# Den Europæiske Unions C 200/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.200.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 200 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang25. august 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.200.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 200

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang25. august 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | 79. plenarforsamling 21.-22. april 2009 |
| 2009/C 200/01 | Regionsudvalgets udtalelse handlingsplan om mobilitet i byerne | 1 |
| 2009/C 200/02 | Regionsudvalgets udtalelse en strategisk ramme for europas internationale samarbejde om videnskab og teknologi | 5 |
| 2009/C 200/03 | Regionsudvalgets udtalelse forholdet mellem arbejdsmarkedet og de regionale behov inden for turisme | 9 |
| 2009/C 200/04 | Regionsudvalgets udtalelse den europæiske økonomiske genopretningsplan og de lokale og regionale myndigheders rolle | 13 |
| 2009/C 200/05 | Regionsudvalgets udtalelse lokale myndigheder: igangsættere af udvikling | 18 |
| 2009/C 200/06 | Regionsudvalgets udtalelse lokale og regionale myndigheders rolle i den nye østersøstrategi | 23 |
| 2009/C 200/07 | Regionsudvalgets udtalelse de lokale og regionale myndigheders rolle i østpartnerskabet | 31 |
| 2009/C 200/08 | Regionsudvalgets udtalelse den nye sociale dagsorden: muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes europa | 37 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Regionsudvalget

79. plenarforsamling 21.-22. april 2009

2009/C 200/01

Regionsudvalgets udtalelse handlingsplan om mobilitet i byerne

1

2009/C 200/02

Regionsudvalgets udtalelse en strategisk ramme for europas internationale samarbejde om videnskab og teknologi

5

2009/C 200/03

Regionsudvalgets udtalelse forholdet mellem arbejdsmarkedet og de regionale behov inden for turisme

9

2009/C 200/04

Regionsudvalgets udtalelse den europæiske økonomiske genopretningsplan og de lokale og regionale myndigheders rolle

13

2009/C 200/05

Regionsudvalgets udtalelse lokale myndigheder: igangsættere af udvikling

18

2009/C 200/06

Regionsudvalgets udtalelse lokale og regionale myndigheders rolle i den nye østersøstrategi

23

2009/C 200/07

Regionsudvalgets udtalelse de lokale og regionale myndigheders rolle i østpartnerskabet

31

2009/C 200/08

Regionsudvalgets udtalelse den nye sociale dagsorden: muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes europa

37

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Regionsudvalget |
| | 79. plenarforsamling 21.-22. april 2009 |
| 2009/C 200/09 | Regionsudvalgets udtalelse energi: strategisk redegørelse og bygningers ydeevne | 41 |
| 2009/C 200/10 | Regionsudvalgets udtalelse forslag til afgørelse om oprettelse af Media Mundus-programmet | 51 |
| 2009/C 200/11 | Regionsudvalgets udtalelse interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) | 58 |
| 2009/C 200/12 | Regionsudvalgets udtalelse patientsikkerhed | 63 |
| 2009/C 200/13 | Regionsudvalgets udtalelse oprettelse af den europæiske fond for tilpasning til globaliseringen | 70 |
| 2009/C 200/14 | Regionsudvalgets udtalelse forbrugerrettigheder | 76 |

III   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

79. plenarforsamling 21.-22. april 2009

2009/C 200/09

Regionsudvalgets udtalelse energi: strategisk redegørelse og bygningers ydeevne

41

2009/C 200/10

Regionsudvalgets udtalelse forslag til afgørelse om oprettelse af Media Mundus-programmet

51

2009/C 200/11

Regionsudvalgets udtalelse interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)

58

2009/C 200/12

Regionsudvalgets udtalelse patientsikkerhed

63

2009/C 200/13

Regionsudvalgets udtalelse oprettelse af den europæiske fond for tilpasning til globaliseringen

70

2009/C 200/14

Regionsudvalgets udtalelse forbrugerrettigheder

76

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Regionsudvalget

79. plenarforsamling 21.-22. april 2009

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/1

---

Regionsudvalgets udtalelse »handlingsplan om mobilitet i byerne«

(2009/C 200/01)

REGIONSUDVALGET

| — | beklager, at det ikke lykkedes Kommissionen at udstede den forventede handlingsplan om mobilitet, da det kan risikere at begrænse virkningen af politikken for mobilitet i byer; |
| --- | --- |

—

beklager, at det ikke lykkedes Kommissionen at udstede den forventede handlingsplan om mobilitet, da det kan risikere at begrænse virkningen af politikken for mobilitet i byer;

| — | bifalder de talrige initiativer, som er opstået på EU-plan, om politik i byområder og EU-finansiering, som allerede har støttet en række initiativer i byerne, og finder det derfor nødvendigt at gå videre end grønbogen og yderligere udvide det politiske anvendelsesområde for politikken om mobilitet i byerne; |
| --- | --- |

—

bifalder de talrige initiativer, som er opstået på EU-plan, om politik i byområder og EU-finansiering, som allerede har støttet en række initiativer i byerne, og finder det derfor nødvendigt at gå videre end grønbogen og yderligere udvide det politiske anvendelsesområde for politikken om mobilitet i byerne;

| — | understreger betydningen af at sørge for, at de rette finansieringsmekanismer er på plads sammen med mekanismer, der sikrer at partnerskabet fungerer. Regionsudvalget anbefaler derfor en model, hvor mobilitetsplaner for byområderne gennemføres gennem bæredygtige langtidsbaserede offentlige-offentlige/offentlige-private aftaler eller mobilitetsaftaler; |
| --- | --- |

—

understreger betydningen af at sørge for, at de rette finansieringsmekanismer er på plads sammen med mekanismer, der sikrer at partnerskabet fungerer. Regionsudvalget anbefaler derfor en model, hvor mobilitetsplaner for byområderne gennemføres gennem bæredygtige langtidsbaserede offentlige-offentlige/offentlige-private aftaler eller mobilitetsaftaler;

| — | anmoder Kommissionen om at etablere et finansieringsinstrument, der kunne opmuntre til, at man i byer og storbyområder indfører mobilitetsplaner. Et sådant finansielt instrument bør være direkte tilgængeligt for regionerne og byområderne uden medlemsstatens forudgående godkendelse. Mobilitetsplaner bør høre ind under byernes eget ansvarsområde; |
| --- | --- |

—

anmoder Kommissionen om at etablere et finansieringsinstrument, der kunne opmuntre til, at man i byer og storbyområder indfører mobilitetsplaner. Et sådant finansielt instrument bør være direkte tilgængeligt for regionerne og byområderne uden medlemsstatens forudgående godkendelse. Mobilitetsplaner bør høre ind under byernes eget ansvarsområde;

| — | opfordrer Kommissionen til også at tilføje processen værdi ved at finansiere incitamenter, priser og udveksling af bedste praksis. Regionsudvalget foreslog i sin udtalelse om grønbogen en pendant til EU-ordningen »Blå flag«, som kunne tildeles på baggrund af specifikke indikatorer for byområder med lave niveauer for forurening og trængsel. |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til også at tilføje processen værdi ved at finansiere incitamenter, priser og udveksling af bedste praksis. Regionsudvalget foreslog i sin udtalelse om grønbogen en pendant til EU-ordningen »Blå flag«, som kunne tildeles på baggrund af specifikke indikatorer for byområder med lave niveauer for forurening og trængsel.

| Hovedordfører | : | Albert Bore, Medlem af Birmingham City Council (UK/PSE) |
| --- | --- | --- |

Hovedordfører

:

Albert Bore, Medlem af Birmingham City Council (UK/PSE)

Basisdokument

Anmodning om høring fra Europa-Parlamentet af 10. marts 2009

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

Hovedbudskaber

| 1. | beklager, at det ikke lykkedes Kommissionen at udstede den forventede handlingsplan om mobilitet, da det kan risikere at begrænse virkningen af politikken for mobilitet i byer; |
| --- | --- |

1.

beklager, at det ikke lykkedes Kommissionen at udstede den forventede handlingsplan om mobilitet, da det kan risikere at begrænse virkningen af politikken for mobilitet i byer;

| 2. | glæder sig over Europa-Parlamentets initiativ til at udstede sin egen initiativbetænkning og beslutning om at høre Regionsudvalget; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Europa-Parlamentets initiativ til at udstede sin egen initiativbetænkning og beslutning om at høre Regionsudvalget;

| 3. | bifalder de talrige initiativer, som er opstået på EU-plan, om politik i byområder og EU-finansiering, som allerede har støttet en række initiativer i byerne, og finder det derfor nødvendigt at gå videre end grønbogen og yderligere udvide det politiske anvendelsesområde for politikken om mobilitet i byerne. I betragtning af de potentielle fordele, som øget bæredygtig mobilitet i byer og storbyer kan bidrage til både for så vidt angår konkurrenceevnen, nedbringelsen af CO2-udledningen, mindre afhængighed af fossile brændstoffer som for EU-borgernes øgede livskvalitet, er det oplagt, at EU gør en fornyet indsats på området. Dagsordenen skal hænge sammen med subsidiaritetsprincippet — EU bør indtage en rolle, som støtter tiltag på lokalt og regionalt plan ved at fremme bedste praksis, udveksle erfaringer og fremme forskning og teknologisk udvikling; |
| --- | --- |

3.

bifalder de talrige initiativer, som er opstået på EU-plan, om politik i byområder og EU-finansiering, som allerede har støttet en række initiativer i byerne, og finder det derfor nødvendigt at gå videre end grønbogen og yderligere udvide det politiske anvendelsesområde for politikken om mobilitet i byerne. I betragtning af de potentielle fordele, som øget bæredygtig mobilitet i byer og storbyer kan bidrage til både for så vidt angår konkurrenceevnen, nedbringelsen af CO2-udledningen, mindre afhængighed af fossile brændstoffer som for EU-borgernes øgede livskvalitet, er det oplagt, at EU gør en fornyet indsats på området. Dagsordenen skal hænge sammen med subsidiaritetsprincippet — EU bør indtage en rolle, som støtter tiltag på lokalt og regionalt plan ved at fremme bedste praksis, udveksle erfaringer og fremme forskning og teknologisk udvikling;

| 4. | er klar over, at EU allerede giver en betydelig støtte til forskningen vedrørende mobilitet i byerne samt inden for offentlig transportforvaltning og miljøspørgsmål. Regionsudvalgets svar på Kommissionens grønbog om mobilitet i byområderne fremhævede den mulige merværdi ved på længere sigt at fremme mobilitetsplaner for byområderne på linje med, hvad der allerede er gennemført i franske og tyske storbyer, og som snart vil blive indført i byerne rundt omkring i EU som et middel til at sætte ind over for trængsel og miljøforurening. Regionsudvalget opfordrer imidlertid til, at byerne i højere grad inddrages i EU-støttede forskningsprojekter inden for mobilitet i byerne, offentlig transportforvaltning og miljøspørgsmål. Forskningsprogrammerne kan udformes med dette mål for øje; |
| --- | --- |

4.

er klar over, at EU allerede giver en betydelig støtte til forskningen vedrørende mobilitet i byerne samt inden for offentlig transportforvaltning og miljøspørgsmål. Regionsudvalgets svar på Kommissionens grønbog om mobilitet i byområderne fremhævede den mulige merværdi ved på længere sigt at fremme mobilitetsplaner for byområderne på linje med, hvad der allerede er gennemført i franske og tyske storbyer, og som snart vil blive indført i byerne rundt omkring i EU som et middel til at sætte ind over for trængsel og miljøforurening. Regionsudvalget opfordrer imidlertid til, at byerne i højere grad inddrages i EU-støttede forskningsprojekter inden for mobilitet i byerne, offentlig transportforvaltning og miljøspørgsmål. Forskningsprogrammerne kan udformes med dette mål for øje;

| 5. | understreger betydningen af at sørge for, at de rette finansieringsmekanismer er på plads sammen med mekanismer, der sikrer at partnerskabet fungerer. Regionsudvalget anbefaler derfor en model, hvor mobilitetsplaner for byområderne gennemføres gennem bæredygtige langtidsbaserede offentlige-offentlige/offentlige-private aftaler eller mobilitetsaftaler. Sådanne mobilitetsaftaler bør kunne tiltrække midler fra den private sektor og fra lokale, regionale og nationale programmer; |
| --- | --- |

5.

understreger betydningen af at sørge for, at de rette finansieringsmekanismer er på plads sammen med mekanismer, der sikrer at partnerskabet fungerer. Regionsudvalget anbefaler derfor en model, hvor mobilitetsplaner for byområderne gennemføres gennem bæredygtige langtidsbaserede offentlige-offentlige/offentlige-private aftaler eller mobilitetsaftaler. Sådanne mobilitetsaftaler bør kunne tiltrække midler fra den private sektor og fra lokale, regionale og nationale programmer;

| 6. | mener, at der findes en rolle for EU gående ud på i et tæt samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank at udvikle innovative finansielle instrumenter, der kan finansiere den nødvendige bæredygtige mobilitetsinfrastruktur og investeringer i lavemissionskøretøjer. Samtidig med, at man indtil videre hilser initiativer velkommen på disse områder, er der behov for at gå bort fra isolerede mønsterprojekter og over til projekter, der udbredes på tværs af hele EU. Mobilitetsaftaler ville gøre det nemmere at indgå stærke interessentalliancer, der kan påtage sig de risici, der er forbundet med de betydelige erhvervslån, der er nødvendige for at fremme omfattende bæredygtige transportinfrastrukturer; |
| --- | --- |

6.

mener, at der findes en rolle for EU gående ud på i et tæt samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank at udvikle innovative finansielle instrumenter, der kan finansiere den nødvendige bæredygtige mobilitetsinfrastruktur og investeringer i lavemissionskøretøjer. Samtidig med, at man indtil videre hilser initiativer velkommen på disse områder, er der behov for at gå bort fra isolerede mønsterprojekter og over til projekter, der udbredes på tværs af hele EU. Mobilitetsaftaler ville gøre det nemmere at indgå stærke interessentalliancer, der kan påtage sig de risici, der er forbundet med de betydelige erhvervslån, der er nødvendige for at fremme omfattende bæredygtige transportinfrastrukturer;

| 7. | støtter forslagene i Europa-Parlamentets forslag til betænkning om, at man i de finansielle overslag for 2014-20 bør undersøge muligheden for et europæisk finansielt instrument, som gør det muligt at samfinansiere:






  — | rejseplaner i byer og storbyområder (mobilitetsplaner i byområderne) og |
| --- | --- | --- |

7.

støtter forslagene i Europa-Parlamentets forslag til betænkning om, at man i de finansielle overslag for 2014-20 bør undersøge muligheden for et europæisk finansielt instrument, som gør det muligt at samfinansiere:

—

rejseplaner i byer og storbyområder (mobilitetsplaner i byområderne) og

| — | investering i mobilitet i byer og storbyområder, der opfylder EU's miljømæssige og socio-økonomiske målsætninger; |
| --- | --- |

—

investering i mobilitet i byer og storbyområder, der opfylder EU's miljømæssige og socio-økonomiske målsætninger;

| 8. | anmoder Kommissionen om at etablere et finansieringsinstrument, der kunne opmuntre til, at man i byer og storbyområder indfører mobilitetsplaner. Et sådant finansielt instrument bør være direkte tilgængeligt for regionerne og byområderne uden medlemsstatens forudgående godkendelse. Mobilitetsplaner bør høre ind under byernes eget ansvarsområde. På lokalt og regionalt plan afhænger projekter ofte af det rette mix af offentlige og private investeringer, og det kunne være en opgave for EU at sørge for dette; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om at etablere et finansieringsinstrument, der kunne opmuntre til, at man i byer og storbyområder indfører mobilitetsplaner. Et sådant finansielt instrument bør være direkte tilgængeligt for regionerne og byområderne uden medlemsstatens forudgående godkendelse. Mobilitetsplaner bør høre ind under byernes eget ansvarsområde. På lokalt og regionalt plan afhænger projekter ofte af det rette mix af offentlige og private investeringer, og det kunne være en opgave for EU at sørge for dette;

| 9. | opfordrer Kommissionen til også at tilføje processen værdi ved at finansiere incitamenter, priser og udveksling af bedste praksis. Regionsudvalget foreslog i sin udtalelse om grønbogen en pendant til EU-ordningen »Blå flag«, som kunne tildeles på baggrund af specifikke indikatorer for byområder med lave niveauer for forurening og trængsel. |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til også at tilføje processen værdi ved at finansiere incitamenter, priser og udveksling af bedste praksis. Regionsudvalget foreslog i sin udtalelse om grønbogen en pendant til EU-ordningen »Blå flag«, som kunne tildeles på baggrund af specifikke indikatorer for byområder med lave niveauer for forurening og trængsel.

Generelle bemærkninger

| 10. | Effektive og bæredygtige bytransportsystemer bidrager i høj grad til byernes, regionernes og i det hele taget EU's økonomiske konkurrenceevne. Mens anvendelsen af subsidiaritetsprincippet fører til den konklusion, at udviklingen af sådanne systemer er de pågældende lokale og regionale myndigheders eget ansvar, så er det en opgave for EU at fremme bedste praksis, lette fælles læring, sikre hurtigere teknologioverførsel og kompatibilitet i de teknologier, der anvendes for at kunne lette køretøjers frie bevægelighed mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

10.

Effektive og bæredygtige bytransportsystemer bidrager i høj grad til byernes, regionernes og i det hele taget EU's økonomiske konkurrenceevne. Mens anvendelsen af subsidiaritetsprincippet fører til den konklusion, at udviklingen af sådanne systemer er de pågældende lokale og regionale myndigheders eget ansvar, så er det en opgave for EU at fremme bedste praksis, lette fælles læring, sikre hurtigere teknologioverførsel og kompatibilitet i de teknologier, der anvendes for at kunne lette køretøjers frie bevægelighed mellem medlemsstaterne.

| 11. | Efterhånden som den globale økonomiske krise skærpes og de europæiske virksomheder kæmper for at beholde markedsandele på et stadig mere konkurrencepræget globalt marked, må EU stå frem som et godt eksempel og sørge for, at kvaliteten i byernes infrastruktur for transport af mennesker og varer giver europæiske virksomheder en fordel over for globale konkurrenter i stedet for at underminere deres konkurrenceevne. Det er derfor altafgørende, at man bevarer drivkraften bag de initiativer om mobilitet i byerne, der førte til offentliggørelsen af grønbogen i september 2007, og at EU forpligter sig til konkrete tiltag, så denne dagsorden kan fortsætte. |
| --- | --- |

11.

Efterhånden som den globale økonomiske krise skærpes og de europæiske virksomheder kæmper for at beholde markedsandele på et stadig mere konkurrencepræget globalt marked, må EU stå frem som et godt eksempel og sørge for, at kvaliteten i byernes infrastruktur for transport af mennesker og varer giver europæiske virksomheder en fordel over for globale konkurrenter i stedet for at underminere deres konkurrenceevne. Det er derfor altafgørende, at man bevarer drivkraften bag de initiativer om mobilitet i byerne, der førte til offentliggørelsen af grønbogen i september 2007, og at EU forpligter sig til konkrete tiltag, så denne dagsorden kan fortsætte.

Anbefalinger til Europa-Parlamentets udkast til betænkning:

Fremme europæisk forskning og innovation inden for mobilitet i byerne

| 12. | støtter den umiddelbare revision og evaluering og harmonisering af eksisterende statistik og databaser om mobilitet i byerne for at vurdere, hvorvidt der er behov for en opgradering; |
| --- | --- |

12.

støtter den umiddelbare revision og evaluering og harmonisering af eksisterende statistik og databaser om mobilitet i byerne for at vurdere, hvorvidt der er behov for en opgradering;

| 13. | støtter den umiddelbare lancering af den europæiske internetportal og forum om mobilitet i byerne for at lette udbredelsen af information, god praksis og innovation, navnlig med henblik på fremme af bæredygtig transport; |
| --- | --- |

13.

støtter den umiddelbare lancering af den europæiske internetportal og forum om mobilitet i byerne for at lette udbredelsen af information, god praksis og innovation, navnlig med henblik på fremme af bæredygtig transport;

| 14. | støtter forslaget om at indføre en årlig europæisk pris for eksemplariske transportinitiativer og -projekter, der kan overføres, men foreslår, at det kommer til at foregå sammen med indførelsen af pendanten til EU-ordningen »Blå flag«, som tildeles på baggrund af specifikke indikatorer for byområder med lave niveauer for forurening og trængsel; |
| --- | --- |

14.

støtter forslaget om at indføre en årlig europæisk pris for eksemplariske transportinitiativer og -projekter, der kan overføres, men foreslår, at det kommer til at foregå sammen med indførelsen af pendanten til EU-ordningen »Blå flag«, som tildeles på baggrund af specifikke indikatorer for byområder med lave niveauer for forurening og trængsel;

| 15. | støtter udviklingen af et nyt CIVITAS-initiativ, men anbefaler, at man reviderer og om muligt forbedrer mekanismerne til at fremme udbredelsen af læring og innovation fra CIVITAS-projekterne; |
| --- | --- |

15.

støtter udviklingen af et nyt CIVITAS-initiativ, men anbefaler, at man reviderer og om muligt forbedrer mekanismerne til at fremme udbredelsen af læring og innovation fra CIVITAS-projekterne;

| 16. | støtter i princippet større finansiering af programmer om ITS-forskning og -udvikling, men er klar over, at opfyldelsen af ønsket om systemernes integration og interoperabilitet indebærer en række større udfordringer. |
| --- | --- |

16.

støtter i princippet større finansiering af programmer om ITS-forskning og -udvikling, men er klar over, at opfyldelsen af ønsket om systemernes integration og interoperabilitet indebærer en række større udfordringer.

Tilskyndelse til optimering af forskellige transportformer: et incitament til bæredygtig mobilitet i byområder med merværdi for EU

| 17. | bakker kraftigt op om fremme af integreret bæredygtig lokaltransport (mobilitetsplaner i byerne), men er opmærksom på eventuelle subsidiaritetsspørgsmål og erkender, at samtidig med, at EU har rollen som initiativtager, og forbereder sådanne planer ud fra ønsket om at fremme god praksis, så ligger den endelige beslutning om at iværksætte sådanne planer og om også at omfatte de større pendlerområder hos de pågældende byer og regioner; |
| --- | --- |

17.

bakker kraftigt op om fremme af integreret bæredygtig lokaltransport (mobilitetsplaner i byerne), men er opmærksom på eventuelle subsidiaritetsspørgsmål og erkender, at samtidig med, at EU har rollen som initiativtager, og forbereder sådanne planer ud fra ønsket om at fremme god praksis, så ligger den endelige beslutning om at iværksætte sådanne planer og om også at omfatte de større pendlerområder hos de pågældende byer og regioner;

| 18. | støtter kraftigt forslaget om, at europæisk finansiering og samfinansiering af transportprojekter i byerne kommer til at afhænge af, hvorvidt der findes integrerede mobilitetsplaner, hvilket yderligere øger forventningerne om incitamenter fra EU til sådanne planer; |
| --- | --- |

18.

støtter kraftigt forslaget om, at europæisk finansiering og samfinansiering af transportprojekter i byerne kommer til at afhænge af, hvorvidt der findes integrerede mobilitetsplaner, hvilket yderligere øger forventningerne om incitamenter fra EU til sådanne planer;

| 19. | støtter kraftigt udarbejdelsen af retningslinjer for finansieringen af EU-incitamenter inden for rammerne af de eksisterende regionalpolitiske instrumenter til koordinerede nationale og regionale investeringer, arbejder og projekter inden for bytransport og transport ud til arbejdspladser, forudsat at disse investeringer er i overensstemmelse med EU's økologiske og socioøkonomiske målsætninger, herunder også interoperabilitet mellem alle transportformer; støtter også indførelsen af et europæisk finansieringsinstrument i de finansielle overslag for 2014-20, der muliggør samfinansiering af mobilitet i byerne — ikke til finansiering af projekter, men af de resultater, der opfylder EU's miljø- og socio-økonomiske målsætninger, og anmoder om, at man undersøger muligheden for finansiering tidligere i forløbet for mindre pilotprojekter. Desuden anbefales det, at man finder frem til mere ambitiøse instrumenter til større finansieringer for at kunne levere mobilitetsplaner i byerne, der er afhængige af, at der findes offentlige-offentlige/offentlige-private aftaler om mobilitet i byerne, som kan sikre finansiering fra den private sektor og fra lokale, regionale og nationale programmer; |
| --- | --- |

19.

støtter kraftigt udarbejdelsen af retningslinjer for finansieringen af EU-incitamenter inden for rammerne af de eksisterende regionalpolitiske instrumenter til koordinerede nationale og regionale investeringer, arbejder og projekter inden for bytransport og transport ud til arbejdspladser, forudsat at disse investeringer er i overensstemmelse med EU's økologiske og socioøkonomiske målsætninger, herunder også interoperabilitet mellem alle transportformer; støtter også indførelsen af et europæisk finansieringsinstrument i de finansielle overslag for 2014-20, der muliggør samfinansiering af mobilitet i byerne — ikke til finansiering af projekter, men af de resultater, der opfylder EU's miljø- og socio-økonomiske målsætninger, og anmoder om, at man undersøger muligheden for finansiering tidligere i forløbet for mindre pilotprojekter. Desuden anbefales det, at man finder frem til mere ambitiøse instrumenter til større finansieringer for at kunne levere mobilitetsplaner i byerne, der er afhængige af, at der findes offentlige-offentlige/offentlige-private aftaler om mobilitet i byerne, som kan sikre finansiering fra den private sektor og fra lokale, regionale og nationale programmer;

| 20. | bifalder lanceringen af en studie om erfaringer med integrering af takster (herunder smartcards), opfordrer til en yderligere studie om, hvorvidt der findes intermodal information i EU's storbyområder, og anbefaler endvidere, at interoperabiliteten af smartcards undersøges, med henblik på at de i fremtiden kunne anvendes som rejsehjemmel i forskellige storbyområder i EU; |
| --- | --- |

20.

bifalder lanceringen af en studie om erfaringer med integrering af takster (herunder smartcards), opfordrer til en yderligere studie om, hvorvidt der findes intermodal information i EU's storbyområder, og anbefaler endvidere, at interoperabiliteten af smartcards undersøges, med henblik på at de i fremtiden kunne anvendes som rejsehjemmel i forskellige storbyområder i EU;

| 21. | støtter opfordringen til Kommissionen om at udarbejde en rapport om bompengesystemer og retningslinjer for en sådan beskatning og om vejafgifter ved indkørsel til storbyer og bycentre. Selv om sådanne tiltag er meget komplekse, medfører de ikke desto mindre mange fordele, navnlig fordi de bidrager til sammenhængende mobilitetsplaner i byerne og et skridt i retning af en etstedsordning for intermodale betalingssystemer. |
| --- | --- |

21.

støtter opfordringen til Kommissionen om at udarbejde en rapport om bompengesystemer og retningslinjer for en sådan beskatning og om vejafgifter ved indkørsel til storbyer og bycentre. Selv om sådanne tiltag er meget komplekse, medfører de ikke desto mindre mange fordele, navnlig fordi de bidrager til sammenhængende mobilitetsplaner i byerne og et skridt i retning af en etstedsordning for intermodale betalingssystemer.

Bytransport: en industri og europæisk teknologi, som bør afspejles i Lissabonstrategien og den europæiske økonomiske genopretningsplan

| 22. | støtter kraftigt indførelsen af et europæisk initiativ til standardisering og certificering af udstyr med hensyn til sikkerhed, komfort (støj, vibrationer osv.), netværksinteroperabilitet, adgang for bevægelseshæmmede passagerer, bæredygtig transport og rene teknologier på baggrund af en CO2-revision; |
| --- | --- |

22.

støtter kraftigt indførelsen af et europæisk initiativ til standardisering og certificering af udstyr med hensyn til sikkerhed, komfort (støj, vibrationer osv.), netværksinteroperabilitet, adgang for bevægelseshæmmede passagerer, bæredygtig transport og rene teknologier på baggrund af en CO2-revision;

| 23. | går stærkt ind for, at en betydelig del af bevillingerne i den europæiske genopretningsplan anvendes til finansiering af igangværende transportinvesteringer og -projekter i byerne, som straks kan finansieres, når investeringerne er i overensstemmelse med EU's miljø- og socio-økonomiske målsætninger. |
| --- | --- |

23.

går stærkt ind for, at en betydelig del af bevillingerne i den europæiske genopretningsplan anvendes til finansiering af igangværende transportinvesteringer og -projekter i byerne, som straks kan finansieres, når investeringerne er i overensstemmelse med EU's miljø- og socio-økonomiske målsætninger.

