolet ovat toistensa tärkeimpiä kilpailijoita. Tämä johtuu asiakkaiden esille ottamista kiinalaisten tuotteiden laatuongelmista ja kiinalaisten tai yhdysvaltalaisten tuottajien erittäin pienistä osuuksista ETA:n markkinoista. Liiketoimi poistaisi tämän vuoksi merkittävän kilpailupaineen, jota liiketoimen osapuolet ovat aiemmin kohdistaneet toisiinsa. |
| --- | --- |

(28)

Markkinatutkimuksessa saatiin vahvistus sille, että liiketoimen osapuolet ovat toistensa tärkeimpiä kilpailijoita. Tämä johtuu asiakkaiden esille ottamista kiinalaisten tuotteiden laatuongelmista ja kiinalaisten tai yhdysvaltalaisten tuottajien erittäin pienistä osuuksista ETA:n markkinoista. Liiketoimi poistaisi tämän vuoksi merkittävän kilpailupaineen, jota liiketoimen osapuolet ovat aiemmin kohdistaneet toisiinsa.

| (29) | Sen lisäksi, että ETA:n tuottajilla on erittäin suuret markkinaosuudet, komission markkinatutkimuksessa ilmeni, että merkittävät markkinoilletulon esteet, kuten tullitariffit ja kuljetuskustannukset, jotka rajoittavat kiinalaisten ja yhdysvaltalaisten kilpailijoiden tuloa ETA:n markkinoille tai laajentumista ETA:ssa, suojaavat ETA:n tuottajia. Yhdysvaltalaisista ja kiinalaisista tuotteista aiheutuvien lisäkuljetuskustannusten ja niistä maksettavien tullitariffien osuus kiinteän bentsoehapon hinnasta on noin 10–15 prosenttia. |
| --- | --- |

(29)

Sen lisäksi, että ETA:n tuottajilla on erittäin suuret markkinaosuudet, komission markkinatutkimuksessa ilmeni, että merkittävät markkinoilletulon esteet, kuten tullitariffit ja kuljetuskustannukset, jotka rajoittavat kiinalaisten ja yhdysvaltalaisten kilpailijoiden tuloa ETA:n markkinoille tai laajentumista ETA:ssa, suojaavat ETA:n tuottajia. Yhdysvaltalaisista ja kiinalaisista tuotteista aiheutuvien lisäkuljetuskustannusten ja niistä maksettavien tullitariffien osuus kiinteän bentsoehapon hinnasta on noin 10–15 prosenttia.

| (30) | Komissio toteaa tämän vuoksi, että on erittäin epätodennäköistä, että yhdysvaltalaiset tai kiinalaiset bentsoehapon tuottajat lisäisivät olennaisesti myyntiään ETA:ssa siinä tapauksessa, että sulautuman tuloksena syntynyt yksikkö päättäisi korottaa hintojaan tai rajoittaa tuotantoaan ETA:ssa. |
| --- | --- |

(30)

Komissio toteaa tämän vuoksi, että on erittäin epätodennäköistä, että yhdysvaltalaiset tai kiinalaiset bentsoehapon tuottajat lisäisivät olennaisesti myyntiään ETA:ssa siinä tapauksessa, että sulautuman tuloksena syntynyt yksikkö päättäisi korottaa hintojaan tai rajoittaa tuotantoaan ETA:ssa.

| (31) | Selkein osoitus siitä, että Wuhan ja Emerald eivät kohdista kilpailupainetta ETA:n tuottajiin, on se seikka, että kumpikaan tuottaja ei lisännyt myyntiään ETA:an, kun bentsoehappomarkkinoiden markkinatilanne oli äärimmäisen tiukka vuonna 2007 ja vuoden 2008 alussa, jolloin molempien ETA:n tuottajien tehtaat suljettiin samanaikaisesti epätavallisen pitkän jakson ajaksi huoltoa varten. Wuhan päinvastoin korotti bentsoehapostaan veloittamiaan hintoja. Tämän vuoksi näyttää siltä, että kilpailijoiden suunnalta tuleva kilpailupaine on liiketoimen jälkeen erittäin vähäinen. Onkin epätodennäköistä, että sulautuman tuloksena syntyneen yksikön kilpailijat voisivat estää mahdolliset hinnankorotukset ETA:ssa. |
| --- | --- |

(31)

Selkein osoitus siitä, että Wuhan ja Emerald eivät kohdista kilpailupainetta ETA:n tuottajiin, on se seikka, että kumpikaan tuottaja ei lisännyt myyntiään ETA:an, kun bentsoehappomarkkinoiden markkinatilanne oli äärimmäisen tiukka vuonna 2007 ja vuoden 2008 alussa, jolloin molempien ETA:n tuottajien tehtaat suljettiin samanaikaisesti epätavallisen pitkän jakson ajaksi huoltoa varten. Wuhan päinvastoin korotti bentsoehapostaan veloittamiaan hintoja. Tämän vuoksi näyttää siltä, että kilpailijoiden suunnalta tuleva kilpailupaine on liiketoimen jälkeen erittäin vähäinen. Onkin epätodennäköistä, että sulautuman tuloksena syntyneen yksikön kilpailijat voisivat estää mahdolliset hinnankorotukset ETA:ssa.

| (32) | Komissio totesi edellä esitetyn perusteella, että ehdotettu liiketoimi estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua kiinteän bentsoehapon markkinoilla ETA:ssa. |
| --- | --- |

(32)

Komissio totesi edellä esitetyn perusteella, että ehdotettu liiketoimi estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua kiinteän bentsoehapon markkinoilla ETA:ssa.

