# Euroopa Liidu C 155/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.155.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 155 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide8. juuli 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.155.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 155

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide8. juuli 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament ja nõukogu |
| 2009/C 155/01 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, 18. juuni 2009, Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 155/02 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, 18. juuni 2009, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi (ECVET) loomise kohta (
  1
  ) | 11 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Parlament ja nõukogu

2009/C 155/01

Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, 18. juuni 2009, Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (
  1
  )

1

1

2009/C 155/02

Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus, 18. juuni 2009, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi (ECVET) loomise kohta (
  1
  )

1

11

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 155/03 | Euro vahetuskurss | 19 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 155/03

Euro vahetuskurss

19

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 155/04 | Konkursikutse TREN/SUB/01-2009 | 20 |
| | Euroopa Investeerimispank |
| 2009/C 155/05 | Konkursikutse – Euroopa Investeerimispank pakub EIP ülikoolide teadustööalgatuse raames välja kaks uut EIBURSi sponsorlustoetust | 21 |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2009/C 155/06 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AST/100-101/09 | 23 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 155/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  ) | 24 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2009/C 155/04

Konkursikutse TREN/SUB/01-2009

20

Euroopa Investeerimispank

2009/C 155/05

Konkursikutse – Euroopa Investeerimispank pakub EIP ülikoolide teadustööalgatuse raames välja kaks uut EIBURSi sponsorlustoetust

21

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2009/C 155/06

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AST/100-101/09

23

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 155/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Parlament ja nõukogu

| 8.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUS,

18. juuni 2009,

Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 155/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4 ja artikli 150 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üleminek teadmistepõhisele majandusele (2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu) nõuab kutsehariduse ja -koolituse süsteemide ajakohastamist ja pidevat täiustamist majanduse ja ühiskonna kiire muutumise tingimustes, nii et need aitaksid suurendada konkurentsivõimet tööturul ja sotsiaalset kaasatust ning parandaksid elukestva õppe kättesaadavust, sh ebasoodsas olukorras olevate inimeste jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Üleminek teadmistepõhisele majandusele (2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu) nõuab kutsehariduse ja -koolituse süsteemide ajakohastamist ja pidevat täiustamist majanduse ja ühiskonna kiire muutumise tingimustes, nii et need aitaksid suurendada konkurentsivõimet tööturul ja sotsiaalset kaasatust ning parandaksid elukestva õppe kättesaadavust, sh ebasoodsas olukorras olevate inimeste jaoks.

| (2) | 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu istungil püstitati eesmärk muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas. |
| --- | --- |

(2)

2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu istungil püstitati eesmärk muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas.

| (3) | Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevad Lissaboni koondsuunised aastateks 2005–2008 kutsuvad liikmesriike üles välja töötama taskukohaseid ja kättesaadavaid elukestva õppe süsteeme, mis vastavad teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna muutuvatele vajadustele. Parandamaks haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu nõuetele, on vaja kõnealuseid süsteeme ajakohastada ja tõsta nende suutlikkust. Seega peavad haridus- ja koolituspoliitika eesmärgid järjest enam täiendama majandus- ja tööturupoliitika eesmärke, et ühendada sotsiaalne ühtekuuluvus ja konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(3)

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevad Lissaboni koondsuunised aastateks 2005–2008 kutsuvad liikmesriike üles välja töötama taskukohaseid ja kättesaadavaid elukestva õppe süsteeme, mis vastavad teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna muutuvatele vajadustele. Parandamaks haridus- ja koolitussüsteemide vastavust tööturu nõuetele, on vaja kõnealuseid süsteeme ajakohastada ja tõsta nende suutlikkust. Seega peavad haridus- ja koolituspoliitika eesmärgid järjest enam täiendama majandus- ja tööturupoliitika eesmärke, et ühendada sotsiaalne ühtekuuluvus ja konkurentsivõime.

| (4) | Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsiooni Euroopa tõhustatud koostöö edendamise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (4) (nn Kopenhaageni protsess) vastuvõtmise järel ning kvaliteeditagamise prioriteetsuse küsimuses komisjoni, liikmesriikide, tööturu osapoolte, EMÜ-EFTA riikide ja kandidaatriikide vahel toimunud koostöö tulemusena on välja töötatud ühine kvaliteeditagamise raamistik (Common Quality Assurance Framework – „CQAF”), mis põhineb eri osalisriikide senistel kogemustel ja headel tavadel. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsiooni Euroopa tõhustatud koostöö edendamise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (4) (nn Kopenhaageni protsess) vastuvõtmise järel ning kvaliteeditagamise prioriteetsuse küsimuses komisjoni, liikmesriikide, tööturu osapoolte, EMÜ-EFTA riikide ja kandidaatriikide vahel toimunud koostöö tulemusena on välja töötatud ühine kvaliteeditagamise raamistik (Common Quality Assurance Framework – „CQAF”), mis põhineb eri osalisriikide senistel kogemustel ja headel tavadel.

| (5) | Nõukogu ja komisjoni ühises 2004. aasta vahearuandes Euroopa Ülemkogule tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” kohta (5) on sätestatud, et kutsehariduse ja -koolituse ühine kvaliteeditagamise raamistik (Kopenhaageni deklaratsiooni järelmeetmena) ning „kokkulepitud kvaliteeditagamise standardite, protsesside ja suuniste kogumi” (6) väljatöötamine (koostoimes Bologna protsessiga ning osana haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide tööprogrammist) peaksid kuuluma Euroopa tähtsamate prioriteetide hulka. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu ja komisjoni ühises 2004. aasta vahearuandes Euroopa Ülemkogule tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” kohta (5) on sätestatud, et kutsehariduse ja -koolituse ühine kvaliteeditagamise raamistik (Kopenhaageni deklaratsiooni järelmeetmena) ning „kokkulepitud kvaliteeditagamise standardite, protsesside ja suuniste kogumi” (6) väljatöötamine (koostoimes Bologna protsessiga ning osana haridus- ja koolitussüsteemide eesmärkide tööprogrammist) peaksid kuuluma Euroopa tähtsamate prioriteetide hulka.

| (6) | Nõukogu (haridus, noored ja kultuur) kiitis 2004. aasta mais (7) heaks CQAFi lähenemisviisi ning kutsus liikmesriike ja komisjoni üles seda vastavalt oma pädevusele vabatahtlikult edendama koostöös asjaomaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu (haridus, noored ja kultuur) kiitis 2004. aasta mais (7) heaks CQAFi lähenemisviisi ning kutsus liikmesriike ja komisjoni üles seda vastavalt oma pädevusele vabatahtlikult edendama koostöös asjaomaste sidusrühmadega.

| (7) | Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustik (8) lõi Euroopa platvormi, mis võimaldas võtta asjakohaseid järelmeetmeid nõukogu 2004. aasta järelduste ja Helsingi kommünikee suhtes ning hõlbustas riikidevahelist jätkusuutlikku koostööd. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustik (8) lõi Euroopa platvormi, mis võimaldas võtta asjakohaseid järelmeetmeid nõukogu 2004. aasta järelduste ja Helsingi kommünikee suhtes ning hõlbustas riikidevahelist jätkusuutlikku koostööd.

| (8) | 2006. aasta Helsingi kommünikees rõhutati, et seades eesmärgiks edendada kvaliteedi parandamisele suunatud lähenemisviisi ja tagada laialdasem osalemine Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustikus, on vaja välja töötada ja rakendada ühtsed üle-euroopalised vahendid, mis oleksid ette nähtud konkreetselt kutsehariduse ja -koolituse valdkonna jaoks, võttes aluseks CQAFi põhimõtted vastavalt nõukogu 2004. aasta mai järeldustele kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

2006. aasta Helsingi kommünikees rõhutati, et seades eesmärgiks edendada kvaliteedi parandamisele suunatud lähenemisviisi ja tagada laialdasem osalemine Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise võrgustikus, on vaja välja töötada ja rakendada ühtsed üle-euroopalised vahendid, mis oleksid ette nähtud konkreetselt kutsehariduse ja -koolituse valdkonna jaoks, võttes aluseks CQAFi põhimõtted vastavalt nõukogu 2004. aasta mai järeldustele kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise kohta.

| (9) | Käesoleva soovituse alusel luuakse Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik („raamistik”) – võrdlusvahend, mis aitab ühiste Euroopa võrdlusaluste kaudu liikmesriikidel edendada ja jälgida kutsehariduse ja -koolituse süsteemide pidevat täiustamist ning mis lähtub CQAFist, olles selle edasiarendus. Kõnealuse raamistiku eesmärk on aidata parandada kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti ning suurendada kutseharidus- ja koolituspoliitika arengute läbipaistvust ja kooskõla liikmesriikide vahel, edendades niiviisi vastastikust usaldust, töötajate ja õppurite liikuvust ning elukestvat õpet. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva soovituse alusel luuakse Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik („raamistik”) – võrdlusvahend, mis aitab ühiste Euroopa võrdlusaluste kaudu liikmesriikidel edendada ja jälgida kutsehariduse ja -koolituse süsteemide pidevat täiustamist ning mis lähtub CQAFist, olles selle edasiarendus. Kõnealuse raamistiku eesmärk on aidata parandada kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti ning suurendada kutseharidus- ja koolituspoliitika arengute läbipaistvust ja kooskõla liikmesriikide vahel, edendades niiviisi vastastikust usaldust, töötajate ja õppurite liikuvust ning elukestvat õpet.

| (10) | Raamistik peaks sisaldama kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise ja parandamise tsüklit, mis hõlmab kavandamist, rakendamist, hindamist ja läbivaatamist/muutmist ning mida toetavad ühtsed kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad. Liikmesriigid peavad kindlaks määrama asjakohase seireprotsessi, sealhulgas sise- ja välishindamise mehhanismid, et selgitada välja süsteemide, protsesside ja kehtiva korra tugevad kohad ning täiustamist nõudvad valdkonnad. Raamistik peaks hõlmama mõõtmisvahendite kasutamist, mis tõendaksid selle tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(10)

Raamistik peaks sisaldama kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise ja parandamise tsüklit, mis hõlmab kavandamist, rakendamist, hindamist ja läbivaatamist/muutmist ning mida toetavad ühtsed kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad. Liikmesriigid peavad kindlaks määrama asjakohase seireprotsessi, sealhulgas sise- ja välishindamise mehhanismid, et selgitada välja süsteemide, protsesside ja kehtiva korra tugevad kohad ning täiustamist nõudvad valdkonnad. Raamistik peaks hõlmama mõõtmisvahendite kasutamist, mis tõendaksid selle tulemuslikkust.

| (11) | Raamistikku tuleks kohaldada kutsehariduse ja -koolituse süsteemi, kutsehariduse ja -koolituse pakkujate ja kvalifikatsiooni andmise tasandil. Raamistik sätestab süsteemse kvaliteedikäsitluse, hõlmates ja sidudes omavahel asjaomased tasandid ja osalejad. Raamistik peaks panema olulist rõhku kvaliteedi seirele ja parandamisele, ühendades sise- ja välishindamise, kontrolli ja täiustamise eesmärgil tehtavad toimingud ning toetades neid mõõtmise ja kvalitatiivse analüüsi kaudu. Raamistik peaks moodustama aluse kõnealuse valdkonna arendamiseks Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tehtava koostöö kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Raamistikku tuleks kohaldada kutsehariduse ja -koolituse süsteemi, kutsehariduse ja -koolituse pakkujate ja kvalifikatsiooni andmise tasandil. Raamistik sätestab süsteemse kvaliteedikäsitluse, hõlmates ja sidudes omavahel asjaomased tasandid ja osalejad. Raamistik peaks panema olulist rõhku kvaliteedi seirele ja parandamisele, ühendades sise- ja välishindamise, kontrolli ja täiustamise eesmärgil tehtavad toimingud ning toetades neid mõõtmise ja kvalitatiivse analüüsi kaudu. Raamistik peaks moodustama aluse kõnealuse valdkonna arendamiseks Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tehtava koostöö kaudu.

| (12) | Kuna käesolevas soovituses sätestatakse hindamist ja kvaliteedi parandamise ideed toetavad konkreetsed vahendid kõikide tasandite jaoks, siis soodustab see tõendusmaterjalil põhineva poliitika ja tegutsemisviisi kasutamist, mis on tõhusama ja võrdseid võimalusi edendava poliitika aluseks vastavalt nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 2006. aasta järeldustele Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta. (9) |
| --- | --- |

(12)

Kuna käesolevas soovituses sätestatakse hindamist ja kvaliteedi parandamise ideed toetavad konkreetsed vahendid kõikide tasandite jaoks, siis soodustab see tõendusmaterjalil põhineva poliitika ja tegutsemisviisi kasutamist, mis on tõhusama ja võrdseid võimalusi edendava poliitika aluseks vastavalt nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 2006. aasta järeldustele Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta. (9)

| (13) | Käesolevas soovituses nähakse ette raamistik parimate tavade kindlaks tegemiseks, toetamiseks ja vahetamiseks mitte ainult riigi vaid ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil kõikides olulistes võrgustikes, sealhulgas Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku võrgustikus. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas soovituses nähakse ette raamistik parimate tavade kindlaks tegemiseks, toetamiseks ja vahetamiseks mitte ainult riigi vaid ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil kõikides olulistes võrgustikes, sealhulgas Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku võrgustikus.

| (14) | Soovituses võetakse arvesse „Ühiseid põhimõtteid kvaliteedi tagamiseks hariduses ja koolituses”, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituse Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (10) (European Qualifications Framework for lifelong learning – „EQF”) III lisas. Seega peaks raamistik toetama EQFi elluviimist, eelkõige õpitulemuste tõendamise kvaliteeti. Samuti peaks see toetama muude selliste üle-euroopaliste meetmete rakendamist nagu Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem ning mitteformaalse hariduse ja vabahariduse määratlemist ja tunnustamist käsitlevad Euroopa ühised põhimõtted. |
| --- | --- |