Bedre sammenhæng med andre EU-politikker

| 24. | opfordrer Kommissionen til at arbejde for større sammenhæng på lokalt plan med andre EU-politikker på områder som miljø, bæredygtig byudvikling, transport af passagerer og gods i ikke-bymæssige områder, klimaændringer og regionalpolitik; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at arbejde for større sammenhæng på lokalt plan med andre EU-politikker på områder som miljø, bæredygtig byudvikling, transport af passagerer og gods i ikke-bymæssige områder, klimaændringer og regionalpolitik;

| 25. | gentager sin opfordring til, at der indføres en mekanisme på EU-niveau til at kunne rapportere tilbage om gennemførelsen af mobilitetsplanerne i byerne, som kan fungere som et godt eksempel for andre byer. Denne proces bør indledes med en EU-støttet benchmarkingundersøgelse, som ser på byer over hele Europa og deres strategier for nedbringelse af trængsel, forbedring af miljøet og tilvejebringelse af mere bæredygtige transportformer, herunder også ikke-motoriserede transportformer. |
| --- | --- |

25.

gentager sin opfordring til, at der indføres en mekanisme på EU-niveau til at kunne rapportere tilbage om gennemførelsen af mobilitetsplanerne i byerne, som kan fungere som et godt eksempel for andre byer. Denne proces bør indledes med en EU-støttet benchmarkingundersøgelse, som ser på byer over hele Europa og deres strategier for nedbringelse af trængsel, forbedring af miljøet og tilvejebringelse af mere bæredygtige transportformer, herunder også ikke-motoriserede transportformer.

Bruxelles, den 21. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/5

---

Regionsudvalgets udtalelse en strategisk ramme for europas internationale samarbejde om videnskab og teknologi

(2009/C 200/02)

REGIONSUDVALGET

| — | påpeger, at de lokale og regionale myndigheder har en særlig vigtig rolle at spille med hensyn til realiseringen af det europæiske forskningsrum (ERA); |
| --- | --- |

—

påpeger, at de lokale og regionale myndigheder har en særlig vigtig rolle at spille med hensyn til realiseringen af det europæiske forskningsrum (ERA);

| — | understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre en effektiv og fuld inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i forvaltningen af ERA-relaterede initiativer; |
| --- | --- |

—

understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre en effektiv og fuld inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i forvaltningen af ERA-relaterede initiativer;

| — | anerkender, at der er et behov for, at EU og dets nabolande samarbejder på området videnskab og teknologi. Det bør betyde, at nabolandene ikke blot deltager i EU's forskningsrammeprogram, men også er med i de øvrige aspekter af det europæiske forskningsrum, såsom koordineringen af forskningsprogrammer og -infrastruktur, styrkelse af principperne for videndeling og ubesværet forskermobilitet; |
| --- | --- |

—

anerkender, at der er et behov for, at EU og dets nabolande samarbejder på området videnskab og teknologi. Det bør betyde, at nabolandene ikke blot deltager i EU's forskningsrammeprogram, men også er med i de øvrige aspekter af det europæiske forskningsrum, såsom koordineringen af forskningsprogrammer og -infrastruktur, styrkelse af principperne for videndeling og ubesværet forskermobilitet;

| — | ønsker at sikre en koordineret brug af det syvende rammeprogram, strukturfondene, FIP og ELUL, da dette, som fremhævet i tidligere udtalelser fra Regionsudvalget, har afgørende betydning for EU's konkurrenceevne og skabelsen af synergier mellem samhørighed, forskning, videregående uddannelse og innovationspolitikker på nationalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

—

ønsker at sikre en koordineret brug af det syvende rammeprogram, strukturfondene, FIP og ELUL, da dette, som fremhævet i tidligere udtalelser fra Regionsudvalget, har afgørende betydning for EU's konkurrenceevne og skabelsen af synergier mellem samhørighed, forskning, videregående uddannelse og innovationspolitikker på nationalt og regionalt niveau;

| Ordfører | : | Jyrki Myllyvirta (FI/PPE), Borgmester i Lahti |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Jyrki Myllyvirta (FI/PPE), Borgmester i Lahti

Basisdokumenter

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet. En strategisk ramme for Europas internationale samarbejde om videnskab og teknologi

KOM(2008) 588 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

Relevans for de lokale og regionale niveauer og Regionsudvalget

| 1. | påpeger, at de lokale og regionale myndigheder har en særlig vigtig rolle at spille med hensyn til realiseringen af det europæiske forskningsrum (ERA). De er nøgleaktører i udviklingen af regionale forsknings- og innovationsstrategier, de forvalter ofte forskningsinstitutioner og de støtter innovative miljøer, idet de har den fornødne erfaring. Derudover har enten byer eller regionale forvaltninger som oftest anerkendte lovgivningsmæssige beføjelser og eget forskningsbudget, eller de er en vigtig drivkraft bag og blandt initiativtagerne til forsknings- og udviklingsaktiviteter og sørger for medfinansiering af disse. Det er nødvendigt at have et effektivt og velfungerende institutionelt system på lokalt og regionalt plan for at kunne planlægge og gennemføre vellykkede og frugtbare forskningsaktiviteter; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at de lokale og regionale myndigheder har en særlig vigtig rolle at spille med hensyn til realiseringen af det europæiske forskningsrum (ERA). De er nøgleaktører i udviklingen af regionale forsknings- og innovationsstrategier, de forvalter ofte forskningsinstitutioner og de støtter innovative miljøer, idet de har den fornødne erfaring. Derudover har enten byer eller regionale forvaltninger som oftest anerkendte lovgivningsmæssige beføjelser og eget forskningsbudget, eller de er en vigtig drivkraft bag og blandt initiativtagerne til forsknings- og udviklingsaktiviteter og sørger for medfinansiering af disse. Det er nødvendigt at have et effektivt og velfungerende institutionelt system på lokalt og regionalt plan for at kunne planlægge og gennemføre vellykkede og frugtbare forskningsaktiviteter;

| 2. | mener derfor, at lokale og regionale myndigheder er blandt de vigtigste aktører i forbindelse med politikker og initiativer til uddybelse og endnu vigtigere udvidelse af det europæiske forskningsrum, særligt dets vision om stærke akademiske forskningsinstitutioner, som befinder sig i innovative miljøer, og som deltager i et internationalt samarbejde om og en international koordinering af forskningsaktiviteter; |
| --- | --- |

2.

mener derfor, at lokale og regionale myndigheder er blandt de vigtigste aktører i forbindelse med politikker og initiativer til uddybelse og endnu vigtigere udvidelse af det europæiske forskningsrum, særligt dets vision om stærke akademiske forskningsinstitutioner, som befinder sig i innovative miljøer, og som deltager i et internationalt samarbejde om og en international koordinering af forskningsaktiviteter;

| 3. | understreger, at byer og regioner spiller en betydningsfuld rolle for udviklingen af innovative miljøer. Deres politikker har stor betydning ikke blot for virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum, for så vidt angår videnskabsfolkenes mobilitet, eftersom kun et alsidigt, tolerant og innovativt miljø kan tiltrække videnskabsfolk, men også som centre for udvikling af forskningsinfrastruktur. I den forbindelse kan man nævne lokal innovationspolitik, teknologicentre, iværksættercentre, forskerparker og venturekapital (1); |
| --- | --- |

3.

understreger, at byer og regioner spiller en betydningsfuld rolle for udviklingen af innovative miljøer. Deres politikker har stor betydning ikke blot for virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum, for så vidt angår videnskabsfolkenes mobilitet, eftersom kun et alsidigt, tolerant og innovativt miljø kan tiltrække videnskabsfolk, men også som centre for udvikling af forskningsinfrastruktur. I den forbindelse kan man nævne lokal innovationspolitik, teknologicentre, iværksættercentre, forskerparker og venturekapital (1);

Generelle bemærkninger

| 4. | anser initiativforslaget for at være et vigtigt bidrag til uddybning og udvidelse af ERA. I sin udtalelse »Nye Perspektiver på det europæiske forskningsrum« (1), fremhævede udvalget det nødvendige i at gennemføre foranstaltninger, der skal styrke oprettelsen af ERA som et skridt i retning af at gøre Europa til den mest dynamiske økonomi i verden (2); |
| --- | --- |

4.

anser initiativforslaget for at være et vigtigt bidrag til uddybning og udvidelse af ERA. I sin udtalelse »Nye Perspektiver på det europæiske forskningsrum« (1), fremhævede udvalget det nødvendige i at gennemføre foranstaltninger, der skal styrke oprettelsen af ERA som et skridt i retning af at gøre Europa til den mest dynamiske økonomi i verden (2);

| 5. | understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre en effektiv og fuld inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i forvaltningen (2) af ERA-relaterede initiativer. Viden og innovation bør blive drivkræfter for økonomien. De lokale og regionale myndigheders aktive deltagelse i ERA vil øge produktiviteten og styrke konkurrenceevnen; |
| --- | --- |

5.

understreger, at Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre en effektiv og fuld inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i forvaltningen (2) af ERA-relaterede initiativer. Viden og innovation bør blive drivkræfter for økonomien. De lokale og regionale myndigheders aktive deltagelse i ERA vil øge produktiviteten og styrke konkurrenceevnen;

| 6. | bemærker, at byer og regioner spiller en særlig vigtig rolle i det internationale VT-samarbejde. Regionerne har afgørende betydning, da de som led i deres forskningspolitikker sikrer de programmatiske, strukturelle og lovgivningsmæssige rammebetingelser og derigennem bidrager væsentligt til skabelsen af en europæisk merværdi på forskningsområdet og til udformningen af et levende europæisk forskningsrum (1); |
| --- | --- |

6.

bemærker, at byer og regioner spiller en særlig vigtig rolle i det internationale VT-samarbejde. Regionerne har afgørende betydning, da de som led i deres forskningspolitikker sikrer de programmatiske, strukturelle og lovgivningsmæssige rammebetingelser og derigennem bidrager væsentligt til skabelsen af en europæisk merværdi på forskningsområdet og til udformningen af et levende europæisk forskningsrum (1);

| 7. | bifalder meddelelsen med særlig henvisning til målet om at styrke EU's videnskabelige og teknologiske grundlag, fremme industriens konkurrenceevne og yde et bidrag til håndtering af de globale udfordringer med udgangspunkt i princippet om »globalt ansvar«; |
| --- | --- |

7.

bifalder meddelelsen med særlig henvisning til målet om at styrke EU's videnskabelige og teknologiske grundlag, fremme industriens konkurrenceevne og yde et bidrag til håndtering af de globale udfordringer med udgangspunkt i princippet om »globalt ansvar«;

| 8. | minder Kommissionen om, at man nøje vil overvåge overholdelsen af det fælles princip om at involvere lokale og »regionale myndigheder samt aktører som universiteter, forskningsorganisationer, civilsamfund og erhvervsliv, der aktivt bør være inddraget i forvaltningen af ERA« (3). Derudover mindes der om, at teksten indeholder henvisninger til principperne om subsidiaritet og variabel geometri; |
| --- | --- |

8.

minder Kommissionen om, at man nøje vil overvåge overholdelsen af det fælles princip om at involvere lokale og »regionale myndigheder samt aktører som universiteter, forskningsorganisationer, civilsamfund og erhvervsliv, der aktivt bør være inddraget i forvaltningen af ERA« (3). Derudover mindes der om, at teksten indeholder henvisninger til principperne om subsidiaritet og variabel geometri;

| 9. | anerkender, at der er et behov for, at EU og dets nabolande samarbejder på området videnskab og teknologi. Det bør betyde, at nabolandene ikke blot deltager i EU's forskningsrammeprogram (4), men også er med i de øvrige aspekter af det europæiske forskningsrum, såsom koordineringen af forskningsprogrammer og -infrastruktur, styrkelse af principperne for videndeling og ubesværet forskermobilitet (5); |
| --- | --- |

9.

anerkender, at der er et behov for, at EU og dets nabolande samarbejder på området videnskab og teknologi. Det bør betyde, at nabolandene ikke blot deltager i EU's forskningsrammeprogram (4), men også er med i de øvrige aspekter af det europæiske forskningsrum, såsom koordineringen af forskningsprogrammer og -infrastruktur, styrkelse af principperne for videndeling og ubesværet forskermobilitet (5);

| 10. | fremhæver betydningen af et videnskabeligt og teknologisk samarbejde med nabolandene, som også kan have stor betydning for den regionale udvikling internt i EU. Dette gælder for Rusland, der har en betydelig kapacitet inden for videnskab og teknologi, men også for ikke-medlemsstater i Østeuropa, på Balkan og i Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

10.

fremhæver betydningen af et videnskabeligt og teknologisk samarbejde med nabolandene, som også kan have stor betydning for den regionale udvikling internt i EU. Dette gælder for Rusland, der har en betydelig kapacitet inden for videnskab og teknologi, men også for ikke-medlemsstater i Østeuropa, på Balkan og i Middelhavsområdet;

Betydningen af eksisterende EU-forskningsprogrammer og finansieringsinstrumenter for åbning af det europæiske forskningsrum

| 11. | bifalder tiltagene til at åbne det syvende rammeprogram og FIP for nabolande, hvilket vil give disse programmer en yderligere territorial dimension; |
| --- | --- |

11.

bifalder tiltagene til at åbne det syvende rammeprogram og FIP for nabolande, hvilket vil give disse programmer en yderligere territorial dimension;

| 12. | minder om konklusionerne fra ekspertgruppen vedrørende det europæiske forskningsrum (6), der påpegede, at nationale og regionale aktører spiller en større og større rolle i forbindelse med udviklingen af omfattende nye europæiske initiativer såsom ERA-net, Eurostars, EIT eller fælles teknologiinitiativer og klynger; |
| --- | --- |

12.

minder om konklusionerne fra ekspertgruppen vedrørende det europæiske forskningsrum (6), der påpegede, at nationale og regionale aktører spiller en større og større rolle i forbindelse med udviklingen af omfattende nye europæiske initiativer såsom ERA-net, Eurostars, EIT eller fælles teknologiinitiativer og klynger;

| 13. | ønsker at sikre en koordineret brug af det syvende rammeprogram, strukturfondene, FIP og ELUL, da dette, som fremhævet i tidligere udtalelser fra Regionsudvalget (7), har afgørende betydning for EU's konkurrenceevne og skabelsen af synergier mellem samhørighed, forskning, videregående uddannelse og innovationspolitikker på nationalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

13.

ønsker at sikre en koordineret brug af det syvende rammeprogram, strukturfondene, FIP og ELUL, da dette, som fremhævet i tidligere udtalelser fra Regionsudvalget (7), har afgørende betydning for EU's konkurrenceevne og skabelsen af synergier mellem samhørighed, forskning, videregående uddannelse og innovationspolitikker på nationalt og regionalt niveau;

| 14. | understreger kraftigt, at den europæiske kapacitet inden for forskning, uddannelse og innovation skal fremmes ved hjælp af støtte til forskningsinfrastruktur, forskning til gavn for små og mellemstore virksomheder, regionale forskningsbaserede kompetenceklynger, frigørelse af hele forskningspotentialet i EU's »konvergensregioner«, spørgsmål vedrørende »videnskaben i samfundet« samt overordnede aktiviteter inden for det internationale samarbejde (8); |
| --- | --- |

14.

understreger kraftigt, at den europæiske kapacitet inden for forskning, uddannelse og innovation skal fremmes ved hjælp af støtte til forskningsinfrastruktur, forskning til gavn for små og mellemstore virksomheder, regionale forskningsbaserede kompetenceklynger, frigørelse af hele forskningspotentialet i EU's »konvergensregioner«, spørgsmål vedrørende »videnskaben i samfundet« samt overordnede aktiviteter inden for det internationale samarbejde (8);

| 15. | er fortaler for en bred fortolkning af innovationsbegrebet, som inddrager socialvidenskab og humaniora, og disse discipliners givtige samspil med kulturen i de byer og regioner, hvor de udøves; |
| --- | --- |

15.

er fortaler for en bred fortolkning af innovationsbegrebet, som inddrager socialvidenskab og humaniora, og disse discipliners givtige samspil med kulturen i de byer og regioner, hvor de udøves;

| 16. | gør opmærksom på, at den tilstræbte kritiske masse for forskningsinstitutioner og internationale netværk vil variere alt efter fag, forskningsområde og deltagere. En »one size fits all«-strategi bør ikke anvendes i alle internationale partnerskaber; |
| --- | --- |

16.

gør opmærksom på, at den tilstræbte kritiske masse for forskningsinstitutioner og internationale netværk vil variere alt efter fag, forskningsområde og deltagere. En »one size fits all«-strategi bør ikke anvendes i alle internationale partnerskaber;

| 17. | minder om grønbogens (5) målsætning om at finde frem til en passende balance mellem institutionel og konkurrencemæssig finansiering af forskningsinstitutioner. I tråd med de synspunkter, der er givet udtryk for i tidligere udtalelser om relaterede emner, opfordrer Regionsudvalget til, at spørgsmålet om at finde en passende balance mellem institutionel og konkurrencemæssig finansiering af forskningsinstitutioner fortsat drøftes; |
| --- | --- |

17.

minder om grønbogens (5) målsætning om at finde frem til en passende balance mellem institutionel og konkurrencemæssig finansiering af forskningsinstitutioner. I tråd med de synspunkter, der er givet udtryk for i tidligere udtalelser om relaterede emner, opfordrer Regionsudvalget til, at spørgsmålet om at finde en passende balance mellem institutionel og konkurrencemæssig finansiering af forskningsinstitutioner fortsat drøftes;

| 18. | vil som tidligere påpeget (1) hellere lade videnskabsfolk og deres grupper udpege interessante og nyttige forskningsområder og etablere frivillige (bundstyrede) netværk end sætte sin lid til hårdhændet topstyring og det rituelle samarbejde, dette fører til; |
| --- | --- |

18.

vil som tidligere påpeget (1) hellere lade videnskabsfolk og deres grupper udpege interessante og nyttige forskningsområder og etablere frivillige (bundstyrede) netværk end sætte sin lid til hårdhændet topstyring og det rituelle samarbejde, dette fører til;

| 19. | opfordrer til udformningen af en sammenhængende politik, hvor der er tale om programmer på flere niveauer og med forskellige interessegrupper, særligt når partnere fra tredjelande er involveret, og dette kræver, at systemet med forvaltning på flere niveauer fungerer (7); |
| --- | --- |

19.

opfordrer til udformningen af en sammenhængende politik, hvor der er tale om programmer på flere niveauer og med forskellige interessegrupper, særligt når partnere fra tredjelande er involveret, og dette kræver, at systemet med forvaltning på flere niveauer fungerer (7);

Forskeres mobilitet

| 20. | er helt enig i, at forskeres mobilitet er et væsentligt karakteristika ved det internationale VT-samarbejde, og udvalget understreger følgende:






  — | fremskridt med hensyn til videnskabsfolks mobilitet, herunder en nødvendig tilpasning af lovgivningen vedrørende opholdstilladelser og pensioner, såvel som ledsagende støtteforanstaltninger i familiepolitikken, er særligt vigtige for skabelsen af et europæisk forskningsrum (1); |
| --- | --- | --- |

20.

er helt enig i, at forskeres mobilitet er et væsentligt karakteristika ved det internationale VT-samarbejde, og udvalget understreger følgende:

—

fremskridt med hensyn til videnskabsfolks mobilitet, herunder en nødvendig tilpasning af lovgivningen vedrørende opholdstilladelser og pensioner, såvel som ledsagende støtteforanstaltninger i familiepolitikken, er særligt vigtige for skabelsen af et europæisk forskningsrum (1);

| — | forskeres karrieremuligheder og mobilitet (9) bør fremmes ved at udforme et optimalt policy-mix bestående af instrumenter på nationalt og fællesskabsplan og udvikle alle forskeres færdigheder yderligere. Interessen for forskning og innovation skal styrkes på samfundsplan, særligt blandt unge. |
| --- | --- |

—

forskeres karrieremuligheder og mobilitet (9) bør fremmes ved at udforme et optimalt policy-mix bestående af instrumenter på nationalt og fællesskabsplan og udvikle alle forskeres færdigheder yderligere. Interessen for forskning og innovation skal styrkes på samfundsplan, særligt blandt unge.

| 21. | understreger nødvendigheden af at tiltrække fremragende videnskabsfolk fra ikke-europæiske lande og fremhæver derfor EU-mobilitetsprogrammer som Marie Curie-programmet og støtteforanstaltninger som de tilbagevendelsesprogrammer for videnskabsfolk, der er etableret i visse regioner (1); |
| --- | --- |

21.

understreger nødvendigheden af at tiltrække fremragende videnskabsfolk fra ikke-europæiske lande og fremhæver derfor EU-mobilitetsprogrammer som Marie Curie-programmet og støtteforanstaltninger som de tilbagevendelsesprogrammer for videnskabsfolk, der er etableret i visse regioner (1);

Global forskningsinfrastruktur og åbne forskningsprogrammer

| 22. | støtter de konklusioner, der blev draget på mødet i Rådet (konkurrenceevne) den 30. maj 2008, og som opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre de europæiske regioners og kommuners evne til at anvende, opbygge og drive moderne forskningsinfrastrukturer. I den forbindelse har udvalget foreslået følgende:






  — | at give regionerne og kommunerne større indflydelse på fastlæggelsen af køreplanen for Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) (10), herunder navnlig prioritetsrækkefølgen for 35 allerede godkendte nøgleprojekter af europæisk interesse; |
| --- | --- | --- |

22.

støtter de konklusioner, der blev draget på mødet i Rådet (konkurrenceevne) den 30. maj 2008, og som opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre de europæiske regioners og kommuners evne til at anvende, opbygge og drive moderne forskningsinfrastrukturer. I den forbindelse har udvalget foreslået følgende:

—

at give regionerne og kommunerne større indflydelse på fastlæggelsen af køreplanen for Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) (10), herunder navnlig prioritetsrækkefølgen for 35 allerede godkendte nøgleprojekter af europæisk interesse;

| — | at tage hensyn til de regionale og lokale myndigheders betydning og inddrage dem i ERI; |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til de regionale og lokale myndigheders betydning og inddrage dem i ERI;

| — | at sikre reel og fuld inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i en effektiv styring af ERI (2). |
| --- | --- |

—

at sikre reel og fuld inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i en effektiv styring af ERI (2).

| 23. | understreger regionernes og kommunernes betydning som drivfaktor bag fælles forskningsprogrammer, herunder programmer med deltagelse af tredjelande, da de befinder sig tæt på og er fortrolige med de særlige lokale forhold, der gør sig gældende på det videnskabelige, teknologiske og erhvervsmæssige område, og dermed også med behovet for samarbejde på strategiske områder (2). Nogle europæiske regioner har allerede succes med at samarbejde om koordineringen af instrumenter til forskningsprogrammer, som det er tilfældet med ERA-NET-projekterne. Som medlemsstaterne bør byer og regioner inddrages i arbejdet med at fremme samarbejdsaftaler inden for rammerne af en fælles planlægning (2); |
| --- | --- |

23.

understreger regionernes og kommunernes betydning som drivfaktor bag fælles forskningsprogrammer, herunder programmer med deltagelse af tredjelande, da de befinder sig tæt på og er fortrolige med de særlige lokale forhold, der gør sig gældende på det videnskabelige, teknologiske og erhvervsmæssige område, og dermed også med behovet for samarbejde på strategiske områder (2). Nogle europæiske regioner har allerede succes med at samarbejde om koordineringen af instrumenter til forskningsprogrammer, som det er tilfældet med ERA-NET-projekterne. Som medlemsstaterne bør byer og regioner inddrages i arbejdet med at fremme samarbejdsaftaler inden for rammerne af en fælles planlægning (2);

Subsidiaritet, proportionalitet og bedre regulering

| 24. | påpeger, at meddelelsen ikke tager højde for alle lokale og regionale aspekter, og at Kommissionen ikke fremlægger en konsekvensanalyse i forbindelse med denne meddelelse. Denne udtalelse gør opmærksom på de lokale og regionale myndigheders kompetencer og fremhæver den særlige betydning som det internationale VT-samarbejde har for byer og regioner. |
| --- | --- |

24.

påpeger, at meddelelsen ikke tager højde for alle lokale og regionale aspekter, og at Kommissionen ikke fremlægger en konsekvensanalyse i forbindelse med denne meddelelse. Denne udtalelse gør opmærksom på de lokale og regionale myndigheders kompetencer og fremhæver den særlige betydning som det internationale VT-samarbejde har for byer og regioner.

II.   BILAG

Baggrundsinformation vedrørende Kommissionens meddelelse

Med denne meddelelse følger Kommissionen op på Rådets konklusioner fra februar 2008. Den er det ene af Kommissionens fem initiativer efter den offentlige debat om fremtiden for det europæiske forskningsrum (11) og globaliseringen af informationssamfundet. Den følger også op på konklusionerne af verdenstopmødet i 2005 om informationssamfundet (WSIS).

Med denne meddelelse ønskede Kommissionen at styrke den europæiske forskningsindsats og fremme brugen af nye teknologier, så de udfordringer, som samfundet står over for i dag, kan håndteres mere effektivt.

For at afspejle behovet for en yderligere uddybning og udvidelse af det europæiske forskningsrum gennem et styrket samarbejde med internationale partnere, giver det 7. rammeprogram for forskning nu tredjelande mulighed for at deltage, og programmet omfatter flere nye instrumenter, som skal fremme det internationale samarbejde. Imidlertid står det 7. rammeprogram kun for en mindre del af al forskning i Europa. Derfor forslår denne meddelelse, at der oprettes en ny europæisk ramme bestående af et antal grundlæggende principper og retningslinjer. Tiltag under disse nye rammebetingelser vil styrke Europas offentlige og private aktører i deres samspil med partnere og konkurrenter i resten af verden. Den foreslåede ramme vil bidrage til den frie bevægelighed for viden — »EU's femte frihed« — på globalt plan, til at styrke Europas videnskabelige og teknologiske profil verden over og til udbredelsen af europæisk knowhow på det informations- og kommunikationsteknologiske område. Den vil sætte det europæiske forskningsrum på verdenskortet som et område, hvor andre er velkomne, og øge Europas konkurrenceevne i den globale økonomi (12).

Bruxelles, den 21. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  CdR 83/2007 fin.

1

(2)  CdR 283/2008 fin.

2

(3)  Rådets konklusioner om lancering af Ljubljana-processen — mod fuld gennemførelse af ERA, 30. maj 2008.

3

(4)  Se Kommissionens meddelelse KOM(2006) 724 af 4.12.2006 om en generel strategi for at sætte naboskabspartnerlande i stand til at deltage i Fællesskabets agenturer og programmer.

4

(5)  KOM(2007) 161 endelig.

5

(6)  Rapport fra ekspertgruppen vedrørende det europæiske forskningsrum »Åbning over for verden: internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde«.

6

(7)  CdR 263/2007 fin.

7

(8)  CdR 155/2005 fin.

8

(9)  Dokument om nøglespørgsmål 2009 — Konkurrencerådets bidrag til Det Europæiske Råds forårsmøde.

9

(10)  Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer, http://cordis.europa.eu/esfri/home.html.

10

(11)  SEK(2008) 430 af 2.4.2008.

11

(12)  Kommissionens meddelelse: »En strategisk ramme for Europas internationale samarbejde om videnskab og teknologi« KOM(2008) 588.