2.2   Natriumbentsoaatin markkinat

| (33) | Horisontaalinen päällekkäisyys toiminnoissa, joita osapuolet harjoittavat natriumbentsoaatin tuotannon ja toimittamisen aloilla, aiheuttaisi sen, että sulautuman tuloksena syntyneestä yksiköstä tulisi ETA:n ainoa natriumbentsoaatin tuottaja. Sen markkinaosuus olisi [60–70] prosenttia. Jäljellä oleva [30–40] prosentin markkinaosuus olisi kiinalaisten valmistajien hallussa. |
| --- | --- |

(33)

Horisontaalinen päällekkäisyys toiminnoissa, joita osapuolet harjoittavat natriumbentsoaatin tuotannon ja toimittamisen aloilla, aiheuttaisi sen, että sulautuman tuloksena syntyneestä yksiköstä tulisi ETA:n ainoa natriumbentsoaatin tuottaja. Sen markkinaosuus olisi [60–70] prosenttia. Jäljellä oleva [30–40] prosentin markkinaosuus olisi kiinalaisten valmistajien hallussa.

| (34) | Kiinalaisten tuottajien markkinaosuus näyttää luovan merkittävää painetta, joka hillitsisi yhdistyneen yksikön toimintaa liiketoimen jälkeen siinä tapauksessa, että se pyrkisi korottamaan hintoja kilpailukykyisen tason yläpuolelle. Paras osoitus tästä on liiketoimen molempien osapuolten prosentuaalisten bruttomarginaalien kehitys ETA:ssa (bruttomarginaalien kehitystä voidaan käyttää markkinoiden kilpailun asteen mittaamiseen), sillä ne ovat supistuneet jatkuvasti sitä mukaa kuin kiinalaisten tuottajien natriumbentsoaattivienti on kasvanut. |
| --- | --- |

(34)

Kiinalaisten tuottajien markkinaosuus näyttää luovan merkittävää painetta, joka hillitsisi yhdistyneen yksikön toimintaa liiketoimen jälkeen siinä tapauksessa, että se pyrkisi korottamaan hintoja kilpailukykyisen tason yläpuolelle. Paras osoitus tästä on liiketoimen molempien osapuolten prosentuaalisten bruttomarginaalien kehitys ETA:ssa (bruttomarginaalien kehitystä voidaan käyttää markkinoiden kilpailun asteen mittaamiseen), sillä ne ovat supistuneet jatkuvasti sitä mukaa kuin kiinalaisten tuottajien natriumbentsoaattivienti on kasvanut.

| (35) | Kiinalaisten tuottajien ja erityisesti Wuhanin ylimääräinen kapasiteetti osoittaa lisäksi, että Wuhanilla olisi valmiudet toimittaa lisämääriä ETA:an, jos sulautuman tuloksena syntynyt yksikkö korottaisi natriumbentsoaatin hintoja kilpailukykyisen tason yläpuolelle. |
| --- | --- |

(35)

Kiinalaisten tuottajien ja erityisesti Wuhanin ylimääräinen kapasiteetti osoittaa lisäksi, että Wuhanilla olisi valmiudet toimittaa lisämääriä ETA:an, jos sulautuman tuloksena syntynyt yksikkö korottaisi natriumbentsoaatin hintoja kilpailukykyisen tason yläpuolelle.

| (36) | Komissio katsoi edellä esitetyn perusteella, että natriumbentsoaatin tuonti Kiinasta ja uhka, että Kiina päättäisi lisätä tuontimääriään ETA:an, rajoittaisivat suurelta osin yhdistyneen yksikön valmiuksia ja kannustinta korottaa liiketoimen toteuttamisen jälkeen yksipuolisesti hintoja ETA:ssa kilpailukykyisen tason yläpuolelle. Komissio totesi tämän vuoksi, että ehdotettu liiketoimi ei estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua natriumbentsoaatin markkinoilla riippumatta siitä, katsotaanko kyseiset maantieteelliset markkinat ETA:n laajuisiksi vai maailmanlaajuisiksi. |
| --- | --- |

(36)