(14)

Soovituses võetakse arvesse „Ühiseid põhimõtteid kvaliteedi tagamiseks hariduses ja koolituses”, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituse Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (10) (European Qualifications Framework for lifelong learning – „EQF”) III lisas. Seega peaks raamistik toetama EQFi elluviimist, eelkõige õpitulemuste tõendamise kvaliteeti. Samuti peaks see toetama muude selliste üle-euroopaliste meetmete rakendamist nagu Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem ning mitteformaalse hariduse ja vabahariduse määratlemist ja tunnustamist käsitlevad Euroopa ühised põhimõtted.

| (15) | Võttes arvesse selle mittesiduvat laadi, on soovitus kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, kuna selle eesmärk on toetada ja täiendada liikmesriikide tegevust, hõlbustades nendevahelist edasist koostööd, et suurendada kutsehariduse ja -koolituse läbipaistvust ning edendada liikuvust ja elukestvat õpet. Seda tuleks rakendada vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele. Käesolev soovitus on kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, kuna sellega ei asendata ega kehtestata riiklikke kvaliteeditagamise süsteeme. Raamistik ei kirjuta ette konkreetset kvaliteeditagamise süsteemi ega lähenemisviisi, vaid sätestab ühised põhimõtted, kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad, mis võivad olla abiks olemasolevate kutsehariduse ja -koolituse süsteemide hindamisel ja täiustamisel. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse selle mittesiduvat laadi, on soovitus kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, kuna selle eesmärk on toetada ja täiendada liikmesriikide tegevust, hõlbustades nendevahelist edasist koostööd, et suurendada kutsehariduse ja -koolituse läbipaistvust ning edendada liikuvust ja elukestvat õpet. Seda tuleks rakendada vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele. Käesolev soovitus on kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega, kuna sellega ei asendata ega kehtestata riiklikke kvaliteeditagamise süsteeme. Raamistik ei kirjuta ette konkreetset kvaliteeditagamise süsteemi ega lähenemisviisi, vaid sätestab ühised põhimõtted, kvaliteedikriteeriumid, näidiskirjeldused ja näitajad, mis võivad olla abiks olemasolevate kutsehariduse ja -koolituse süsteemide hindamisel ja täiustamisel.

| (16) | Käesoleva soovituse II lisas toodud võrdlusnäitajate eesmärk on toetada kutsehariduse ja -koolituse süsteemide ja/või kutsehariduse ja -koolituse pakkujate hindamist ja kvaliteedi parandamist vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele ning see peaks toimima vahendite paketina, mille seast eri kasutajad võivad valida näitajaid, mis on nende kvaliteeditagamise süsteemi nõuete seisukohast kõige asjakohasemad. Nende laadi ja eesmärgi osas tuleks neid eristada näitajatest ja sihttasemetest, millele on viidatud nõukogu 25. mai 2007. aasta järeldustes näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas. (11) |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva soovituse II lisas toodud võrdlusnäitajate eesmärk on toetada kutsehariduse ja -koolituse süsteemide ja/või kutsehariduse ja -koolituse pakkujate hindamist ja kvaliteedi parandamist vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele ning see peaks toimima vahendite paketina, mille seast eri kasutajad võivad valida näitajaid, mis on nende kvaliteeditagamise süsteemi nõuete seisukohast kõige asjakohasemad. Nende laadi ja eesmärgi osas tuleks neid eristada näitajatest ja sihttasemetest, millele on viidatud nõukogu 25. mai 2007. aasta järeldustes näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas. (11)

| (17) | Kui liikmesriigid kasutavad ja arendavad raamistikku, võib see neil aidata parandada ja edasi arendada oma kutsehariduse ja -koolituse süsteeme, toetada elukestva õppe strateegiaid, edendada Euroopa tööturu integratsiooni ja EQFi rakendamist, edendada kvaliteedi parandamise ideed kõikidel tasanditel, austades siseriiklike haridussüsteemide mitmekesisust. |
| --- | --- |

(17)

Kui liikmesriigid kasutavad ja arendavad raamistikku, võib see neil aidata parandada ja edasi arendada oma kutsehariduse ja -koolituse süsteeme, toetada elukestva õppe strateegiaid, edendada Euroopa tööturu integratsiooni ja EQFi rakendamist, edendada kvaliteedi parandamise ideed kõikidel tasanditel, austades siseriiklike haridussüsteemide mitmekesisust.

| (18) | Käesolev soovitus peaks aitama ajakohastada haridus- ja koolitussüsteeme, parandada koolituse tulemuslikkust, püüdes tagada, et inimesed ei jääks kvalifikatsioonita, parandada hariduse, koolituse ja töökoha omavahelist seotust, luua seoseid formaalse hariduse, mitteformaalse hariduse ja vabahariduse vahel ning laiendada kvalifikatsiooni andmist omandatud kogemuste põhjal, |
| --- | --- |

(18)

Käesolev soovitus peaks aitama ajakohastada haridus- ja koolitussüsteeme, parandada koolituse tulemuslikkust, püüdes tagada, et inimesed ei jääks kvalifikatsioonita, parandada hariduse, koolituse ja töökoha omavahelist seotust, luua seoseid formaalse hariduse, mitteformaalse hariduse ja vabahariduse vahel ning laiendada kvalifikatsiooni andmist omandatud kogemuste põhjal,

SOOVITAVAD LIIKMESRIIKIDEL:

| 1. | Kasutada ja arendada Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikku („raamistik”), kvaliteedinäitajaid, näidiskirjeldusi ja võrdlusnäitajaid, mis on sätestatud ja mida on täpsemalt kirjeldatud I ja II lisas; veelgi täiustada ja edasi arendada oma kutsehariduse ja -koolituse süsteeme; toetada elukestva õppe strateegiaid ja EQFi ning liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta rakendamist; edendada kvaliteedi parandamise ideed ja innovatsiooni kõikidel tasanditel. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kutsehariduselt ja -koolituselt kõrgharidusele üleminekule. |
| --- | --- |

1.

Kasutada ja arendada Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistikku („raamistik”), kvaliteedinäitajaid, näidiskirjeldusi ja võrdlusnäitajaid, mis on sätestatud ja mida on täpsemalt kirjeldatud I ja II lisas; veelgi täiustada ja edasi arendada oma kutsehariduse ja -koolituse süsteeme; toetada elukestva õppe strateegiaid ja EQFi ning liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta rakendamist; edendada kvaliteedi parandamise ideed ja innovatsiooni kõikidel tasanditel. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kutsehariduselt ja -koolituselt kõrgharidusele üleminekule.

| 2. | Vajadusel koostada kõigil hiljemalt 18. juuni 2011 lähenemisviis, mille eesmärk on parandada kvaliteeditagamise süsteeme siseriiklikul tasandil, ning parimal viisil kasutada raamistikku, kaasates tööturu osapooled, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ja kõik teised asjaomased sidusrühmad vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele. |
| --- | --- |

2.

Vajadusel koostada kõigil hiljemalt 18. juuni 2011 lähenemisviis, mille eesmärk on parandada kvaliteeditagamise süsteeme siseriiklikul tasandil, ning parimal viisil kasutada raamistikku, kaasates tööturu osapooled, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ja kõik teised asjaomased sidusrühmad vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele.

| 3. | Osaleda aktiivselt Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku võrgustikus („raamistiku võrgustik”), mille alusel arendatakse edasi kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamise ühiseid põhimõtteid, võrdluskriteeriume, näitajaid, suuniseid ja vahendeid vajadust mööda nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

3.

Osaleda aktiivselt Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku võrgustikus („raamistiku võrgustik”), mille alusel arendatakse edasi kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamise ühiseid põhimõtteid, võrdluskriteeriume, näitajaid, suuniseid ja vahendeid vajadust mööda nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil.

| 4. | Luua riiklik kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise tugikeskus nendes riikides, kus see veel puudub, ning siduda see iga liikmesriigi konkreetsete struktuuride ja nõuetega; nimetatud tugikeskusesse kaasatakse olemasolevad asjaomased organisatsioonid, tööturu osapooled ja kõik asjasse puutuvad sidusrühmad riiklikul ja piirkondlikul tasandil, vastavalt liikmesriigi tavadele, eesmärgiga tagada algatuste järelmeetmed. Tugikeskus peaks:






  — | hoidma suurt hulka sidusrühmi kursis raamistiku võrgustiku tegevusega; |
| --- | --- | --- |

4.

Luua riiklik kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise tugikeskus nendes riikides, kus see veel puudub, ning siduda see iga liikmesriigi konkreetsete struktuuride ja nõuetega; nimetatud tugikeskusesse kaasatakse olemasolevad asjaomased organisatsioonid, tööturu osapooled ja kõik asjasse puutuvad sidusrühmad riiklikul ja piirkondlikul tasandil, vastavalt liikmesriigi tavadele, eesmärgiga tagada algatuste järelmeetmed. Tugikeskus peaks:

—

hoidma suurt hulka sidusrühmi kursis raamistiku võrgustiku tegevusega;

| — | toetama aktiivselt raamistiku võrgustiku tööprogrammi rakendamist; |
| --- | --- |

—

toetama aktiivselt raamistiku võrgustiku tööprogrammi rakendamist;

| — | käivitama konkreetseid algatusi edendamaks raamistiku edasiarendamist liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

—

käivitama konkreetseid algatusi edendamaks raamistiku edasiarendamist liikmesriigi tasandil;

| — | toetama enesehindamist kui täiendavat ja tõhusat viisi kvaliteedi tagamisel, mis võimaldab mõõta arengut ja määrata valdkonnad, mida on raamistiku võrgustiku tööprogrammi rakendamisel vaja edendada; |
| --- | --- |

—

toetama enesehindamist kui täiendavat ja tõhusat viisi kvaliteedi tagamisel, mis võimaldab mõõta arengut ja määrata valdkonnad, mida on raamistiku võrgustiku tööprogrammi rakendamisel vaja edendada;

| — | tagama, et teavet levitatakse sidusrühmadele tõhusalt. |
| --- | --- |

—

tagama, et teavet levitatakse sidusrühmadele tõhusalt.

| 5. | Kontrollida iga nelja aasta tagant Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku rakendamise edenemist – kontrolliaruanne lisatakse igasse teise liikmesriigi eduaruandesse, mis koostatakse tulevase Euroopa haridus- ja koolitusalase koostöö strateegilise raamistiku raames – raamistiku võrgustikus koostöös komisjoni ja liikmesriikidega kindlaksmääratud võrdluskriteeriumide põhjal, |
| --- | --- |

5.

Kontrollida iga nelja aasta tagant Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku rakendamise edenemist – kontrolliaruanne lisatakse igasse teise liikmesriigi eduaruandesse, mis koostatakse tulevase Euroopa haridus- ja koolitusalase koostöö strateegilise raamistiku raames – raamistiku võrgustikus koostöös komisjoni ja liikmesriikidega kindlaksmääratud võrdluskriteeriumide põhjal,

KIIDAVAD HEAKS KOMISJONI KAVATSUSE:

| 1. | Toetada liikmesriike eespool kirjeldatud ülesannete täitmisel, eeskätt koostöö ja vastastikuse õppimise hõlbustamisel, juhendite katsetamisel ja koostamisel ning kõigis liikmesriikides kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas toimunud kvaliteedialaste arengute kohta teabe edastamisel. |
| --- | --- |

1.

Toetada liikmesriike eespool kirjeldatud ülesannete täitmisel, eeskätt koostöö ja vastastikuse õppimise hõlbustamisel, juhendite katsetamisel ja koostamisel ning kõigis liikmesriikides kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas toimunud kvaliteedialaste arengute kohta teabe edastamisel.

| 2. | Edendada raamistiku võrgustikku ja osaleda selles koos liikmesriikidega, aidates vajaduse korral konkreetsete ettepanekute ja algatuste kaudu kaasa kõnealuse valdkonna poliitika kujundamisele. |
| --- | --- |

2.

Edendada raamistiku võrgustikku ja osaleda selles koos liikmesriikidega, aidates vajaduse korral konkreetsete ettepanekute ja algatuste kaudu kaasa kõnealuse valdkonna poliitika kujundamisele.

| 3. | Tagada käesoleva soovituse elluviimise järelmeetmed, esitades sel eesmärgil iga nelja aasta järel aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule omandatud kogemuste ja tulevikunägemuste kohta, kaasa arvatud vajaduse korral järeldused, milleni jõuti käesoleva soovituse läbivaatamisel koostöös liikmesriikidega eri sidusrühmade osalusel. |
| --- | --- |

3.

Tagada käesoleva soovituse elluviimise järelmeetmed, esitades sel eesmärgil iga nelja aasta järel aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule omandatud kogemuste ja tulevikunägemuste kohta, kaasa arvatud vajaduse korral järeldused, milleni jõuti käesoleva soovituse läbivaatamisel koostöös liikmesriikidega eri sidusrühmade osalusel.

| 4. | Hinnata kõnealuse aruande alusel ja koostöös liikmesriikidega käesoleva soovituse rakendamist ja vajadusel selle läbivaatamist. |
| --- | --- |

4.

Hinnata kõnealuse aruande alusel ja koostöös liikmesriikidega käesoleva soovituse rakendamist ja vajadusel selle läbivaatamist.

Brüssel, 18. juuni 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

Štefan FÜLE

---

(1)  ELT C 100, 30.4.2009, lk 136.

1

(2)  ELT C 325, 19.12.2008, lk 48.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. mai 2009. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT C 13, 18.1.2003, lk 2.

4

(5)  ELT C 104, 30.4.2004, lk 1.