12

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/9

---

Regionsudvalgets udtalelse »forholdet mellem arbejdsmarkedet og de regionale behov inden for turisme«

(2009/C 200/03)

REGIONSUDVALGET

| — | erkender, at turisme yder et væsentligt bidrag til BNP i alle medlemsstater, selv om denne erhvervsaktivitets bidrag til nationaløkonomien og lokal- og regionaludviklingen varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat; |
| --- | --- |

—

erkender, at turisme yder et væsentligt bidrag til BNP i alle medlemsstater, selv om denne erhvervsaktivitets bidrag til nationaløkonomien og lokal- og regionaludviklingen varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat;

| — | erkender, at turistindustrien står over for en række udfordringer, hvoraf den mest betydningsfulde er den økonomiske krise. På denne baggrund anser udvalget det for nødvendigt at styrke turistindustrien og iværksætterkulturen inden for sektoren på grund af turismens sociale dimension (beskæftigelse og social og territorial samhørighed); |
| --- | --- |

—

erkender, at turistindustrien står over for en række udfordringer, hvoraf den mest betydningsfulde er den økonomiske krise. På denne baggrund anser udvalget det for nødvendigt at styrke turistindustrien og iværksætterkulturen inden for sektoren på grund af turismens sociale dimension (beskæftigelse og social og territorial samhørighed);

| — | understreger, at udviklingen af turisme skal være bæredygtig, så det udgås, at naturressourcer går tabt og det naturlige miljø ødelægges. Regionernes naturrigdomme skal respekteres og danne grundlag for en mild og bæredygtig udvikling af turisme, der sigter mod at beskytte og forbedre miljøet og bevare det til kommende generationer, samtidig med at betingelserne for udvikling af nye beskæftigelsesmuligheder tilvejebringes. |
| --- | --- |

—

understreger, at udviklingen af turisme skal være bæredygtig, så det udgås, at naturressourcer går tabt og det naturlige miljø ødelægges. Regionernes naturrigdomme skal respekteres og danne grundlag for en mild og bæredygtig udvikling af turisme, der sigter mod at beskytte og forbedre miljøet og bevare det til kommende generationer, samtidig med at betingelserne for udvikling af nye beskæftigelsesmuligheder tilvejebringes.

| Ordfører | : | Konstantinos Tatsis (EL/PPE), Formand for departementet Drama-Kavala-Xanthi |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Konstantinos Tatsis (EL/PPE), Formand for departementet Drama-Kavala-Xanthi

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | erkender, at turisme yder et væsentligt bidrag til BNP i alle medlemsstater, selv om denne erhvervsaktivitets bidrag til nationaløkonomien og lokal- og regionaludviklingen varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat; |
| --- | --- |

1.

erkender, at turisme yder et væsentligt bidrag til BNP i alle medlemsstater, selv om denne erhvervsaktivitets bidrag til nationaløkonomien og lokal- og regionaludviklingen varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat;

| 2. | bemærker, at turisme udgør en grundlæggende kilde til velstand for mange regionale økonomier, men Fællesskabsdimensionen har hidtil været meget begrænset. Samtidig glæder udvalget sig over Kommissionens meddelelser »En ny turismepolitik i EU — mod et stærkere partnerskab inden for europæisk turisme« og »Agenda for en bæredygtig og konkurrencedygtig europæisk turisme«; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at turisme udgør en grundlæggende kilde til velstand for mange regionale økonomier, men Fællesskabsdimensionen har hidtil været meget begrænset. Samtidig glæder udvalget sig over Kommissionens meddelelser »En ny turismepolitik i EU — mod et stærkere partnerskab inden for europæisk turisme« og »Agenda for en bæredygtig og konkurrencedygtig europæisk turisme«;

| 3. | bifalder, at turisme er blevet anerkendt som et supplerende EU-indsatsområde i den nye artikel 195 i traktaten om Unionens funktionsmåde (Lissabontraktaten) og håber derfor, at ratificeringen af denne traktat kan opnås hurtigst muligt for dermed at kunne skabe et solidt juridisk grundlag for EU's indsats på dette område. |
| --- | --- |

3.

bifalder, at turisme er blevet anerkendt som et supplerende EU-indsatsområde i den nye artikel 195 i traktaten om Unionens funktionsmåde (Lissabontraktaten) og håber derfor, at ratificeringen af denne traktat kan opnås hurtigst muligt for dermed at kunne skabe et solidt juridisk grundlag for EU's indsats på dette område.

Turismens rolle

| 4. | henleder opmærksomheden på, at turistsektorens spiller en betydningsfuld rolle på flere forskellige planer, eftersom den bidrager både til den europæiske økonomi som helhed og til udviklingen af mange medlemsstaters nationaløkonomi og skaber højere BNP. Udviklingen af turismen har, foruden sin betydning for uddannelse, sundhedsfremme, meningsfulde fritidsaktiviteter og rekreation, desuden stor indflydelse på beskæftigelsen, da mange erhverv er afhængige af turiststrømmen og mange mennesker er ansat i turistbranchen eller i brancher med tilknytning til denne; |
| --- | --- |

4.

henleder opmærksomheden på, at turistsektorens spiller en betydningsfuld rolle på flere forskellige planer, eftersom den bidrager både til den europæiske økonomi som helhed og til udviklingen af mange medlemsstaters nationaløkonomi og skaber højere BNP. Udviklingen af turismen har, foruden sin betydning for uddannelse, sundhedsfremme, meningsfulde fritidsaktiviteter og rekreation, desuden stor indflydelse på beskæftigelsen, da mange erhverv er afhængige af turiststrømmen og mange mennesker er ansat i turistbranchen eller i brancher med tilknytning til denne;

| 5. | hertil kommer, at turisme bidrager positivt til fremme af større social samhørighed, fordi sektoren åbner udviklingsmæssige og erhvervsmæssige muligheder i regionerne — navnlig regioner, der ikke har andre kilder til velstand — og spreder en del af det økonomiske udbytte ud i samfundet. I områder med langvarig befolkningsnedgang og en anstrengt økonomi kan øget turisme oven i købet udgøre en modvægt, som i visse tilfælde vender en negativ udvikling og fremmer en nødvendig strukturomlægning; |
| --- | --- |

5.

hertil kommer, at turisme bidrager positivt til fremme af større social samhørighed, fordi sektoren åbner udviklingsmæssige og erhvervsmæssige muligheder i regionerne — navnlig regioner, der ikke har andre kilder til velstand — og spreder en del af det økonomiske udbytte ud i samfundet. I områder med langvarig befolkningsnedgang og en anstrengt økonomi kan øget turisme oven i købet udgøre en modvægt, som i visse tilfælde vender en negativ udvikling og fremmer en nødvendig strukturomlægning;

| 6. | fremhæver turismens betydning for processen hen imod udvikling af en europæisk social bevidsthed gennem de europæiske borgeres mobilitet. Turismens bidrag til konsolideringen af en sådan bevidsthed via borgernes kontakt med og kendskab til andre medlemsstater, andre samfundskulturer og anderledes lande styrker sansen for både mangfoldighed og et fælles perspektiv. Den mobilitet blandt borgerne, som den turistmæssige udvikling af de europæiske regioner skaber, er central for »europæiske borgere« som begreb; |
| --- | --- |

6.

fremhæver turismens betydning for processen hen imod udvikling af en europæisk social bevidsthed gennem de europæiske borgeres mobilitet. Turismens bidrag til konsolideringen af en sådan bevidsthed via borgernes kontakt med og kendskab til andre medlemsstater, andre samfundskulturer og anderledes lande styrker sansen for både mangfoldighed og et fælles perspektiv. Den mobilitet blandt borgerne, som den turistmæssige udvikling af de europæiske regioner skaber, er central for »europæiske borgere« som begreb;

| 7. | konstaterer, at udvikling af turismen er direkte knyttet til miljø og kultur. For miljøet er det afgørende vigtigt at fremme politikker for en bæredygtig udvikling af turismen, for at miljøet kan blive udnyttet på en måde, så det samtidig bliver beskyttet. Hvad det kulturelle aspekt angår, giver turisme mulighed for at trække på såvel den moderne kulturelle produktion som den rige europæiske kulturarv; |
| --- | --- |

7.

konstaterer, at udvikling af turismen er direkte knyttet til miljø og kultur. For miljøet er det afgørende vigtigt at fremme politikker for en bæredygtig udvikling af turismen, for at miljøet kan blive udnyttet på en måde, så det samtidig bliver beskyttet. Hvad det kulturelle aspekt angår, giver turisme mulighed for at trække på såvel den moderne kulturelle produktion som den rige europæiske kulturarv;

| 8. | understreger, at turisme på regionalt niveau udgør en vedvarende kilde til beskæftigelse og bidrager til at styrke og konsolidere denne, hvorved den i vidt omfang medvirker til at indfri Lissabonstrategiens målsætninger om øget beskæftigelse. |
| --- | --- |

8.

understreger, at turisme på regionalt niveau udgør en vedvarende kilde til beskæftigelse og bidrager til at styrke og konsolidere denne, hvorved den i vidt omfang medvirker til at indfri Lissabonstrategiens målsætninger om øget beskæftigelse.

Udfordringer for turistindustrien på regionalt niveau

| 9. | erkender, at turistindustrien står over for en række udfordringer, hvoraf den mest betydningsfulde er den økonomiske krise. På denne baggrund anser udvalget det for nødvendigt at styrke turistindustrien og iværksætterkulturen inden for sektoren på grund af turismens sociale dimension (beskæftigelse og social og territorial samhørighed); |
| --- | --- |

9.

erkender, at turistindustrien står over for en række udfordringer, hvoraf den mest betydningsfulde er den økonomiske krise. På denne baggrund anser udvalget det for nødvendigt at styrke turistindustrien og iværksætterkulturen inden for sektoren på grund af turismens sociale dimension (beskæftigelse og social og territorial samhørighed);

| 10. | understreger, at udviklingen af turisme skal være bæredygtig, så det udgås, at naturressourcer går tabt og det naturlige miljø ødelægges. Regionernes naturrigdomme skal respekteres og danne grundlag for en mild og bæredygtig udvikling af turisme, der sigter mod at beskytte og forbedre miljøet og bevare det til kommende generationer, samtidig med at betingelserne for udvikling af nye beskæftigelsesmuligheder tilvejebringes; |
| --- | --- |

10.

understreger, at udviklingen af turisme skal være bæredygtig, så det udgås, at naturressourcer går tabt og det naturlige miljø ødelægges. Regionernes naturrigdomme skal respekteres og danne grundlag for en mild og bæredygtig udvikling af turisme, der sigter mod at beskytte og forbedre miljøet og bevare det til kommende generationer, samtidig med at betingelserne for udvikling af nye beskæftigelsesmuligheder tilvejebringes;

| 11. | peger på, at projekter for fysisk planlægning med henblik på turisme er et redskab til at finde den rigtige metode til at udvikle iværksætterkultur og udnytte det naturlige miljø uden at bortødsle natur- og energiressourcer i regionerne. I visse regioner har man allerede indført et loft over antallet af hoteller, og denne praksis foreslås drøftet i forbindelse med udveksling af bedste praksis. I den forbindelse anbefales det at indføre konkrete kriterier for vurderingen af, hvor loftet skal ligge i lyset af regionale udviklingsbehov, sociale behov og målsætningen om at skabe nye arbejdspladser; |
| --- | --- |

11.

peger på, at projekter for fysisk planlægning med henblik på turisme er et redskab til at finde den rigtige metode til at udvikle iværksætterkultur og udnytte det naturlige miljø uden at bortødsle natur- og energiressourcer i regionerne. I visse regioner har man allerede indført et loft over antallet af hoteller, og denne praksis foreslås drøftet i forbindelse med udveksling af bedste praksis. I den forbindelse anbefales det at indføre konkrete kriterier for vurderingen af, hvor loftet skal ligge i lyset af regionale udviklingsbehov, sociale behov og målsætningen om at skabe nye arbejdspladser;

| 12. | konstaterer, at man konkurrerer på tre fronter inden for turisme. Der er konkurrencen udadtil mellem destinationer i og uden for EU. Der er konkurrencen mellem forskellige destinationer internt i EU. Og endelig er der konkurrencen mellem destinationer internt i de enkelte medlemsstater. Hver af disse former for konkurrence har sine egne særlige kendetegn og kræver forskellige tilgange; |
| --- | --- |

12.

konstaterer, at man konkurrerer på tre fronter inden for turisme. Der er konkurrencen udadtil mellem destinationer i og uden for EU. Der er konkurrencen mellem forskellige destinationer internt i EU. Og endelig er der konkurrencen mellem destinationer internt i de enkelte medlemsstater. Hver af disse former for konkurrence har sine egne særlige kendetegn og kræver forskellige tilgange;

| 13. | bemærker, at sæsonudsving er en yderligere udfordring for den regionale turistindustri. På grund af problemets art skal løsningen ikke søges på nationalt, men derimod på regionalt niveau, eftersom sæsonturismen er forbundet med konkrete samfundsmæssige og regionale karakteristika, der har direkte indflydelse på turiststrømmen. På nationalt niveau findes der derimod mulighed for en flerstrenget udvikling og differentiering af turistproduktet i forhold til årstiderne; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at sæsonudsving er en yderligere udfordring for den regionale turistindustri. På grund af problemets art skal løsningen ikke søges på nationalt, men derimod på regionalt niveau, eftersom sæsonturismen er forbundet med konkrete samfundsmæssige og regionale karakteristika, der har direkte indflydelse på turiststrømmen. På nationalt niveau findes der derimod mulighed for en flerstrenget udvikling og differentiering af turistproduktet i forhold til årstiderne;

| 14. | erkender, at turisme grundlæggende er en servicesektor, der er præget af stor konkurrence og kundernes efterspørgsel af kvalitet. De menneskelige ressourcer i sektoren skal derfor have et tilsvarende højt niveau og en passende uddannelse; |
| --- | --- |

14.

erkender, at turisme grundlæggende er en servicesektor, der er præget af stor konkurrence og kundernes efterspørgsel af kvalitet. De menneskelige ressourcer i sektoren skal derfor have et tilsvarende højt niveau og en passende uddannelse;

| 15. | påpeger behovet for en styrkelse af virksomheder, som er aktive inden for turisme, så disse kan tiltrække et personale med uddannelser og kvalifikationer af høj kvalitet. Herved vil turistproduktet blive tilført større dynamik på europæisk plan, og servicen over for gæsterne vil blive væsentligt forbedret med det resultat, at de europæiske turistdestinationer bliver mere attraktive; |
| --- | --- |

15.

påpeger behovet for en styrkelse af virksomheder, som er aktive inden for turisme, så disse kan tiltrække et personale med uddannelser og kvalifikationer af høj kvalitet. Herved vil turistproduktet blive tilført større dynamik på europæisk plan, og servicen over for gæsterne vil blive væsentligt forbedret med det resultat, at de europæiske turistdestinationer bliver mere attraktive;

| 16. | understreger behovet for at styrke de små og mellemstore virksomheder på grundlag af princippet »Think Small First«, som der henvises til i forordningen om små og mellemstore virksomheder. Turistsektoren består hovedsagelig af sådanne virksomheder. Derfor bør de juridiske rammer for turismevirksomhed være mere gunstige over for disse, og de foranstaltninger, som træffes, være direkte, således at de eksisterende arbejdspladser kan bevares, samtidig med at der skabes nye beskæftigelsesmuligheder. |
| --- | --- |

16.

understreger behovet for at styrke de små og mellemstore virksomheder på grundlag af princippet »Think Small First«, som der henvises til i forordningen om små og mellemstore virksomheder. Turistsektoren består hovedsagelig af sådanne virksomheder. Derfor bør de juridiske rammer for turismevirksomhed være mere gunstige over for disse, og de foranstaltninger, som træffes, være direkte, således at de eksisterende arbejdspladser kan bevares, samtidig med at der skabes nye beskæftigelsesmuligheder.

Forslag

| 17. | pointerer, at styrkelsen af turistindustrien bør foregå via den generelle europæiske udviklingspolitik under hensyntagen til EU's grundlæggende prioriteringer for udvikling og ved hjælp af de vigtigste udviklingsværktøjer; |
| --- | --- |

17.

pointerer, at styrkelsen af turistindustrien bør foregå via den generelle europæiske udviklingspolitik under hensyntagen til EU's grundlæggende prioriteringer for udvikling og ved hjælp af de vigtigste udviklingsværktøjer;

| 18. | foreslår, at der gennemføres offentlige og private initiativer til fremme af bedre fly- som færgeforbindelser mellem de europæiske regioner, som kan give EU-borgerne større bevægelsesfrihed; |
| --- | --- |

18.

foreslår, at der gennemføres offentlige og private initiativer til fremme af bedre fly- som færgeforbindelser mellem de europæiske regioner, som kan give EU-borgerne større bevægelsesfrihed;

| 19. | konstaterer, at udnyttelse og beskyttelse af miljøet gennem bæredygtig udvikling udgør den ene af udviklingens to hovedsøjler; |
| --- | --- |

19.

konstaterer, at udnyttelse og beskyttelse af miljøet gennem bæredygtig udvikling udgør den ene af udviklingens to hovedsøjler;

| 20. | konstaterer, at styrkelse af turismens sociale dimension inden for rammerne af beskæftigelsessikring og behovet for spredning af den velstand, som turismen skaber, til en bredere del af befolkningen, udgør den anden søjle; |
| --- | --- |

20.

konstaterer, at styrkelse af turismens sociale dimension inden for rammerne af beskæftigelsessikring og behovet for spredning af den velstand, som turismen skaber, til en bredere del af befolkningen, udgør den anden søjle;

| 21. | foreslår, at man i den sammenhæng tager initiativ til en styrkelse af beskæftigelsen i turistsektoren gennem programmer for efteruddannelse af de ansatte, iværksætter projekter, der kombinerer turisme med miljøbeskyttelse og fremmer bæredygtig udvikling af turisme, støtter indførelsen af ny teknologi i den regionale turisme ved at knytte denne til kultur og gængse tjenesteydelser og fremme af networking blandt turistdestinationer på europæisk niveau med henblik på miljøbeskyttelse, profilering af den lokale produktion og forbedring af kvaliteten i de udbudte tjenester samt fremmer en forretningspraksis, der bidrager til social fremgang i bredere forstand og til spredning af velstanden i lokalsamfundet; |
| --- | --- |

21.

foreslår, at man i den sammenhæng tager initiativ til en styrkelse af beskæftigelsen i turistsektoren gennem programmer for efteruddannelse af de ansatte, iværksætter projekter, der kombinerer turisme med miljøbeskyttelse og fremmer bæredygtig udvikling af turisme, støtter indførelsen af ny teknologi i den regionale turisme ved at knytte denne til kultur og gængse tjenesteydelser og fremme af networking blandt turistdestinationer på europæisk niveau med henblik på miljøbeskyttelse, profilering af den lokale produktion og forbedring af kvaliteten i de udbudte tjenester samt fremmer en forretningspraksis, der bidrager til social fremgang i bredere forstand og til spredning af velstanden i lokalsamfundet;

| 22. | påpeger, at gældende praksis og de eksisterende fællesskabsforanstaltninger, som f.eks. pilotprojektet for social turisme i Europa og projektet »Destinations of Excellence«, bør styrkes og udbredes mere bredt i branchen. Udvalget bifalder i den forbindelse en fremgangsmåde, hvor man fremhæver flere kategorier hvert år og sørger for, at kontinuiteten ikke går tabt fra det ene år til det andet på grund af ændringer i indholdet. Udvalget opfordrer Kommissionen til at tage initiativ til at fremme grænseoverskridende og interregionalt samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder om markedsføring af fælles turismeprodukter; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at gældende praksis og de eksisterende fællesskabsforanstaltninger, som f.eks. pilotprojektet for social turisme i Europa og projektet »Destinations of Excellence«, bør styrkes og udbredes mere bredt i branchen. Udvalget bifalder i den forbindelse en fremgangsmåde, hvor man fremhæver flere kategorier hvert år og sørger for, at kontinuiteten ikke går tabt fra det ene år til det andet på grund af ændringer i indholdet. Udvalget opfordrer Kommissionen til at tage initiativ til at fremme grænseoverskridende og interregionalt samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder om markedsføring af fælles turismeprodukter;

| 23. | betoner behovet for at fremme alternative former for turisme, så hele potentialet for at skabe nye tjenester og fremme nye produkter udnyttes; |
| --- | --- |

23.

betoner behovet for at fremme alternative former for turisme, så hele potentialet for at skabe nye tjenester og fremme nye produkter udnyttes;

| 24. | foreslår at indføre en europæisk model for bæredygtig udvikling på grundlag af et program, der skal omfatte integration af kultur i turistproduktet, miljøbeskyttelse, forbedring af den europæiske turismes konkurrenceevne, forbedring af fly- som færgeforbindelser mellem regionerne, styrkelse af iværksætterkultur og indførelse af ny teknologi; |
| --- | --- |

24.

foreslår at indføre en europæisk model for bæredygtig udvikling på grundlag af et program, der skal omfatte integration af kultur i turistproduktet, miljøbeskyttelse, forbedring af den europæiske turismes konkurrenceevne, forbedring af fly- som færgeforbindelser mellem regionerne, styrkelse af iværksætterkultur og indførelse af ny teknologi;

| 25. | foreslår at styrke CEDEFOP's rolle som forbindelsesled til de regionale myndigheder samt at anmode CEDEFOP om med udgangspunkt i regionernes behov og bestræbelser fortsat at undersøge, hvilke kvalifikationer turismesektoren har behov for, med henblik på at øge beskæftigelsesmulighederne og forbedre kvaliteten af tjenesteudbuddet; |
| --- | --- |

25.

foreslår at styrke CEDEFOP's rolle som forbindelsesled til de regionale myndigheder samt at anmode CEDEFOP om med udgangspunkt i regionernes behov og bestræbelser fortsat at undersøge, hvilke kvalifikationer turismesektoren har behov for, med henblik på at øge beskæftigelsesmulighederne og forbedre kvaliteten af tjenesteudbuddet;

| 26. | foreslår, at de europæiske erfaringer fra de lokale handlingsplaner for beskæftigelsen udnyttes med de 89 lokale pilotbeskæftigelsesaftaler som forbillede og at der udtænkes projekter på regionalt niveau i et samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder, repræsentanter for hotelbranchen, forlystelsesindustrien og kulturlivet, repræsentanter for arbejdstagerne i disse brancher samt samfundsaktører fra den alternative turisme i Europa med henblik på at gennemføre en sammenhængende regional politik, der kan styrke beskæftigelsen inden for turisme. Foranstaltninger i tilknytning til disse projekter skal kunne modtage økonomisk støtte fra strukturfondene; |
| --- | --- |

26.

foreslår, at de europæiske erfaringer fra de lokale handlingsplaner for beskæftigelsen udnyttes med de 89 lokale pilotbeskæftigelsesaftaler som forbillede og at der udtænkes projekter på regionalt niveau i et samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder, repræsentanter for hotelbranchen, forlystelsesindustrien og kulturlivet, repræsentanter for arbejdstagerne i disse brancher samt samfundsaktører fra den alternative turisme i Europa med henblik på at gennemføre en sammenhængende regional politik, der kan styrke beskæftigelsen inden for turisme. Foranstaltninger i tilknytning til disse projekter skal kunne modtage økonomisk støtte fra strukturfondene;

| 27. | foreslår at træffe foranstaltninger til midlertidigt at sænke afgifterne i de regionale lufthavne med henblik på at øge trafikken i disse lufthavne og styrke den direkte forbindelse til kilderne til turiststrømmen. |
| --- | --- |

27.

foreslår at træffe foranstaltninger til midlertidigt at sænke afgifterne i de regionale lufthavne med henblik på at øge trafikken i disse lufthavne og styrke den direkte forbindelse til kilderne til turiststrømmen.

Bruxelles, den 22. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/13

---

Regionsudvalgets udtalelse den europæiske økonomiske genopretningsplan og de lokale og regionale myndigheders rolle

(2009/C 200/04)

REGIONSUDVALGET KOMMER MED FØLGENDE ANBEFALINGER

| — | bifalder det klare budskab, som Kommissionens formand José Manuel Barroso fremførte på G-20 topmødet i London den 2. april 2009, hvor han fremhævede betydningen af 5 koordinerede indsatsområder for økonomisk genopretning: en verdensomspændende koordinering af skattemæssige incitamenter, skabelsen af en vedvarende efterspørgsel vha. tillidsskabende tiltag, behovet for at styrke gode styreformer på globalt plan, handelsincitamenter samt tiltag til styrkelse af udvikling og imødegåelse af klimaforandringer; |
| --- | --- |

—

bifalder det klare budskab, som Kommissionens formand José Manuel Barroso fremførte på G-20 topmødet i London den 2. april 2009, hvor han fremhævede betydningen af 5 koordinerede indsatsområder for økonomisk genopretning: en verdensomspændende koordinering af skattemæssige incitamenter, skabelsen af en vedvarende efterspørgsel vha. tillidsskabende tiltag, behovet for at styrke gode styreformer på globalt plan, handelsincitamenter samt tiltag til styrkelse af udvikling og imødegåelse af klimaforandringer;

| — | understreger betydningen af målet om territorial samhørighed i forbindelse med de foreslåede tiltag til at bevare eller skabe arbejdspladser og styrke den økonomiske aktivitet, også set i lyset af krisens forventede asymmetriske effekt i forskellige regioner; |
| --- | --- |

—

understreger betydningen af målet om territorial samhørighed i forbindelse med de foreslåede tiltag til at bevare eller skabe arbejdspladser og styrke den økonomiske aktivitet, også set i lyset af krisens forventede asymmetriske effekt i forskellige regioner;

| — | støtter EU's strategi om at yde den omfattende støtte, som er nødvendig for at genoprette økonomien, såvel den store tilførsel af købekraft som tiltagene på Lissabonstrategiens hovedområder (konkurrenceevne og innovation, bæredygtig udvikling og social samhørighed). |
| --- | --- |

—

støtter EU's strategi om at yde den omfattende støtte, som er nødvendig for at genoprette økonomien, såvel den store tilførsel af købekraft som tiltagene på Lissabonstrategiens hovedområder (konkurrenceevne og innovation, bæredygtig udvikling og social samhørighed).

| Ordfører | : | Dietmar Brockes (DE/ALDE), medlem af Landdagen i Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Dietmar Brockes (DE/ALDE), medlem af Landdagen i Nordrhein-Westfalen

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd — En europæisk økonomisk genopretningsplan

KOM(2008) 800 endelig

I.   GENERELT

REGIONSUDVALGET

| 1. | er yderst bekymret over den hurtige forværring af de økonomiske nøgletal i EU's medlemsstater og i deres regioner og kommuner samt den kendsgerning, at krisen har haft alvorlige konsekvenser for hele verdensøkonomien; |
| --- | --- |

1.

er yderst bekymret over den hurtige forværring af de økonomiske nøgletal i EU's medlemsstater og i deres regioner og kommuner samt den kendsgerning, at krisen har haft alvorlige konsekvenser for hele verdensøkonomien;

| 2. | er tilfreds med, at Kommissionen hurtigt har sammensat en økonomisk genopretningsplan som svar på den globale finansielle og økonomiske krise og bemærker samtidig, at de økonomiske forventninger, som pakken er baseret på, allerede er blevet revideret i nedadgående retning set i lyset af den seneste udvikling; |
| --- | --- |

2.

er tilfreds med, at Kommissionen hurtigt har sammensat en økonomisk genopretningsplan som svar på den globale finansielle og økonomiske krise og bemærker samtidig, at de økonomiske forventninger, som pakken er baseret på, allerede er blevet revideret i nedadgående retning set i lyset af den seneste udvikling;

| 3. | bifalder det klare budskab, som Kommissionens formand José Manuel Barroso fremførte på G-20 topmødet i London den 2. april 2009, hvor han fremhævede betydningen af 5 koordinerede indsatsområder for økonomisk genopretning: en verdensomspændende koordinering af skattemæssige incitamenter, skabelsen af en vedvarende efterspørgsel vha. tillidsskabende tiltag, behovet for at styrke gode styreformer på globalt plan, handelsincitamenter samt tiltag til styrkelse af udvikling og imødegåelse af klimaforandringer; |
| --- | --- |

3.

bifalder det klare budskab, som Kommissionens formand José Manuel Barroso fremførte på G-20 topmødet i London den 2. april 2009, hvor han fremhævede betydningen af 5 koordinerede indsatsområder for økonomisk genopretning: en verdensomspændende koordinering af skattemæssige incitamenter, skabelsen af en vedvarende efterspørgsel vha. tillidsskabende tiltag, behovet for at styrke gode styreformer på globalt plan, handelsincitamenter samt tiltag til styrkelse af udvikling og imødegåelse af klimaforandringer;

| 4. | understreger, at den verdensomspændende finansielle og økonomiske krise stiller markedsøkonomien over for en afgørende udfordring; og opfordrer derfor alle ledende økonomiske aktører til at reagere beslutsomt og klarsynet på krisen og skabe tillid hos borgerne ved at gå forrest med et godt eksempel; |
| --- | --- |