Komissio katsoi edellä esitetyn perusteella, että natriumbentsoaatin tuonti Kiinasta ja uhka, että Kiina päättäisi lisätä tuontimääriään ETA:an, rajoittaisivat suurelta osin yhdistyneen yksikön valmiuksia ja kannustinta korottaa liiketoimen toteuttamisen jälkeen yksipuolisesti hintoja ETA:ssa kilpailukykyisen tason yläpuolelle. Komissio totesi tämän vuoksi, että ehdotettu liiketoimi ei estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua natriumbentsoaatin markkinoilla riippumatta siitä, katsotaanko kyseiset maantieteelliset markkinat ETA:n laajuisiksi vai maailmanlaajuisiksi.

| (37) | Komissio tutki myös, loisiko ehdotettu liiketoimi yhteisen määräävän aseman natriumbentsoaattimarkkinoilla tai vahvistaisi sitä, ja totesi, että on epätodennäköistä, että liiketoimella olisi kyseisenkaltaisia vaikutuksia. Tämä johtuu siitä, että kiinalaiset tuottajat kasvattivat myyntiään ETA:ssa yli 400 prosenttia vuosien 1999–2007 välisenä aikana ja niiden osuus ETA:n markkinoista on tällä hetkellä noin [25–45] prosenttia. Mahdollinen koordiointijärjestelmä edellyttäisi sen vuoksi kiinalaisten tuottajien osallistumista siihen, sillä jos koordinointijärjestelmässä olisivat mukana vain sulautuman tuloksena syntynyt yksikkö ja yhdysvaltalainen tuottaja, on todennäköistä, että Kiina kasvattaisi edelleen vientiään ETA:an, sillä kiinalaiset vientiyritykset ovat onnistuneet kasvattamaan markkinaosuutensa 35 prosenttiin yhdeksän viime vuoden aikana. |
| --- | --- |

(37)

Komissio tutki myös, loisiko ehdotettu liiketoimi yhteisen määräävän aseman natriumbentsoaattimarkkinoilla tai vahvistaisi sitä, ja totesi, että on epätodennäköistä, että liiketoimella olisi kyseisenkaltaisia vaikutuksia. Tämä johtuu siitä, että kiinalaiset tuottajat kasvattivat myyntiään ETA:ssa yli 400 prosenttia vuosien 1999–2007 välisenä aikana ja niiden osuus ETA:n markkinoista on tällä hetkellä noin [25–45] prosenttia. Mahdollinen koordiointijärjestelmä edellyttäisi sen vuoksi kiinalaisten tuottajien osallistumista siihen, sillä jos koordinointijärjestelmässä olisivat mukana vain sulautuman tuloksena syntynyt yksikkö ja yhdysvaltalainen tuottaja, on todennäköistä, että Kiina kasvattaisi edelleen vientiään ETA:an, sillä kiinalaiset vientiyritykset ovat onnistuneet kasvattamaan markkinaosuutensa 35 prosenttiin yhdeksän viime vuoden aikana.

| (38) | Ratkaistavana onkin kysymys siitä, pitäisivätkö kiinalaiset tuottajat koordinointijärjestelmään osallistumista kannattavana. Kiinalaiset tuottajat ovat onnistuneet kasvattamaan vientiään ETA:an 400 prosenttia yhdeksän viime vuoden aikana, ja sen vuoksi on epätodennäköistä, että ne muuttaisivat käyttäytymistään liiketoimen toteuttamisen jälkeen. Lisäksi on huomattava, että kiinalaisia tuottajia on kaiken kaikkiaan neljä. Mahdollinen koordinointijärjestelmä edellyttäisi sen vuoksi useimpien (tai mieluiten kaikkien) tuottajien mukanaoloa, sillä näyttää siltä, että Kiinassa on runsaasti ylimääräistä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(38)

Ratkaistavana onkin kysymys siitä, pitäisivätkö kiinalaiset tuottajat koordinointijärjestelmään osallistumista kannattavana. Kiinalaiset tuottajat ovat onnistuneet kasvattamaan vientiään ETA:an 400 prosenttia yhdeksän viime vuoden aikana, ja sen vuoksi on epätodennäköistä, että ne muuttaisivat käyttäytymistään liiketoimen toteuttamisen jälkeen. Lisäksi on huomattava, että kiinalaisia tuottajia on kaiken kaikkiaan neljä. Mahdollinen koordinointijärjestelmä edellyttäisi sen vuoksi useimpien (tai mieluiten kaikkien) tuottajien mukanaoloa, sillä näyttää siltä, että Kiinassa on runsaasti ylimääräistä kapasiteettia.

| (39) | Komissio totesi tämän vuoksi viime kädessä, että se, että Velsicolin siirtyminen DSP:n omistukseen, ei merkitsisi, että natriumbentsoaatin tuottajilla olisi uusi tai aiempaa vahvempi kannustin koordinoida toimintaansa. |
| --- | --- |

(39)

Komissio totesi tämän vuoksi viime kädessä, että se, että Velsicolin siirtyminen DSP:n omistukseen, ei merkitsisi, että natriumbentsoaatin tuottajilla olisi uusi tai aiempaa vahvempi kannustin koordinoida toimintaansa.