5

(6)  Kõrghariduse eest vastutavate ministrite konverentsil Berliinis 19. septembril 2003 vastuvõetud kommünikee „Euroopa kõrgharidusruumi loomine”.

6

(7)  Nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldused kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi tagamise kohta.

7

(8)  Euroopa kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise Euroopa võrgustik loodi 2005. aasta oktoobris komisjoni poolt pärast seda, kui kutseõppe nõuandekomitee oli esitanud positiivse arvamuse. Selle liikmed on nimetatud liikmesriikide, kandidaatriikide, EFTA-EMP riikide ja Euroopa tööturu osapoolte organisatsioonide poolt selgesõnaliselt kindlaksmääratud menetluse alusel.

8

(9)  ELT C 298, 8.12.2006, lk 3.

9

(10)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.

10

(11)  ELT C 311, 21.12.2007, lk 13.

11

---

LISADE SISSEJUHATUS

Käesoleva soovitusega luuakse Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik („raamistik”), mis hõlmab kvaliteedi tagamise ja parandamise tsüklit (kavandamine, rakendamine, hindamine ja läbivaatamine/muutmine), mis tugineb valitud kvaliteedikriteeriumidele, näidiskirjeldustele ja näitajatele, mida kohaldatakse kvaliteedijuhtimise suhtes nii kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kui pakkujate tasandil. Eesmärk ei ole kehtestada uusi standardeid, vaid toetada liikmesriikide jõupingutusi, säilitades samas nende lähenemisviiside mitmekesisuse.

Raamistikku tuleks pigem käsitada kui vahendite paketti, mille seast eri kasutajad võivad valida kirjeldusi ja näitajaid, mis on nende hinnangul nende konkreetse kvaliteeditagamise süsteemi nõuete seisukohast kõige asjakohasemad.

Kavandatud näidiskirjeldused (I lisa) ja näitajad (II lisa) on soovituslikud ning raamistiku kasutajad võivad neid valida ja kohaldada kooskõlas kõigi oma nõuete ja eesmärkidega või osadega neist.

Neid võib kohaldada esmase kutsehariduse ja/või täiendkutseõppe suhtes, sõltuvalt iga liikmesriigi kutsehariduse ja -koolituse süsteemi vastavast eripärast ning kutsehariduse ja -koolituse pakkujate liigist.

Nende kasutamine on üksnes vabatahtlik, võttes arvesse nende potentsiaalset lisandväärtust ning kasutades neid vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ja tavadele. Neid ei tuleks käsitada võrdlusnäitajate ega vahenditena, mille abil anda aru eri riiklike süsteemide kvaliteedist ja tõhususest või mille abil neid võrrelda. Vastutus kõnealuste süsteemide kvaliteedi järelevalve eest lasub üksnes liikmesriikidel.

I LISA

EUROOPA KVALITEEDITAGAMISE VÕRDLUSRAAMISTIK: KVALITEEDIKRITEERIUMID JA NÄIDISKIRJELDUSED
   (1)

Käesolev lisa pakub välja ühtsed kvaliteedikriteeriumid ja näidiskirjeldused, millega toetada liikmesriike raamistiku rakendamisel, kui liikmesriigid seda vajalikuks peavad. (2)

| Kvaliteedikriteeriumid | Kutsehariduse ja -koolituse süsteemi tasandi näidiskirjeldused | Kutsehariduse ja -koolituse pakkuja tasandi näidiskirjeldused |
| --- | --- | --- |
| Rakenduskava peegeldab strateegilist visiooni, mida jagavad asjaomased sidusrühmad ning selgelt määratletud eesmärke, meetmeid ja näitajaid. | Kutsehariduse ja -koolituse eesmärgid püstitatakse keskmises ja pikemas perspektiivis kooskõlas üle-euroopaliste eesmärkidega.
  Asjaomased sidusrühmad kaasatakse eri tasandite kutsehariduse ja -koolituse eesmärkide püstitamisse.
  Püstitatakse eesmärgid, ja nende täitmise jälgimiseks kasutatakse erinäitajaid (edukriteeriumid).
  Nähakse ette mehhanismid ja kord koolitusvajaduste väljaselgitamiseks.
  Töötatakse välja teabepoliitika, et tagada kvaliteedialaste tulemuste optimaalne avalikustamine vastavalt riiklikele/piirkondlikele andmekaitsenõuetele.
  Töötatakse välja üksikisiku kvalifikatsiooni tunnustamise, kinnitamise ja sertifitseerimise standardid ja juhised. | Kutsehariduse ja -koolituse pakkujad („pakkujad”) lähtuvad kohalike eesmärkide püstitamisel Euroopa, riiklikest ja piirkondlikest kutsehariduse ja -koolituse poliitika eesmärkidest.
  Püstitatakse sõnaselged eesmärgid ja ülesanded ning jälgitakse nende täitmist.
  Konsulteeritakse pidevalt asjaomaste sidusrühmadega selgitamaks välja konkreetseid kohalikke/individuaalseid vajadusi.
  Määratakse üheselt mõistetavalt kvaliteedi juhtimise ja parandamise eest vastutajad.
  Töötajad kaasatakse varakult planeerimisse, sh kvaliteedijuhtimisse.
  Pakkujad kavandavad koostööalgatusi teiste kutsehariduse ja -koolituse pakkujatega.
  Asjaomased sidusrühmad osalevad kohalike vajaduste analüüsimisel.
  Pakkujad rakendavad selget ja läbipaistvat kvaliteeditagamise süsteemi. |
| Rakenduskavade koostamisel konsulteeritakse sidusrühmadega; rakenduskavad sisaldavad sõnaselgeid põhimõtteid. | Rakenduskavad koostatakse koostöös tööturu osapoolte, pakkujate ja teiste asjaomaste sidusrühmadega eri tasanditel.
  Rakenduskavad sisaldavad ressursivajaduse ja kasutajate suutlikkuse hindamist ning toetavaid vahendeid ja juhiseid.
  Töötatakse välja raamistiku eri tasanditel rakendamise juhised ja standardid.
  Rakenduskavad sisaldavad konkreetseid toetusvahendeid kutseõpetajate ja -koolitajate koolituseks.
  Pakkujate vastutus seoses raamistiku rakendamisega on selge ja läbipaistev.
  Töötatakse välja riiklik ja/või piirkondlik kvaliteeditagamise raamistik, mis sisaldab pakkujate tasandi juhiseid ja kvaliteedistandardeid, edendamaks pidevat täiustamist ja iseregulatsiooni. | Organisatsioonisiseselt jaotatakse ressursid selliselt, et täita rakenduskavades püstitatud eesmärgid.
  Sõneselgelt toetatakse asjakohast ja ulatuslikku partnerlust kavandatud tegevuste elluviimiseks.
  Töötajate kvalifikatsiooni tõstmise strateegilises kavas määratakse kindlaks kutseõpetajate ja -koolitajate koolitusvajadused.
  Töötajad osalevad regulaarselt koolitustel ning arendavad koostööd asjaomaste organisatsiooniväliste sidusrühmadega, et toetada suutlikkuse tõstmist ja kvaliteedi parandamist ning tõhustada tulemuslikkust. |
| Protsesse ja tulemusi hinnatakse regulaarselt ja seda toetab mõõtmine | Välja on töötatud hindamismeetodid, sh sisehindamise ja välishindamise teostamiseks.
  Lepitakse üheselt mõistetavalt kokku sidusrühmade kaasamises seiresse ja hindamisse.
  Riiklikud/piirkondlikud standardid ning kvaliteedi parandamise ja tagamise protsessid on asjakohased ja valdkonna vajadustega proportsionaalsed.
  Süsteemide suhtes kohaldatakse enesehindamist ning vajadusel sise- ja välist kontrolli.
  Rakendatakse varajase hoiatamise süsteeme.
  Kasutatakse tulemuslikkuse näitajaid.
  Regulaarselt kogutakse asjakohaseid ja seotud andmeid eesmärgiga mõõta edusamme ja selgitada välja täiustamist vajavad valdkonnad. Välja on töötatud sobiv andmekogumise metoodika, nt küsimustikud, näitajad/mõõdikud. | Korrapäraselt viiakse läbi enesehindamine kas riiklike ja piirkondlike eeskirjade/raamistike alusel või pakkujate algatusel.
  Hinnatakse ja kontrollitakse haridusalaseid protsesse ja tulemusi, sh õppuri rahulolu ja töötajate tulemusnäitajaid ja rahulolu.
  Hindamine ja kontroll hõlmavad piisavaid ja mõjusaid mehhanisme, et kaasata organisatsioonisiseseid ja -väliseid sidusrühmi.
  Rakendatakse varajase hoiatamise süsteeme. |
| Kontroll | Kõikide tasandite jaoks nähakse ette kontrollimise kord, mehhanismid ja vahendid.
  Protsesse kontrollitakse korrapäraselt ja koostatakse tegevuskava muudatuste juhtimiseks. Süsteeme kohandatakse vastavalt tegevuskavale.
  Avalikustatakse hindamistulemused. | Õppuritelt küsitakse tagasisidet nende individuaalsete õpikogemuste ning õppe- ja õpetamiskeskkonna kohta. Koos õpetajatepoolse tagasisidega kasutatakse seda edasise tegevuse kujundamisel.
  Avalikkusel on ulatuslik juurdepääs kontrollitulemustele.
  Tagasiside ja kontroll on osa organisatsiooni strateegilisest õppeprotsessist.
  Hindamise tulemusi analüüsitakse koos asjaomaste sidusrühmadega ning nähakse ette vajalikud tegevuskavad. |

Kvaliteedikriteeriumid

Kutsehariduse ja -koolituse süsteemi tasandi näidiskirjeldused

Kutsehariduse ja -koolituse pakkuja tasandi näidiskirjeldused

Rakenduskava peegeldab strateegilist visiooni, mida jagavad asjaomased sidusrühmad ning selgelt määratletud eesmärke, meetmeid ja näitajaid.

Kutsehariduse ja -koolituse eesmärgid püstitatakse keskmises ja pikemas perspektiivis kooskõlas üle-euroopaliste eesmärkidega.

Asjaomased sidusrühmad kaasatakse eri tasandite kutsehariduse ja -koolituse eesmärkide püstitamisse.

Püstitatakse eesmärgid, ja nende täitmise jälgimiseks kasutatakse erinäitajaid (edukriteeriumid).

Nähakse ette mehhanismid ja kord koolitusvajaduste väljaselgitamiseks.

Töötatakse välja teabepoliitika, et tagada kvaliteedialaste tulemuste optimaalne avalikustamine vastavalt riiklikele/piirkondlikele andmekaitsenõuetele.

Töötatakse välja üksikisiku kvalifikatsiooni tunnustamise, kinnitamise ja sertifitseerimise standardid ja juhised.

Kutsehariduse ja -koolituse pakkujad („pakkujad”) lähtuvad kohalike eesmärkide püstitamisel Euroopa, riiklikest ja piirkondlikest kutsehariduse ja -koolituse poliitika eesmärkidest.

Püstitatakse sõnaselged eesmärgid ja ülesanded ning jälgitakse nende täitmist.

Konsulteeritakse pidevalt asjaomaste sidusrühmadega selgitamaks välja konkreetseid kohalikke/individuaalseid vajadusi.

Määratakse üheselt mõistetavalt kvaliteedi juhtimise ja parandamise eest vastutajad.

Töötajad kaasatakse varakult planeerimisse, sh kvaliteedijuhtimisse.

Pakkujad kavandavad koostööalgatusi teiste kutsehariduse ja -koolituse pakkujatega.

Asjaomased sidusrühmad osalevad kohalike vajaduste analüüsimisel.

Pakkujad rakendavad selget ja läbipaistvat kvaliteeditagamise süsteemi.

Rakenduskavade koostamisel konsulteeritakse sidusrühmadega; rakenduskavad sisaldavad sõnaselgeid põhimõtteid.

Rakenduskavad koostatakse koostöös tööturu osapoolte, pakkujate ja teiste asjaomaste sidusrühmadega eri tasanditel.

Rakenduskavad sisaldavad ressursivajaduse ja kasutajate suutlikkuse hindamist ning toetavaid vahendeid ja juhiseid.

Töötatakse välja raamistiku eri tasanditel rakendamise juhised ja standardid.

Rakenduskavad sisaldavad konkreetseid toetusvahendeid kutseõpetajate ja -koolitajate koolituseks.

Pakkujate vastutus seoses raamistiku rakendamisega on selge ja läbipaistev.

Töötatakse välja riiklik ja/või piirkondlik kvaliteeditagamise raamistik, mis sisaldab pakkujate tasandi juhiseid ja kvaliteedistandardeid, edendamaks pidevat täiustamist ja iseregulatsiooni.

Organisatsioonisiseselt jaotatakse ressursid selliselt, et täita rakenduskavades püstitatud eesmärgid.

Sõneselgelt toetatakse asjakohast ja ulatuslikku partnerlust kavandatud tegevuste elluviimiseks.

Töötajate kvalifikatsiooni tõstmise strateegilises kavas määratakse kindlaks kutseõpetajate ja -koolitajate koolitusvajadused.

Töötajad osalevad regulaarselt koolitustel ning arendavad koostööd asjaomaste organisatsiooniväliste sidusrühmadega, et toetada suutlikkuse tõstmist ja kvaliteedi parandamist ning tõhustada tulemuslikkust.

Protsesse ja tulemusi hinnatakse regulaarselt ja seda toetab mõõtmine

Välja on töötatud hindamismeetodid, sh sisehindamise ja välishindamise teostamiseks.

Lepitakse üheselt mõistetavalt kokku sidusrühmade kaasamises seiresse ja hindamisse.