4.

understreger, at den verdensomspændende finansielle og økonomiske krise stiller markedsøkonomien over for en afgørende udfordring; og opfordrer derfor alle ledende økonomiske aktører til at reagere beslutsomt og klarsynet på krisen og skabe tillid hos borgerne ved at gå forrest med et godt eksempel;

| 5. | kritiserer skarpt den finansielle sektors uansvarlighed, eksempelvis brugen af gearing og derivater, herunder CDO'er (Collateralised Debt Obligations), asset backed securities og credit default swaps samt manglen på kontrol hos nationale, europæiske og internationale tilsynsmyndigheder og –institutioner og svaghederne i lovgivningen på finansområdet; |
| --- | --- |

5.

kritiserer skarpt den finansielle sektors uansvarlighed, eksempelvis brugen af gearing og derivater, herunder CDO'er (Collateralised Debt Obligations), asset backed securities og credit default swaps samt manglen på kontrol hos nationale, europæiske og internationale tilsynsmyndigheder og –institutioner og svaghederne i lovgivningen på finansområdet;

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde for en ægte og effektiv revision af hele det finansielle system (herunder investeringsbankvirksomhed, hedge fonde og venturekapital) under de kommende diskussioner vedrørende en ny finansiel verdensorden med det formål at forhindre en gentagelse af disse udskejelser. Dette skal omfatte:






  — | et opgør med brugen af conduit-banker og fastsættelsen af obligatoriske krisesikrede basiskapitalkvoter for finansielle institutioner, |
| --- | --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde for en ægte og effektiv revision af hele det finansielle system (herunder investeringsbankvirksomhed, hedge fonde og venturekapital) under de kommende diskussioner vedrørende en ny finansiel verdensorden med det formål at forhindre en gentagelse af disse udskejelser. Dette skal omfatte:

—

et opgør med brugen af conduit-banker og fastsættelsen af obligatoriske krisesikrede basiskapitalkvoter for finansielle institutioner,

| — | et forbud mod derivater som på grund af deres strukturelle karakteristika ikke kan underlægges en regulering eller som medfører uforudsigelige systematiske risici på trods af en regulering, |
| --- | --- |

—

et forbud mod derivater som på grund af deres strukturelle karakteristika ikke kan underlægges en regulering eller som medfører uforudsigelige systematiske risici på trods af en regulering,

| — | indgreb mod anvendelsen af incitamentsordninger i den finansielle sektor (bonusudbetalinger, skattefordele mm.), der fremmer systematiske risici, |
| --- | --- |

—

indgreb mod anvendelsen af incitamentsordninger i den finansielle sektor (bonusudbetalinger, skattefordele mm.), der fremmer systematiske risici,

| — | offentlige vedtægter for kreditvurderingsagenturer og en international overvågning af sådanne organer; |
| --- | --- |

—

offentlige vedtægter for kreditvurderingsagenturer og en international overvågning af sådanne organer;

| 7. | er i højere grad end nogensinde før overbevist om, at realøkonomien og det finansielle system skal tjene borgerne. Anser det for nødvendigt, at håndhævelse af og kontrol med særligt reglerne under Basel II-aftalen må udvides til at omfatte alle finansielle aktører, herunder hedge fonde, private equity og andre ikke regulerede finansielle organer; |
| --- | --- |

7.

er i højere grad end nogensinde før overbevist om, at realøkonomien og det finansielle system skal tjene borgerne. Anser det for nødvendigt, at håndhævelse af og kontrol med særligt reglerne under Basel II-aftalen må udvides til at omfatte alle finansielle aktører, herunder hedge fonde, private equity og andre ikke regulerede finansielle organer;

| 8. | anser en strukturel og grundlæggende reform af det globale finansielle system for at være lige så vigtig som de støtteforanstaltninger til fordel for økonomien, som EU og medlemsstaterne har taget som følge af den aktuelle økonomiske krise. En genskabt tillid til de finansielle markeder vil forhindre, at markedsøkonomien generelt bringes i vedvarende miskredit. En sådan tillid kan kun genskabes gennem en klar, effektiv, gennemskuelig og bredt formidlet inddæmning af rystelserne på dele af de finansielle markeder; |
| --- | --- |

8.

anser en strukturel og grundlæggende reform af det globale finansielle system for at være lige så vigtig som de støtteforanstaltninger til fordel for økonomien, som EU og medlemsstaterne har taget som følge af den aktuelle økonomiske krise. En genskabt tillid til de finansielle markeder vil forhindre, at markedsøkonomien generelt bringes i vedvarende miskredit. En sådan tillid kan kun genskabes gennem en klar, effektiv, gennemskuelig og bredt formidlet inddæmning af rystelserne på dele af de finansielle markeder;

| 9. | mener, at ekstraordinære tider kræver ekstraordinære indgreb. Det drejer sig nu om at handle hurtigt, overvinde fastlåste tankemønstre, overholde den reviderede udgave af Maastricht-kriterierne og lempe kriterierne i stabilitets- og vækstpagten om offentlige finanser (offentlig gæld og underskud); |
| --- | --- |

9.

mener, at ekstraordinære tider kræver ekstraordinære indgreb. Det drejer sig nu om at handle hurtigt, overvinde fastlåste tankemønstre, overholde den reviderede udgave af Maastricht-kriterierne og lempe kriterierne i stabilitets- og vækstpagten om offentlige finanser (offentlig gæld og underskud);

| 10. | understreger betydningen af målet om territorial samhørighed i forbindelse med de foreslåede tiltag til at bevare eller skabe arbejdspladser og styrke den økonomiske aktivitet, også set i lyset af krisens forventede asymmetriske effekt i forskellige regioner; |
| --- | --- |

10.

understreger betydningen af målet om territorial samhørighed i forbindelse med de foreslåede tiltag til at bevare eller skabe arbejdspladser og styrke den økonomiske aktivitet, også set i lyset af krisens forventede asymmetriske effekt i forskellige regioner;

| 11. | påpeger, at de tjenesteydelser, som medlemsstaterne og kommunerne leverer, udgør hovedparten af de offentlige tjenesteydelser og samtidig er dem, som indvirker mest direkte på befolkningens evne til at klare sig igennem den verdensomspændende økonomiske krise. De store nedskæringer af kommunernes budgetter betyder dog, at de kun i begrænset omfang kan løse deres opgaver. Ikke desto mindre er det også i denne situation nødvendigt at holde fast ved retsstatens principper i EU som helhed og i hver enkelt medlemsstat, da disse principper danner grundlaget for borgernes tillid til statsmagten. |
| --- | --- |

11.

påpeger, at de tjenesteydelser, som medlemsstaterne og kommunerne leverer, udgør hovedparten af de offentlige tjenesteydelser og samtidig er dem, som indvirker mest direkte på befolkningens evne til at klare sig igennem den verdensomspændende økonomiske krise. De store nedskæringer af kommunernes budgetter betyder dog, at de kun i begrænset omfang kan løse deres opgaver. Ikke desto mindre er det også i denne situation nødvendigt at holde fast ved retsstatens principper i EU som helhed og i hver enkelt medlemsstat, da disse principper danner grundlaget for borgernes tillid til statsmagten.

Den generelle vurdering af den europæiske genopretningsplan

| 12. | bifalder, at Kommissionen hurtigt og handlekraftigt har udarbejdet den europæiske genopretningsplan med det formål at standse den nedadgående økonomiske spiral; |
| --- | --- |

12.

bifalder, at Kommissionen hurtigt og handlekraftigt har udarbejdet den europæiske genopretningsplan med det formål at standse den nedadgående økonomiske spiral;

| 13. | understreger, at EU's medlemsstater bør handle i fællesskab under denne krise, og at de ikke må søge tilflugt i en nationalistisk og protektionistisk adfærd; |
| --- | --- |

13.

understreger, at EU's medlemsstater bør handle i fællesskab under denne krise, og at de ikke må søge tilflugt i en nationalistisk og protektionistisk adfærd;

| 14. | fremhæver derfor nødvendigheden af en omfattende EU-koordination og en klar europæisk indsats, der vil skabe en fælles ramme for de nationale foranstaltninger, som må baseres på den specifikke økonomiske situation og de offentlige finanser i den enkelte medlemsstat. Udvalget fastholder, at visse regeringers indgriben i de lokale myndigheders grundlæggende kompetencer i væsentlig grad er til hinder for, at særligt disse medlemsstater, men også hele EU, kan opfylde Lissabonmålene. Derudover forstærker en sådan adfærd ulighederne mellem de europæiske regioners udviklingsniveau; |
| --- | --- |

14.

fremhæver derfor nødvendigheden af en omfattende EU-koordination og en klar europæisk indsats, der vil skabe en fælles ramme for de nationale foranstaltninger, som må baseres på den specifikke økonomiske situation og de offentlige finanser i den enkelte medlemsstat. Udvalget fastholder, at visse regeringers indgriben i de lokale myndigheders grundlæggende kompetencer i væsentlig grad er til hinder for, at særligt disse medlemsstater, men også hele EU, kan opfylde Lissabonmålene. Derudover forstærker en sådan adfærd ulighederne mellem de europæiske regioners udviklingsniveau;

| 15. | støtter de forslag til investeringer i energi og bredbåndsinfrastrukturprojekter, som Kommissionen fremlagde som en del af gennemførelsen af den økonomiske genopretningsplan fra EU, der fik opbakning fra Det Europæiske Råd i december 2008 og i marts 2009. Udvalget mener imidlertid, at såvel begrænsningen af Kommissionens handlefrihed til ikke anvendte midler fra EU's budget og de unødigt lange forhandlinger med medlemsstaterne om brugen af disse midler, understreger behovet for — som RU også har fremhævet i sin udtalelse om en reform af EU-budgettet (1) — en strukturel reform af EU's budget med særlig fokus på større fleksibilitet; |
| --- | --- |

15.

støtter de forslag til investeringer i energi og bredbåndsinfrastrukturprojekter, som Kommissionen fremlagde som en del af gennemførelsen af den økonomiske genopretningsplan fra EU, der fik opbakning fra Det Europæiske Råd i december 2008 og i marts 2009. Udvalget mener imidlertid, at såvel begrænsningen af Kommissionens handlefrihed til ikke anvendte midler fra EU's budget og de unødigt lange forhandlinger med medlemsstaterne om brugen af disse midler, understreger behovet for — som RU også har fremhævet i sin udtalelse om en reform af EU-budgettet (1) — en strukturel reform af EU's budget med særlig fokus på større fleksibilitet;

| 16. | støtter EU's strategi om at yde den omfattende støtte, som er nødvendig for at genoprette økonomien, såvel den store tilførsel af købekraft som tiltagene på Lissabonstrategiens hovedområder (konkurrenceevne og innovation, bæredygtig udvikling og social samhørighed); |
| --- | --- |

16.

støtter EU's strategi om at yde den omfattende støtte, som er nødvendig for at genoprette økonomien, såvel den store tilførsel af købekraft som tiltagene på Lissabonstrategiens hovedområder (konkurrenceevne og innovation, bæredygtig udvikling og social samhørighed);

| 17. | bifalder Det Europæiske Råds opbakning til den fornyede Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse på mødet den 19.-20. marts og fremhæver, at det igangværende arbejde med at definere vækst- og beskæftigelsesstrategiens fremtid efter 2010 er yderst relevant; minder i den forbindelse om, at RU har besluttet at iværksætte en høring af de europæiske lokale og regionale myndigheder omhandlende vækst- og beskæftigelsesstrategiens fremtid efter 2010 (2); |
| --- | --- |

17.

bifalder Det Europæiske Råds opbakning til den fornyede Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse på mødet den 19.-20. marts og fremhæver, at det igangværende arbejde med at definere vækst- og beskæftigelsesstrategiens fremtid efter 2010 er yderst relevant; minder i den forbindelse om, at RU har besluttet at iværksætte en høring af de europæiske lokale og regionale myndigheder omhandlende vækst- og beskæftigelsesstrategiens fremtid efter 2010 (2);

| 18. | bifalder, at Det Europæiske Råd på sit møde den 19.-20- marts eksplicit gav udtryk for, at det er en prioritet at imødegå krisens sociale følgevirkninger: »Stimulering af beskæftigelsen, navnlig ved at fremme tilegnelsen af nye færdigheder, som nye job kræver, skal også prioriteres. Nøglen til at genskabe og styrke tilliden og medvirke til at bane vejen for opsvinget er at bygge på solidaritet og lade de sociale beskyttelsessystemer spille deres rolle som automatiske stabilisatorer fuldt ud.« (Konklusioner punkt 19); |
| --- | --- |

18.

bifalder, at Det Europæiske Råd på sit møde den 19.-20- marts eksplicit gav udtryk for, at det er en prioritet at imødegå krisens sociale følgevirkninger: »Stimulering af beskæftigelsen, navnlig ved at fremme tilegnelsen af nye færdigheder, som nye job kræver, skal også prioriteres. Nøglen til at genskabe og styrke tilliden og medvirke til at bane vejen for opsvinget er at bygge på solidaritet og lade de sociale beskyttelsessystemer spille deres rolle som automatiske stabilisatorer fuldt ud.« (Konklusioner punkt 19);

| 19. | beklager, at Det Europæiske Råd på sit seneste møde den 19.-20. marts 2009 i Bruxelles ikke udtrykkeligt anerkendte den rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller for bekæmpelsen af den økonomiske krise; |
| --- | --- |

19.

beklager, at Det Europæiske Råd på sit seneste møde den 19.-20. marts 2009 i Bruxelles ikke udtrykkeligt anerkendte den rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller for bekæmpelsen af den økonomiske krise;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at arbejde for en bæredygtig omstrukturering og stabilisering af de verdensomspændende finansielle systemer i internationale forhandlinger; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at arbejde for en bæredygtig omstrukturering og stabilisering af de verdensomspændende finansielle systemer i internationale forhandlinger;

| 21. | mener, at offentlige investeringer og finansielle incitamentsprogrammer, der har til formål at støtte den økonomiske genopretning, også skal fremme overgangen til en lavemissionsøkonomi og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme deres økonomiske genopretningsplaner og -programmer i overensstemmelse hermed. EU's post-2012 mål for klimabeskyttelse må ikke bringes i fare pga. den aktuelle finansielle krise; |
| --- | --- |

21.

mener, at offentlige investeringer og finansielle incitamentsprogrammer, der har til formål at støtte den økonomiske genopretning, også skal fremme overgangen til en lavemissionsøkonomi og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme deres økonomiske genopretningsplaner og -programmer i overensstemmelse hermed. EU's post-2012 mål for klimabeskyttelse må ikke bringes i fare pga. den aktuelle finansielle krise;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at udvikle nationale genopretningsplaner og stille de nødvendige finansielle midler til rådighed, så planerne kan gennemføres, såfremt sådanne programmer ikke allerede er iværksat; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at udvikle nationale genopretningsplaner og stille de nødvendige finansielle midler til rådighed, så planerne kan gennemføres, såfremt sådanne programmer ikke allerede er iværksat;

| 23. | ved udarbejdelsen af de nationale genopretningsplaner er det absolut nødvendigt nøje at vurdere, hvilke konsekvenser økonomiske nedskæringer vil få for den sociale og økonomiske situation i landet. En dårligt gennemtænkt besparelse — om end nok så lille — kan give større tab end gevinst og på længere sigt koste dyrt. På den anden må der også tages hensyn til gældssætningens betydning for spillerummet i de offentlige budgetter. Derfor må det for hver enkelt udgifts vedkommende vurderes, om denne er nødvendig og økonomisk effektiv; |
| --- | --- |

23.

ved udarbejdelsen af de nationale genopretningsplaner er det absolut nødvendigt nøje at vurdere, hvilke konsekvenser økonomiske nedskæringer vil få for den sociale og økonomiske situation i landet. En dårligt gennemtænkt besparelse — om end nok så lille — kan give større tab end gevinst og på længere sigt koste dyrt. På den anden må der også tages hensyn til gældssætningens betydning for spillerummet i de offentlige budgetter. Derfor må det for hver enkelt udgifts vedkommende vurderes, om denne er nødvendig og økonomisk effektiv;

| 24. | er en ivrig fortaler for, at de europæiske strukturfonde anvendes til at fremskynde investeringer i og modernisere den europæiske infrastruktur; |
| --- | --- |

24.

er en ivrig fortaler for, at de europæiske strukturfonde anvendes til at fremskynde investeringer i og modernisere den europæiske infrastruktur;

| 25. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at stille forslag om en øget fleksibilitet i EU's strukturfonde, som kan bidrage til at løse de nuværende problemer vedrørende adgangen til offentlig og privat medfinansiering; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at stille forslag om en øget fleksibilitet i EU's strukturfonde, som kan bidrage til at løse de nuværende problemer vedrørende adgangen til offentlig og privat medfinansiering;

| 26. | anmoder Kommissionen om at undersøge, hvordan de under de nuværende omstændigheder eventuelt kriseforstærkende mekanismer i lovgivningen vedrørende finansielle markeder og regnskabsførelse kortvarigt kan sættes ud af kraft ved hjælp af undtagelsesbestemmelser; |
| --- | --- |

26.

anmoder Kommissionen om at undersøge, hvordan de under de nuværende omstændigheder eventuelt kriseforstærkende mekanismer i lovgivningen vedrørende finansielle markeder og regnskabsførelse kortvarigt kan sættes ud af kraft ved hjælp af undtagelsesbestemmelser;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne, særligt landene i Eurozonen, til at undersøge muligheden for et omfattende europæisk lån, der garanteres af alle medlemsstater i fællesskab; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne, særligt landene i Eurozonen, til at undersøge muligheden for et omfattende europæisk lån, der garanteres af alle medlemsstater i fællesskab;

| 28. | støtter Kommissionens nylige forslag om at øge fleksibiliteten i Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, så dette instrument kan bruges effektivt i indsatsen for at udligne de negative følgevirkninger af krisen på arbejdsmarkederne; minder i den forbindelse om, at udvalget allerede havde foreslået mange af de ændringer, som Kommissionen nu fremlægger, i sin oprindelige udtalelse om fonden i 2006 og bifalder, at disse ændringsforslag nu er taget til efterretning. |
| --- | --- |

28.

støtter Kommissionens nylige forslag om at øge fleksibiliteten i Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, så dette instrument kan bruges effektivt i indsatsen for at udligne de negative følgevirkninger af krisen på arbejdsmarkederne; minder i den forbindelse om, at udvalget allerede havde foreslået mange af de ændringer, som Kommissionen nu fremlægger, i sin oprindelige udtalelse om fonden i 2006 og bifalder, at disse ændringsforslag nu er taget til efterretning.

Konjunkturkrisens regionale og lokale dimension

| 29. | gør opmærksom på, at mange opgaver, der vedrører den offentlige infrastruktur og udviklingsprojekter i nærmiljøet, varetages af de ansvarlige regionale og lokale myndigheder. De står for en tredjedel af de offentlige udgifter og over to tredjedele af de offentlige investeringer i EU; |
| --- | --- |

29.

gør opmærksom på, at mange opgaver, der vedrører den offentlige infrastruktur og udviklingsprojekter i nærmiljøet, varetages af de ansvarlige regionale og lokale myndigheder. De står for en tredjedel af de offentlige udgifter og over to tredjedele af de offentlige investeringer i EU;

| 30. | ønsker at henlede opmærksomheden på, at mange lokale og regionale myndigheder gennem de seneste år er blevet involveret i grænseoverskridende leasing-ordninger, hvad angår afgørende infrastruktur. Disse ordninger er nu truet som følge af den finansielle krise og et uklart kontraktgrundlag. Mange af disse aftaler indebærer en stadig ukvantificerbar finansiel og juridisk risiko, og derfor kan der opstå et behov for fælles handling med det formål at begrænse de potentielt yderst alvorlige konsekvenser for borgerne, som sådanne ordninger kan resultere i; |
| --- | --- |

30.

ønsker at henlede opmærksomheden på, at mange lokale og regionale myndigheder gennem de seneste år er blevet involveret i grænseoverskridende leasing-ordninger, hvad angår afgørende infrastruktur. Disse ordninger er nu truet som følge af den finansielle krise og et uklart kontraktgrundlag. Mange af disse aftaler indebærer en stadig ukvantificerbar finansiel og juridisk risiko, og derfor kan der opstå et behov for fælles handling med det formål at begrænse de potentielt yderst alvorlige konsekvenser for borgerne, som sådanne ordninger kan resultere i;

| 31. | anmoder Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne om at tage højde for den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller for overvindelsen af den økonomiske krise; opfordrer medlemsstaterne til at undgå direkte budgetnedskæringer på lokalt niveau, idet dette forvaltningsniveau allerede har noteret sig faldende indtægter som følge af den økonomiske krise; |
| --- | --- |

31.

anmoder Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne om at tage højde for den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller for overvindelsen af den økonomiske krise; opfordrer medlemsstaterne til at undgå direkte budgetnedskæringer på lokalt niveau, idet dette forvaltningsniveau allerede har noteret sig faldende indtægter som følge af den økonomiske krise;

| 32. | henleder opmærksomheden på bedste praksis i flere medlemsstater, som på trods af den økonomiske situation har fundet muligheder for at støtte de lokale myndigheder, i forbindelse med det stigende behov for offentlige tjenesteydelser, ved at give de lokale myndigheder adgang til yderligere lån og ekstra midler; |
| --- | --- |

32.

henleder opmærksomheden på bedste praksis i flere medlemsstater, som på trods af den økonomiske situation har fundet muligheder for at støtte de lokale myndigheder, i forbindelse med det stigende behov for offentlige tjenesteydelser, ved at give de lokale myndigheder adgang til yderligere lån og ekstra midler;

| 33. | påpeger, at tidligere konsolideringstiltag, såfremt de er sket på bekostning af offentlige nettoinvesteringer, har reduceret de offentlige kapitalreserver. På nuværende tidspunkt eksisterer der derfor et efterslæb med hensyn til offentlige investeringer, der er særligt udpræget på lokalt og regionalt niveau. Det vedrører offentlig infrastruktur, veje, børnehaver, skoler, højere læreanstalter, hospitaler, bredbåndsnet og energieffektivitet. Konsolideringstiltag må styrkes på bekostning af forbrugsorienterede udgifter med henblik på at undgå gældssætning og sikre handlefriheden for kommende generationer; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at tidligere konsolideringstiltag, såfremt de er sket på bekostning af offentlige nettoinvesteringer, har reduceret de offentlige kapitalreserver. På nuværende tidspunkt eksisterer der derfor et efterslæb med hensyn til offentlige investeringer, der er særligt udpræget på lokalt og regionalt niveau. Det vedrører offentlig infrastruktur, veje, børnehaver, skoler, højere læreanstalter, hospitaler, bredbåndsnet og energieffektivitet. Konsolideringstiltag må styrkes på bekostning af forbrugsorienterede udgifter med henblik på at undgå gældssætning og sikre handlefriheden for kommende generationer;

| 34. | anmoder Kommissionen om at fremlægge et forslag indeholdende regler for ydelsen af mikrokredit i EU. Dette forslag bør etablere de grundlæggende parametre for tildelingen af mikrokreditter med henblik på at undgå enhver form for konkurrenceforvridning og gøre det lettere at sikre en grænseoverskridende adgang til mikrokreditter og medfinansiering fra EU-budgettet. I den henseende støtter Regionsudvalget Jasmine-initiativet, som blev annonceret af Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank i september 2008. |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen om at fremlægge et forslag indeholdende regler for ydelsen af mikrokredit i EU. Dette forslag bør etablere de grundlæggende parametre for tildelingen af mikrokreditter med henblik på at undgå enhver form for konkurrenceforvridning og gøre det lettere at sikre en grænseoverskridende adgang til mikrokreditter og medfinansiering fra EU-budgettet. I den henseende støtter Regionsudvalget Jasmine-initiativet, som blev annonceret af Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank i september 2008.

De regionale og lokale myndigheders bidrag til overvindelse af krisen

| 35. | understreger, at foranstaltningerne til genopretning af økonomien med udgangspunkt i subsidiaritetsprincippet skal træffes på alle regionale niveauer i EU. Med det formål at sikre en øjeblikkelig stimulering af efterspørgslen er supplerende foranstaltninger, som hurtigt kan realiseres, som udgangspunkt velegnede. Med henblik på en hurtig iværksættelse af foranstaltningerne vil bl.a. en forudbetaling af støttemidler fra EU være nyttig; |
| --- | --- |

35.

understreger, at foranstaltningerne til genopretning af økonomien med udgangspunkt i subsidiaritetsprincippet skal træffes på alle regionale niveauer i EU. Med det formål at sikre en øjeblikkelig stimulering af efterspørgslen er supplerende foranstaltninger, som hurtigt kan realiseres, som udgangspunkt velegnede. Med henblik på en hurtig iværksættelse af foranstaltningerne vil bl.a. en forudbetaling af støttemidler fra EU være nyttig;

| 36. | påpeger, at foranstaltningerne også på langt sigt skal være fornuftige og effektive set i lyset af Lissabonstrategien. Ikke alene foranstaltningerne selv, men også følgeomkostningerne skal kunne finansieres; |
| --- | --- |

36.

påpeger, at foranstaltningerne også på langt sigt skal være fornuftige og effektive set i lyset af Lissabonstrategien. Ikke alene foranstaltningerne selv, men også følgeomkostningerne skal kunne finansieres;

| 37. | anmoder Kommissionen om at give grønt lys for forenklede og fleksible regler vedrørende licitationer, særligt hvad angår investeringer under et vist beløb, som foretages af lokale og regionale myndigheder, så midlerne hurtigt kommer i omløb og SMV'er samt håndværksfirmaer hurtigere får ordrer, der gør, at de kan bevare arbejdspladser; |
| --- | --- |

37.

anmoder Kommissionen om at give grønt lys for forenklede og fleksible regler vedrørende licitationer, særligt hvad angår investeringer under et vist beløb, som foretages af lokale og regionale myndigheder, så midlerne hurtigt kommer i omløb og SMV'er samt håndværksfirmaer hurtigere får ordrer, der gør, at de kan bevare arbejdspladser;

| 38. | bifalder, at Kommissionen har fremsat forslag til en fremskyndet og forenklet anvendelse af strukturfondsmidlerne i medlemsstaterne. Kun hvis det lykkes at gennemføre betydelige forenklinger kan infrastrukturprojekter baseret på strukturfondsmidler gennemføres hurtigt og midlerne udbetales; |
| --- | --- |

38.

bifalder, at Kommissionen har fremsat forslag til en fremskyndet og forenklet anvendelse af strukturfondsmidlerne i medlemsstaterne. Kun hvis det lykkes at gennemføre betydelige forenklinger kan infrastrukturprojekter baseret på strukturfondsmidler gennemføres hurtigt og midlerne udbetales;

| 39. | understreger, at Kommissionen bør intensivere sine bestræbelser i den retning og eventuelt overveje en bredere revision af den institutionelle ramme for samhørighedspolitikken med henblik på forenkling og smidiggørelse af gennemførelsesprocedurerne (administration, overvågning og kontrol) for at gøre det mere attraktivt at investere og få adgang til investeringerne i et hurtigere tempo; |
| --- | --- |

39.

understreger, at Kommissionen bør intensivere sine bestræbelser i den retning og eventuelt overveje en bredere revision af den institutionelle ramme for samhørighedspolitikken med henblik på forenkling og smidiggørelse af gennemførelsesprocedurerne (administration, overvågning og kontrol) for at gøre det mere attraktivt at investere og få adgang til investeringerne i et hurtigere tempo;

| 40. | anmoder Kommissionen om samarbejde og støtte, hvad angår spørgsmålet om, hvordan finansielt set svagt stillede regionale og lokale myndigheder, set i lyset af samhørighedsmålsætningen, kan deltage i programmerne. Det må overvejes, om der skal fastsættes nye medfinansieringssatser med det formål at gøre det lettere at få adgang til EU-midler; |
| --- | --- |

40.