2.3   Bentsoaattipehmittimien markkinat

2.3.1   Valmius sulkea markkinat

| (40) | Bentsoehappo on tärkein debentsoaattipehmittimien tuotannossa käytettävä raaka-aine, sillä yhden dibentsoaattipehmitintonnin tuotantoon tarvitaan 0,75 tonnia bentsoehappoa. Bentsoehapolle ei ole korvaavia tuotteita. Sulautuman tuloksena syntynyt yksikkö olisi ETA:n ainoa nestemäisen bentsoehapon tuottaja ja sen osuus kiinteän bentsoehapon markkinoista olisi [90–100] prosenttia. Kaikilla pehmittimien tuottajilla on tällä hetkellä pitkäaikaiset nestemäisen bentsoehapon toimitussopimukset. Yhdelle neljästä tuottajasta (Ferrolle) tarjottiin lisäksi äskettäin uutta pitkäaikaista nestemäisen bentsoehapon toimitussopimusta. |
| --- | --- |

(40)

Bentsoehappo on tärkein debentsoaattipehmittimien tuotannossa käytettävä raaka-aine, sillä yhden dibentsoaattipehmitintonnin tuotantoon tarvitaan 0,75 tonnia bentsoehappoa. Bentsoehapolle ei ole korvaavia tuotteita. Sulautuman tuloksena syntynyt yksikkö olisi ETA:n ainoa nestemäisen bentsoehapon tuottaja ja sen osuus kiinteän bentsoehapon markkinoista olisi [90–100] prosenttia. Kaikilla pehmittimien tuottajilla on tällä hetkellä pitkäaikaiset nestemäisen bentsoehapon toimitussopimukset. Yhdelle neljästä tuottajasta (Ferrolle) tarjottiin lisäksi äskettäin uutta pitkäaikaista nestemäisen bentsoehapon toimitussopimusta.

| (41) | Komissio totesi, että vaikka sulautuman tuloksena syntyneellä yksiköllä olisi markkinavoimaa bentsoehapon toimitusmarkkinoilla suhteessa tuotantoketjun loppupäässä toimiviin kilpailijoihinsa, sen valmiudet sulkea kyseiset kilpailijat markkinoiden ulkopuolelle olisivat vähäiset pitkäaikaisten sopimusten vuoksi. |
| --- | --- |

(41)

Komissio totesi, että vaikka sulautuman tuloksena syntyneellä yksiköllä olisi markkinavoimaa bentsoehapon toimitusmarkkinoilla suhteessa tuotantoketjun loppupäässä toimiviin kilpailijoihinsa, sen valmiudet sulkea kyseiset kilpailijat markkinoiden ulkopuolelle olisivat vähäiset pitkäaikaisten sopimusten vuoksi.

2.3.2   Kannustin markkinoiden sulkemiseen

| (42) | DSP ei kilpaile ennen liiketoimen toteuttamista bentsoaattipehmittimien tuottajien kanssa. Sillä on kannustin toimittaa kyseisille tuottajille bentsoehappoa hintaan, joka on riittävän kilpailukykyinen, jotta nämä kykenevät jatkamaan kannattavaa toimintaa markkinoilla. Velsicolin siirtyminen DSP:n omistukseen muuttaa DSP:n kannustinta, sillä DSP olisi sen jälkeen osa vertikaalisesti integroitunutta yritystä, joka toimittaa bentsoehappoa mutta valmistaa lisäksi dibentsoaattipehmittimiä. DSP:n/Velsicolin kannustin tuotantoketjun loppupään kilpailijoiden sulkemiseen markkinoilta riippuisi sen vuoksi siitä, kuinka kannattava tällainen sulkemisstrategia olisi. |
| --- | --- |

(42)

DSP ei kilpaile ennen liiketoimen toteuttamista bentsoaattipehmittimien tuottajien kanssa. Sillä on kannustin toimittaa kyseisille tuottajille bentsoehappoa hintaan, joka on riittävän kilpailukykyinen, jotta nämä kykenevät jatkamaan kannattavaa toimintaa markkinoilla. Velsicolin siirtyminen DSP:n omistukseen muuttaa DSP:n kannustinta, sillä DSP olisi sen jälkeen osa vertikaalisesti integroitunutta yritystä, joka toimittaa bentsoehappoa mutta valmistaa lisäksi dibentsoaattipehmittimiä. DSP:n/Velsicolin kannustin tuotantoketjun loppupään kilpailijoiden sulkemiseen markkinoilta riippuisi sen vuoksi siitä, kuinka kannattava tällainen sulkemisstrategia olisi.