Riiklikud/piirkondlikud standardid ning kvaliteedi parandamise ja tagamise protsessid on asjakohased ja valdkonna vajadustega proportsionaalsed.

Süsteemide suhtes kohaldatakse enesehindamist ning vajadusel sise- ja välist kontrolli.

Rakendatakse varajase hoiatamise süsteeme.

Kasutatakse tulemuslikkuse näitajaid.

Regulaarselt kogutakse asjakohaseid ja seotud andmeid eesmärgiga mõõta edusamme ja selgitada välja täiustamist vajavad valdkonnad. Välja on töötatud sobiv andmekogumise metoodika, nt küsimustikud, näitajad/mõõdikud.

Korrapäraselt viiakse läbi enesehindamine kas riiklike ja piirkondlike eeskirjade/raamistike alusel või pakkujate algatusel.

Hinnatakse ja kontrollitakse haridusalaseid protsesse ja tulemusi, sh õppuri rahulolu ja töötajate tulemusnäitajaid ja rahulolu.

Hindamine ja kontroll hõlmavad piisavaid ja mõjusaid mehhanisme, et kaasata organisatsioonisiseseid ja -väliseid sidusrühmi.

Rakendatakse varajase hoiatamise süsteeme.

Kontroll

Kõikide tasandite jaoks nähakse ette kontrollimise kord, mehhanismid ja vahendid.

Protsesse kontrollitakse korrapäraselt ja koostatakse tegevuskava muudatuste juhtimiseks. Süsteeme kohandatakse vastavalt tegevuskavale.

Avalikustatakse hindamistulemused.

Õppuritelt küsitakse tagasisidet nende individuaalsete õpikogemuste ning õppe- ja õpetamiskeskkonna kohta. Koos õpetajatepoolse tagasisidega kasutatakse seda edasise tegevuse kujundamisel.

Avalikkusel on ulatuslik juurdepääs kontrollitulemustele.

Tagasiside ja kontroll on osa organisatsiooni strateegilisest õppeprotsessist.

Hindamise tulemusi analüüsitakse koos asjaomaste sidusrühmadega ning nähakse ette vajalikud tegevuskavad.

---

(1)  Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid, mis põhinevad Cedefopi hariduskvaliteedi sõnastikul (2003. aasta novembri töödokument).

(2)  Täiendav kvaliteedinäitajate kogum on üksikasjalikult esitatud II lisas.

II LISA

KUTSEHARIDUSE JA -KOOLITUSE KVALITEEDI HINDAMISEKS VALITUD KVALITEEDINÄITAJATE VÕRDLUSKOGUM

Käesolevas lisas kavandatakse ulatuslik valitud kvaliteedinäitajate kogum, mida saab kasutada kutsehariduse ja -koolituse süsteemide ja/või pakkujate hindamise ja kvaliteedi parandamise toetamiseks. Näitajate kogumit arendatakse edasi Euroopa bilateraalse ja/või multilateraalse koostöö raames, tuginedes Euroopa andmekogudele ja liikmesriikide registritele.

Nende laadi ja eesmärgi osas tuleks neid eristada näitajatest ja sihttasemetest, millele on viidatud nõukogu 25. mai 2007 aasta järeldustes näitajate ja sihttasemete sidusa raamistiku kohta, mille alusel hinnatakse Lissaboni eesmärkide elluviimisel saavutatut hariduse ja koolituse valdkonnas.

Lisaks ei sisalda näitajate tabel liikmesriigi tasandi koondnäitajaid, kui neid ei ole olemas või kui neid on keeruline saada. Sellised näitajad võib liikmesriigi tasandil koondada hilisemas etapis, võttes aluseks liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku võrgustiku vahelise ühise kokkuleppe.

| Näitaja | Näitaja liik | Poliitika eesmärk |
| --- | --- | --- |
| Kvaliteeditagamise üldised näitajad |
| Nr 1
  Kvaliteeditagamissüsteemi olulisus kutsehariduse ja -koolituse pakkujate („pakkuja”) jaoks:






  a) | pakkujate osakaal, kes seaduse alusel või omal algatusel rakendavad organisatsioonisiseselt kvaliteeditagamise süsteeme; |

Näitaja

Näitaja liik

Poliitika eesmärk

Kvaliteeditagamise üldised näitajad

Nr 1

Kvaliteeditagamissüsteemi olulisus kutsehariduse ja -koolituse pakkujate („pakkuja”) jaoks:

a)

pakkujate osakaal, kes seaduse alusel või omal algatusel rakendavad organisatsioonisiseselt kvaliteeditagamise süsteeme;

| b) | akrediteeritud pakkujate osakaal. |
| --- | --- |

b)

akrediteeritud pakkujate osakaal.

Tausta- ja sisendnäitaja

Edendada kvaliteedi parandamise kultuuri pakkujate tasandil.

Suurendada koolituse kvaliteedi läbipaistvust.

Suurendada vastastikust usaldust koolituse pakkujate seas.

Nr 2

Investeering õpetajate ja koolitajate koolitusse:

| a) | täiendkoolituses osalevate õpetajate ja koolitajate osakaal; |
| --- | --- |

a)

täiendkoolituses osalevate õpetajate ja koolitajate osakaal;

| b) | investeeringute suurus. |
| --- | --- |

b)

investeeringute suurus.

Sisend- ja protsessinäitaja

Edendada õpetajate ja koolitajate vastutust kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamisel.

Parandada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele.

Suurendada üksikisiku õpisuutlikkust.

Parandada õppurite tulemuslikkust.

Kutsehariduse ja -koolituse poliitika kvaliteedieesmärke toetavad näitajad

Nr 3

Kutsehariduse ja -koolituse programmides osalemise määr:

kutsehariduse ja -koolituse programmides osalejate arv (1) vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele. (2)

Sisend-, protsessi- ja väljundnäitaja

Koguda põhiteavet kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsuse kohta kutsehariduse ja -koolituse süsteemi ja pakkuja tasanditel.

Toetada eesmärki suurendada ligipääsu kutseharidusele ja -koolitusele, sh ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks.

Nr 4

Kutsehariduse ja -koolituse programmide täitmise määr:

kutsehariduse ja -koolituse programmi edukalt läbinud ja väljalangenud isikute arv vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele.

Protsessi- ja väljundnäitaja

Koguda põhiteavet haridusalaste saavutuste ja koolituse kvaliteedi kohta.

Arvutada välja väljalangevuse määr osalusmäära suhtes.

Toetada programmide edukat täitmist kui ühte peamist kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi parandamise eesmärki.

Toetada erikoolitusi, sh ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks.

Nr 5

Tööleasumise määr pärast kutsehariduse ja -koolituse programmi läbimist:

| a) | kutsehariduse omandajate tööleasumine kindlaksmääratud aja jooksul pärast koolitust vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele; (3) |
| --- | --- |

a)

kutsehariduse omandajate tööleasumine kindlaksmääratud aja jooksul pärast koolitust vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele; (3)

| b) | tööleasunute osakaal kindlaksmääratud aja jooksul pärast koolitust vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

b)

tööleasunute osakaal kindlaksmääratud aja jooksul pärast koolitust vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele.

Väljundnäitaja

Toetada konkurentsivõimet tööturul.

Parandada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele.

Toetada erikoolitusi, sh ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks.

Nr 6

Omandatud oskuste kasutamine töökohal:

| a) | teave vastuvõetud töökoha kohta pärast koolituse läbimist vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

teave vastuvõetud töökoha kohta pärast koolituse läbimist vastavalt programmi liigile ja üksikutele kriteeriumidele;

| b) | üksikisikute ja tööandjate rahulolu määr seoses omandatud oskuste ja pädevustega. |
| --- | --- |

b)

üksikisikute ja tööandjate rahulolu määr seoses omandatud oskuste ja pädevustega.

Väljundnäitaja

(kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate kombinatsioon)

Suurendada konkurentsivõimet tööturul.

Suurendada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele.

Toetada erikoolitusi, sh ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks.

Taustateave

Nr 7

Töötuse määr (4) vastavalt üksikutele kriteeriumidele.

Taustanäitaja

Taustateave poliitiliste otsuste tegemiseks kutsehariduse ja -koolituse süsteemi tasandil.

Nr 8

Haavatavate elanikkonnarühmade osalemine:

| a) | nende kutsehariduses ja -koolituses osalejate osakaal protsentides, keda liigitatakse ebasoodsas olukorras olevateks elanikkonnarühmadeks, (määratletud piirkonnas või seirealal) vastavalt vanusele ja soole; |
| --- | --- |

a)

nende kutsehariduses ja -koolituses osalejate osakaal protsentides, keda liigitatakse ebasoodsas olukorras olevateks elanikkonnarühmadeks, (määratletud piirkonnas või seirealal) vastavalt vanusele ja soole;

| b) | ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade edumäär vastavalt vanusele ja soole. |
| --- | --- |

b)

ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade edumäär vastavalt vanusele ja soole.

Taustanäitaja

Taustateave poliitiliste otsuste tegemiseks kutsehariduse ja -koolituse asutuste tasandil.

Toetada ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade juurdepääsu kutseharidusele ja -koolitusele.

Toetada ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele mõeldud erikoolitusi.

Nr 9

Tööturu koolitusvajaduste väljaselgitamise mehhanismid:

| a) | teave mehhanismide kohta, mis on ette nähtud muutuvate vajaduste väljaselgitamiseks eri tasanditel; |
| --- | --- |

a)

teave mehhanismide kohta, mis on ette nähtud muutuvate vajaduste väljaselgitamiseks eri tasanditel;

| b) | tõendid nende tõhususe kohta. |
| --- | --- |

b)

tõendid nende tõhususe kohta.

Tausta- ja sisendnäitaja

(kvalitatiivne näitaja)

Suurendada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu muutuvatele vajadustele.

Toetada konkurentsivõimet tööturul.

Nr 10

Kutseharidusele ja -koolitusele parema juurdepääsu edendamise skeemid:

| a) | teave eri tasandi olemasolevate skeemide kohta; |
| --- | --- |

a)

teave eri tasandi olemasolevate skeemide kohta;

| b) | tõendid nende tõhususe kohta. |
| --- | --- |

b)

tõendid nende tõhususe kohta.

Protsessinäitaja

(kvalitatiivne näitaja)

Edendada juurdepääsu kutseharidusele ja -koolitusele, sh ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade jaoks.

Toetada erikoolitusi.

---

(1)  Esmase kutsehariduse osas: õppijat võib käsitada osalejana pärast seda, kui ta on õppes osalenud 6 nädala jooksul.

Elukestva õppe osas: ametlikes kutsehariduse ja -koolituse programmides osalevate elanike arv protsentides.

(2)  Lisaks põhiteabele soo ja vanuse kohta võib lisada teisi sotsiaalseid kriteeriume, nt kooli pooleli jätmine, kõrgeim haridusalane saavutus, sisserännanud, puudega isikud, töötuse kestus jne.

(3)  Esmase kutsehariduse osas: sealhulgas teave väljalangenud õppurite tööleasumise kohta.

(4)  Rahvusvahelisele Tööorganisatsiooni ja OECD määratletud töötuse mõiste: tööta isikud vanuses 15–74, kes otsivad aktiivselt tööd ning on valmis tööle minema.

---

| 8.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/11

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU SOOVITUS,

18. juuni 2009,

Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi (ECVET) loomise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 155/02

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 149 lõiget 4 ja artikli 150 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kodanike teadmiste, oskuste ja pädevuste arendamine ja tunnustamine on olulise tähtsusega nende isikliku ja kutsealase arengu ning konkurentsivõime, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks ühenduses. See peaks soodustama töötajate ja õppijate riikidevahelist liikuvust ning aitama kaasa Euroopa tööturu nõudmise ja pakkumise vajaduste täitmisele. Seetõttu tuleks ühenduse tasandil soodustada ja parandada isikute osalemist piirideta elukestvas õppes ning kõikide isikute formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse raames saavutatud õpiväljundite ülekandmist, tunnustamist ja koondamist. |
| --- | --- |

(1)

Kodanike teadmiste, oskuste ja pädevuste arendamine ja tunnustamine on olulise tähtsusega nende isikliku ja kutsealase arengu ning konkurentsivõime, tööhõive ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks ühenduses. See peaks soodustama töötajate ja õppijate riikidevahelist liikuvust ning aitama kaasa Euroopa tööturu nõudmise ja pakkumise vajaduste täitmisele. Seetõttu tuleks ühenduse tasandil soodustada ja parandada isikute osalemist piirideta elukestvas õppes ning kõikide isikute formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse raames saavutatud õpiväljundite ülekandmist, tunnustamist ja koondamist.

| (2) | 2000. aastal Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel jõuti järeldusele, et kvalifikatsioonide läbipaistvuse suurendamine peaks olema üks põhieesmärk, et kohandada ühenduse haridus- ja koolitussüsteeme teadmisteühiskonna nõuetega. Lisaks rõhutati 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel läbipaistvuse suurendamise ja tunnustamise meetodite täiustamise olulisust kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

2000. aastal Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel jõuti järeldusele, et kvalifikatsioonide läbipaistvuse suurendamine peaks olema üks põhieesmärk, et kohandada ühenduse haridus- ja koolitussüsteeme teadmisteühiskonna nõuetega. Lisaks rõhutati 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel läbipaistvuse suurendamise ja tunnustamise meetodite täiustamise olulisust kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas.

| (3) | Kutsehariduse ja -koolituse õppekavad, elukestva õppe üks peamisi valdkondi, on otseselt seotud üld- ja kõrgharidusega ning iga liikmesriigi tööhõive- ja sotsiaalpoliitikaga. Nende kavade valdkonnaülese mõju tõttu ei soodusta need mitte ainult Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja tööturu vajaduste rahuldamist, vaid ka sotsiaalset ühtekuuluvust, võrdsust ning kodanike osalust ja kaasatust. |
| --- | --- |