anmoder Kommissionen om samarbejde og støtte, hvad angår spørgsmålet om, hvordan finansielt set svagt stillede regionale og lokale myndigheder, set i lyset af samhørighedsmålsætningen, kan deltage i programmerne. Det må overvejes, om der skal fastsættes nye medfinansieringssatser med det formål at gøre det lettere at få adgang til EU-midler;

| 41. | anmoder derfor Kommissionen om at støtte de lokale og regionale myndigheder og SMV'er, så disse lettere kan få adgang til eller yde medfinansiering. Selvom Regionsudvalget bifalder initiativet til at øge præfinansieringen af EU-projekter vil de nuværende problemer, med at sikre en betydelig medfinansiering, virke som en bremse for resultaterne i praksis; |
| --- | --- |

41.

anmoder derfor Kommissionen om at støtte de lokale og regionale myndigheder og SMV'er, så disse lettere kan få adgang til eller yde medfinansiering. Selvom Regionsudvalget bifalder initiativet til at øge præfinansieringen af EU-projekter vil de nuværende problemer, med at sikre en betydelig medfinansiering, virke som en bremse for resultaterne i praksis;

| 42. | understreger, at det bør overvejes at iværksætte særlige lokale og regionale støtteforanstaltninger i områder med kraftigt stigende arbejdsløshed. I den forbindelse bør det overvejes at tage kortet over statsstøtte med regionalt sigte op til revision; |
| --- | --- |

42.

understreger, at det bør overvejes at iværksætte særlige lokale og regionale støtteforanstaltninger i områder med kraftigt stigende arbejdsløshed. I den forbindelse bør det overvejes at tage kortet over statsstøtte med regionalt sigte op til revision;

| 43. | lægger stor vægt på, at foranstaltningerne udvælges, så de kommer SMV'er til gode; |
| --- | --- |

43.

lægger stor vægt på, at foranstaltningerne udvælges, så de kommer SMV'er til gode;

| 44. | forventer, at Kommissionen på baggrund af den finansielle krise foretager en passende fastsættelse af støttetærsklerne for garantierne til særligt SMV'er; peger især på behovet for at styrke og yde ekstraordinær finansiel støtte til ordningerne for gensidig garanti og risikokapitalfinansiering for at lette SMV'ernes adgang til passende finansiering, især i den nuværende krisesituation, som rammer dem særligt hårdt; |
| --- | --- |

44.

forventer, at Kommissionen på baggrund af den finansielle krise foretager en passende fastsættelse af støttetærsklerne for garantierne til særligt SMV'er; peger især på behovet for at styrke og yde ekstraordinær finansiel støtte til ordningerne for gensidig garanti og risikokapitalfinansiering for at lette SMV'ernes adgang til passende finansiering, især i den nuværende krisesituation, som rammer dem særligt hårdt;

| 45. | mener, at omfattende støtte er uomgængelig, hvad angår foranstaltninger vedrørende erhvervsuddannelser og opkvalificering, og anmoder Kommissionen om at stille forslag om en større fleksibilitet, så regionale udviklingsprogrammer kan omfordele deres støtte i tråd med Den Europæiske Socialfonds prioriteter, herunder omskoling og tiltag til nedbringelse af arbejdsløshed; |
| --- | --- |

45.

mener, at omfattende støtte er uomgængelig, hvad angår foranstaltninger vedrørende erhvervsuddannelser og opkvalificering, og anmoder Kommissionen om at stille forslag om en større fleksibilitet, så regionale udviklingsprogrammer kan omfordele deres støtte i tråd med Den Europæiske Socialfonds prioriteter, herunder omskoling og tiltag til nedbringelse af arbejdsløshed;

| 46. | henviser til velafprøvede instrumenter som rådgivning, netværksdannelse og etablering af informationscentre, der kan yde en effektiv støtte til virksomheder, der er i vanskeligheder. Foranstaltningerne bør først og fremmest rettes mod SMV'er, der på trods af et solidt forretningsgrundlag rammes af den økonomiske krise. Det er netop disse virksomheder, som vil bidrage til at stabilisere opsvinget, når krisen er overvundet; |
| --- | --- |

46.

henviser til velafprøvede instrumenter som rådgivning, netværksdannelse og etablering af informationscentre, der kan yde en effektiv støtte til virksomheder, der er i vanskeligheder. Foranstaltningerne bør først og fremmest rettes mod SMV'er, der på trods af et solidt forretningsgrundlag rammes af den økonomiske krise. Det er netop disse virksomheder, som vil bidrage til at stabilisere opsvinget, når krisen er overvundet;

| 47. | opfordrer Kommissionen til at gøre foreløbig status i juni, hvor den bør undersøge, hvorvidt de hidtil trufne foranstaltninger i medlemsstaterne og på EU-plan har vist deres virkning, og om der er behov for endnu en plan; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til at gøre foreløbig status i juni, hvor den bør undersøge, hvorvidt de hidtil trufne foranstaltninger i medlemsstaterne og på EU-plan har vist deres virkning, og om der er behov for endnu en plan;

| 48. | opfordrer til, at regionerne evaluerer gennemførelsen af de trufne foranstaltninger inden for rammerne af modellen for bedste praksis; |
| --- | --- |

48.

opfordrer til, at regionerne evaluerer gennemførelsen af de trufne foranstaltninger inden for rammerne af modellen for bedste praksis;

| 49. | pålægger udvalgets formand at videresende denne initiativudtalelse til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og den medlemsstat, som har EU-formandskabet; |
| --- | --- |

49.

pålægger udvalgets formand at videresende denne initiativudtalelse til Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og den medlemsstat, som har EU-formandskabet;

| 50. | henleder Kommissionens opmærksomhed på behovet for at sikre, at alle medlemsstater ubetinget efterlever principperne i det Europæiske Charter om Lokalt Selvstyre. |
| --- | --- |

50.

henleder Kommissionens opmærksomhed på behovet for at sikre, at alle medlemsstater ubetinget efterlever principperne i det Europæiske Charter om Lokalt Selvstyre.

Bruxelles, den 22. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  CdR 16/2008 endelig.

1

(2)  http://www.cor.europa.eu/pages/EventTemplate.aspx?view=folder&id=bb54a097-28c8-4025-88cc-b9f8a63caeb7&sm=bb54a097-28c8-4025-88cc-b9f8a63caeb7.

2

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/18

---

Regionsudvalgets udtalelse lokale myndigheder: igangsættere af udvikling

(2009/C 200/05)

REGIONSUDVALGET

| — | udtrykker tilfredshed med Kommissionens dokument, der allerede i titlen åbent anerkender de lokale og regionale myndigheders betydning for det internationale samarbejde med udviklingslandene; |
| --- | --- |

—

udtrykker tilfredshed med Kommissionens dokument, der allerede i titlen åbent anerkender de lokale og regionale myndigheders betydning for det internationale samarbejde med udviklingslandene;

| — | glæder sig over at genfinde de fleste af de elementer, som udvalget gjorde opmærksom på i udtalelser i 2005, 2007 og 2008; |
| --- | --- |

—

glæder sig over at genfinde de fleste af de elementer, som udvalget gjorde opmærksom på i udtalelser i 2005, 2007 og 2008;

| — | fremhæver det særlige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder kan yde, og erkender det nødvendige i at harmonisere samarbejdsaktioner på alle niveauer og håber på fremskridt med hensyn til fuld inddragelse af udviklingslandenes lokale og regionale myndigheder i udviklings- og samarbejdspolitikkerne; |
| --- | --- |

—

fremhæver det særlige bidrag, som de lokale og regionale myndigheder kan yde, og erkender det nødvendige i at harmonisere samarbejdsaktioner på alle niveauer og håber på fremskridt med hensyn til fuld inddragelse af udviklingslandenes lokale og regionale myndigheder i udviklings- og samarbejdspolitikkerne;

| — | udtrykker tilfredshed med og bifalder forslaget om, at udvalget skal fungere som EU-institutionernes kontaktpunkt for en struktureret dialog om udvikling med de lokale og regionale myndigheder — et forslag, som fuldt ud er i overensstemmelse med den rolle, som tildeles Regionsudvalget i traktaterne; |
| --- | --- |

—

udtrykker tilfredshed med og bifalder forslaget om, at udvalget skal fungere som EU-institutionernes kontaktpunkt for en struktureret dialog om udvikling med de lokale og regionale myndigheder — et forslag, som fuldt ud er i overensstemmelse med den rolle, som tildeles Regionsudvalget i traktaterne;

| — | påtager sig at træffe de nødvendige foranstaltninger til sammen med Kommissionen at afholde årlige samlinger om decentraliseret samarbejde og lade »alle dem, der er aktive inden for dette samarbejde« deltage, og foreslår, at disse finder sted i forlængelse af en plenarforsamling i Regionsudvalget, første gang om muligt inden udgangen af 2009; |
| --- | --- |

—

påtager sig at træffe de nødvendige foranstaltninger til sammen med Kommissionen at afholde årlige samlinger om decentraliseret samarbejde og lade »alle dem, der er aktive inden for dette samarbejde« deltage, og foreslår, at disse finder sted i forlængelse af en plenarforsamling i Regionsudvalget, første gang om muligt inden udgangen af 2009;

| — | har derfor til hensigt i samarbejde med Kommissionen at etablere og drive en »børs« for decentraliseret samarbejde i form af en internetportal, der skal være en virtuel forlængelse af disse samlinger; |
| --- | --- |

—

har derfor til hensigt i samarbejde med Kommissionen at etablere og drive en »børs« for decentraliseret samarbejde i form af en internetportal, der skal være en virtuel forlængelse af disse samlinger;

| — | anbefaler, at der udarbejdes dokumenter, hvor der tages hensyn til de lokale og regionale myndigheders behov for information om EU's udviklingspolitik; |
| --- | --- |

—

anbefaler, at der udarbejdes dokumenter, hvor der tages hensyn til de lokale og regionale myndigheders behov for information om EU's udviklingspolitik;

| — | minder om, at vide »hvem der gør hvad?« er absolut nødvendigt for at undgå overlapninger og for, at der arbejdes i den retning på grundlag af den disponible information. |
| --- | --- |

—

minder om, at vide »hvem der gør hvad?« er absolut nødvendigt for at undgå overlapninger og for, at der arbejdes i den retning på grundlag af den disponible information.

| Ordfører | : | Christophe Rouillon (FR/PSE), Borgmester i Coulaines |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Christophe Rouillon (FR/PSE), Borgmester i Coulaines

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Lokale myndigheder: igangsættere af udvikling

KOM(2008) 626 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

A.   Generelle bemærkninger

| 1. | udtrykker tilfredshed med Kommissionens meddelelse, der (allerede i meddelelsens titel) åbent anerkender de lokale og regionale myndigheders betydning for det internationale samarbejde med udviklingslandene; |
| --- | --- |

1.

udtrykker tilfredshed med Kommissionens meddelelse, der (allerede i meddelelsens titel) åbent anerkender de lokale og regionale myndigheders betydning for det internationale samarbejde med udviklingslandene;

| 2. | udtrykker ligeledes tilfredshed med Kommissionens tiltag, som med afsæt i ovennævnte anerkendelse sigter mod gradvis at strukturere forholdet mellem EU's udviklingspolitik og de lokale og regionale myndigheders aktiviteter i forbindelse med decentraliseret samarbejde. Endelig foreslår Kommissionen en række metoder til at omsætte anerkendelsen af de lokale og regionale myndigheder blandt udviklingsaktørerne i praksis; |
| --- | --- |

2.

udtrykker ligeledes tilfredshed med Kommissionens tiltag, som med afsæt i ovennævnte anerkendelse sigter mod gradvis at strukturere forholdet mellem EU's udviklingspolitik og de lokale og regionale myndigheders aktiviteter i forbindelse med decentraliseret samarbejde. Endelig foreslår Kommissionen en række metoder til at omsætte anerkendelsen af de lokale og regionale myndigheder blandt udviklingsaktørerne i praksis;

| 3. | peger på, at den tredje udgave af De Europæiske Udviklingsdage blev afholdt den 15.-17. november 2008 i Strasbourg efter offentliggørelsen af denne meddelelse. I lyset af den økonomiske krise var fokus lagt på den lokale dimension i udvikling, og arrangementet gav mulighed for på flere forskellige måder og foran et stort publikum at fremhæve mangfoldigheden i de lokale og regionale myndigheders indsats. Et charter for lokal regeringsførelse, der er vedlagt Kommissionens meddelelse, blev officielt præsenteret og distribueret. En ny udviklingsplatform for de lokale og regionale myndigheder blev officielt lanceret (Regionsudvalget havde foreslået oprettelsen af denne platform i sin udtalelse fra november 2005). Det decentraliserede samarbejdes betydning for udvikling og venskabsforbindelser blev fremhævet ved et arrangement, hvor bl.a. kommissæren for udvikling og humanitær bistand og Regionsudvalgets formand deltog; |
| --- | --- |

3.

peger på, at den tredje udgave af De Europæiske Udviklingsdage blev afholdt den 15.-17. november 2008 i Strasbourg efter offentliggørelsen af denne meddelelse. I lyset af den økonomiske krise var fokus lagt på den lokale dimension i udvikling, og arrangementet gav mulighed for på flere forskellige måder og foran et stort publikum at fremhæve mangfoldigheden i de lokale og regionale myndigheders indsats. Et charter for lokal regeringsførelse, der er vedlagt Kommissionens meddelelse, blev officielt præsenteret og distribueret. En ny udviklingsplatform for de lokale og regionale myndigheder blev officielt lanceret (Regionsudvalget havde foreslået oprettelsen af denne platform i sin udtalelse fra november 2005). Det decentraliserede samarbejdes betydning for udvikling og venskabsforbindelser blev fremhævet ved et arrangement, hvor bl.a. kommissæren for udvikling og humanitær bistand og Regionsudvalgets formand deltog;

| 4. | påskønner Kommissionens skildring af de lokale og regionale myndigheders særlige bidrag til udviklingsprocessen og lokalstyret. Skildringen er som noget nyt baseret på konkrete eksempler, der viser bidragets store mangfoldighed og værdi; |
| --- | --- |

4.

påskønner Kommissionens skildring af de lokale og regionale myndigheders særlige bidrag til udviklingsprocessen og lokalstyret. Skildringen er som noget nyt baseret på konkrete eksempler, der viser bidragets store mangfoldighed og værdi;

| 5. | glæder sig over i meddelelsen at genfinde de fleste af de elementer, som udvalget i 2005, 2007 og 2008 gjorde opmærksom på i udtalelser om de lokale og regionale myndigheders udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over i meddelelsen at genfinde de fleste af de elementer, som udvalget i 2005, 2007 og 2008 gjorde opmærksom på i udtalelser om de lokale og regionale myndigheders udviklingssamarbejde;

| 6. | finder det uhensigtsmæssigt at gentage de aspekter ved det decentraliserede samarbejde, som det har beskrevet i detaljer tidligere. Udvalget minder derfor kun om, at det decentraliserede samarbejde er karakteriseret ved at bygge på mange forskellige retsgrundlag i medlemsstaterne og ved at tilføre stor merværdi til udviklingsprocessen rundt omkring i verden. Samarbejdets effektivitet kan tilskrives de lokale folkevalgtes kendskab til de modtagende befolkningers behov. Lokale og regionale myndigheder, der deltager i decentraliseret samarbejde, oparbejder erfaringer, som gør dem til særligt værdifulde rådgivere og eksperter, når det gælder bekæmpelse af fattigdom og opfyldelse af millenniumudviklingsmålene (1); |
| --- | --- |

6.

finder det uhensigtsmæssigt at gentage de aspekter ved det decentraliserede samarbejde, som det har beskrevet i detaljer tidligere. Udvalget minder derfor kun om, at det decentraliserede samarbejde er karakteriseret ved at bygge på mange forskellige retsgrundlag i medlemsstaterne og ved at tilføre stor merværdi til udviklingsprocessen rundt omkring i verden. Samarbejdets effektivitet kan tilskrives de lokale folkevalgtes kendskab til de modtagende befolkningers behov. Lokale og regionale myndigheder, der deltager i decentraliseret samarbejde, oparbejder erfaringer, som gør dem til særligt værdifulde rådgivere og eksperter, når det gælder bekæmpelse af fattigdom og opfyldelse af millenniumudviklingsmålene (1);

| 7. | minder ligeledes om, at de lokale og regionale myndigheder er i stand til at spille en hovedrolle i det internationale samarbejde ved at fremme demokratiske styreformer på lokalt niveau. Udvalget glæder sig således over, at Kommissionens meddelelse suppleres af principperne og retningslinjerne i det i punkt 3 nævnte europæiske charter for lokal regeringsførelse. Udvalget opfordrer til at udbrede kendskabet til dette dokument så meget som muligt. Dokumentet er resultatet af en høring afholdt mellem medlemsstaterne og disses partnere i udviklingslandene. Det lægger vægt på behovet for samordning mellem alle indsatsniveauer (lokalt, nationalt og internationalt), men navnlig mellem de forskellige aktører, der er aktive på lokalt niveau; |
| --- | --- |

7.

minder ligeledes om, at de lokale og regionale myndigheder er i stand til at spille en hovedrolle i det internationale samarbejde ved at fremme demokratiske styreformer på lokalt niveau. Udvalget glæder sig således over, at Kommissionens meddelelse suppleres af principperne og retningslinjerne i det i punkt 3 nævnte europæiske charter for lokal regeringsførelse. Udvalget opfordrer til at udbrede kendskabet til dette dokument så meget som muligt. Dokumentet er resultatet af en høring afholdt mellem medlemsstaterne og disses partnere i udviklingslandene. Det lægger vægt på behovet for samordning mellem alle indsatsniveauer (lokalt, nationalt og internationalt), men navnlig mellem de forskellige aktører, der er aktive på lokalt niveau;

| 8. | ønsker at understrege, at ved siden af et demokratisk styre, som begunstiger inddragelsen af befolkningen, er de lokale og regionale myndigheders samarbejde i kraft af den mangfoldighed af indsatsområder og den diversitet blandt de offentlige og private aktører, som et sådant samarbejde involverer, en magtfuld faktor for lokaludvikling Det kan således stimulere organisationen af produktion, distribution og økonomiske aktiviteter, som gavner befolkningen og miljøet. Denne dimension er særlig nyttig for ugunstigt stillede landdistrikter, fordi den gør det muligt at bekæmpe fattigdom, afvandringen til byerne eller fristelsen til illegal emigration; |
| --- | --- |

8.

ønsker at understrege, at ved siden af et demokratisk styre, som begunstiger inddragelsen af befolkningen, er de lokale og regionale myndigheders samarbejde i kraft af den mangfoldighed af indsatsområder og den diversitet blandt de offentlige og private aktører, som et sådant samarbejde involverer, en magtfuld faktor for lokaludvikling Det kan således stimulere organisationen af produktion, distribution og økonomiske aktiviteter, som gavner befolkningen og miljøet. Denne dimension er særlig nyttig for ugunstigt stillede landdistrikter, fordi den gør det muligt at bekæmpe fattigdom, afvandringen til byerne eller fristelsen til illegal emigration;

| 9. | værdsætter, at meddelelsen understreger de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med formidlingen i offentligheden af udviklingsproblematikker og global fattigdomsbekæmpelse. Der er ingen tvivl om, at denne bevidstgørelse får så meget desto større effekt, hvis den baseres på et samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder i Europa og en eller flere myndigheder i udviklingslandene. En sådan formidling er et håndgribeligt resultat af partnerskaber, som etableres af udviklingssammenslutninger og -myndigheder, eftersom disse hovedsageligt er baseret på deltagelse af lokale foreninger af borgere, som er optaget af udviklingsspørgsmål. Hertil kommer, at myndighederne ved at øge den brede offentligheds forståelse for, at udvikling er presserende, samtidig kan bidrage til en bedre integration af indvandrergrupper. Solidaritets- og »dele«-aktioner kan give indvandrergrupper lejlighed til at genopdage deres egen kultur og overvinde følelsen af at have mistet deres historiske rødder. |
| --- | --- |

9.

værdsætter, at meddelelsen understreger de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med formidlingen i offentligheden af udviklingsproblematikker og global fattigdomsbekæmpelse. Der er ingen tvivl om, at denne bevidstgørelse får så meget desto større effekt, hvis den baseres på et samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder i Europa og en eller flere myndigheder i udviklingslandene. En sådan formidling er et håndgribeligt resultat af partnerskaber, som etableres af udviklingssammenslutninger og -myndigheder, eftersom disse hovedsageligt er baseret på deltagelse af lokale foreninger af borgere, som er optaget af udviklingsspørgsmål. Hertil kommer, at myndighederne ved at øge den brede offentligheds forståelse for, at udvikling er presserende, samtidig kan bidrage til en bedre integration af indvandrergrupper. Solidaritets- og »dele«-aktioner kan give indvandrergrupper lejlighed til at genopdage deres egen kultur og overvinde følelsen af at have mistet deres historiske rødder.

B.   Andre Bemærkninger

| 10. | ønsker at fremsætte en række bemærkninger, som det anser for vigtige med henblik på en bedre definition af de lokale og regionale myndigheders rolle i EU's udviklingspolitik; |
| --- | --- |

10.

ønsker at fremsætte en række bemærkninger, som det anser for vigtige med henblik på en bedre definition af de lokale og regionale myndigheders rolle i EU's udviklingspolitik;

| 11. | sætter spørgsmålstegn ved definitionen af decentraliseret samarbejde i den indledende tekstboks på side 4 i meddelelsen. Kommissionen definerede tidligere decentraliseret samarbejde som et samarbejde på subnationalt niveau, uanset hvilke aktører der var involveret i gennemførelsen. Udvalget finder det vigtigt at påpege, at det ved decentraliseret samarbejde forstår et samarbejde, der stricto sensu udføres af lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

11.

sætter spørgsmålstegn ved definitionen af decentraliseret samarbejde i den indledende tekstboks på side 4 i meddelelsen. Kommissionen definerede tidligere decentraliseret samarbejde som et samarbejde på subnationalt niveau, uanset hvilke aktører der var involveret i gennemførelsen. Udvalget finder det vigtigt at påpege, at det ved decentraliseret samarbejde forstår et samarbejde, der stricto sensu udføres af lokale og regionale myndigheder;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at erkende, at decentraliseret samarbejde også har afgørende betydning for beskyttelsen og forbedringen af det naturlige miljø, og at det på lokalt plan udgør en reaktion på den nuværende globale ængstelse for farerne ved klimaændringer samt gør det muligt at bevidstgøre de berørte befolkninger; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at erkende, at decentraliseret samarbejde også har afgørende betydning for beskyttelsen og forbedringen af det naturlige miljø, og at det på lokalt plan udgør en reaktion på den nuværende globale ængstelse for farerne ved klimaændringer samt gør det muligt at bevidstgøre de berørte befolkninger;

| 13. | ønsker at gøre opmærksom på, at henvisningen til de lokale og regionale myndigheders bidrag til den offentlige udviklingsbistand ikke må udviske betydningen af deres kvalitative bidrag. Merværdien af deres indsats ligger først og fremmest i, at deres aktioner på lokalt niveau bygger på de partnerskaber, som de har besluttet at etablere, og ikke i gennemførelsen af forpligtelser, som de nationale regeringer har undertegnet. Der er i øvrigt eksempler på små lokale myndigheder uden særlig mange finansielle midler, som har gennemført både vigtige og relevante aktioner; |
| --- | --- |

13.

ønsker at gøre opmærksom på, at henvisningen til de lokale og regionale myndigheders bidrag til den offentlige udviklingsbistand ikke må udviske betydningen af deres kvalitative bidrag. Merværdien af deres indsats ligger først og fremmest i, at deres aktioner på lokalt niveau bygger på de partnerskaber, som de har besluttet at etablere, og ikke i gennemførelsen af forpligtelser, som de nationale regeringer har undertegnet. Der er i øvrigt eksempler på små lokale myndigheder uden særlig mange finansielle midler, som har gennemført både vigtige og relevante aktioner;

| 14. | konstaterer på ny, at de lokale og regionale myndigheders samarbejde er den lokale dimension af en global strategi for solidaritet mellem rige og fattige regioner på jorden. Forskellige lokale og regionale myndigheder er på den måde gået sammen og har dannet grupperinger. Denne koordinationsbestræbelse blev for nylig hilst velkommen i Rådets konklusioner af 10. november 2008 om Kommissionens meddelelse; |
| --- | --- |

14.

konstaterer på ny, at de lokale og regionale myndigheders samarbejde er den lokale dimension af en global strategi for solidaritet mellem rige og fattige regioner på jorden. Forskellige lokale og regionale myndigheder er på den måde gået sammen og har dannet grupperinger. Denne koordinationsbestræbelse blev for nylig hilst velkommen i Rådets konklusioner af 10. november 2008 om Kommissionens meddelelse;

| 15. | anerkender behovet for at harmonisere samarbejdsaktioner til fordel for udvikling på alle niveauer og mener, at Paris-erklæringen om bistandseffektivitet er et afgørende fremskridt. Udvalget forventer derfor, at Kommissionen via sine delegationer i modtagerlandene i første række lægger sig i selen for at skabe nyttige partnerskaber under overholdelsen af nærhedsprincippet uden dog at miste blikket for det specifikke i hver enkel af de lokale og regionale myndigheders aktioner; |
| --- | --- |

15.

anerkender behovet for at harmonisere samarbejdsaktioner til fordel for udvikling på alle niveauer og mener, at Paris-erklæringen om bistandseffektivitet er et afgørende fremskridt. Udvalget forventer derfor, at Kommissionen via sine delegationer i modtagerlandene i første række lægger sig i selen for at skabe nyttige partnerskaber under overholdelsen af nærhedsprincippet uden dog at miste blikket for det specifikke i hver enkel af de lokale og regionale myndigheders aktioner;

| 16. | anser med henblik på en bedre forvaltning ejerskab (2) af samarbejds- og udviklingspolitikker og -strategier for et af de vigtigste principper i Paris-erklæringen. Det ligger Regionsudvalget særlig på sinde at fremhæve dette princip, idet det mener, at decentraliseret samarbejde, fordi det er forankret i det nære miljø, er særlig velegnet til at omsætte dette princip i praksis. Udvalget håber i den forbindelse på fremskridt med hensyn til fuld inddragelse af udviklingslandenes lokale og regionale myndigheder i udviklings- og samarbejdspolitikker. |
| --- | --- |

16.

anser med henblik på en bedre forvaltning ejerskab (2) af samarbejds- og udviklingspolitikker og -strategier for et af de vigtigste principper i Paris-erklæringen. Det ligger Regionsudvalget særlig på sinde at fremhæve dette princip, idet det mener, at decentraliseret samarbejde, fordi det er forankret i det nære miljø, er særlig velegnet til at omsætte dette princip i praksis. Udvalget håber i den forbindelse på fremskridt med hensyn til fuld inddragelse af udviklingslandenes lokale og regionale myndigheder i udviklings- og samarbejdspolitikker.