| (43) | Komission analyysi osoitti, että sulautuman tuloksena syntyneellä yksiköllä ei olisi kannustinta sulkea yhtäkään neljästä bentsoaattipehmittimien valmistajasta (Caffaro, Ferro, Evonik ja Exxon Mobil) markkinoiden ulkopuolelle, sillä voitot, jotka se saisi bentsoaattipehmittimien tuotantoketjun loppupään markkinoilla, olisivat pienemmät kuin tappiot, joita sille aiheutuisi nestemäisen bentsoehapon tuotantoketjun alkupään markkinoilla. |
| --- | --- |

(43)

Komission analyysi osoitti, että sulautuman tuloksena syntyneellä yksiköllä ei olisi kannustinta sulkea yhtäkään neljästä bentsoaattipehmittimien valmistajasta (Caffaro, Ferro, Evonik ja Exxon Mobil) markkinoiden ulkopuolelle, sillä voitot, jotka se saisi bentsoaattipehmittimien tuotantoketjun loppupään markkinoilla, olisivat pienemmät kuin tappiot, joita sille aiheutuisi nestemäisen bentsoehapon tuotantoketjun alkupään markkinoilla.

2.3.3   Vaikutus asiakkaisiin

| (44) | Koska Velsicolin/DSP:n valmiudet sulkea markkinat olisivat vähäiset eikä niillä olisi joka tapauksessa kannustinta kilpailijoidensa sulkemiseen markkinoiden ulkopuolelle ETA:ssa, liiketoimella ei olisi vaikutusta tuotantoketjun loppupään markkinoihin. |
| --- | --- |

(44)

Koska Velsicolin/DSP:n valmiudet sulkea markkinat olisivat vähäiset eikä niillä olisi joka tapauksessa kannustinta kilpailijoidensa sulkemiseen markkinoiden ulkopuolelle ETA:ssa, liiketoimella ei olisi vaikutusta tuotantoketjun loppupään markkinoihin.

3.   Korjaustoimenpiteet

3.1   Ensimmäinen korjaustoimenpidepaketti

| (45) | Ilmoituksen tekijä ehdotti 6. marraskuuta 2008 korjaustoimenpiteitä komission kiinteän bentsoehapon markkinoilla havaitsemien ongelmakohtien poistamiseksi. Ilmoituksen tekijä ehdotti korjaustoimenpiteenä Viron tehtaan koko tuotantokapasiteetin myyntiä kiinteän bentsoehapon ja natriumbentsoaatin tuotannon osalta sekä bentsoehapon ja natriumbentsoaatin maailmanlaajuisia asiakasluetteloita. Nestemäisen bentsoehapon osalta (tärkein tuotantopanos kiinteän bentsoehapon ja natriumbentsoaatin valmistuksessa) ilmoituksen tekijä ehdotti yhteisyrityksen luomista samaiselle Virossa sijaitsevalle tehtaalle. Kukin yhteisyrityksen osapuoli saisi 50 prosenttia nykyisestä nestemäisen bentsoehapon tuotantokapasiteetista. Yhteisyritys olisi yhteistyökumppaneiden yhteisessä määräysvallassa. Ilmoituksen tekijä omistaisi 51 prosenttia yhteisyrityksen osakekannasta ja ostaja loput osakkeet. |
| --- | --- |

(45)

Ilmoituksen tekijä ehdotti 6. marraskuuta 2008 korjaustoimenpiteitä komission kiinteän bentsoehapon markkinoilla havaitsemien ongelmakohtien poistamiseksi. Ilmoituksen tekijä ehdotti korjaustoimenpiteenä Viron tehtaan koko tuotantokapasiteetin myyntiä kiinteän bentsoehapon ja natriumbentsoaatin tuotannon osalta sekä bentsoehapon ja natriumbentsoaatin maailmanlaajuisia asiakasluetteloita. Nestemäisen bentsoehapon osalta (tärkein tuotantopanos kiinteän bentsoehapon ja natriumbentsoaatin valmistuksessa) ilmoituksen tekijä ehdotti yhteisyrityksen luomista samaiselle Virossa sijaitsevalle tehtaalle. Kukin yhteisyrityksen osapuoli saisi 50 prosenttia nykyisestä nestemäisen bentsoehapon tuotantokapasiteetista. Yhteisyritys olisi yhteistyökumppaneiden yhteisessä määräysvallassa. Ilmoituksen tekijä omistaisi 51 prosenttia yhteisyrityksen osakekannasta ja ostaja loput osakkeet.

| (46) | Valtaosa ehdotettuja korjaustoimenpiteitä koskeneeseen komission markkinatutkimukseen vastanneista (12 kaiken kaikkiaan 15 vastaajasta) katsoi, että toimenpidepaketilla ei voitaisi varmistaa luovutettavan liiketoiminnan elinkelpoisuutta eikä palauttaa kilpailua kiinteän bentsoehapon markkinoille. |
| --- | --- |

(46)