(3)

Kutsehariduse ja -koolituse õppekavad, elukestva õppe üks peamisi valdkondi, on otseselt seotud üld- ja kõrgharidusega ning iga liikmesriigi tööhõive- ja sotsiaalpoliitikaga. Nende kavade valdkonnaülese mõju tõttu ei soodusta need mitte ainult Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja tööturu vajaduste rahuldamist, vaid ka sotsiaalset ühtekuuluvust, võrdsust ning kodanike osalust ja kaasatust.

| (4) | Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsioonis Euroopa täiustatud koostöö edendamise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (4) (Kopenhaageni protsess) ja 2004. aastal vastu võetud nõukogu ja komisjoni ühises vahearuandes tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (5) rõhutati kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide ülekandmise süsteemi olulisust, samas kui nõukogu ja komisjoni 2008. aasta ühises eduaruandes (6) rõhutatakse vajadust suurendada jõupingutusi kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi ning atraktiivsuse tõstmiseks. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsioonis Euroopa täiustatud koostöö edendamise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (4) (Kopenhaageni protsess) ja 2004. aastal vastu võetud nõukogu ja komisjoni ühises vahearuandes tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (5) rõhutati kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide ülekandmise süsteemi olulisust, samas kui nõukogu ja komisjoni 2008. aasta ühises eduaruandes (6) rõhutatakse vajadust suurendada jõupingutusi kutsehariduse ja -koolituse kvaliteedi ning atraktiivsuse tõstmiseks.

| (5) | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 15. novembri 2004. aasta lõppjäreldustes Euroopa täiustatud koostöö edasiste prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas seati esmaseks ülesandeks Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi väljatöötamine ja rakendamine, et õppijad saaksid tugineda haridusteel saavutatud tulemustele, kui nad liiguvad ühest kutseharidussüsteemist teise. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 15. novembri 2004. aasta lõppjäreldustes Euroopa täiustatud koostöö edasiste prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas seati esmaseks ülesandeks Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi väljatöötamine ja rakendamine, et õppijad saaksid tugineda haridusteel saavutatud tulemustele, kui nad liiguvad ühest kutseharidussüsteemist teise.

| (6) | Käesoleva soovituse eesmärk on luua Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteem („ECVET”), mille eesmärk on hõlbustada kvalifikatsiooni taotlevate isikute hinnatud õpiväljundite ülekandmist, tunnustamist ja kogumist. See suurendab üldist arusaamist kodanike õpiväljunditest ja õpiväljundite läbipaistvust, riikidevahelist liikuvust ning ülekantavust piirideta elukestva õppe valdkonnas nii liikmesriikide vahel kui vajadusel ka nende sees, ning parandab ka kvalifikatsioonide liikuvust ja ülekantavust majanduse eri sektorite vahel ja tööturu piirides liikmesriigi tasandil; lisaks aitab see kaasa üleeuroopalise koostöö arendamisele ja laiendamisele hariduse ja koolituse valdkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva soovituse eesmärk on luua Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteem („ECVET”), mille eesmärk on hõlbustada kvalifikatsiooni taotlevate isikute hinnatud õpiväljundite ülekandmist, tunnustamist ja kogumist. See suurendab üldist arusaamist kodanike õpiväljunditest ja õpiväljundite läbipaistvust, riikidevahelist liikuvust ning ülekantavust piirideta elukestva õppe valdkonnas nii liikmesriikide vahel kui vajadusel ka nende sees, ning parandab ka kvalifikatsioonide liikuvust ja ülekantavust majanduse eri sektorite vahel ja tööturu piirides liikmesriigi tasandil; lisaks aitab see kaasa üleeuroopalise koostöö arendamisele ja laiendamisele hariduse ja koolituse valdkonnas.

| (7) | ECVET peaks põhinema II lisas sätestatud põhimõtetel ja tehnilistel tingimustel. Lisaks peaks see vastama kvaliteedi tagamise ühistele põhimõtetele, mis on sätestatud nõukogu 28. mail 2004. aasta järeldustes kvaliteedi tagamise kohta kutsehariduses ja -koolituses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovituses Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (7) |
| --- | --- |

(7)

ECVET peaks põhinema II lisas sätestatud põhimõtetel ja tehnilistel tingimustel. Lisaks peaks see vastama kvaliteedi tagamise ühistele põhimõtetele, mis on sätestatud nõukogu 28. mail 2004. aasta järeldustes kvaliteedi tagamise kohta kutsehariduses ja -koolituses ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta soovituses Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku loomise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (7)

| (8) | ECVETi saab kasutada kõikide õpiväljundite suhtes, mis peaksid põhimõtteliselt olema saavutatavad mitmesugustes haridus- ja õppevormides elukestva õppe valdkonnas Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku („Euroopa kvalifikatsiooniraamistik”) kõikidel tasanditel ning seejärel ülekantavad ja tunnustatavad. Seetõttu käsitleb käesolev soovitus laiemaid eesmärke: elukestva õppe edendamine ning töötajate ja õppijate tööalase konkurentsivõime, liikuvusele avatuse ja sotsiaalse kaasamise suurendamine. Eelkõige soodustab see paindliku ja üksikisikute vajadustele kohandatud haridustee kujundamist ning samuti mitteformaalse ja informaalse hariduse raames saavutatud õpiväljundite tunnustamist. |
| --- | --- |

(8)

ECVETi saab kasutada kõikide õpiväljundite suhtes, mis peaksid põhimõtteliselt olema saavutatavad mitmesugustes haridus- ja õppevormides elukestva õppe valdkonnas Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku („Euroopa kvalifikatsiooniraamistik”) kõikidel tasanditel ning seejärel ülekantavad ja tunnustatavad. Seetõttu käsitleb käesolev soovitus laiemaid eesmärke: elukestva õppe edendamine ning töötajate ja õppijate tööalase konkurentsivõime, liikuvusele avatuse ja sotsiaalse kaasamise suurendamine. Eelkõige soodustab see paindliku ja üksikisikute vajadustele kohandatud haridustee kujundamist ning samuti mitteformaalse ja informaalse hariduse raames saavutatud õpiväljundite tunnustamist.

| (9) | Läbipaistvad kvaliteeditagamise põhimõtted, teabevahetus ning kvalifikatsiooni andvate asutuste, kutsehariduse ja -koolituse pakkujate ja teiste asjaomaste sidusrühmade vaheliste partnerluste arendamine peaks aitama suurendada vastastikust usaldust ning hõlbustama käesoleva soovituse rakendamist. |
| --- | --- |

(9)

Läbipaistvad kvaliteeditagamise põhimõtted, teabevahetus ning kvalifikatsiooni andvate asutuste, kutsehariduse ja -koolituse pakkujate ja teiste asjaomaste sidusrühmade vaheliste partnerluste arendamine peaks aitama suurendada vastastikust usaldust ning hõlbustama käesoleva soovituse rakendamist.

| (10) | Käesolev soovitus peaks aitama suurendada kooskõla, võrreldavust ja täiendavust kutsehariduse ja -koolituse süsteemides kasutatavate arvestuspunktisüsteemide ja kõrgharidussektoris kasutatava Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteemi („ECTS”) vahel ning seega suurendama liikuvust haridus- ja koolitustasemete vahel kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev soovitus peaks aitama suurendada kooskõla, võrreldavust ja täiendavust kutsehariduse ja -koolituse süsteemides kasutatavate arvestuspunktisüsteemide ja kõrgharidussektoris kasutatava Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteemi („ECTS”) vahel ning seega suurendama liikuvust haridus- ja koolitustasemete vahel kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega.

| (11) | Mitteformaalse ja informaalse hariduse hinnatud tulemuste valideerimist tuleks toetada vastavalt nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustele mitteformaalse ja informaalse hariduse määratlemist ja tunnustamist käsitlevate Euroopa ühiste põhimõtete kohta. |
| --- | --- |

(11)

Mitteformaalse ja informaalse hariduse hinnatud tulemuste valideerimist tuleks toetada vastavalt nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustele mitteformaalse ja informaalse hariduse määratlemist ja tunnustamist käsitlevate Euroopa ühiste põhimõtete kohta.

| (12) | Käesolev soovitus täiendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas, (8) milles liikmesriikidel soovitatakse toetada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ja olemasolevate või tulevaste Euroopa kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide ülekande ja kogumise süsteemide tihedamat teineteisega sidumist. Arvestades, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku peaeesmärk on suurendada omandatud kvalifikatsiooni läbipaistvust, võrreldavust ja ülekantavust, siis ECVETi eesmärk on hõlbustada üksikisikute õpiväljundite ülekandmist, tunnustamist ja koondamist kvalifikatsiooni omandamise ajal. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev soovitus täiendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas, (8) milles liikmesriikidel soovitatakse toetada Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ja olemasolevate või tulevaste Euroopa kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide ülekande ja kogumise süsteemide tihedamat teineteisega sidumist. Arvestades, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku peaeesmärk on suurendada omandatud kvalifikatsiooni läbipaistvust, võrreldavust ja ülekantavust, siis ECVETi eesmärk on hõlbustada üksikisikute õpiväljundite ülekandmist, tunnustamist ja koondamist kvalifikatsiooni omandamise ajal.

| (13) | Käesolevas soovituses võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsust nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (9) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta. (10) |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas soovituses võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta otsust nr 2241/2004/EÜ kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) (9) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta. (10)

| (14) | Käesolev soovitus peaks soodustama pädevate kohalike ja piirkondlike ametiasutuste kaasamist riiklike või muude kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide ECVETiga sidumisse, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev soovitus peaks soodustama pädevate kohalike ja piirkondlike ametiasutuste kaasamist riiklike või muude kvalifikatsiooniraamistike ja -süsteemide ECVETiga sidumisse, kui see on asjakohane.

| (15) | Käesolev soovitus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, (11) milles sätestatakse nii asjaomaste riiklike ametiasutuste kui ka migrantide õigused ja kohustused. ECVETi kasutamine ei tohiks mõjutada tööturule pääsu, kui kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ. Lisaks ei anta ECVETiga kodanikele uusi õigusi seoses õpiväljundite või punktide automaatse tunnustamisega. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev soovitus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, (11) milles sätestatakse nii asjaomaste riiklike ametiasutuste kui ka migrantide õigused ja kohustused. ECVETi kasutamine ei tohiks mõjutada tööturule pääsu, kui kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ. Lisaks ei anta ECVETiga kodanikele uusi õigusi seoses õpiväljundite või punktide automaatse tunnustamisega.

| (16) | Vastavalt asutamislepingu artiklitele 149 ja 150 on ECVETi rakendamine vabatahtlik ja saab seetõttu toimuda vaid kooskõlas kehtivate siseriiklike õigusaktide ja eeskirjadega. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt asutamislepingu artiklitele 149 ja 150 on ECVETi rakendamine vabatahtlik ja saab seetõttu toimuda vaid kooskõlas kehtivate siseriiklike õigusaktide ja eeskirjadega.

| (17) | Kuna käesoleva soovituse eesmärke, nimelt toetada ja täiendada liikmesriikide tegevusi, soodustada nendevahelist koostööd, suurendada läbipaistvust ja soodustada liikumist ning elukestvat õpet, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning ulatuse või toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev soovitus oma eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, niivõrd kui sellega ei asendata ega määrata kindlaks siseriiklikke kvalifikatsioonisüsteeme, kvalifikatsioone või siseriiklikke arvestuspunktide süsteeme, selles ei nähta ette konkreetseid õpiväljundeid ega isikute pädevust ning see ei sea eesmärgiks ega nõua kvalifikatsioonisüsteemide killustumist või ühtlustamist, |
| --- | --- |

(17)

Kuna käesoleva soovituse eesmärke, nimelt toetada ja täiendada liikmesriikide tegevusi, soodustada nendevahelist koostööd, suurendada läbipaistvust ja soodustada liikumist ning elukestvat õpet, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning ulatuse või toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev soovitus oma eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, niivõrd kui sellega ei asendata ega määrata kindlaks siseriiklikke kvalifikatsioonisüsteeme, kvalifikatsioone või siseriiklikke arvestuspunktide süsteeme, selles ei nähta ette konkreetseid õpiväljundeid ega isikute pädevust ning see ei sea eesmärgiks ega nõua kvalifikatsioonisüsteemide killustumist või ühtlustamist,

SOOVITAVAD LIIKMESRIIKIDEL:

| 1. | toetada I ja II lisas esitatud Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi („ECVET”) kõikidel Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasanditel, arvestades kutsehariduse kvalifikatsioone, et soodustada riikidevahelist liikumist ja õpiväljundite tunnustamist kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ning piirideta elukestva õppe raames; |
| --- | --- |

1.

toetada I ja II lisas esitatud Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi („ECVET”) kõikidel Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasanditel, arvestades kutsehariduse kvalifikatsioone, et soodustada riikidevahelist liikumist ja õpiväljundite tunnustamist kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ning piirideta elukestva õppe raames;

| 2. | luua vajalikud tingimused ja võtta vajaduse korral meetmeid, et alates 2012. aastast ning kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega ning katsetamise ja testimise põhjal oleks ECVETi võimalik järk-järguliselt kohaldada kutsehariduse ja -koolituse kvalifikatsioonide suhtes ning kasutada selleks, et tagada isikute formaalse ning kui see on asjakohane, siis ka mitteformaalse või informaalse hariduse raames saavutatud õpiväljundite ülekandmine, tunnustamine ja koondamine; |
| --- | --- |

2.