II.   OPERATIONELLE ASPEKTER

| 17. | ser med stor interesse på de forslag, som Kommissionen fremsætter med henblik på at omsætte sin anerkendelse af de lokale og regionale myndigheder som aktører på udviklingsområdet i praksis og har følgende bemærkninger hertil: |
| --- | --- |

17.

ser med stor interesse på de forslag, som Kommissionen fremsætter med henblik på at omsætte sin anerkendelse af de lokale og regionale myndigheder som aktører på udviklingsområdet i praksis og har følgende bemærkninger hertil:

Organiseringen af en struktureret dialog

| 18. | bifalder i særlig grad Kommissionens forslag om en dialog om udvikling sammen med de lokale og regionale myndigheder. En sådan dialog vil opfylde de ønsker, som de lokale og regionale myndigheder har udtrykt igen og igen igennem de seneste år, om at blive anerkendt ikke bare som aktører, men som fuldgyldige samtalepartnere i de forskellige internationale, bilaterale og multilaterale donorgrupper; |
| --- | --- |

18.

bifalder i særlig grad Kommissionens forslag om en dialog om udvikling sammen med de lokale og regionale myndigheder. En sådan dialog vil opfylde de ønsker, som de lokale og regionale myndigheder har udtrykt igen og igen igennem de seneste år, om at blive anerkendt ikke bare som aktører, men som fuldgyldige samtalepartnere i de forskellige internationale, bilaterale og multilaterale donorgrupper;

| 19. | udtrykker tilfredshed med og bifalder Kommissionens forslag om, at udvalget skal fungere som EU-institutionernes kontaktpunkt — et forslag, som fuldt ud er i overensstemmelse med den rolle, som tildeles Regionsudvalget i traktaterne, nemlig at udtrykke de lokale og regionale myndigheders synspunkter; |
| --- | --- |

19.

udtrykker tilfredshed med og bifalder Kommissionens forslag om, at udvalget skal fungere som EU-institutionernes kontaktpunkt — et forslag, som fuldt ud er i overensstemmelse med den rolle, som tildeles Regionsudvalget i traktaterne, nemlig at udtrykke de lokale og regionale myndigheders synspunkter;

| 20. | påtager sig at træffe de nødvendige foranstaltninger til sammen med Kommissionen at afholde årlige samlinger om decentraliseret samarbejde, som foreslået i meddelelsen, og bifalder tanken om at lade »alle dem, der er aktive inden for dette samarbejde« på europæisk plan, deltage. Uden at udelukke andre lader dette formode, at Kommissionen vil blive repræsenteret både af sine generaldirektorater og af flere af sine delegationer som banebrydende deltagere i det europæiske samarbejde med lande fra mange forskellige dele af verden. Ud over Regionsudvalget kunne de lokale og regionale myndigheder og udviklingslandene deltage — direkte eller gennem deres sammenslutninger. Regionsudvalget kan bruge af sine egne midler, men genfremsætter herudover sin anmodning om økonomisk støtte fra Kommissionen. For at Regionsudvalgets medlemmer i stort tal kan tage del i debatten under disse samlinger, vil det være hensigtsmæssigt, at disse finder sted i forlængelse af en plenarforsamling i Regionsudvalget, første gang eventuelt inden udgangen af 2009. |
| --- | --- |

20.

påtager sig at træffe de nødvendige foranstaltninger til sammen med Kommissionen at afholde årlige samlinger om decentraliseret samarbejde, som foreslået i meddelelsen, og bifalder tanken om at lade »alle dem, der er aktive inden for dette samarbejde« på europæisk plan, deltage. Uden at udelukke andre lader dette formode, at Kommissionen vil blive repræsenteret både af sine generaldirektorater og af flere af sine delegationer som banebrydende deltagere i det europæiske samarbejde med lande fra mange forskellige dele af verden. Ud over Regionsudvalget kunne de lokale og regionale myndigheder og udviklingslandene deltage — direkte eller gennem deres sammenslutninger. Regionsudvalget kan bruge af sine egne midler, men genfremsætter herudover sin anmodning om økonomisk støtte fra Kommissionen. For at Regionsudvalgets medlemmer i stort tal kan tage del i debatten under disse samlinger, vil det være hensigtsmæssigt, at disse finder sted i forlængelse af en plenarforsamling i Regionsudvalget, første gang eventuelt inden udgangen af 2009.

Redskaber til en samordnet tilgang

| 21. | hilser Kommissionens plan om at udarbejde »operationelle retningslinjer« velkommen. Udvalget ønsker dog at få præciseret, om disse skal gælde delegationerne i de pågældende lande (som effektiv guide vedrørende relationerne med de lokale og regionale myndigheder) eller de lokale og regionale myndigheder selv. Under alle omstændigheder er ethvert dokument, der præciserer de enkelte aktørers rolle, velkommen, om ikke andet så for at forbedre chancerne for et fornuftigt samspil mellem de forskellige aktioner; |
| --- | --- |

21.

hilser Kommissionens plan om at udarbejde »operationelle retningslinjer« velkommen. Udvalget ønsker dog at få præciseret, om disse skal gælde delegationerne i de pågældende lande (som effektiv guide vedrørende relationerne med de lokale og regionale myndigheder) eller de lokale og regionale myndigheder selv. Under alle omstændigheder er ethvert dokument, der præciserer de enkelte aktørers rolle, velkommen, om ikke andet så for at forbedre chancerne for et fornuftigt samspil mellem de forskellige aktioner;

| 22. | hvis retningslinjerne skal gælde de lokale og regionale myndigheder, mener udvalget, at de skal tage hensyn til særlige forhold i det decentraliserede samarbejde og til de tidligere erfaringer, som lokale myndigheder allerede måtte have høstet på et givet område. Udvalget finder derfor, at det i mindre grad handler om »at guide« end om at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders behov for information, der kan sætte dem i stand forstå målsætningerne, logikken og mekanismerne (for slet ikke at tale om terminologien) bag EU's udviklingspolitik, der er så indviklet, at den alt for ofte har måttet overlades til specialister; |
| --- | --- |

22.

hvis retningslinjerne skal gælde de lokale og regionale myndigheder, mener udvalget, at de skal tage hensyn til særlige forhold i det decentraliserede samarbejde og til de tidligere erfaringer, som lokale myndigheder allerede måtte have høstet på et givet område. Udvalget finder derfor, at det i mindre grad handler om »at guide« end om at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders behov for information, der kan sætte dem i stand forstå målsætningerne, logikken og mekanismerne (for slet ikke at tale om terminologien) bag EU's udviklingspolitik, der er så indviklet, at den alt for ofte har måttet overlades til specialister;

| 23. | anbefaler derfor, at der udarbejdes dokumenter som resultat af et arbejde udført i fællesskab af Kommissionen og de lokale og regionale myndigheder. Det er vigtigt, at disse dokumenter kan anvendes bredt i kraft af et relevant indhold og et klart sprogbrug, og at de er et autentisk udtryk for den strukturerede dialog, som Regionsudvalget skal stå for. Dette ville gøre det muligt for de lokale og regionale myndigheder — især dem, der kun råder over få ansatte til at deltage i samarbejdsaktiviteter — at spille en mere fremtrædende rolle i EU's udviklingsindsats såvel som i EU's internationale miljø. |
| --- | --- |

23.

anbefaler derfor, at der udarbejdes dokumenter som resultat af et arbejde udført i fællesskab af Kommissionen og de lokale og regionale myndigheder. Det er vigtigt, at disse dokumenter kan anvendes bredt i kraft af et relevant indhold og et klart sprogbrug, og at de er et autentisk udtryk for den strukturerede dialog, som Regionsudvalget skal stå for. Dette ville gøre det muligt for de lokale og regionale myndigheder — især dem, der kun råder over få ansatte til at deltage i samarbejdsaktiviteter — at spille en mere fremtrædende rolle i EU's udviklingsindsats såvel som i EU's internationale miljø.

Definition af det decentraliserede samarbejdes aktører og aktiviteter

| 24. | minder om, at udvalget fra sin første udtalelse om emnet har givet det høj prioritet at definere det decentraliserede samarbejdes aktioner. At vide »hvem der gør hvad?« er absolut nødvendigt for at påskønne merværdien af denne form for samarbejde, for at fremme samordning af de lokale og regionale myndigheders indsats inden for samme område og for at fordele arbejdsopgaverne og supplere hinanden i overensstemmelse med modtagermyndighedernes klart formulerede interesser; |
| --- | --- |

24.

minder om, at udvalget fra sin første udtalelse om emnet har givet det høj prioritet at definere det decentraliserede samarbejdes aktioner. At vide »hvem der gør hvad?« er absolut nødvendigt for at påskønne merværdien af denne form for samarbejde, for at fremme samordning af de lokale og regionale myndigheders indsats inden for samme område og for at fordele arbejdsopgaverne og supplere hinanden i overensstemmelse med modtagermyndighedernes klart formulerede interesser;

| 25. | noterer sig med tilfredshed, at Rådet i sine konklusioner om Kommissionens meddelelse fra 10. november 2008 stillede sig positivt til, at Kommissionen arbejder i denne retning på grundlag af den disponible information. Databaseelementerne eksisterer allerede dels på visse medlemsstaters initiativ dels i det observatorium, som blev oprettet i Barcelona og som blandt sine aktiviteter tæller relationer mellem de lokale og regionale myndigheder i EU og tilsvarende myndigheder i Latinamerika. |
| --- | --- |

25.

noterer sig med tilfredshed, at Rådet i sine konklusioner om Kommissionens meddelelse fra 10. november 2008 stillede sig positivt til, at Kommissionen arbejder i denne retning på grundlag af den disponible information. Databaseelementerne eksisterer allerede dels på visse medlemsstaters initiativ dels i det observatorium, som blev oprettet i Barcelona og som blandt sine aktiviteter tæller relationer mellem de lokale og regionale myndigheder i EU og tilsvarende myndigheder i Latinamerika.

Etablering af nye partnerskaber

| 26. | har for nylig understreget det absolut nødvendige og presserende i at skabe sig et overblik over allerede eksisterende decentraliserede samarbejdsforbindelser med henblik på at fremme informationsudveksling og nye partnerskaber, som imødekommer forventningerne hos lokale og regionale myndigheder i udviklingslandene, der vil få nye opgaver, i takt med at decentraliseringspolitikker bliver stadig mere udbredte. Regionsudvalget gør derfor opmærksom på det nødvendige i at minimere de risici for forvirring og opsplitning, der kan være forbundet med etableringen af nye partnerskaber, der ikke tager højde for eksisterende partnerskaber, og som frem for at styrke de forskellige led i regeringsførelsen medfører overlapninger, hvilket netop bør undgås; |
| --- | --- |

26.

har for nylig understreget det absolut nødvendige og presserende i at skabe sig et overblik over allerede eksisterende decentraliserede samarbejdsforbindelser med henblik på at fremme informationsudveksling og nye partnerskaber, som imødekommer forventningerne hos lokale og regionale myndigheder i udviklingslandene, der vil få nye opgaver, i takt med at decentraliseringspolitikker bliver stadig mere udbredte. Regionsudvalget gør derfor opmærksom på det nødvendige i at minimere de risici for forvirring og opsplitning, der kan være forbundet med etableringen af nye partnerskaber, der ikke tager højde for eksisterende partnerskaber, og som frem for at styrke de forskellige led i regeringsførelsen medfører overlapninger, hvilket netop bør undgås;

| 27. | foreslår, at disse »nye partnerskaber« skal være af kvalitativ art, og påskønner den støtte, der gives til forslaget i en tidligere udtalelse fra Regionsudvalget om at indføre en mekanisme, der skal fremme udvekslingen af information; den »børs« for decentraliseret samarbejde, der nævnes i meddelelsen, bør udformes som et instrument til permanent dialog med og mellem lokale og regionale myndigheder i alle områder af verden, der deltager i decentraliserede samarbejdsaktiviteter. Regionsudvalget har derfor til hensigt i samarbejde med Kommissionen at etablere og drive denne »børs« som en internetportal, der på sin vis skal være en virtuel forlængelse af de årlige dage for decentraliseret samarbejde. Ved udformningen af denne »børs« vil udvalget tage hensyn til eksisterende initiativer for at undgå risiko for overlapning; |
| --- | --- |

27.

foreslår, at disse »nye partnerskaber« skal være af kvalitativ art, og påskønner den støtte, der gives til forslaget i en tidligere udtalelse fra Regionsudvalget om at indføre en mekanisme, der skal fremme udvekslingen af information; den »børs« for decentraliseret samarbejde, der nævnes i meddelelsen, bør udformes som et instrument til permanent dialog med og mellem lokale og regionale myndigheder i alle områder af verden, der deltager i decentraliserede samarbejdsaktiviteter. Regionsudvalget har derfor til hensigt i samarbejde med Kommissionen at etablere og drive denne »børs« som en internetportal, der på sin vis skal være en virtuel forlængelse af de årlige dage for decentraliseret samarbejde. Ved udformningen af denne »børs« vil udvalget tage hensyn til eksisterende initiativer for at undgå risiko for overlapning;

Styrkelse af de eksisterende forbindelser mellem myndigheder

| 28. | er bevidst om, at ikke alle forbindelser mellem lokale myndigheder i EU og udviklingslandene udgør deciderede decentraliserede samarbejdsaktiviteter, hvor partnermyndigheden får hjælp til at strukturere sin udvikling i henhold til princippet om god forvaltningsskik; |
| --- | --- |

28.

er bevidst om, at ikke alle forbindelser mellem lokale myndigheder i EU og udviklingslandene udgør deciderede decentraliserede samarbejdsaktiviteter, hvor partnermyndigheden får hjælp til at strukturere sin udvikling i henhold til princippet om god forvaltningsskik;

| 29. | støtter idéen om, at »venskabsforbindelser« kan udvikle sig til mere substantielle aktiviteter, hvis alle lokale myndigheder er bevidste om mulighederne for decentraliseret samarbejde. Udvalget finder, at det som den EU-institution, der repræsenterer europæiske myndigheder på alle niveauer, kan spille en vigtig rolle og øge de lokale og regionale myndigheders deltagelse i udviklingsarbejdet gennem ægte decentraliserede samarbejdsaktiviteter, som, afhængigt af den regionale eller lokale partnermyndigheds behov, undertiden kan udmønte sig i kortvarige, tekniske udvekslinger; |
| --- | --- |

29.

støtter idéen om, at »venskabsforbindelser« kan udvikle sig til mere substantielle aktiviteter, hvis alle lokale myndigheder er bevidste om mulighederne for decentraliseret samarbejde. Udvalget finder, at det som den EU-institution, der repræsenterer europæiske myndigheder på alle niveauer, kan spille en vigtig rolle og øge de lokale og regionale myndigheders deltagelse i udviklingsarbejdet gennem ægte decentraliserede samarbejdsaktiviteter, som, afhængigt af den regionale eller lokale partnermyndigheds behov, undertiden kan udmønte sig i kortvarige, tekniske udvekslinger;

| 30. | finder — som allerede understreget i sin første udtalelse om decentraliseret samarbejde — at repræsentative organer og nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder i partnerlandene i den forbindelse spiller en afgørende rolle. Ikke alene formår de at etablere forbindelser og skabe en dialog mellem lokale folkevalgte, der står over for de samme problemer, men de er også i stand til at skabe en dialog med centralregeringerne, når det drejer sig om at fastlægge strategiske prioriteter under passende hensyntagen til subnationale udviklingsniveauer; |
| --- | --- |

30.

finder — som allerede understreget i sin første udtalelse om decentraliseret samarbejde — at repræsentative organer og nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder i partnerlandene i den forbindelse spiller en afgørende rolle. Ikke alene formår de at etablere forbindelser og skabe en dialog mellem lokale folkevalgte, der står over for de samme problemer, men de er også i stand til at skabe en dialog med centralregeringerne, når det drejer sig om at fastlægge strategiske prioriteter under passende hensyntagen til subnationale udviklingsniveauer;

| 31. | anbefaler derfor, at man fremmer etableringen og struktureringen af sådanne partnerskaber, bl.a. ved at støtte etableringen af regionale grupperinger, og opfordrer til, at man i den forbindelse mobiliserer sig, ved at tilsvarende partnerskaber i medlemsstaterne eller EU støtter op om sådanne partnerskaber. |
| --- | --- |

31.

anbefaler derfor, at man fremmer etableringen og struktureringen af sådanne partnerskaber, bl.a. ved at støtte etableringen af regionale grupperinger, og opfordrer til, at man i den forbindelse mobiliserer sig, ved at tilsvarende partnerskaber i medlemsstaterne eller EU støtter op om sådanne partnerskaber.

Yderligere bemærkninger

| 32. | anbefaler på det kraftigste, at der sikres sammenhæng mellem principperne i teksten og EU's interventionsprogrammer, uanset hvilket område i verden eller europæisk samarbejdsinstrument der er tale om. Dette kunne f.eks. ske ved:






  — | at undersøge forbindelserne mellem »budgetstøttemekanismerne« — som bidragene fra EU og medlemsstaterne nu hovedsagelig passerer igennem -, de bevillinger, som overføres til de lokale myndigheder fra centralregeringerne, og de kompetencer, som de er blevet tildelt i medfør af de decentraliseringslove, der er blevet vedtaget i mange støttemodtagerlande; |
| --- | --- | --- |

32.

anbefaler på det kraftigste, at der sikres sammenhæng mellem principperne i teksten og EU's interventionsprogrammer, uanset hvilket område i verden eller europæisk samarbejdsinstrument der er tale om. Dette kunne f.eks. ske ved:

—

at undersøge forbindelserne mellem »budgetstøttemekanismerne« — som bidragene fra EU og medlemsstaterne nu hovedsagelig passerer igennem -, de bevillinger, som overføres til de lokale myndigheder fra centralregeringerne, og de kompetencer, som de er blevet tildelt i medfør af de decentraliseringslove, der er blevet vedtaget i mange støttemodtagerlande;

| — | det erklæres i charteret for regeringsførelse — hvilket i øvrigt er blevet efterprøvet, bl.a. i undersøgelser foretaget af Verdensbanken og OECD — at en gavnlig decentralisering bygger på et godt samspil mellem alle forvaltningsniveauer, hvilket forudsætter et velfungerende og effektivt centralt niveau. Regionsudvalget ser derfor gerne, at man på basis af midtvejsvurderingen af det tematiske program»Ikke-statslige aktørers og lokale myndigheders rolle i forbindelse med udvikling«, der gennemføres i 2009, ser nærmere på relevansen af støtte til »lokale myndigheder« i lande, hvor forholdene med programmets ord er vanskelige; |
| --- | --- |

—

det erklæres i charteret for regeringsførelse — hvilket i øvrigt er blevet efterprøvet, bl.a. i undersøgelser foretaget af Verdensbanken og OECD — at en gavnlig decentralisering bygger på et godt samspil mellem alle forvaltningsniveauer, hvilket forudsætter et velfungerende og effektivt centralt niveau. Regionsudvalget ser derfor gerne, at man på basis af midtvejsvurderingen af det tematiske program»Ikke-statslige aktørers og lokale myndigheders rolle i forbindelse med udvikling«, der gennemføres i 2009, ser nærmere på relevansen af støtte til »lokale myndigheder« i lande, hvor forholdene med programmets ord er vanskelige;

| — | hvad angår de disponible finansielle midler, er det tematiske program kun toppen af isbjerget. Regionsudvalget ser gerne, at de berørte aktører — både i EU og udviklingslandene — får præcise oplysninger om, hvordan lokale myndigheder kan deltage effektivt i gennemførelsen af samarbejdsaftaler, således at der om nødvendigt kan foretages forbedringer. Kendskab til og formidling af god praksis hilses i dette tilfælde velkommen; |
| --- | --- |

—

hvad angår de disponible finansielle midler, er det tematiske program kun toppen af isbjerget. Regionsudvalget ser gerne, at de berørte aktører — både i EU og udviklingslandene — får præcise oplysninger om, hvordan lokale myndigheder kan deltage effektivt i gennemførelsen af samarbejdsaftaler, således at der om nødvendigt kan foretages forbedringer. Kendskab til og formidling af god praksis hilses i dette tilfælde velkommen;

| 33. | finder, at Kommissionens dokument som helhed udgør et stort fremskridt, og fremhæver dokumentets positive syn på det decentraliserede samarbejde, der er blevet iværksat af de lokale og regionale myndigheder; er overbevist om, at det er særdeles nødvendigt til stadighed at bevare en konstruktiv dialog mellem alle berørte aktører for på passende vis at støtte de lokale myndigheder både i EU og støttemodtagerlandene i samarbejds- og udviklingsprocessen. Regionsudvalget ønsker og er rede til fuldt ud at spille den rolle, der bør tilkomme det som den EU-institution, der samler og repræsenterer de europæiske lokale myndigheder på alle territoriale niveauer. |
| --- | --- |

33.

finder, at Kommissionens dokument som helhed udgør et stort fremskridt, og fremhæver dokumentets positive syn på det decentraliserede samarbejde, der er blevet iværksat af de lokale og regionale myndigheder; er overbevist om, at det er særdeles nødvendigt til stadighed at bevare en konstruktiv dialog mellem alle berørte aktører for på passende vis at støtte de lokale myndigheder både i EU og støttemodtagerlandene i samarbejds- og udviklingsprocessen. Regionsudvalget ønsker og er rede til fuldt ud at spille den rolle, der bør tilkomme det som den EU-institution, der samler og repræsenterer de europæiske lokale myndigheder på alle territoriale niveauer.

Bruxelles, den 22. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  I 2005 — fem år efter vedtagelsen af millenniumudviklingsmålene (der skal realiseres inden 2015) — fremgik det af FN's generalsekretærs rapport (A/59/2005), at over en milliard mennesker stadig lever under fattigdomsgrænsen med under 1 dollar til rådighed om dagen. Rapporten kan læses i sin helhed på: http://daccessdds.un.org/doc/UNDOC/GEN/N05/270/79.

1

(2)  Ejerskab er et af de første »partnerskabsforpligtelser« i Paris-erklæringen fra 2005. Ifølge denne forpligtelse udøver partnerlandene fuld suverænitet over deres udviklingspolitikker og -strategier, men sørger for, at udviklingsaktioner bliver koordineret. Paris-erklæringen og tekster vedrørende dens gennemførelse findes på OECD's hjemmeside: www.oecd.org.

2

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/23

---

Regionsudvalgets udtalelse lokale og regionale myndigheders rolle i den nye østersøstrategi

(2009/C 200/06)

REGIONSUDVALGET

| — | hilser det velkomment, at Det Europæiske Råd har pålagt Europa-Kommissionen at udarbejde en strategi for Østersøregionen. Denne region er af flere grunde særlig egnet som pilotprojekt for gennemførelse af en intern EU-strategi for en makroregion og for udvidelse af samarbejdet med tredjelande, hvilket er tilfældet med Østersøstrategien via EU's nordlige dimension; |
| --- | --- |

—

hilser det velkomment, at Det Europæiske Råd har pålagt Europa-Kommissionen at udarbejde en strategi for Østersøregionen. Denne region er af flere grunde særlig egnet som pilotprojekt for gennemførelse af en intern EU-strategi for en makroregion og for udvidelse af samarbejdet med tredjelande, hvilket er tilfældet med Østersøstrategien via EU's nordlige dimension;

| — | understreger behovet for, at Østersøstrategien inddrager lokale og regionale myndigheder og rummer et medborgerperspektiv; påpeger, at Østersøstrategien skal inddrage Rusland og Norge fra planlægnings- til gennemførelsesfasen samt integreres i den nordlige dimension, hvis den skal lykkes; |
| --- | --- |

—

understreger behovet for, at Østersøstrategien inddrager lokale og regionale myndigheder og rummer et medborgerperspektiv; påpeger, at Østersøstrategien skal inddrage Rusland og Norge fra planlægnings- til gennemførelsesfasen samt integreres i den nordlige dimension, hvis den skal lykkes;

| — | foreslår, at Rådet definerer fælles mål og aktiviteter inden for strategiens rammer og træffer beslutninger desangående. Samtlige beslutninger bør forberedes i en arbejdsgruppe under ledelse af Europa-Kommissionen, der omfatter repræsentanter for Østersøregionens regeringer, Europa-Kommissionen, medlemmer af Europa-Parlamentet og folkevalgte repræsentanter for det regionale og lokale niveau, som bl.a. udpeges blandt Regionsudvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

—

foreslår, at Rådet definerer fælles mål og aktiviteter inden for strategiens rammer og træffer beslutninger desangående. Samtlige beslutninger bør forberedes i en arbejdsgruppe under ledelse af Europa-Kommissionen, der omfatter repræsentanter for Østersøregionens regeringer, Europa-Kommissionen, medlemmer af Europa-Parlamentet og folkevalgte repræsentanter for det regionale og lokale niveau, som bl.a. udpeges blandt Regionsudvalgets medlemmer;

| — | foreslår, at dette arbejde støttes af et Baltic Sea Forum, som mødes en gang om året. I forummet mødes et bredt udsnit af interessenter — udvalgt efter samme principper som de stakeholderkonferencer, der har været afholdt under udarbejdelsen af Østersøstrategien — for at drøfte strategiens udformning og handlingsprogrammernes gennemførelse. |
| --- | --- |

—

foreslår, at dette arbejde støttes af et Baltic Sea Forum, som mødes en gang om året. I forummet mødes et bredt udsnit af interessenter — udvalgt efter samme principper som de stakeholderkonferencer, der har været afholdt under udarbejdelsen af Østersøstrategien — for at drøfte strategiens udformning og handlingsprogrammernes gennemførelse.

| Ordfører | : | Uno Aldegren, næstformand for Regionstyrelsen, Skåne Läns Landsting |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Uno Aldegren, næstformand for Regionstyrelsen, Skåne Läns Landsting

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

Generelle bemærkninger

| 1. | hilser det velkomment, at Det Europæiske Råd har pålagt Europa-Kommissionen at udarbejde en strategi for Østersøregionen. Denne region er af flere grunde særlig egnet som pilotprojekt for gennemførelse af en intern EU-strategi for en makroregion og for udvidelse af samarbejdet med tredjelande, hvilket er tilfældet med Østersøstrategien via EU's nordlige dimension; |
| --- | --- |

1.

hilser det velkomment, at Det Europæiske Råd har pålagt Europa-Kommissionen at udarbejde en strategi for Østersøregionen. Denne region er af flere grunde særlig egnet som pilotprojekt for gennemførelse af en intern EU-strategi for en makroregion og for udvidelse af samarbejdet med tredjelande, hvilket er tilfældet med Østersøstrategien via EU's nordlige dimension;

| 2. | stiller sig positivt til planerne om at overveje lignende makroregionale initiativer og strategier for Sortehavsområdet, Donauregionen og Nordsøen/Den Engelske Kanal med det mål at skabe en multilateral samarbejdsramme, som kan forbedre eksisterende samarbejdsformer. Udvalget henviser til sin udtalelse fra 2007 om Sortehavsområdet og til den udtalelse, som det er ved at udarbejde om Donauregionen. Det er vigtigt, at Østersøregionen som pilotområde støtter andre strategier og udveksling af erfaringer samt bidrager til udviklingen af det fremtidige samarbejde; |
| --- | --- |

2.

stiller sig positivt til planerne om at overveje lignende makroregionale initiativer og strategier for Sortehavsområdet, Donauregionen og Nordsøen/Den Engelske Kanal med det mål at skabe en multilateral samarbejdsramme, som kan forbedre eksisterende samarbejdsformer. Udvalget henviser til sin udtalelse fra 2007 om Sortehavsområdet og til den udtalelse, som det er ved at udarbejde om Donauregionen. Det er vigtigt, at Østersøregionen som pilotområde støtter andre strategier og udveksling af erfaringer samt bidrager til udviklingen af det fremtidige samarbejde;

| 3. | påpeger, at lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle som aktører inden for alle de strategimål, Kommissionen har fastsat; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle som aktører inden for alle de strategimål, Kommissionen har fastsat;

| 4. | konstaterer, at otte af de ni lande, som grænser op til Østersøen, er EU-medlemsstater, som tilsammen omfatter næsten hele Østersøens kystområde. Det ottende land er Rusland, som af geopolitiske og økonomiske grunde har en særlig betydning for EU. Det gælder også Norge, der som medlem af EØS og traditionel samarbejdspartner er af stor betydning for Østersøregionen. Hvis man tager Østersøens vandløbsopland med i betragtning, er også Belarus og Ukraine vigtige miljømæssigt set; |
| --- | --- |

4.

konstaterer, at otte af de ni lande, som grænser op til Østersøen, er EU-medlemsstater, som tilsammen omfatter næsten hele Østersøens kystområde. Det ottende land er Rusland, som af geopolitiske og økonomiske grunde har en særlig betydning for EU. Det gælder også Norge, der som medlem af EØS og traditionel samarbejdspartner er af stor betydning for Østersøregionen. Hvis man tager Østersøens vandløbsopland med i betragtning, er også Belarus og Ukraine vigtige miljømæssigt set;

| 5. | påpeger, at Østersøregionen har flere særlige udfordringer, som det er hensigtsmæssigt at tage op på regional basis. Østersøen er et sårbart, lavvandet indhav med brakvand. Det er et af verdens mest trafikerede indhave. Energitransporterne i Finske Bugt er f.eks. syvdoblet siden 1995 og ligger i dag på ca. 140 mio. tons årligt. Desuden er de økonomiske forskelle mellem landene rundt om Østersøen store, og den økonomiske dynamik er stærk; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at Østersøregionen har flere særlige udfordringer, som det er hensigtsmæssigt at tage op på regional basis. Østersøen er et sårbart, lavvandet indhav med brakvand. Det er et af verdens mest trafikerede indhave. Energitransporterne i Finske Bugt er f.eks. syvdoblet siden 1995 og ligger i dag på ca. 140 mio. tons årligt. Desuden er de økonomiske forskelle mellem landene rundt om Østersøen store, og den økonomiske dynamik er stærk;

| 6. | bemærker, at der er meget stor forskel på regionens territorier. I det nordlige Sverige og Finland findes der meget tyndtbefolkede områder med meget lang afstand til markederne i Centraleuropa. På Østersøens sydlige kyster er befolkningstætheden mere »normal« efter europæisk målestok, og afstanden til markederne i Centraleuropa er kortere; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at der er meget stor forskel på regionens territorier. I det nordlige Sverige og Finland findes der meget tyndtbefolkede områder med meget lang afstand til markederne i Centraleuropa. På Østersøens sydlige kyster er befolkningstætheden mere »normal« efter europæisk målestok, og afstanden til markederne i Centraleuropa er kortere;

| 7. | konstaterer, at Østersøregionen har råvarer, som er vigtige for EU, f.eks. malm og træråvarer — samt olie og gas, hvis Rusland og Norge medregnes; |
| --- | --- |