Valtaosa ehdotettuja korjaustoimenpiteitä koskeneeseen komission markkinatutkimukseen vastanneista (12 kaiken kaikkiaan 15 vastaajasta) katsoi, että toimenpidepaketilla ei voitaisi varmistaa luovutettavan liiketoiminnan elinkelpoisuutta eikä palauttaa kilpailua kiinteän bentsoehapon markkinoille.

| (47) | Suurinta vastustusta herättivät nestemäisen bentsoehapon alalla toimivaan yhteisyritykseen liittyvät sitoumukset. Vastaajat korostivat erityisesti, että ilmoituksen tekijällä olisi edelleen vaikutusvaltaa kiinteän bentsoehapon tuotannossa, sillä se käyttäisi yhteistä määräysvaltaa suhteessa nestemäiseen bentsoehappoon, joka on kiinteän bentsoehapon tärkein tuotantopanos. Koska kyse on duopolimarkkinoista, kyseisenkaltainen rakenteellinen sidos luovutettavan liiketoiminnan ostajan ja sulautuman tuloksena syntyneen yksikön (nämä ovat ETA:n ainoat kaksi kiinteän bentsoehapon tuottajaa) välillä estäisi todennäköisesti tehokkaan kilpailun. Eräät vastaajat ilmoittivat olevansa huolissaan myös siitä, että i) yhteisen päätöksenteon periaate vaarantaisi liiketoiminnan päivittäisen harjoittamisen, ja ii) yhteisyritys lisäisi läpinäkyvyyttä kiinteän bentsoehapon markkinoilla, kun ilmoituksen tekijä olisi tietoinen ainoan ETA:ssa toimivan kilpailijansa kustannusrakenteesta. |
| --- | --- |

(47)

Suurinta vastustusta herättivät nestemäisen bentsoehapon alalla toimivaan yhteisyritykseen liittyvät sitoumukset. Vastaajat korostivat erityisesti, että ilmoituksen tekijällä olisi edelleen vaikutusvaltaa kiinteän bentsoehapon tuotannossa, sillä se käyttäisi yhteistä määräysvaltaa suhteessa nestemäiseen bentsoehappoon, joka on kiinteän bentsoehapon tärkein tuotantopanos. Koska kyse on duopolimarkkinoista, kyseisenkaltainen rakenteellinen sidos luovutettavan liiketoiminnan ostajan ja sulautuman tuloksena syntyneen yksikön (nämä ovat ETA:n ainoat kaksi kiinteän bentsoehapon tuottajaa) välillä estäisi todennäköisesti tehokkaan kilpailun. Eräät vastaajat ilmoittivat olevansa huolissaan myös siitä, että i) yhteisen päätöksenteon periaate vaarantaisi liiketoiminnan päivittäisen harjoittamisen, ja ii) yhteisyritys lisäisi läpinäkyvyyttä kiinteän bentsoehapon markkinoilla, kun ilmoituksen tekijä olisi tietoinen ainoan ETA:ssa toimivan kilpailijansa kustannusrakenteesta.

| (48) | Eräät vastaajat totesivat lisäksi, että ilmoituksen tekijän ei kannattaisi laajentaa tuotantokapasiteettiaan Viron tehtaalla (yhdessä ostajan kanssa) vaan ennemminkin Rotterdamin tuotantopaikassa. Tämä merkitsisi sitä, että ostajan olisi investoitava yksipuolisesti tuotantokapasiteetin lisäämiseen Virossa ja vastattava kaikista kapasiteetinlisäykseen, joka olisi ilmoituksen tekijän mukaan vähintään 20 kilotonnia vuodessa, liittyvistä kustannuksista. Vastaajat katsoivat, että ostaja ei tekisi kyseisenkaltaista investointia, jos se ei saisi vastineeksi enemmistöosakkuutta ja määräysvaltaa yhteisyrityksessä. |
| --- | --- |

(48)

Eräät vastaajat totesivat lisäksi, että ilmoituksen tekijän ei kannattaisi laajentaa tuotantokapasiteettiaan Viron tehtaalla (yhdessä ostajan kanssa) vaan ennemminkin Rotterdamin tuotantopaikassa. Tämä merkitsisi sitä, että ostajan olisi investoitava yksipuolisesti tuotantokapasiteetin lisäämiseen Virossa ja vastattava kaikista kapasiteetinlisäykseen, joka olisi ilmoituksen tekijän mukaan vähintään 20 kilotonnia vuodessa, liittyvistä kustannuksista. Vastaajat katsoivat, että ostaja ei tekisi kyseisenkaltaista investointia, jos se ei saisi vastineeksi enemmistöosakkuutta ja määräysvaltaa yhteisyrityksessä.