luua vajalikud tingimused ja võtta vajaduse korral meetmeid, et alates 2012. aastast ning kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega ning katsetamise ja testimise põhjal oleks ECVETi võimalik järk-järguliselt kohaldada kutsehariduse ja -koolituse kvalifikatsioonide suhtes ning kasutada selleks, et tagada isikute formaalse ning kui see on asjakohane, siis ka mitteformaalse või informaalse hariduse raames saavutatud õpiväljundite ülekandmine, tunnustamine ja koondamine;

| 3. | toetada riigisiseste ja üleeuroopaliste partnerluste ja võrgustike loomist, kuhu kuuluvad kvalifikatsiooni ja diplomeid andvad institutsioonid ja ametiasutused, kutsehariduse pakkujad, sotsiaalpartnerid ja teised asjaomased sidusrühmad ning mille eesmärk on ECVETi katsetamine, rakendamine ja edendamine; |
| --- | --- |

3.

toetada riigisiseste ja üleeuroopaliste partnerluste ja võrgustike loomist, kuhu kuuluvad kvalifikatsiooni ja diplomeid andvad institutsioonid ja ametiasutused, kutsehariduse pakkujad, sotsiaalpartnerid ja teised asjaomased sidusrühmad ning mille eesmärk on ECVETi katsetamine, rakendamine ja edendamine;

| 4. | tagada kutsehariduse ja -koolitusega seotud sidusrühmadele ja üksikisikutele juurdepääs ECVETi käsitlevale teabele ja juhendmaterjalile, hõlbustades samas liikmesriikidevahelist teabevahetust. Lisaks tagada, et pädevad asutused avaldavad piisavalt teavet ECVETi rakendamise kohta kvalifikatsioonide suhtes ning et pädevate asutuste väljastatud Europassi dokumendid sisaldavad sellekohast konkreetset teavet; |
| --- | --- |

4.

tagada kutsehariduse ja -koolitusega seotud sidusrühmadele ja üksikisikutele juurdepääs ECVETi käsitlevale teabele ja juhendmaterjalile, hõlbustades samas liikmesriikidevahelist teabevahetust. Lisaks tagada, et pädevad asutused avaldavad piisavalt teavet ECVETi rakendamise kohta kvalifikatsioonide suhtes ning et pädevate asutuste väljastatud Europassi dokumendid sisaldavad sellekohast konkreetset teavet;

| 5. | kohaldada ECVETi kasutamisel kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise ühiseid põhimõtteid, mis on sätestatud nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustes kvaliteedi tagamise kohta kutsehariduses ja -koolituses, eelkõige seoses õpiväljundite hindamise, valideerimise ja tunnustamisega; |
| --- | --- |

5.

kohaldada ECVETi kasutamisel kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeditagamise ühiseid põhimõtteid, mis on sätestatud nõukogu 28. mai 2004. aasta järeldustes kvaliteedi tagamise kohta kutsehariduses ja -koolituses, eelkõige seoses õpiväljundite hindamise, valideerimise ja tunnustamisega;

| 6. | tagada asjakohastel tasanditel toimivad kooskõlastus- ja seiremehhanismid vastavalt iga liikmesriigi õigusaktidele, struktuuridele ja tingimustele, et tagada ECVETi rakendamise kvaliteet, läbipaistvus ja järjepidevus. |
| --- | --- |

6.

tagada asjakohastel tasanditel toimivad kooskõlastus- ja seiremehhanismid vastavalt iga liikmesriigi õigusaktidele, struktuuridele ja tingimustele, et tagada ECVETi rakendamise kvaliteet, läbipaistvus ja järjepidevus.

KIIDAVAD HEAKS KOMISJONI KAVATSUSED:

| 1. | toetada liikmesriike punktides 1 kuni 6 osutatud ülesannete täitmisel ja II lisas sätestatud ECVETi põhimõtete ja tehniliste tingimuste rakendamisel, eelkõige hõlbustades ECVETi katsetamist, koostööd, vastastikust õppimist, kampaaniate ning teabe- ja konsultatsiooniürituste korraldamist ning tagades kõikidele huvitatud kodanikele juurdepääsu juhendmaterjalidele; |
| --- | --- |

1.

toetada liikmesriike punktides 1 kuni 6 osutatud ülesannete täitmisel ja II lisas sätestatud ECVETi põhimõtete ja tehniliste tingimuste rakendamisel, eelkõige hõlbustades ECVETi katsetamist, koostööd, vastastikust õppimist, kampaaniate ning teabe- ja konsultatsiooniürituste korraldamist ning tagades kõikidele huvitatud kodanikele juurdepääsu juhendmaterjalidele;

| 2. | koostada koostöös liikmesriikide, riikide ja Euroopa tasandi ekspertide ja kasutajatega kasutusjuhendeid ja abivahendeid ning kohandada asjakohaseid Europassi dokumente, arendada erialateadmisi, mille abil suurendada ECVETi ja kõrgharidussektoris kasutatava ECTSi ühilduvust ja täiendavust, koostöös Euroopa tasandi ja riikide kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse ekspertide ja kasutajatega ning teavitada regulaarselt ECVETiga seotud arengutest; |
| --- | --- |

2.

koostada koostöös liikmesriikide, riikide ja Euroopa tasandi ekspertide ja kasutajatega kasutusjuhendeid ja abivahendeid ning kohandada asjakohaseid Europassi dokumente, arendada erialateadmisi, mille abil suurendada ECVETi ja kõrgharidussektoris kasutatava ECTSi ühilduvust ja täiendavust, koostöös Euroopa tasandi ja riikide kutsehariduse ja -koolituse ning kõrghariduse ekspertide ja kasutajatega ning teavitada regulaarselt ECVETiga seotud arengutest;

| 3. | edendada üle-euroopalist ECVETi võrgustikku, milles osalevad asjaomased kutsehariduse ja -koolituse valdkonna sidusrühmad ning siseriiklikud pädevad asutused, ja osaleda selles koos liikmesriikidega, et levitada ja toetada ECVETi liikmesriikides ning luua jätkusuutlik platvorm teabe ja kogemuste vahetamiseks liikmesriikide vahel; luua kõnealuse võrgustiku raames ECVETi kasutajate rühm, et aidata kaasa kasutusjuhendi ajakohastamisele ning parandada ECVETi rakendamiseks vajaliku koostöö kvaliteeti ja üldist sidusust; |
| --- | --- |

3.

edendada üle-euroopalist ECVETi võrgustikku, milles osalevad asjaomased kutsehariduse ja -koolituse valdkonna sidusrühmad ning siseriiklikud pädevad asutused, ja osaleda selles koos liikmesriikidega, et levitada ja toetada ECVETi liikmesriikides ning luua jätkusuutlik platvorm teabe ja kogemuste vahetamiseks liikmesriikide vahel; luua kõnealuse võrgustiku raames ECVETi kasutajate rühm, et aidata kaasa kasutusjuhendi ajakohastamisele ning parandada ECVETi rakendamiseks vajaliku koostöö kvaliteeti ja üldist sidusust;

| 4. | jälgida võetud meetmeid ja võtta järelmeetmeid, sealhulgas seoses katsetamise ja testimise tulemustega, ning pärast koostöös liikmesriikidega läbiviidud hindamist esitada 18. juuni 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne omandatud kogemuste ja tulevikumõjude kohta, kaasa arvatud vajaduse korral ettepanek käesolev soovitus läbi vaadata ja seda kohandada, sealhulgas ajakohastades selle tehnilisi lisasid ja juhendmaterjali, koostöös liikmesriikidega. |
| --- | --- |

4.

jälgida võetud meetmeid ja võtta järelmeetmeid, sealhulgas seoses katsetamise ja testimise tulemustega, ning pärast koostöös liikmesriikidega läbiviidud hindamist esitada 18. juuni 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne omandatud kogemuste ja tulevikumõjude kohta, kaasa arvatud vajaduse korral ettepanek käesolev soovitus läbi vaadata ja seda kohandada, sealhulgas ajakohastades selle tehnilisi lisasid ja juhendmaterjali, koostöös liikmesriikidega.

Brüssel, 18. juuni 2009.

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

Štefan FÜLE

---

(1)  ELT C 100, 30.4.2009, lk 140.

1

(2)  ELT C 325, 19.12.2008, lk 48.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. mai 2009. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT C 13, 18.1.2003, lk 2.

4

(5)  ELT C 104, 30.4.2004, lk 1.

5

(6)  ELT C 86, 5.4.2008, lk 1.

6

(7)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

7

(8)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.

8

(9)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 6.

9

(10)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 5.

10

(11)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

11

---

I LISA

MÕISTED

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „kvalifikatsioon” – hindamis- ja valideerimisprotsessi ametlik tulemus, mis saadakse, kui pädev asutus on otsustanud, et isik on saavutanud vastava standardi kohased õpiväljundid; |
| --- | --- |

a)

„kvalifikatsioon” – hindamis- ja valideerimisprotsessi ametlik tulemus, mis saadakse, kui pädev asutus on otsustanud, et isik on saavutanud vastava standardi kohased õpiväljundid;

| b) | „õpiväljundid” – tõendid selle kohta, mida õppija teab, millest ta aru saab ja mida ta on võimeline tegema pärast õppeprotsessi lõppu; õpiväljundid määratletakse teadmiste, oskuste ja pädevustena; |
| --- | --- |

b)

„õpiväljundid” – tõendid selle kohta, mida õppija teab, millest ta aru saab ja mida ta on võimeline tegema pärast õppeprotsessi lõppu; õpiväljundid määratletakse teadmiste, oskuste ja pädevustena;

| c) | „õpiväljundite ühik (ühik)” – kvalifikatsiooni osa, mis hõlmab terviklikku teadmiste, oskuste ja pädevuste kogumit, mida saab hinnata ja valideerida; |
| --- | --- |

c)

„õpiväljundite ühik (ühik)” – kvalifikatsiooni osa, mis hõlmab terviklikku teadmiste, oskuste ja pädevuste kogumit, mida saab hinnata ja valideerida;

| d) | „õpiväljundite eest antav arvestuspunkt (arvestuspunkt)” – isiku selliste õpiväljundite kogum, mida on hinnatud ja mida saab kvalifikatsiooni omandamiseks koguda või teistesse õppeprogrammidesse või kvalifikatsioonidesse üle kanda; |
| --- | --- |

d)

„õpiväljundite eest antav arvestuspunkt (arvestuspunkt)” – isiku selliste õpiväljundite kogum, mida on hinnatud ja mida saab kvalifikatsiooni omandamiseks koguda või teistesse õppeprogrammidesse või kvalifikatsioonidesse üle kanda;

| e) | „pädev asutus” – asutus, mis vastutab kvalifikatsiooni määratlemise ja andmise või ühikute tunnustamise eest ning teiste ECVETiga seotud funktsioonide täitmise eest, näiteks kvalifikatsioonidele ja ühikutele ECVETi punktide andmine, õpiväljundite hindamine, valideerimine ja tunnustamine vastavalt osalevate riikide eeskirjadele ja tavadele; |
| --- | --- |

e)

„pädev asutus” – asutus, mis vastutab kvalifikatsiooni määratlemise ja andmise või ühikute tunnustamise eest ning teiste ECVETiga seotud funktsioonide täitmise eest, näiteks kvalifikatsioonidele ja ühikutele ECVETi punktide andmine, õpiväljundite hindamine, valideerimine ja tunnustamine vastavalt osalevate riikide eeskirjadele ja tavadele;

| f) | „õpiväljundite hindamine” – meetodid ja menetlused, mida kasutatakse, et teha kindlaks, kui suures ulatuses on õppija konkreetsed teadmised, oskused ja pädevuse tegelikult omandanud; |
| --- | --- |

f)

„õpiväljundite hindamine” – meetodid ja menetlused, mida kasutatakse, et teha kindlaks, kui suures ulatuses on õppija konkreetsed teadmised, oskused ja pädevuse tegelikult omandanud;

| g) | „õpiväljundite valideerimine” – kinnitamine, et õppija saavutatud ja hinnatud õpiväljundid vastavad konkreetsetele õpiväljunditele, mis on nõutavad ühiku või kvalifikatsiooni saamiseks; |
| --- | --- |

g)

„õpiväljundite valideerimine” – kinnitamine, et õppija saavutatud ja hinnatud õpiväljundid vastavad konkreetsetele õpiväljunditele, mis on nõutavad ühiku või kvalifikatsiooni saamiseks;

| h) | „õpiväljundite tunnustamine” – ametlikult saavutatud õpiväljundite atesteerimine ühiku või kvalifikatsiooni andmisega; |
| --- | --- |

h)

„õpiväljundite tunnustamine” – ametlikult saavutatud õpiväljundite atesteerimine ühiku või kvalifikatsiooni andmisega;

| i) | „ECVETi punktid” – numbriga väljendatud õpiväljundite üldine osakaal kvalifikatsioonis ja ühiku suhteline osakaal kvalifikatsioonis. |
| --- | --- |

i)

„ECVETi punktid” – numbriga väljendatud õpiväljundite üldine osakaal kvalifikatsioonis ja ühiku suhteline osakaal kvalifikatsioonis.

---

II LISA

ECVET – PÕHIMÕTTED JA TEHNILISED TINGIMUSED

ECVET on tehniline raamistik kvalifikatsiooni taotlevate isikute õpiväljundite ülekandmiseks, tunnustamiseks ja vajadusel ka koondamiseks. ECVETi vahendid ja meetodid sisaldavad kvalifikatsiooni kirjeldust, mis esitatakse õpiväljundite ühikute ja seonduvate punktide kujul, ülekandmise ja koondamise protsessi ning täiendavaid dokumente nagu näiteks koolituslepingud, tõendite väljavõtted ja ECVETi kasutusjuhendid.