7.

konstaterer, at Østersøregionen har råvarer, som er vigtige for EU, f.eks. malm og træråvarer — samt olie og gas, hvis Rusland og Norge medregnes;

| 8. | understreger behovet for, at Østersøstrategien inddrager lokale og regionale myndigheder og rummer et medborgerperspektiv; |
| --- | --- |

8.

understreger behovet for, at Østersøstrategien inddrager lokale og regionale myndigheder og rummer et medborgerperspektiv;

| 9. | påpeger, at Østersøstrategien skal inddrage Rusland og Norge fra planlægnings- til gennemførelsesfasen samt integreres i den nordlige dimension, hvis den skal lykkes. Via den nordlige dimension dækker Østersøstrategien også Barents-regionen; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at Østersøstrategien skal inddrage Rusland og Norge fra planlægnings- til gennemførelsesfasen samt integreres i den nordlige dimension, hvis den skal lykkes. Via den nordlige dimension dækker Østersøstrategien også Barents-regionen;

| 10. | konstaterer, der i de seneste tyve år er opbygget et mangfoldigt net af samarbejde på alle niveauer, ikke mindst gennem tætte forbindelser mellem grænseregioner og venskabsbyer. Dette er en vigtig ressource i en Østersøstrategi. Det gælder ikke mindst i arbejdet med at udvikle en tydeligere fælles østersøidentitet, som er en vigtig forudsætning for en vellykket gennemførelse af strategien; |
| --- | --- |

10.

konstaterer, der i de seneste tyve år er opbygget et mangfoldigt net af samarbejde på alle niveauer, ikke mindst gennem tætte forbindelser mellem grænseregioner og venskabsbyer. Dette er en vigtig ressource i en Østersøstrategi. Det gælder ikke mindst i arbejdet med at udvikle en tydeligere fælles østersøidentitet, som er en vigtig forudsætning for en vellykket gennemførelse af strategien;

| 11. | konkluderer, at Østersøregionen byder på særlige muligheder og udfordringer for indførelse af et makroregionalt perspektiv i EU-samarbejdet. Dette perspektiv bygger på overbevisningen om, at en positiv udvikling i en del af regionen ikke sker på bekostning af udviklingen i en anden del, dvs. at den bæredygtige vækst ikke er et nulsumsspil. Man bør imidlertid i størst mulig udstrækning undgå, at det makroregionale perspektiv fører til, at der skabes konkurrerende reguleringsområder, som bringer den gældende EU-ret i fare. EU bør ikke blive til en række forskellige, indbyrdes konkurrerende indre markeder; |
| --- | --- |

11.

konkluderer, at Østersøregionen byder på særlige muligheder og udfordringer for indførelse af et makroregionalt perspektiv i EU-samarbejdet. Dette perspektiv bygger på overbevisningen om, at en positiv udvikling i en del af regionen ikke sker på bekostning af udviklingen i en anden del, dvs. at den bæredygtige vækst ikke er et nulsumsspil. Man bør imidlertid i størst mulig udstrækning undgå, at det makroregionale perspektiv fører til, at der skabes konkurrerende reguleringsområder, som bringer den gældende EU-ret i fare. EU bør ikke blive til en række forskellige, indbyrdes konkurrerende indre markeder;

| 12. | påpeger, at Østersøstrategien kan være et eksempel på gennemførelse af en territorial samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at Østersøstrategien kan være et eksempel på gennemførelse af en territorial samhørighedspolitik;

| 13. | fremhæver desuden, at den udformning af strategien, som Europa-Kommissionen har valgt, på en udmærket måde illustrerer, at bæredygtig vækst bygger på tre grundpiller: miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed. Hertil kommer energispørgsmålets særlige vigtighed i Østersøregionen; dette bør afspejles i strategien. Sikker og miljømæssigt bæredygtig adgang til energi er afgørende for en økonomisk bæredygtig udvikling i regionen; |
| --- | --- |

13.

fremhæver desuden, at den udformning af strategien, som Europa-Kommissionen har valgt, på en udmærket måde illustrerer, at bæredygtig vækst bygger på tre grundpiller: miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed. Hertil kommer energispørgsmålets særlige vigtighed i Østersøregionen; dette bør afspejles i strategien. Sikker og miljømæssigt bæredygtig adgang til energi er afgørende for en økonomisk bæredygtig udvikling i regionen;

| 14. | påpeger, at den regionale gennemførelse af EU's havpolitik bør være et væsentligt element i Østersøstrategien. Denne strategi bør være et yderligere afsæt for at gøre Østersøregionen til et forbillede for god maritim praksis i Europa, hvilket flere Østersøorganisationer og den parlamentariske konference for Østersøen har gjort sig til talsmand for. Den integrerende tilgang i EU's havpolitik passer perfekt til den tværsektorielle tilgang i Østersøstrategien og skal gennemføres på en sammenhængende måde; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at den regionale gennemførelse af EU's havpolitik bør være et væsentligt element i Østersøstrategien. Denne strategi bør være et yderligere afsæt for at gøre Østersøregionen til et forbillede for god maritim praksis i Europa, hvilket flere Østersøorganisationer og den parlamentariske konference for Østersøen har gjort sig til talsmand for. Den integrerende tilgang i EU's havpolitik passer perfekt til den tværsektorielle tilgang i Østersøstrategien og skal gennemføres på en sammenhængende måde;

| 15. | støtter forslaget fra seks Østersøorganisationer (1) om en fempunkts handlingsplan for ren skibsfart i Østersøen (Clean Baltic Shipping). Denne kan samtidig illustrere den integrerende tilgang i Østersøstrategien og være med til at løse en af regionens alvorligste problemer, nemlig skibsfartens tiltagende emissioner af skadelige stoffer. Det anbefales derfor at gøre dette initiativ til et flagskibsprojekt i den planlagte handlingsplan for strategien; |
| --- | --- |

15.

støtter forslaget fra seks Østersøorganisationer (1) om en fempunkts handlingsplan for ren skibsfart i Østersøen (Clean Baltic Shipping). Denne kan samtidig illustrere den integrerende tilgang i Østersøstrategien og være med til at løse en af regionens alvorligste problemer, nemlig skibsfartens tiltagende emissioner af skadelige stoffer. Det anbefales derfor at gøre dette initiativ til et flagskibsprojekt i den planlagte handlingsplan for strategien;

| 16. | konstaterer, at der findes flere gode eksempler på de lokale partnerskabers betydning for en positiv økonomisk og social udvikling. Lokale og regionale partnerskaber mellem den sociale økonomi, private virksomheder og lokale og regionale myndigheder bør derfor stimuleres i Østersøstrategien; |
| --- | --- |

16.

konstaterer, at der findes flere gode eksempler på de lokale partnerskabers betydning for en positiv økonomisk og social udvikling. Lokale og regionale partnerskaber mellem den sociale økonomi, private virksomheder og lokale og regionale myndigheder bør derfor stimuleres i Østersøstrategien;

| 17. | mener, at Kommissionens mål for Østersøstrategien — miljømæssig bæredygtighed, en region med en blomstrende økonomi, en tilgængelig og attraktiv region samt en tryg og sikker region — er gode, om end meget brede. Det vil stille særlige krav til prioritering og fokus i handlingsprogrammerne. Samarbejde med de behørige administrative organer vil blive afgørende for en vellykket strategi, tillige med evnen til at skabe systemer for forvaltning på flere myndighedsniveauer, hvor det regionale og det lokale niveau inddrages i gennemførelsen; |
| --- | --- |

17.

mener, at Kommissionens mål for Østersøstrategien — miljømæssig bæredygtighed, en region med en blomstrende økonomi, en tilgængelig og attraktiv region samt en tryg og sikker region — er gode, om end meget brede. Det vil stille særlige krav til prioritering og fokus i handlingsprogrammerne. Samarbejde med de behørige administrative organer vil blive afgørende for en vellykket strategi, tillige med evnen til at skabe systemer for forvaltning på flere myndighedsniveauer, hvor det regionale og det lokale niveau inddrages i gennemførelsen;

| 18. | understreger, at hvis folk i regionen skal opfatte Østersøstrategien som et fælles projekt og et fælles ansvar, skal båndene mellem folkene i Østersøområdet udbygges yderligere. Dette bør være en grænseoverskridende proces, som involverer borgerne og især de unge. En fremgangsmåde kunne være at kortlægge og forbedre vores gensidige forståelse af historien f.eks. ved i fællesskab at udarbejde en historiebog for Østersøområdet. Målet skulle være at skabe og fastholde en fælles Østersøidentitet. |
| --- | --- |

18.

understreger, at hvis folk i regionen skal opfatte Østersøstrategien som et fælles projekt og et fælles ansvar, skal båndene mellem folkene i Østersøområdet udbygges yderligere. Dette bør være en grænseoverskridende proces, som involverer borgerne og især de unge. En fremgangsmåde kunne være at kortlægge og forbedre vores gensidige forståelse af historien f.eks. ved i fællesskab at udarbejde en historiebog for Østersøområdet. Målet skulle være at skabe og fastholde en fælles Østersøidentitet.

Gennemførelse og styreformer

| 19. | minder om, at der i Østersøregionen allerede findes mange strategier for forskellige politikområder, såvel makroregionale som nationale. Desuden findes der en række eksempler på vellykkede projekter på delområder. Østersøstrategiens store mulighed for at skabe merværdi ligger i en fælles territorial og politisk tilgang, der kan sikre en samlet og effektiv gennemførelse; |
| --- | --- |

19.

minder om, at der i Østersøregionen allerede findes mange strategier for forskellige politikområder, såvel makroregionale som nationale. Desuden findes der en række eksempler på vellykkede projekter på delområder. Østersøstrategiens store mulighed for at skabe merværdi ligger i en fælles territorial og politisk tilgang, der kan sikre en samlet og effektiv gennemførelse;

| 20. | påpeger, at strategien skal udgå fra en bred skare af europæiske, makroregionale, nationale, regionale og lokale aktører, hvis den skal føre til fremskridt, og understreger, at disse aktører skal inddrages fra strategiens udformning til dens gennemførelse; |
| --- | --- |

20.

påpeger, at strategien skal udgå fra en bred skare af europæiske, makroregionale, nationale, regionale og lokale aktører, hvis den skal føre til fremskridt, og understreger, at disse aktører skal inddrages fra strategiens udformning til dens gennemførelse;

| 21. | hilser derfor Kommissionens brede høring om Østersøstrategien velkommen. Der er blevet gennemført værdifulde konferencer og rundbordsdiskussioner. De har vist, at der findes et bredt og dybt engagement i Østersøspørgsmålene, et engagement, som er en vigtig ressource at bygge på i strategiens gennemførelse. Forløbet har også vist, at regionale og lokale myndigheder er nøgleaktører på alle de fire målområder, som er blevet fastlagt; |
| --- | --- |

21.

hilser derfor Kommissionens brede høring om Østersøstrategien velkommen. Der er blevet gennemført værdifulde konferencer og rundbordsdiskussioner. De har vist, at der findes et bredt og dybt engagement i Østersøspørgsmålene, et engagement, som er en vigtig ressource at bygge på i strategiens gennemførelse. Forløbet har også vist, at regionale og lokale myndigheder er nøgleaktører på alle de fire målområder, som er blevet fastlagt;

| 22. | fremhæver, at Østersøstrategiens succes forudsætter, at der er ressourcer til at gennemføre den. Hvis det besluttes, at der ikke skal tilføres nye ressourcer, skal der i stedet frigøres ressourcer gennem omprioritering af de eksisterende ressourcer. Drøftelserne om, hvordan det skal gribes an, skal indledes så hurtigt som muligt med henblik på at opfylde Østersøstrategiens mål og krav. På flere politikområder finder der evalueringer og reformdiskussioner sted, som Østersøstrategiens perspektiver bør inddrages i; |
| --- | --- |

22.

fremhæver, at Østersøstrategiens succes forudsætter, at der er ressourcer til at gennemføre den. Hvis det besluttes, at der ikke skal tilføres nye ressourcer, skal der i stedet frigøres ressourcer gennem omprioritering af de eksisterende ressourcer. Drøftelserne om, hvordan det skal gribes an, skal indledes så hurtigt som muligt med henblik på at opfylde Østersøstrategiens mål og krav. På flere politikområder finder der evalueringer og reformdiskussioner sted, som Østersøstrategiens perspektiver bør inddrages i;

| 23. | påpeger, at selv om man har et bredt kendskab til udfordringerne og også ved, hvilke foranstaltninger der er påkrævet for at håndtere dem, skal vanskelighederne ikke undervurderes. Der synes at være en vis uvilje mod at oprette nye institutioner og tilføre nye ressourcer. Man har i stedet hævdet, at det gælder om at anvende de eksisterende strukturer og ressourcer mere effektivt. Det er et prisværdigt udgangspunkt, men Regionsudvalget påpeger, at det ikke må være en undskyldning for ikke at foretage de omprioriteringer og den indsats, der er nødvendig. Kravene om lederskab og et tydeligt ejerskab bliver derfor særlig store; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at selv om man har et bredt kendskab til udfordringerne og også ved, hvilke foranstaltninger der er påkrævet for at håndtere dem, skal vanskelighederne ikke undervurderes. Der synes at være en vis uvilje mod at oprette nye institutioner og tilføre nye ressourcer. Man har i stedet hævdet, at det gælder om at anvende de eksisterende strukturer og ressourcer mere effektivt. Det er et prisværdigt udgangspunkt, men Regionsudvalget påpeger, at det ikke må være en undskyldning for ikke at foretage de omprioriteringer og den indsats, der er nødvendig. Kravene om lederskab og et tydeligt ejerskab bliver derfor særlig store;

| 24. | understreger, at selv om udgangspunktet har været, at der ikke skal oprettes nye strukturer og organisationer, er der behov for platforme og forummer, hvor strategiens udformning og gennemførelse drøftes, og hvor der træffes relevante beslutninger; |
| --- | --- |

24.

understreger, at selv om udgangspunktet har været, at der ikke skal oprettes nye strukturer og organisationer, er der behov for platforme og forummer, hvor strategiens udformning og gennemførelse drøftes, og hvor der træffes relevante beslutninger;

| 25. | foreslår, at Rådet definerer fælles mål og aktiviteter inden for strategiens rammer og træffer beslutninger desangående. Samtlige beslutninger bør forberedes af arbejdsgruppe under ledelse af Europa-Kommissionen, der omfatter repræsentanter for Østersøregionens regeringer, Europa-Kommissionen, medlemmer af Europa-Parlamentet og folkevalgte repræsentanter for det regionale og lokale niveau, som bl.a. udpeges blandt Regionsudvalgets medlemmer; |
| --- | --- |

25.

foreslår, at Rådet definerer fælles mål og aktiviteter inden for strategiens rammer og træffer beslutninger desangående. Samtlige beslutninger bør forberedes af arbejdsgruppe under ledelse af Europa-Kommissionen, der omfatter repræsentanter for Østersøregionens regeringer, Europa-Kommissionen, medlemmer af Europa-Parlamentet og folkevalgte repræsentanter for det regionale og lokale niveau, som bl.a. udpeges blandt Regionsudvalgets medlemmer;

| 26. | foreslår, at dette arbejde støttes af et Baltic Sea Forum, som mødes en gang om året. I forummet mødes et bredt udsnit af interessenter — udvalgt efter samme principper som de stakeholderkonferencer, der har været afholdt under udarbejdelsen af Østersøstrategien — for at drøfte strategiens udformning og handlingsprogrammernes gennemførelse. På det årlige møde i forummet fremlægges en rapport om opfølgning og resultater baseret på regionale indikatorer og eksempler. Eventuelle ansvarlige for særlige politikområder aflægger rapport. På miljøområdet står f.eks. HELCOM for rapporteringen. Rusland og Norge er også repræsenteret i forummet; |
| --- | --- |

26.

foreslår, at dette arbejde støttes af et Baltic Sea Forum, som mødes en gang om året. I forummet mødes et bredt udsnit af interessenter — udvalgt efter samme principper som de stakeholderkonferencer, der har været afholdt under udarbejdelsen af Østersøstrategien — for at drøfte strategiens udformning og handlingsprogrammernes gennemførelse. På det årlige møde i forummet fremlægges en rapport om opfølgning og resultater baseret på regionale indikatorer og eksempler. Eventuelle ansvarlige for særlige politikområder aflægger rapport. På miljøområdet står f.eks. HELCOM for rapporteringen. Rusland og Norge er også repræsenteret i forummet;

| 27. | mener, at Regionsudvalget bør være repræsenteret i Baltic Sea Forum. Udvalgets allerede eksisterende tværpolitiske gruppe om Østersøpolitik dækker Østersøstrategien tilfredsstillende og fortsætter sit arbejde; |
| --- | --- |

27.

mener, at Regionsudvalget bør være repræsenteret i Baltic Sea Forum. Udvalgets allerede eksisterende tværpolitiske gruppe om Østersøpolitik dækker Østersøstrategien tilfredsstillende og fortsætter sit arbejde;

| 28. | understreger, at selv om Østersøstrategien er en strategi for EU's medlemsstater i regionen, spiller Rusland en vigtig rolle for en vellykket gennemførelse af strategien på størstedelen af de politikområder, den omfatter. Der bør derfor inden for strategiens rammer og i konkrete spørgsmål føres dialog med Rusland på et jævnbyrdigt grundlag og som supplement til den overordnede formelle dialog inden for den nordlige dimensions rammer; |
| --- | --- |

28.

understreger, at selv om Østersøstrategien er en strategi for EU's medlemsstater i regionen, spiller Rusland en vigtig rolle for en vellykket gennemførelse af strategien på størstedelen af de politikområder, den omfatter. Der bør derfor inden for strategiens rammer og i konkrete spørgsmål føres dialog med Rusland på et jævnbyrdigt grundlag og som supplement til den overordnede formelle dialog inden for den nordlige dimensions rammer;

| 29. | konstaterer, at der i hvert land, som omfattes af Østersøstrategien, udpeges en ledende regeringsrepræsentant med særligt ansvar for strategiens gennemførelse. Denne person kan også fungere som kontaktpunkt. Modellen kan svare til den, som har været anvendt for Lissabonstrategiens gennemførelse siden 2005; |
| --- | --- |

29.

konstaterer, at der i hvert land, som omfattes af Østersøstrategien, udpeges en ledende regeringsrepræsentant med særligt ansvar for strategiens gennemførelse. Denne person kan også fungere som kontaktpunkt. Modellen kan svare til den, som har været anvendt for Lissabonstrategiens gennemførelse siden 2005;

| 30. | konstaterer tillige, at projekter, som omfattes af Østersøstrategien, forvaltes inden for strukturfondenes nuværende struktur. Østersøstrategiens prioriteringer integreres i godkendelseskriterierne, og beslutningsorganet følger op på resultaterne. Et særligt ansvar bliver at fremme en række såkaldte flagskibsprojekter, som skal styrke Østersøperspektivet i spørgsmål, som er særlig vigtige for en vellykket gennemførelse af strategien. De bør også have høj synlighed og belyse ambitionen om at gøre Østersøregionen til en »best practice-region«; |
| --- | --- |

30.

konstaterer tillige, at projekter, som omfattes af Østersøstrategien, forvaltes inden for strukturfondenes nuværende struktur. Østersøstrategiens prioriteringer integreres i godkendelseskriterierne, og beslutningsorganet følger op på resultaterne. Et særligt ansvar bliver at fremme en række såkaldte flagskibsprojekter, som skal styrke Østersøperspektivet i spørgsmål, som er særlig vigtige for en vellykket gennemførelse af strategien. De bør også have høj synlighed og belyse ambitionen om at gøre Østersøregionen til en »best practice-region«;

| 31. | fremhæver, at i og med at projekter kommer til at spille en central rolle for gennemførelsen, stilles der særlige krav om en resultatorienteret og effektiv læringsproces for projektansvarlige og interessenter med udgangspunkt i erfaringer fra vellykkede projekter. Et eksempel på fremgangsmåden er den læringsopgave, som er blevet formuleret i Sveriges nationale strategi for strukturfondenes gennemførelse 2007-2013; |
| --- | --- |

31.

fremhæver, at i og med at projekter kommer til at spille en central rolle for gennemførelsen, stilles der særlige krav om en resultatorienteret og effektiv læringsproces for projektansvarlige og interessenter med udgangspunkt i erfaringer fra vellykkede projekter. Et eksempel på fremgangsmåden er den læringsopgave, som er blevet formuleret i Sveriges nationale strategi for strukturfondenes gennemførelse 2007-2013;

| 32. | anbefaler, at de eksisterende samarbejdsorganisationer i Østersøregionen tildeles en særlig rolle, f.eks. gennem deltagelse i Baltic Sea Forum. Organisationerne er en god illustration af den tradition for samarbejde, som i snart 20 år er blevet opbygget i regionen. I organisationerne findes mange eksempler på, hvordan de lande i Østersøregionen, som grænser op til EU, deltager i arbejdet på en konstruktiv og fremgangsrig måde; |
| --- | --- |

32.

anbefaler, at de eksisterende samarbejdsorganisationer i Østersøregionen tildeles en særlig rolle, f.eks. gennem deltagelse i Baltic Sea Forum. Organisationerne er en god illustration af den tradition for samarbejde, som i snart 20 år er blevet opbygget i regionen. I organisationerne findes mange eksempler på, hvordan de lande i Østersøregionen, som grænser op til EU, deltager i arbejdet på en konstruktiv og fremgangsrig måde;

| 33. | gør opmærksom på, at samarbejdet i Østersøregionen også fremgår af regionens tusindvis af venskabsbyforbindelser. De har dels fungeret som udgangspunkt for et tættere samarbejde inden for kommunale og regionale kerneaktiviteter, dels som platform for møder mellem mennesker fra forskellige dele af regionen. Gennem disse møder er der bygget broer og opbygget en fælles bank af viden og forståelse, og der er blevet skabt fælles billeder af historie, udfordringer og problemer; |
| --- | --- |

33.

gør opmærksom på, at samarbejdet i Østersøregionen også fremgår af regionens tusindvis af venskabsbyforbindelser. De har dels fungeret som udgangspunkt for et tættere samarbejde inden for kommunale og regionale kerneaktiviteter, dels som platform for møder mellem mennesker fra forskellige dele af regionen. Gennem disse møder er der bygget broer og opbygget en fælles bank af viden og forståelse, og der er blevet skabt fælles billeder af historie, udfordringer og problemer;

| 34. | anbefaler, at deltagerne i Baltic Sea Forum får et særligt ansvar for at formidle viden og oplysninger om Østersøstrategien til borgerne, uden hvis aktive engagement og medvirken vi ikke kan skabe den fælles bevidsthed, som kræves. |
| --- | --- |

34.

anbefaler, at deltagerne i Baltic Sea Forum får et særligt ansvar for at formidle viden og oplysninger om Østersøstrategien til borgerne, uden hvis aktive engagement og medvirken vi ikke kan skabe den fælles bevidsthed, som kræves.

Et bæredygtigt miljø

| 35. | understreger, at Østersøstrategien skal bygge på eksisterende strategier og initiativer og en dynamisk gennemførelse af disse. Det gælder frem for alt HELCOM's handlingsplan for Østersøen og rammedirektivet om en havstrategi. HELCOM's program har desuden den fordel, at det er blevet godkendt af Rusland; |
| --- | --- |

35.

understreger, at Østersøstrategien skal bygge på eksisterende strategier og initiativer og en dynamisk gennemførelse af disse. Det gælder frem for alt HELCOM's handlingsplan for Østersøen og rammedirektivet om en havstrategi. HELCOM's program har desuden den fordel, at det er blevet godkendt af Rusland;

| 36. | fremhæver, at det overordnede mål bør være en bæredygtig udvikling, som bygger på de tre grundpiller i Lissabonstrategien og Göteborgdagsordenen, nemlig økonomisk, social og miljømæssig bæredygtighed. Strategien skal også klart bygge på den opfattelse, at bæredygtig udvikling ikke er et nulsumsspil, hvor der kun findes vindere og tabere. Helhedsperspektivet skal bevares og bygge på en forståelse af sammenhængen mellem de forskellige politikområder, der tilsammen udgør grundlaget for en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

36.

fremhæver, at det overordnede mål bør være en bæredygtig udvikling, som bygger på de tre grundpiller i Lissabonstrategien og Göteborgdagsordenen, nemlig økonomisk, social og miljømæssig bæredygtighed. Strategien skal også klart bygge på den opfattelse, at bæredygtig udvikling ikke er et nulsumsspil, hvor der kun findes vindere og tabere. Helhedsperspektivet skal bevares og bygge på en forståelse af sammenhængen mellem de forskellige politikområder, der tilsammen udgør grundlaget for en bæredygtig udvikling;

| 37. | understreger, at den dramatiske forværring af den økonomiske situation i Østersøregionen i den seneste tid ikke må medføre, at miljøaspekterne nedtones; |
| --- | --- |

37.

understreger, at den dramatiske forværring af den økonomiske situation i Østersøregionen i den seneste tid ikke må medføre, at miljøaspekterne nedtones;

| 38. | mener, at målet om et bæredygtigt miljø særlig godt illustrerer, hvor vigtigt det er, at Østersøstrategien tager hensyn til Rusland og hele Østersøregionens vandløbsopland, dvs. også Belarus og Ukraine. Det er tilstrækkeligt at minde om spørgsmål om vandrensning, transport, energianvendelse, Kaliningrad og Skt. Petersborg; |
| --- | --- |

38.

mener, at målet om et bæredygtigt miljø særlig godt illustrerer, hvor vigtigt det er, at Østersøstrategien tager hensyn til Rusland og hele Østersøregionens vandløbsopland, dvs. også Belarus og Ukraine. Det er tilstrækkeligt at minde om spørgsmål om vandrensning, transport, energianvendelse, Kaliningrad og Skt. Petersborg;

| 39. | anbefaler, at et mål for arbejdet på miljøområdet bør være at gøre Østersøregionen til en foregangsregion, en »best practice-region« for et bæredygtigt miljø; |
| --- | --- |

39.

anbefaler, at et mål for arbejdet på miljøområdet bør være at gøre Østersøregionen til en foregangsregion, en »best practice-region« for et bæredygtigt miljø;

| 40. | mener, at Østersøen har det særlige problem, at det er et lavvandet indhav med begrænset kontakt med det åbne hav. Da vandet er forholdsvis koldt, nedbrydes kemikalier kun langsomt. Antallet af arter er lavt på grund af brakvandet og det kolde klima, og vandudskiftningen tager lang tid. Det betyder sammenlagt, at det tager ganske lang tid at reducere indholdet af kemikalier eller få styr på overgødskningen; |
| --- | --- |

40.

mener, at Østersøen har det særlige problem, at det er et lavvandet indhav med begrænset kontakt med det åbne hav. Da vandet er forholdsvis koldt, nedbrydes kemikalier kun langsomt. Antallet af arter er lavt på grund af brakvandet og det kolde klima, og vandudskiftningen tager lang tid. Det betyder sammenlagt, at det tager ganske lang tid at reducere indholdet af kemikalier eller få styr på overgødskningen;

| 41. | understreger behovet for en nøje fysisk planlægning af kystområderne i lighed med de forslag, som er fremsat af de 6 regionalt baserede organisationer/netværk i Østersøområdet (BSSSC, B7 Baltic Islands Network, Euroregion Baltic, Baltic Development Forum, CPMR's Østersøkomité, UBC — Union of Baltic Cities). Det skal ske med udgangspunkt i de eksisterende planlægningskompetencer og med fuld respekt for subsidiaritetsprincippet; |
| --- | --- |