| (49) | Edellä esitetyn perusteella todettiin, että markkinat olivat hylänneet ilmoituksen tekijän ehdottaman ensimmäisen korjaustoimenpidepaketin. Yhteisyrityksen rakenteen ei katsottu turvaavan luovutettavan liiketoiminnan elinkelpoisuutta ja markkinoilla oltiin yhtä mieltä siitä, että ilmoituksen tekijällä olisi käytännössä edelleen määräysvaltaa kiinteän bentsoehapon tuotannossa. Vaikka ensimmäinen korjaustoimenpidepaketti poisti osan liiketoimesta aiheutuneista kilpailuongelmista, se ei poistanut niitä kaikkia. Komissio totesi tämän vuoksi, että ensimmäistä korjaustoimenpidepakettia ei voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(49)

Edellä esitetyn perusteella todettiin, että markkinat olivat hylänneet ilmoituksen tekijän ehdottaman ensimmäisen korjaustoimenpidepaketin. Yhteisyrityksen rakenteen ei katsottu turvaavan luovutettavan liiketoiminnan elinkelpoisuutta ja markkinoilla oltiin yhtä mieltä siitä, että ilmoituksen tekijällä olisi käytännössä edelleen määräysvaltaa kiinteän bentsoehapon tuotannossa. Vaikka ensimmäinen korjaustoimenpidepaketti poisti osan liiketoimesta aiheutuneista kilpailuongelmista, se ei poistanut niitä kaikkia. Komissio totesi tämän vuoksi, että ensimmäistä korjaustoimenpidepakettia ei voitu hyväksyä.

3.2   Toinen korjaustoimenpidepaketti

| (50) | Arsenal toimitti 3. joulukuuta 2008 muutetun korjaustoimenpidepaketin, joka koostui nestemäistä bentsoehappoa tuotantoketjun alkupään markkinoilla valmistavan tehtaan myynnistä Viron tuotantopaikalla ja kahden kiinteää bentsoehappoa ja natriumbentsoaattia tuotantoketjun loppupään markkinoilla valmistavan tehtaan myynnistä Viron tuotantopaikalla. Lisäksi Arsenal ehdotti kiinteän bentsoehapon ja natriumbentsoaatin ostavien maailmanlaajuisten asiakkaiden siirtoa. |
| --- | --- |

(50)

Arsenal toimitti 3. joulukuuta 2008 muutetun korjaustoimenpidepaketin, joka koostui nestemäistä bentsoehappoa tuotantoketjun alkupään markkinoilla valmistavan tehtaan myynnistä Viron tuotantopaikalla ja kahden kiinteää bentsoehappoa ja natriumbentsoaattia tuotantoketjun loppupään markkinoilla valmistavan tehtaan myynnistä Viron tuotantopaikalla. Lisäksi Arsenal ehdotti kiinteän bentsoehapon ja natriumbentsoaatin ostavien maailmanlaajuisten asiakkaiden siirtoa.

| (51) | Kolmas Viron tuotantopaikassa sijaitseva tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimiva tehdas, joka valmistaa bentsoaattipehmittimiä, pysyisi Arsenalin omistuksessa. Lisäksi Arsenal hankkisi tarvitsemansa nestemäisen bentsoehapon tekemällä luovutetun liiketoiminnan ostajan kanssa pitkäaikaisen sopimuksen, jonka voimassaoloaikaa ei ole määritelty (nk. evergreen-sopimus). Kyseisen pitkäaikaisen toimitussopimuksen mukaan Arsenalilla olisi oikeus ostaa 50 prosenttia tehtaan nestemäisen bentsoehapon tuotantokapasiteetista. Toimitussopimuksen nojalla myytävän nestemäisen bentsoehapon hinta määräytyisi juoksevien kulujen ja hinnoittelukaavaindeksin perusteella. |
| --- | --- |

(51)

Kolmas Viron tuotantopaikassa sijaitseva tuotantoketjun loppupään markkinoilla toimiva tehdas, joka valmistaa bentsoaattipehmittimiä, pysyisi Arsenalin omistuksessa. Lisäksi Arsenal hankkisi tarvitsemansa nestemäisen bentsoehapon tekemällä luovutetun liiketoiminnan ostajan kanssa pitkäaikaisen sopimuksen, jonka voimassaoloaikaa ei ole määritelty (nk. evergreen-sopimus). Kyseisen pitkäaikaisen toimitussopimuksen mukaan Arsenalilla olisi oikeus ostaa 50 prosenttia tehtaan nestemäisen bentsoehapon tuotantokapasiteetista. Toimitussopimuksen nojalla myytävän nestemäisen bentsoehapon hinta määräytyisi juoksevien kulujen ja hinnoittelukaavaindeksin perusteella.