ECVETi eesmärk on hõlbustada õpiväljundite tunnustamist kvalifikatsiooni omandamisel ja liikuvuse raames vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Märkida tuleks, et ECVETiga ei anta kodanikele uusi õigusi seoses õpiväljundite või punktide automaatse tunnustamisega. Süsteemi kohaldamine konkreetse kvalifikatsiooni suhtes on kooskõlas liikmesriikides kohaldatavate õigusaktide, eeskirjade ja normidega ning toimub järgnevate põhimõtete ja tehniliste tingimuste alusel:

1.   Õpiväljundite ühikud

Ühik on kvalifikatsiooni osa, mis hõlmab terviklikku teadmiste, oskuste ja pädevuste kogumit, mida saab hinnata ja valideerida teatud arvu ECVETi punktidega. Kvalifikatsioon koosneb põhimõtteliselt mitmest ühikust ja selle moodustab ühikute kogum. Seega võib õppija omandada kvalifikatsiooni, kogudes nõutud ühikud erinevates riikides ja erinevates õpikeskkondades (formaalse, ja kui see on asjakohane, ka mitteformaalse või informaalse hariduse raames), järgides samas siseriiklikke õigusakte, mis reguleerivad ühikute kogumist ja õpiväljundite tunnustamist.

Kvalifikatsiooni moodustavad ühikud peaksid olema:

| — | kirjeldatud selgelt ja arusaadavalt, viidates teadmistele, oskustele ja pädevustele, mida need ühikud hõlmavad; |
| --- | --- |

—

kirjeldatud selgelt ja arusaadavalt, viidates teadmistele, oskustele ja pädevustele, mida need ühikud hõlmavad;

| — | määratletud ja järjestatud nii, et need on üldise kvalifikatsiooniga loogiliselt seotud; |
| --- | --- |

—

määratletud ja järjestatud nii, et need on üldise kvalifikatsiooniga loogiliselt seotud;

| — | määratletud nii, et õpiväljundeid, mida ühik hõlmab, oleks võimalik eraldi hinnata ja valideerida. |
| --- | --- |

—

määratletud nii, et õpiväljundeid, mida ühik hõlmab, oleks võimalik eraldi hinnata ja valideerida.

Ühik võib kehtida ainult ühe kvalifikatsiooni puhul või olla mitmele kvalifikatsioonile ühine. Eeldatavaid õpiväljundeid, mida määratletakse ühikuna, võib saavutada sõltumata kohast ja meetodist. Seega ei tohi ühikut põhimõtteliselt segi ajada formaalse õppeprogrammi või koolitusprogrammi osaga.

Õpiväljundite ühiku omaduste määratlemise ning konkreetse kvalifikatsiooni omandamiseks vajalike ühikute kombineerimise ja kogumise eeskirjad ja korra määravad pädevad asutused ja koolitusega seotud partnerid kooskõlas riigi või piirkonna eeskirjadega.

Ühiku kirjeldus peaks hõlmama järgmist:

| — | ühiku üldnimetus; |
| --- | --- |

—

ühiku üldnimetus;

| — | vajaduse korral kvalifikatsiooni (või kvalifikatsioonide) üldnimetus, millega ühik on seotud; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral kvalifikatsiooni (või kvalifikatsioonide) üldnimetus, millega ühik on seotud;

| — | kvalifikatsiooni nimetus vastavalt Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku astmestikule ja vajaduse korral riikliku kvalifikatsiooniraamistiku astmestikule koos kvalifikatsiooniga seotud ECVETi punktidega; |
| --- | --- |

—

kvalifikatsiooni nimetus vastavalt Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku astmestikule ja vajaduse korral riikliku kvalifikatsiooniraamistiku astmestikule koos kvalifikatsiooniga seotud ECVETi punktidega;

| — | õpiväljundid, mida ühik hõlmab; |
| --- | --- |

—

õpiväljundid, mida ühik hõlmab;

| — | õpiväljundite hindamise menetlus ja kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

õpiväljundite hindamise menetlus ja kriteeriumid;

| — | ühikuga seotud ECVETi punktid; |
| --- | --- |

—

ühikuga seotud ECVETi punktid;

| — | vajaduse korral ühiku kehtivuse aeg. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral ühiku kehtivuse aeg.

2.   Õpiväljundite ülekandmine ja kogumine, ECVETi partnerlused

ECVETis hinnatakse ühes õpikeskkonnas omandatud õpitulemuste ühikuid ja kantakse need pärast heakskiitmist üle teise õpikeskkonda. Teises õpikeskkonnas valideerib pädev asutus need ja tunnustab neid osana soovitava kvalifikatsiooni omandamiseks vajalikest eeldustest. Seejärel võib õpitulemuste ühikuid koguda, et omandada soovitud kvalifikatsioon kooskõlas riigi või piirkonna eeskirjadega. Õpitulemuste ühikute hindamise, kinnitamise, kogumise ja tunnustamise menetlused ja juhised töötavad välja asjaomane pädev asutus ja koolitusega seotud partnerid.

ECVETil põhinevat arvestuspunktide ülekandmist, mida kohaldatakse formaalse hariduse raames saavutatud õpiväljundite suhtes, tuleks toetada partnerlussuhete ja võrgustike loomisega, kuhu kuuluvad pädevad asutused, kellel on oma valdkonnas kvalifikatsiooni või ühikute omistamise õigus või õigus anda arvestuspunkte saavutatud õpiväljundite eest, et neid saaks üle kanda ja valideerida.

Partnerluste eesmärk on:

| — | luua vastastikuse mõistmise memorandumi alusel partnerite vahelise koostöö ja võrgustike üldine raamistik, mille abil luuakse vastastikuse usalduse õhkkond; |
| --- | --- |

—

luua vastastikuse mõistmise memorandumi alusel partnerite vahelise koostöö ja võrgustike üldine raamistik, mille abil luuakse vastastikuse usalduse õhkkond;

| — | toetada partnereid õppijate arvestuspunktide ülekandmise konkreetse korra väljatöötamisel. |
| --- | --- |

—

toetada partnereid õppijate arvestuspunktide ülekandmise konkreetse korra väljatöötamisel.

Vastastikuse mõistmise memorandumis tuleks kinnitada, et partnerid:

| — | tunnustavad üksteist pädevate asutustena; |
| --- | --- |

—

tunnustavad üksteist pädevate asutustena;

| — | tunnustavad üksteise kvaliteeditagamise, hindamise, valideerimise ja tunnustamise kriteeriume ning menetlusi arvestuspunktide ülekandmiseks sobivatena; |
| --- | --- |

—

tunnustavad üksteise kvaliteeditagamise, hindamise, valideerimise ja tunnustamise kriteeriume ning menetlusi arvestuspunktide ülekandmiseks sobivatena;

| — | lepivad kokku partnerluse toimimise tingimustes, näiteks eesmärkides, kestuses ja vastastikuse mõistmise memorandumi läbivaatamise korras; |
| --- | --- |

—

lepivad kokku partnerluse toimimise tingimustes, näiteks eesmärkides, kestuses ja vastastikuse mõistmise memorandumi läbivaatamise korras;

| — | lepivad kokku asjaomaste kvalifikatsioonide võrreldavuses arvestuspunktide ülekandmiseks, kasutades Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku poolt kindlaksmääratud võrdlustasemeid; |
| --- | --- |

—

lepivad kokku asjaomaste kvalifikatsioonide võrreldavuses arvestuspunktide ülekandmiseks, kasutades Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku poolt kindlaksmääratud võrdlustasemeid;

| — | määravad kindlaks teised osalejad ja asutused, keda võidakse protsessi kaasata, ning nende funktsioonid. |
| --- | --- |

—

määravad kindlaks teised osalejad ja asutused, keda võidakse protsessi kaasata, ning nende funktsioonid.

ECVETi kohaldamiseks mitteformaalse või informaalse hariduse raames või väljaspool vastastikuse mõistmise memorandumiga loodud raamistikku saavutatud õpitulemuste suhtes peaks pädev asutus, kellel on kvalifikatsiooni või ühikute andmise õigus või õigus määrata arvestuspunkte saavutatud õpiväljundite eest, kehtestama kõnealuste õpiväljundite hindamise, valideerimise ja tunnustamise korra ja mehhanismid neile vastavate arvestuspunktide ja nendega seotud ECVETi punktide andmise kaudu.

3.   Koolitusleping ja personaalne õpiväljundite väljavõte

Kui tegemist on kahe partneriga ja nende vahel liikuva konkreetse õppijaga, sõlmivad kaks pädevat, koolituse ja valideerimisega seotud asutust ja õppija vastastikuse mõistmise memorandumi raames arvestuspunktide ülekandmiseks koolituslepingu. Lepingus tuleks:

| — | eristada pädev koduasutus vastuvõtvast asutusest; (1) |
| --- | --- |

—

eristada pädev koduasutus vastuvõtvast asutusest; (1)

| — | täpsustada liikumise tingimused, näiteks õppija nimi, liikumisperioodi kestus, saavutatavad õpiväljundid ja nendega seotud ECVETi punktid. |
| --- | --- |

—

täpsustada liikumise tingimused, näiteks õppija nimi, liikumisperioodi kestus, saavutatavad õpiväljundid ja nendega seotud ECVETi punktid.

Koolituslepingus tuleks sätestada, et kui õppija on saavutanud oodatavad õpiväljundid ja vastuvõttev asutus on andnud neile positiivse hinnangu, peaks koduasutus need valideerima ja neid tunnustama osana kvalifikatsiooni omandamiseks vajalikest tingimustest kooskõlas kõnealuse pädeva asutuse sätestatud eeskirjade ja menetlustega.

Arvestuspunktide ülekandmist partnerite vahel võib kohaldada formaalse ning vajadusel ka mitteformaalse ja informaalse hariduse raames saavutatud õpiväljundite suhtes. Seega toimub saavutatud õpiväljundite eest saadud arvestuspunktide ülekandmine kolmes etapis:

| — | vastuvõttev asutus hindab saavutatud õpiväljundeid ja annab õppijale arvestuspunktid. Saavutatud õpiväljundid ja neile vastavad ECVETi punktid märgitakse õppija personaalsesse õpiväljundite väljavõttesse (2); |
| --- | --- |

—

vastuvõttev asutus hindab saavutatud õpiväljundeid ja annab õppijale arvestuspunktid. Saavutatud õpiväljundid ja neile vastavad ECVETi punktid märgitakse õppija personaalsesse õpiväljundite väljavõttesse (2);

| — | koduasutus valideerib arvestuspunktid õppija saavutusi kajastavas tõendis; |
| --- | --- |

—

koduasutus valideerib arvestuspunktid õppija saavutusi kajastavas tõendis;

| — | seejärel tunnustab koduasutus saavutatud õpiväljundid. Tunnustamise raames määratakse õppijale ühikud ja neile vastavad ECVETi punktid kooskõlas koduasutuses kasutatava süsteemiga. |
| --- | --- |

—

seejärel tunnustab koduasutus saavutatud õpiväljundid. Tunnustamise raames määratakse õppijale ühikud ja neile vastavad ECVETi punktid kooskõlas koduasutuses kasutatava süsteemiga.

Pädeva koduasutuse kinnituse ja tunnustuse saamine sõltub sellest, kas vastuvõttev pädev asutus on õpiväljundeid hinnanud positiivselt kooskõlas kokkulepitud korra ja kvaliteedi tagamise kriteeriumidega.

4.   ECVETi punktid

ECVETi punktid annavad numbrilisel kujul lisateavet kvalifikatsioonide ja ühikute kohta. Neid arvestatakse ainult koos konkreetse kvalifikatsiooniga seotud õpiväljunditega ning nad kajastavad ühikute omandamist ja kogumist. Et tagada ühtne lähenemisviis ECVETi punktide kasutamisele, on kokku lepitud, et 60 punkti antakse õpiväljundite eest, mis on saavutatud aasta jooksul formaalses täisajaga kutseõppes.

ECVETi raames määratakse arvestuspunkte tavaliselt kahes etapis: esmalt määratakse ECVETi punktid kvalifikatsioonile tervikuna ja seejärel kvalifikatsiooniühikutele. Konkreetse kvalifikatsiooni puhul kasutatakse võrdlusena üht formaalset õpikeskkonda ja kokkuleppe kohaselt määratakse kõnealusele kvalifikatsioonile arvestuspunktide koguarv. Sellest arvestuspunktide koguarvust määratakse igale ühikule ECVETi punktid vastavalt nende suhtelisele osakaalule kvalifikatsioonis.

Kvalifikatsiooni puhul, mida ei saa omandada formaalse hariduse raames, saab ECVETi punkte anda juhul, kui neid hinnatakse võrrelduna formaalses õpikeskkonnas omandatava kvalifikatsiooniga. Kvalifikatsioonide võrreldavuse tagamiseks peaksid pädevad asutused kasutama samaväärset Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku astmestikku või võimalusel riikliku kvalifikatsiooniraamistiku astmestikku või õpiväljundite sarnasust lähedalt seotud kutsevaldkonnas.

Õpiväljundite ühiku suhteline osakaal kvalifikatsioonis tuleks määrata vastavalt järgmistele kriteeriumidele või neid kriteeriume kombineerides:

| — | ühiku moodustavate õpiväljundite suhteline tähtsus tööturul osalemises, ühelt kvalifikatsiooniastmelt teisele liikumises või sotsiaalses integratsioonis; |
| --- | --- |

—

ühiku moodustavate õpiväljundite suhteline tähtsus tööturul osalemises, ühelt kvalifikatsiooniastmelt teisele liikumises või sotsiaalses integratsioonis;

| — | õpiväljundite keerukus, ulatus ja maht ühikus; |
| --- | --- |

—

õpiväljundite keerukus, ulatus ja maht ühikus;

| — | jõupingutused, mida õppija peab tegema ühikuga hõlmatud vajalike teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamiseks. |
| --- | --- |

—

jõupingutused, mida õppija peab tegema ühikuga hõlmatud vajalike teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamiseks.