| (52) | Tällä toisella korjaustoimenpidepaketilla poistettaisiin korjaustoimenpiteitä koskeneessa markkinatestissä havaitut ongelmakohdat, myös suurimmat ongelmat. Nämä liittyivät yhteisyritykseen, joka ostajan ja Arsenalin oli määrä perustaa ensimmäisen sitoumuspaketin mukaan. Uuden korjaustoimenpidepaketin myötä luovutettavan liiketoiminnan ja Arsenalin välinen rakenteellinen sidos (joka perustui nestemäistä bentsoehappoa tuotantoketjun alkupäässä valmistavaan yhteisyritykseen) katkeaisi. Uusilla korjaustoimenpiteillä ratkaistaisiin myös se markkinatestissä havaittu ongelma, jonka mukaan luovutettavien omaisuuserien ostaja ei todennäköisesti laajentaisi tuotantokapasiteettiaan Virossa toimiessaan yhteisyrityksessä, jossa se olisi vain vähemmistöosakkaana. |
| --- | --- |

(52)

Tällä toisella korjaustoimenpidepaketilla poistettaisiin korjaustoimenpiteitä koskeneessa markkinatestissä havaitut ongelmakohdat, myös suurimmat ongelmat. Nämä liittyivät yhteisyritykseen, joka ostajan ja Arsenalin oli määrä perustaa ensimmäisen sitoumuspaketin mukaan. Uuden korjaustoimenpidepaketin myötä luovutettavan liiketoiminnan ja Arsenalin välinen rakenteellinen sidos (joka perustui nestemäistä bentsoehappoa tuotantoketjun alkupäässä valmistavaan yhteisyritykseen) katkeaisi. Uusilla korjaustoimenpiteillä ratkaistaisiin myös se markkinatestissä havaittu ongelma, jonka mukaan luovutettavien omaisuuserien ostaja ei todennäköisesti laajentaisi tuotantokapasiteettiaan Virossa toimiessaan yhteisyrityksessä, jossa se olisi vain vähemmistöosakkaana.

V   PÄÄTELMÄ

| (53) | Päätöksessä todetaan Arsenalin toimittaman toisen sitoumuspaketin perusteella, että ilmoitettu keskittymä ei estä olennaisesti tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. |
| --- | --- |

(53)

Päätöksessä todetaan Arsenalin toimittaman toisen sitoumuspaketin perusteella, että ilmoitettu keskittymä ei estä olennaisesti tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla.

| (54) | Päätöksessä todetaan tämän vuoksi, että keskittymä soveltuu yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan EY:n sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(54)

Päätöksessä todetaan tämän vuoksi, että keskittymä soveltuu yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan EY:n sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla.

---

(1)  Esimerkiksi kiinteää bentsoehappoa käyttävä asiakas tarvitsee sulatuslaitteiston, jolla bentsoehappo sulatetaan ennen sen jatkokäyttöä tuotantoprosessissa.

(2)  Velsicolin osuus maailmanlaajuisista bentsoaattipehmitinmarkkinoista oli [60–70 prosenttia] vuonna 2007 ja Emeraldin puolestaan [10–20 prosenttia]. Lähde: CO-lomake.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/30

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 227/12

| 1. | Komissio vastaanotti 15 päivänä syyskuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla SNCF-yhtymään kuuluva ranskalainen yritys SNCF-Participations ja quebeciläinen Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (CDPQ) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksissä Keolis ja Effia. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 15 päivänä syyskuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla SNCF-yhtymään kuuluva ranskalainen yritys SNCF-Participations ja quebeciläinen Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (CDPQ) hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksissä Keolis ja Effia.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | SNCF-yhtymä: rautateiden henkilöliikenne, jakelu, markkinointi ja liitännäispalvelut pääasiassa Ranskassa, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

SNCF-yhtymä: rautateiden henkilöliikenne, jakelu, markkinointi ja liitännäispalvelut pääasiassa Ranskassa,

| — | CDPQ: eläke- ja vakuutusrahastojen hallinnointi pääasiassa Quebecissä, |
| --- | --- |

—

CDPQ: eläke- ja vakuutusrahastojen hallinnointi pääasiassa Quebecissä,

| — | Keolis: yksityinen toimija, joka harjoittaa julkista matkustajaliikennettä ja muuta liikenteeseen liittyvää toimintaa, |
| --- | --- |

—

Keolis: yksityinen toimija, joka harjoittaa julkista matkustajaliikennettä ja muuta liikenteeseen liittyvää toimintaa,

| — | Effia: matkustajien liikkuvuutta helpottavat ja julkisen liikenteen eri muotojen yhteensopivuutta edistävät palvelut. |
| --- | --- |

—

Effia: matkustajien liikkuvuutta helpottavat ja julkisen liikenteen eri muotojen yhteensopivuutta edistävät palvelut.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301 tai 22967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301 tai 22967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 22.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 227/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 227/31

---

Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen

(Tapaus COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 227/13

(Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004)

Euroopan yhteisöjen komissio vastaanotti 26. elokuuta 2009 ilmoituksen yritysten RREEF FUND, UFG ja SAGGAS välisestä ehdotetusta yrityskeskittymästä. 16. syyskuuta 2009 ilmoituksen tekijät ilmoittivat komissiolle peruuttavansa ilmoituksen.

---