ECVETi punktides väljendatud ja mitmele kvalifikatsioonile ühise ühiku suhteline osakaal võib olla eri kvalifikatsioonide puhul erinev.

ECVETi punktid määratakse tavaliselt kvalifikatsiooni ja ühikute määratlemise käigus. Sellega tegelevad pädevad asutused, kes vastutavad asjaomase kvalifikatsiooni väljatöötamise ja kasutamise eest või kellele on konkreetselt selline ülesanne antud. Riikides, kus juba kehtib riiklik ainepunktide süsteem, kehtestavad pädevad asutused riiklike ainepunktide ECVETi punktideks ümberarvutamise korra.

Kvalifikatsiooni või ühiku eduka omandamise korral antakse selle eest vastav arv ECVETi punkte sõltumata sellest, kui palju aega kvalifikatsiooni omandamine tegelikult võttis.

Tavaliselt tähendab ühiku ülekandmine vastavate ECVETi punktide ülekandmist nii, et neid võetakse arvesse ülekantud õpiväljundite tunnustamisel kooskõlas riiklike või piirkondlike eeskirjadega. Pädev asutus võib vajaduse korral ECVETi punktid ümber arvutada tingimusel, et sel eesmärgil kehtestatud eeskirjad ja meetodid on läbipaistvad ja tuginevad kvaliteedi tagamise põhimõtetele.

Mitteformaalse ja informaalse hariduse raames omandatud kvalifikatsioonile ja vastavatele ühikutele, mida saab omandada ka formaalse hariduse raames, antakse sama arv ECVETi punkte kui formaalse hariduse raames omandatud kvalifikatsioonile, sest saavutatud on samad õpiväljundid.

---

(1)  Koduasutus on asutus, mis valideerib õppija õpiväljundid ja tunnustab neid. Vastuvõttev asutus pakub asjaomaste õpiväljundite saavutamiseks vajalikku koolitust ja hindab saavutatud õpiväljundeid.

(2)  Personaalne õpiväljundite väljavõte on dokument, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid õppija hinnatud õpiväljundite ja nende eest saadud ühikute ning ECVETi punktide kohta.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 8.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/19

---

Euro vahetuskurss (1)

7. juuli 2009

2009/C 155/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4019 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,61 |
| DKK | Taani kroon | 7,4465 |
| GBP | Inglise nael | 0,86380 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9650 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5181 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,0565 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,882 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 273,20 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6971 |
| PLN | Poola zlott | 4,3740 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2117 |
| TRY | Türgi liir | 2,1593 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7484 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6223 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,8648 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1996 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0420 |
| KRW | Korea won | 1 784,41 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,1837 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,5788 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3425 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 374,43 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9746 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,591 |
| RUB | Vene rubla | 44,0625 |
| THB | Tai baht | 47,794 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7321 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,5100 |
| INR | India ruupia | 67,6140 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4019

JPY

Jaapani jeen

133,61

DKK

Taani kroon

7,4465

GBP

Inglise nael

0,86380

SEK

Rootsi kroon

10,9650

CHF

Šveitsi frank

1,5181

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,0565

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,882

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

273,20

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6971

PLN

Poola zlott

4,3740

RON

Rumeenia leu

4,2117

TRY

Türgi liir

2,1593

AUD

Austraalia dollar

1,7484

CAD

Kanada dollar

1,6223

HKD

Hong Kongi dollar

10,8648

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1996

SGD

Singapuri dollar

2,0420

KRW

Korea won

1 784,41

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,1837

CNY

Hiina jüaan

9,5788

HRK

Horvaatia kuna

7,3425

IDR

Indoneesia ruupia

14 374,43

MYR

Malaisia ringit

4,9746

PHP

Filipiini peeso

67,591

RUB

Vene rubla

44,0625

THB

Tai baht

47,794

BRL

Brasiilia reaal

2,7321

MXN

Mehhiko peeso

18,5100

INR

India ruupia

67,6140

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 8.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/20

---

Konkursikutse TREN/SUB/01-2009

2009/C 155/04

Euroopa Komisjon kavatseb anda toetust soovituslikus kogusummas 4 750 000 EUR transpordipoliitika eesmärkide edendamiseks. Poliitilised prioriteedid on kindlaks määratud Euroopa komisjoni vastu võetud 2009. aasta tööprogrammis.

Peamised valitud teemad on liiklusohutus, transpordiohutus ning sisevee- ja merenavigatsiooni siseturg.

Teave kõnealuste pakkumiskutsete kohta on kättesaadav transpordi ja energeetika peadirektoraadi veebilehel:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

Euroopa Investeerimispank

| 8.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/21

---

Konkursikutse

Euroopa Investeerimispank pakub EIP ülikoolide teadustööalgatuse raames välja kaks uut EIBURSi sponsorlustoetust

2009/C 155/05

Valdav osa Euroopa Investeerimispanga institutsioonilistest suhetest ülikoolidega toimub EIP ülikoolide teadustööalgatuse kaudu, mis seisneb kolmes erinevas programmis:

| — | EIP ülikoolide teadustöö sponsorlusprogramm EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme), |
| --- | --- |

—

EIP ülikoolide teadustöö sponsorlusprogramm EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme),

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI) – EIP teaduspraktika programm, mis rahastab noorte teadlaste tööd EIP ja ülikoolide ühisprojektides, ning |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI) – EIP teaduspraktika programm, mis rahastab noorte teadlaste tööd EIP ja ülikoolide ühisprojektides, ning

| — | EIP ülikoolivõrgud – koostöömehhanism ülikoolivõrkude jaoks, millel on EIP Grupi eesmärkide toetamise seisukohast olulised tunnused. |
| --- | --- |

—

EIP ülikoolivõrgud – koostöömehhanism ülikoolivõrkude jaoks, millel on EIP Grupi eesmärkide toetamise seisukohast olulised tunnused.

EIBURS annab toetusi ülikoolide teaduskeskustele, mis töötavad panga huvikeskmes olevates uurimisvaldkondades ja -teemadel. Aastas kuni 100 000 euro suurused EIP kolmeaastased sponsorlustoetused antakse konkursi korras ELis, läbirääkija- või ühinejariikides huvitatud ülikooliteaduskondadele või ülikoolide teaduskeskustele, kelle asjatundlikkus on tunnustust pälvinud EIP valitud valdkondades, eesmärgiga laiendada nende tegevust nimetatud valdkondades. Valituks osutunud kandidaadile kaasnevad toetusega kohustused mitmesugustes väljundites (teadustöö, kursuste ja seminaride korraldamine, erialase koostöövõrgustiku arendamine, tulemuste levitamine jne), mille kohta sõlmitakse pangaga leping.

2009/2010. õppeaastaks on EIBURSi programmi raames välja valitud kaks uut uurimisvaldkonda.

—   Avalike e-teenuste areng Euroopas

Uuendatud Lissaboni strateegias ja Euroopa majanduse elavdamise kavas mõlemas on kindlaks määratud kiire lairibaühenduse infrastruktuuri juurutamine kogu Euroopas, mis on põhinõue tootlikkust tõstvate e-teenuste rakenduste juurutamise kiirendamiseks. Kuna turustiimulid ei pruugi alguses nende rakenduste väljaarendamiseks piisavad olla, peaks avalik sektor mängima juhtivat rolli nende rakenduste järele nõudluse stimuleerimisel, selleks et sellise infrastruktuuri juurutamine oleks majanduslikult õigustatud. Samas võib märkimisväärne tootlikkuse kasv kasuks tulla ka avalikule sektorile, kus saab osutada seniseid teenuseid tõhusamalt või arendada uusi teenuseid. Avalik sektor võiks seetõttu investeerida nõutavasse infrastruktuurivõrku (arvestades, et see on olemuselt ühiskondlik vara ja sellele peab olema avatud juurdepääs) ning täpsustada, mis tüüpi teenuste osutamist peaksid infrastruktuurid võimaldama (väljundipõhine lähenemisviis).

Teadustööprogramm peaks hindama eri liiki e-teenuste (nt e-valitsus, e-tervishoid, e-õpe) juurutamispotentsiaali, määrates kindlaks era- ja riigisektori vastavad rollid ja kõige tõhusamad väljastusmeetodid (eriti avaliku ja erasektori partnerluskokkuleppe kontekstis). Selles tuleks arvesse võtta uusi ELi meetmeid, nagu juhtivate turgude algatus ja kommertskasutuse eelsed hanked, mis on mõeldud selleks, et riigisektor võtta initsiatiivi uute turgude tekke stimuleerimiseks. Teadusprogramm peaks ühtlasi kajastama ka avalikku huvi IST-rakendustel põhinevate nõudlusepoolsete algatuste arendamise vastu teistes sektorites, nagu transport ja eelkõige energia, kus info- ja sidetehnoloogia mängib olulist rolli energiatõhususe suurendamisel.

Projekt võib hõlmata täiendavat teadustegevust, mida ülikoolikeskus soovib sponsorlusega ette võtta, nimelt i) korraldada kursusi ja seminare, ii) luua andmebaase ja teha uuringuid, ning iii) viia läbi põhjalikke juhtumiuuringuid.

—   Keskkonnamõjude rahaline ja majanduslik hindamine

Keskkonna ja keskkonnast inimeste heaolule tingitud mõjude rahaline ja majanduslik hindamine on eriti asjakohane selliste omavahel seotud teemade puhul nagu kliimamuutus ja bioloogiline mitmekesisus, mis on eelduste kohaselt peamised üleilmsed teemad 21. sajandil.

Kliimamuutus juba toimub: maailm muutub soojemaks koos kõigi kaasnevate muutustega ning see süvendab praeguseid ohte ökosüsteemidele ja bioloogilisele mitmekesisusele.

Eelkõige on ohus sellised ökosüsteemid nagu metsad, märgalad ja rannikupiirkonnad elupaikade pideva hävimise ja killunemise tõttu. Seega on mitmeti ohus ka ökosüsteemi toimimine – üleujutuste ärahoidmine, tolmlemine, puhta pinnase säilitamine ja süsiniku omastamine. Tuleb tagada nende ökosüsteemide pikaajaline toimivus selleks, et ökosüsteemiteenused säiliksid. Terved ökosüsteemid on kliimamuutuse mõjude ja sellest tuleneva ilma muutlikkuse suhtes vastupidavamad.

Seda arvestades ning olemasolevatele uurimistulemustele ja empiirilistele tõenditele tuginedes kutsub EIP üles esitama teadusuuringute ettepanekuid ühes või mõlemas järgmises omavahel seotud valdkonnas.

| — | Ökosüsteemide kaitse kulud ja kasutegurid kliimamuutuse seisukohast, tunnistades vajadust kõrvaldada olemasolevad ohud, et suurendada vastupanuvõimet kliimamuutuse mõjudele, ning tervete ökosüsteemide roll (ja väärtus) seoses nii kliimamuutuse leevendamisega kui ka kliimamuutusega kohanemisega. |
| --- | --- |

—

Ökosüsteemide kaitse kulud ja kasutegurid kliimamuutuse seisukohast, tunnistades vajadust kõrvaldada olemasolevad ohud, et suurendada vastupanuvõimet kliimamuutuse mõjudele, ning tervete ökosüsteemide roll (ja väärtus) seoses nii kliimamuutuse leevendamisega kui ka kliimamuutusega kohanemisega.

| — | Turupõhiste lähenemisviiside kasutamine, et kaitsta ja edendada ökosüsteemiteenuseid, tuginedes süsinikuturu kogemustele. |
| --- | --- |

—

Turupõhiste lähenemisviiside kasutamine, et kaitsta ja edendada ökosüsteemiteenuseid, tuginedes süsinikuturu kogemustele.

Projektiettepanekute esitamise tähtaeg on 30. september 2009. Pärast seda tähtaega esitatud projektiettepanekuid arvesse ei võeta. Projektiettepanekud saata:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms. Luisa Ferreira, Co-ordinator.

Täpsemat teavet EIBURSi valikumenetluse ning teiste programmide ja mehhanismide kohta saab aadressilt www.eib.org/universities

---

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 8.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/23

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA EPSO/AST/100-101/09

2009/C 155/06

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab avaliku konkursi Bulgaaria ja Rumeenia kodakondsusega assistentide töölevõtmiseks sekretäritöö valdkonnas (AST 1):

| — | EPSO/AST/100/09 – Bulgaaria (BG) kodakondsusega assistendid |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/100/09 – Bulgaaria (BG) kodakondsusega assistendid

| — | EPSO/AST/101/09 – Rumeenia (RO) kodakondsusega assistendid |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/101/09 – Rumeenia (RO) kodakondsusega assistendid

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja 8. juuli 2009 aasta väljaandes C 155 A ainult bulgaaria ja rumeenia keeles.

Lisateavet saab EPSO veebilehelt http://eu-careers.eu

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 8.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 155/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 155/24

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5570 – Platinum/Delphi)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 155/07

| 1. | 30. juunil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Platinum Equity LLC (edaspidi „Platinum”, Ameerika Ühendriigid) omandab osalise kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Delphi Corporation (edaspidi „Delphi”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate ja varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

30. juunil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Platinum Equity LLC (edaspidi „Platinum”, Ameerika Ühendriigid) omandab osalise kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Delphi Corporation (edaspidi „Delphi”, Ameerika Ühendriigid) üle aktsiate ja varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Platinum: börsiväline kapital, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Platinum: börsiväline kapital,

| — | Delphi: mobiilse elektroonika ja transpordisüsteemide tootmine autotööstusele. |
| --- | --- |

—

Delphi: mobiilse elektroonika ja transpordisüsteemide tootmine autotööstusele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5570 – Platinum/Delphi):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5570 – Platinum/Delphi):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---