41.

understreger behovet for en nøje fysisk planlægning af kystområderne i lighed med de forslag, som er fremsat af de 6 regionalt baserede organisationer/netværk i Østersøområdet (BSSSC, B7 Baltic Islands Network, Euroregion Baltic, Baltic Development Forum, CPMR's Østersøkomité, UBC — Union of Baltic Cities). Det skal ske med udgangspunkt i de eksisterende planlægningskompetencer og med fuld respekt for subsidiaritetsprincippet;

| 42. | anser det for nødvendigt, at udslippet af drivhusgasser mindskes gennem anvendelse af vedvarende og mere miljøvenlig energi samt en mere effektiv rensning af udslip. Udslip fra land-, sø- og flytransporter skal reduceres til et bæredygtigt niveau; |
| --- | --- |

42.

anser det for nødvendigt, at udslippet af drivhusgasser mindskes gennem anvendelse af vedvarende og mere miljøvenlig energi samt en mere effektiv rensning af udslip. Udslip fra land-, sø- og flytransporter skal reduceres til et bæredygtigt niveau;

| 43. | påpeger, at et af de alvorligste problemer i Østersøregionen er overgødskning. HELCOM's handlingsplan for Østersøen har som mål, at Østersøens miljøstatus skal være god i 2021. Når det gælder overgødskning, er dette et ambitiøst mål. I starten kan der opnås vigtige resultater med rimelige omkostninger gennem foranstaltninger rettet mod de største udslip. Efterhånden vil marginalomkostningerne ved foranstaltningerne stige, samtidig med de stigende krav til bæredygtighed; |
| --- | --- |

43.

påpeger, at et af de alvorligste problemer i Østersøregionen er overgødskning. HELCOM's handlingsplan for Østersøen har som mål, at Østersøens miljøstatus skal være god i 2021. Når det gælder overgødskning, er dette et ambitiøst mål. I starten kan der opnås vigtige resultater med rimelige omkostninger gennem foranstaltninger rettet mod de største udslip. Efterhånden vil marginalomkostningerne ved foranstaltningerne stige, samtidig med de stigende krav til bæredygtighed;

| 44. | understreger i forbindelse med det igangværende eftersyn af den fælles landbrugspolitik, at de miljømæssige konsekvenser bør tydeliggøres og tages med i betragtning. En anden foranstaltning, som anbefales, er forbud mod fosfater i rengøringsmidler. Et sådant forbud er allerede gennemført i Tyskland, Sverige og andre medlemsstater, især for vaskemidler til husholdningsbrug. Der er nu behov for at revidere direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 og forordning (EF) nr. 648/2004 af 31. marts 2004 for på EU-niveau at forbyde anvendelse af dette stof i alle vaskemidler, herunder rengøringsmidler til industrielt brug og til opvaskemaskiner. En mere effektiv fjernelse af fosfater i spildevand ville også give gode resultater; |
| --- | --- |

44.

understreger i forbindelse med det igangværende eftersyn af den fælles landbrugspolitik, at de miljømæssige konsekvenser bør tydeliggøres og tages med i betragtning. En anden foranstaltning, som anbefales, er forbud mod fosfater i rengøringsmidler. Et sådant forbud er allerede gennemført i Tyskland, Sverige og andre medlemsstater, især for vaskemidler til husholdningsbrug. Der er nu behov for at revidere direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 og forordning (EF) nr. 648/2004 af 31. marts 2004 for på EU-niveau at forbyde anvendelse af dette stof i alle vaskemidler, herunder rengøringsmidler til industrielt brug og til opvaskemaskiner. En mere effektiv fjernelse af fosfater i spildevand ville også give gode resultater;

| 45. | mener, at søtransport fortsat vil spille en afgørende rolle for økonomisk integration i Østersøregionen, men der skal tages hånd om de voksende miljøkonsekvenser. HELCOM's handlingsplan danner et godt grundlag, og der er flere omkostningseffektive foranstaltninger, der kunne vedtages. Først og fremmest skal svovl- og kvælstofoxiderne reduceres. På rundbordskonferencen i Gdansk i oktober 2008 fremsattes flere forslag, f.eks. om at forbyde skibe, som ikke opfylder de gældende søsikkerhedskrav (de såkaldte »substandard ships«). Et andet skridt kunne være at indføre handel med emissionsrettigheder for svovl- og kvælstofoxider for skibe efter samme model som gælder for landbaserede aktiviteter. Desuden bør kobber forbydes i væksthæmmende systemer for skibe og både, og skibenes mulighed for at anvende landstrøm, når de ligger i havn, bør forbedres; |
| --- | --- |

45.

mener, at søtransport fortsat vil spille en afgørende rolle for økonomisk integration i Østersøregionen, men der skal tages hånd om de voksende miljøkonsekvenser. HELCOM's handlingsplan danner et godt grundlag, og der er flere omkostningseffektive foranstaltninger, der kunne vedtages. Først og fremmest skal svovl- og kvælstofoxiderne reduceres. På rundbordskonferencen i Gdansk i oktober 2008 fremsattes flere forslag, f.eks. om at forbyde skibe, som ikke opfylder de gældende søsikkerhedskrav (de såkaldte »substandard ships«). Et andet skridt kunne være at indføre handel med emissionsrettigheder for svovl- og kvælstofoxider for skibe efter samme model som gælder for landbaserede aktiviteter. Desuden bør kobber forbydes i væksthæmmende systemer for skibe og både, og skibenes mulighed for at anvende landstrøm, når de ligger i havn, bør forbedres;

| 46. | påpeger, at bedre vandrensning også er et vigtigt område, hvor kommunal og regional kompetence spiller en central rolle. Her kan nævnes det Water Users Partnership, som Euroregion Baltic fremhæver i sit bidrag til høringerne om Østersøstrategien, og som tager udgangspunkt i bedre forvaltning af vandressourcerne; |
| --- | --- |

46.

påpeger, at bedre vandrensning også er et vigtigt område, hvor kommunal og regional kompetence spiller en central rolle. Her kan nævnes det Water Users Partnership, som Euroregion Baltic fremhæver i sit bidrag til høringerne om Østersøstrategien, og som tager udgangspunkt i bedre forvaltning af vandressourcerne;

| 47. | understreger, at fiskebestanden ikke bare skal bevares på det nuværende niveau, men genopbygges. Forvaltningen af fiskebestanden skal ske på grundlag af miljøvenlige principper, der er tilpasset Østersøens skrøbelige økosystem. Regionsudvalget glæder sig i denne sammenhæng over, at særkendet ved Østersøens fiskeressourcer anerkendes i forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger; fremhæver især, at denne forordning, der blevet vedtaget efter et bredt samråd med de berørte aktører, siden januar 2006 har forenklet forvaltningen af fiskeressourcerne i Østersøen betydeligt og gjort det muligt at erstatte den multilaterale fiskeriforvaltning mellem landene omkring Østersøen inden for den internationale fiskerikommission for Østersøen (IBSFC) med en bilateral forvaltning (EU og den Russiske Føderation); |
| --- | --- |

47.

understreger, at fiskebestanden ikke bare skal bevares på det nuværende niveau, men genopbygges. Forvaltningen af fiskebestanden skal ske på grundlag af miljøvenlige principper, der er tilpasset Østersøens skrøbelige økosystem. Regionsudvalget glæder sig i denne sammenhæng over, at særkendet ved Østersøens fiskeressourcer anerkendes i forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger; fremhæver især, at denne forordning, der blevet vedtaget efter et bredt samråd med de berørte aktører, siden januar 2006 har forenklet forvaltningen af fiskeressourcerne i Østersøen betydeligt og gjort det muligt at erstatte den multilaterale fiskeriforvaltning mellem landene omkring Østersøen inden for den internationale fiskerikommission for Østersøen (IBSFC) med en bilateral forvaltning (EU og den Russiske Føderation);

| 48. | påpeger, at turismen, der betragtes som et vigtigt indslag i en Østersøregion med en blomstrende økonomi, også skal være miljømæssigt bæredygtig. Et godt og uberørt miljø er en vigtig del af det billede, som skal trække turisme til regionen, men der er samtidig risiko for, at turismen slider på miljøet og underminerer dette billede. |
| --- | --- |

48.

påpeger, at turismen, der betragtes som et vigtigt indslag i en Østersøregion med en blomstrende økonomi, også skal være miljømæssigt bæredygtig. Et godt og uberørt miljø er en vigtig del af det billede, som skal trække turisme til regionen, men der er samtidig risiko for, at turismen slider på miljøet og underminerer dette billede.

En region med en blomstrende økonomi

| 49. | konstaterer, at Østersøregionens økonomier efter lang tid med stærk vækst nu er gået ind i en periode med dyb lavkonjunktur. Der stilles krav om akut indsats, men det strategiske perspektiv, som er Østersøstrategiens udgangspunkt, må ikke samtidig gå tabt. Forandring er en integreret del af økonomisk udvikling, og selv om de akutte problemer overskygger det strategiske perspektiv, er demografisk udvikling og international konkurrence stadig gennemgående udfordringer i kølvandet på globaliseringen; |
| --- | --- |

49.

konstaterer, at Østersøregionens økonomier efter lang tid med stærk vækst nu er gået ind i en periode med dyb lavkonjunktur. Der stilles krav om akut indsats, men det strategiske perspektiv, som er Østersøstrategiens udgangspunkt, må ikke samtidig gå tabt. Forandring er en integreret del af økonomisk udvikling, og selv om de akutte problemer overskygger det strategiske perspektiv, er demografisk udvikling og international konkurrence stadig gennemgående udfordringer i kølvandet på globaliseringen;

| 50. | understreger, at der stadig skal arbejdes på at gennemføre det indre marked i Østersøregionen fuldt ud på en effektiv og samordnet måde. Det er vigtigt for Østersøregionens succes som en region med en blomstrende økonomi. Det er i første omgang de små og mellemstore virksomheder, der rammes af handelshindringer og besværlig bureaukratisk forvaltning. Forskellige fortolkninger af bestemmelser kan skabe nye regionale handelshindringer. Landenes forvaltninger og domstole skal have mere viden om det indre marked. Det er vigtigt at have forummer for koordinering og udveksling af erfaringer. I den forbindelse henvises der til online-netværket SOLVIT (http://ec.europa.eu/solvit/) som »help desk« for problemer med gennemførelsen af reglerne for det indre marked; |
| --- | --- |

50.

understreger, at der stadig skal arbejdes på at gennemføre det indre marked i Østersøregionen fuldt ud på en effektiv og samordnet måde. Det er vigtigt for Østersøregionens succes som en region med en blomstrende økonomi. Det er i første omgang de små og mellemstore virksomheder, der rammes af handelshindringer og besværlig bureaukratisk forvaltning. Forskellige fortolkninger af bestemmelser kan skabe nye regionale handelshindringer. Landenes forvaltninger og domstole skal have mere viden om det indre marked. Det er vigtigt at have forummer for koordinering og udveksling af erfaringer. I den forbindelse henvises der til online-netværket SOLVIT (http://ec.europa.eu/solvit/) som »help desk« for problemer med gennemførelsen af reglerne for det indre marked;

| 51. | understreger, at iværksættervirksomhed, især i små og mellemstore virksomheder, er en forudsætning for økonomisk velstand i Østersøregionen. Iværksætterånd og iværksættervirksomhed skal derfor støttes, og SMV'ers adgang til risikovillig kapital bør forbedres; |
| --- | --- |

51.

understreger, at iværksættervirksomhed, især i små og mellemstore virksomheder, er en forudsætning for økonomisk velstand i Østersøregionen. Iværksætterånd og iværksættervirksomhed skal derfor støttes, og SMV'ers adgang til risikovillig kapital bør forbedres;

| 52. | anbefaler, at der gøres en indsats for at lette adgangen til risikovillig kapital for etablering af nye virksomheder, især de såkaldte »igangsættertilskud« (»seed money«). Der bør også gøres noget for at tilskynde til iværksættervirksomhed, især blandt unge iværksættere; |
| --- | --- |

52.

anbefaler, at der gøres en indsats for at lette adgangen til risikovillig kapital for etablering af nye virksomheder, især de såkaldte »igangsættertilskud« (»seed money«). Der bør også gøres noget for at tilskynde til iværksættervirksomhed, især blandt unge iværksættere;

| 53. | konstaterer, at etablering af nye virksomheder ofte handler om markedsføring af innovationer, hvad enten de er højteknologiske eller ej. Regionsudvalget anbefaler derfor, at Østersøstrategien tager spørgsmål op som koordineret klyngepolitik, koordinerede innovationssystemer, innovationsprogrammer og flagskibsprojekter. Aktørerne bør gives større mulighed for at søge om forsknings- og udviklingsstøtte i andre Østersølande end deres eget; |
| --- | --- |

53.

konstaterer, at etablering af nye virksomheder ofte handler om markedsføring af innovationer, hvad enten de er højteknologiske eller ej. Regionsudvalget anbefaler derfor, at Østersøstrategien tager spørgsmål op som koordineret klyngepolitik, koordinerede innovationssystemer, innovationsprogrammer og flagskibsprojekter. Aktørerne bør gives større mulighed for at søge om forsknings- og udviklingsstøtte i andre Østersølande end deres eget;

| 54. | minder desuden om, at holdningerne til iværksættervirksomhed udvikles på et tidligt stadium. Der bør derfor undervises og uddannes i iværksættervirksomhed i skolen og på universiteter og højere læreanstalter; |
| --- | --- |

54.

minder desuden om, at holdningerne til iværksættervirksomhed udvikles på et tidligt stadium. Der bør derfor undervises og uddannes i iværksættervirksomhed i skolen og på universiteter og højere læreanstalter;

| 55. | foreslår, at de lande, der indgår i Østersøstrategien, udarbejder fælles programmer for en mere bæredygtig turisme i regionen. I den sammenhæng bør især naturværdierne, miljøet og den rige historie- og kulturarv fremhæves; |
| --- | --- |

55.

foreslår, at de lande, der indgår i Østersøstrategien, udarbejder fælles programmer for en mere bæredygtig turisme i regionen. I den sammenhæng bør især naturværdierne, miljøet og den rige historie- og kulturarv fremhæves;

| 56. | påpeger, at Østersøregionen har en stor rigdom på råvarer, især i form af mineraler og skovråvarer. Det bør overvejes at udforme en særskilt mineralstrategi for Østersøregionen under hensyntagen til forslaget til et direktiv om rammebestemmelser om beskyttelse af jordbunden (KOM(2006) 232 endelig) (jf. Regionsudvalgets udtalelse CdR 321/2006), som opstiller fælles bestemmelser for jordbundsbeskyttelse, men som samtidig giver medlemsstaterne stor fleksibilitet med hensyn til, hvordan målene nås (krav om at nå resultater, men frit valg af instrumenter). Det er en vigtig forudsætning for økonomisk blomstring, at råvareressourcerne kan udvindes og forvaltes på en bæredygtig og effektiv måde. Det stiller store krav til en infrastruktur for bæredygtig transport; |
| --- | --- |

56.

påpeger, at Østersøregionen har en stor rigdom på råvarer, især i form af mineraler og skovråvarer. Det bør overvejes at udforme en særskilt mineralstrategi for Østersøregionen under hensyntagen til forslaget til et direktiv om rammebestemmelser om beskyttelse af jordbunden (KOM(2006) 232 endelig) (jf. Regionsudvalgets udtalelse CdR 321/2006), som opstiller fælles bestemmelser for jordbundsbeskyttelse, men som samtidig giver medlemsstaterne stor fleksibilitet med hensyn til, hvordan målene nås (krav om at nå resultater, men frit valg af instrumenter). Det er en vigtig forudsætning for økonomisk blomstring, at råvareressourcerne kan udvindes og forvaltes på en bæredygtig og effektiv måde. Det stiller store krav til en infrastruktur for bæredygtig transport;

| 57. | slår fast, at energispørgsmålene er og bliver centrale for Østersøregionens økonomiske udvikling. Satsning på øget energieffektivitet er en vigtig del, men en sikker og stabil adgang til energiråvarer og elektricitet er afgørende. Af historiske grunde er de baltiske lande stadig knyttet til det russiske elnet. De bør i stedet integreres i et nordisk og europæisk elnet og indgå i et energimarked for EU og Østersøregionen. Det kræver tilslutninger, tilpasset lovgivning og infrastruktursatsninger; |
| --- | --- |

57.

slår fast, at energispørgsmålene er og bliver centrale for Østersøregionens økonomiske udvikling. Satsning på øget energieffektivitet er en vigtig del, men en sikker og stabil adgang til energiråvarer og elektricitet er afgørende. Af historiske grunde er de baltiske lande stadig knyttet til det russiske elnet. De bør i stedet integreres i et nordisk og europæisk elnet og indgå i et energimarked for EU og Østersøregionen. Det kræver tilslutninger, tilpasset lovgivning og infrastruktursatsninger;

| 58. | fremhæver, at arbejdskraftens bevægelighed er en vigtig del af integrationen i Østersøregionen. En konsekvent gennemførelse af den frie bevægelighed for personer er vigtig; |
| --- | --- |

58.

fremhæver, at arbejdskraftens bevægelighed er en vigtig del af integrationen i Østersøregionen. En konsekvent gennemførelse af den frie bevægelighed for personer er vigtig;

| 59. | er enig med netværket af fagforeninger i Østersøområdet (BASTUN) i, at den sociale dimension bør indgå i Østersøstrategien. Strategien skal bruges til at etablere retfærdige og velfungerende arbejdsmarkeder i regionen. Anstændige arbejdsvilkår bør betragtes som væsentlige for regionens konkurrenceevne og er et stadig større trumfkort i kampen om højt kvalificeret arbejdskraft; |
| --- | --- |

59.

er enig med netværket af fagforeninger i Østersøområdet (BASTUN) i, at den sociale dimension bør indgå i Østersøstrategien. Strategien skal bruges til at etablere retfærdige og velfungerende arbejdsmarkeder i regionen. Anstændige arbejdsvilkår bør betragtes som væsentlige for regionens konkurrenceevne og er et stadig større trumfkort i kampen om højt kvalificeret arbejdskraft;

| 60. | gør opmærksom på, at viden kommer til at spille en central rolle for fremtidens konkurrenceevne og økonomiske udvikling og dermed også den såkaldte femte frihed, den frie bevægelighed for viden. Studerendes mobilitet inden for Østersøregionen er et vigtigt aspekt. I dag er den ikke i første omgang rettet mod regionen. Andelen af studerende, som vælger at studere i Østersøregionen, er lavt, selv om det er et vigtigt led i en tættere økonomisk integration. Studier i Østersøregionen opleves tilsyneladende ikke som et ekstra plus for karrieren. En vigtig opgave for Østersøstrategien er at analysere, hvorfor det er sådan, og hvad der kan gøres, for at studier i andre Østersølande kommer til at fremstå som et attraktivt alternativ. Det handler om studiernes kvalitet og sandsynligvis også om sprog; |
| --- | --- |

60.

gør opmærksom på, at viden kommer til at spille en central rolle for fremtidens konkurrenceevne og økonomiske udvikling og dermed også den såkaldte femte frihed, den frie bevægelighed for viden. Studerendes mobilitet inden for Østersøregionen er et vigtigt aspekt. I dag er den ikke i første omgang rettet mod regionen. Andelen af studerende, som vælger at studere i Østersøregionen, er lavt, selv om det er et vigtigt led i en tættere økonomisk integration. Studier i Østersøregionen opleves tilsyneladende ikke som et ekstra plus for karrieren. En vigtig opgave for Østersøstrategien er at analysere, hvorfor det er sådan, og hvad der kan gøres, for at studier i andre Østersølande kommer til at fremstå som et attraktivt alternativ. Det handler om studiernes kvalitet og sandsynligvis også om sprog;

| 61. | opfatter forskeres og forskningsresultaters bevægelighed som en vigtig faktor for en god udvikling i Østersøregionen. Adgang til interessante projekter og finansiering er afgørende for en øget mobilitet blandt forskere. Der bør udvikles samarbejde mellem forskellige aktører som universiteter og højere læreanstalter, men også mellem den akademiske verden, erhvervslivet og offentlige aktører inden for rammerne af den såkaldte »triple helix«-model. |
| --- | --- |

61.

opfatter forskeres og forskningsresultaters bevægelighed som en vigtig faktor for en god udvikling i Østersøregionen. Adgang til interessante projekter og finansiering er afgørende for en øget mobilitet blandt forskere. Der bør udvikles samarbejde mellem forskellige aktører som universiteter og højere læreanstalter, men også mellem den akademiske verden, erhvervslivet og offentlige aktører inden for rammerne af den såkaldte »triple helix«-model.

En tilgængelig og attraktiv region

| 62. | understreger, at bestræbelserne på at gøre Østersøregionen til en tilgængelig og attraktiv region bør tage udgangspunkt i, at det både handler om fysisk infrastruktur, f.eks. transportsystemer, og vidensbaseret infrastruktur for overførsel af viden, information, tjenester osv. Det handler endvidere i særlig høj grad om at sammenkoble nationale strukturer og systemer til et regionalt system. Der er i dag en tendens til, at infrastrukturplanlægningen stopper ved grænsen. Endelig må perspektivet være at skabe en integreret Østersøregion, hvilket forudsætter, at de øst-vestlige perspektiver er lige så vigtige som det nord-sydlige perspektiv. Øst-vestlige transportkorridorer er også en åbning til markederne øst og sydøst for regionen; |
| --- | --- |

62.

understreger, at bestræbelserne på at gøre Østersøregionen til en tilgængelig og attraktiv region bør tage udgangspunkt i, at det både handler om fysisk infrastruktur, f.eks. transportsystemer, og vidensbaseret infrastruktur for overførsel af viden, information, tjenester osv. Det handler endvidere i særlig høj grad om at sammenkoble nationale strukturer og systemer til et regionalt system. Der er i dag en tendens til, at infrastrukturplanlægningen stopper ved grænsen. Endelig må perspektivet være at skabe en integreret Østersøregion, hvilket forudsætter, at de øst-vestlige perspektiver er lige så vigtige som det nord-sydlige perspektiv. Øst-vestlige transportkorridorer er også en åbning til markederne øst og sydøst for regionen;

| 63. | peger på, at det territoriale mønster i Østersøregionen er meget skævt med meget tyndtbefolkede områder i nord og mere tætbefolkede i syd. Afstandene mellem befolkningscentrene er store i nord, og transportnettet er sparsomt; forbindelsen mellem de baltiske lande, de nordligste regioner og de centrale regioner i Østersøområdet skal forbedres og tilsluttes de transeuropæiske net. Særligt påtrængende er det, at jernbanekapaciteten udbygges; |
| --- | --- |

63.

peger på, at det territoriale mønster i Østersøregionen er meget skævt med meget tyndtbefolkede områder i nord og mere tætbefolkede i syd. Afstandene mellem befolkningscentrene er store i nord, og transportnettet er sparsomt; forbindelsen mellem de baltiske lande, de nordligste regioner og de centrale regioner i Østersøområdet skal forbedres og tilsluttes de transeuropæiske net. Særligt påtrængende er det, at jernbanekapaciteten udbygges;

| 64. | mener, at der for at fremskynde integrationen i langt højere grad end hidtil bør foretages en samlet planlægning af grænseoverskridende transportstrømme. Gevinsterne i form af bedre transportstrømme vil eksempelvis være store, hvis jernbanetransporter koordineres bedre, og hvis EU-direktiverne om jernbanesektoren fortolkes på en mere samordnet måde; |
| --- | --- |

64.

mener, at der for at fremskynde integrationen i langt højere grad end hidtil bør foretages en samlet planlægning af grænseoverskridende transportstrømme. Gevinsterne i form af bedre transportstrømme vil eksempelvis være store, hvis jernbanetransporter koordineres bedre, og hvis EU-direktiverne om jernbanesektoren fortolkes på en mere samordnet måde;

| 65. | fremdrager, at et regionalt transportsystem i Østersøregionen er kendetegnet ved, at alle transportmidler vil være lige vigtige. Transporterne vil foregå til lands og til søs, f.eks. godstransport ad jernbane og korte søtransporter, men der vil også være lufttransport. Derfor er det vigtigt at tænke i transportkorridorer med smidige overgange mellem transportformer, dvs. intermodalitet. Det stiller store krav til logistik og til bæredygtighedsaspekterne, som ikke må træde i baggrunden; |
| --- | --- |

65.

fremdrager, at et regionalt transportsystem i Østersøregionen er kendetegnet ved, at alle transportmidler vil være lige vigtige. Transporterne vil foregå til lands og til søs, f.eks. godstransport ad jernbane og korte søtransporter, men der vil også være lufttransport. Derfor er det vigtigt at tænke i transportkorridorer med smidige overgange mellem transportformer, dvs. intermodalitet. Det stiller store krav til logistik og til bæredygtighedsaspekterne, som ikke må træde i baggrunden;

| 66. | understreger, at det bliver en vigtig opgave at starte med de eksisterende systemer og anvende dem bedre. Flaskehalse skal kortlægges og håndteres. Transnationale, nationale, regionale og lokale transportsystemer skal kobles sammen; |
| --- | --- |

66.

understreger, at det bliver en vigtig opgave at starte med de eksisterende systemer og anvende dem bedre. Flaskehalse skal kortlægges og håndteres. Transnationale, nationale, regionale og lokale transportsystemer skal kobles sammen;

| 67. | mener, at de grænseoverskridende dele af de europæiske transportnet hurtigst muligt skal udbygges med fokus på forbedret »modalitet« og samarbejde inden for konkurrencedygtige logistiske net; |
| --- | --- |

67.

mener, at de grænseoverskridende dele af de europæiske transportnet hurtigst muligt skal udbygges med fokus på forbedret »modalitet« og samarbejde inden for konkurrencedygtige logistiske net;

| 68. | fremhæver, at selv om land- og søtransport bliver rygraden i transportsystemerne for godstransport og for størstedelen af persontransporten, må man ikke glemme flytrafikkens betydning for menneskers mobilitet inden for regionen. Der er også behov for at udbygge infrastrukturen for lufttransport, ikke mindst når det gælder regionale lufthavne; |
| --- | --- |

68.

fremhæver, at selv om land- og søtransport bliver rygraden i transportsystemerne for godstransport og for størstedelen af persontransporten, må man ikke glemme flytrafikkens betydning for menneskers mobilitet inden for regionen. Der er også behov for at udbygge infrastrukturen for lufttransport, ikke mindst når det gælder regionale lufthavne;

| 69. | peger på den betydning, som en infrastruktursatsning som Øresundsbroen har haft for den regionale økonomi, og på dens fjernelse af en flaskehals. En bro over Fehmern Bælt vil også få en vigtig rolle, og den bør bygges så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

69.

peger på den betydning, som en infrastruktursatsning som Øresundsbroen har haft for den regionale økonomi, og på dens fjernelse af en flaskehals. En bro over Fehmern Bælt vil også få en vigtig rolle, og den bør bygges så hurtigt som muligt;

| 70. | gør opmærksom på, at man ved siden af investeringer i fysisk infrastruktur bør prioritere udbygningen af en fungerende og integreret vidensbaseret infrastruktur, f.eks. for informations- og kommunikationsteknologi (ikt). Satsninger af denne type vil være særlig vigtige for den fremtidige konkurrenceevne og udvikling og vil kræve investeringer i såvel software som hardware. Til sidstnævnte kategori hører fortsat udbygning af bredbånd, som kan blive et flagskibsprojekt for regionen. Der bør etableres et regionalt tilsyn for at sikre gennemsigtighed og koordination. Leverandørneutralitet er vigtig for at hindre, at bredbåndsudbygningen bliver afhængig af specifikke leverandører og fører til lokale eller regionale monopoler. Softwareinfrastrukturen består bl.a. af fælles standarder for eksempelvis elektronisk identifikation i hele Østersøregionen. Dette er en forudsætning for handel med it-baserede tjenester. |
| --- | --- |

70.

gør opmærksom på, at man ved siden af investeringer i fysisk infrastruktur bør prioritere udbygningen af en fungerende og integreret vidensbaseret infrastruktur, f.eks. for informations- og kommunikationsteknologi (ikt). Satsninger af denne type vil være særlig vigtige for den fremtidige konkurrenceevne og udvikling og vil kræve investeringer i såvel software som hardware. Til sidstnævnte kategori hører fortsat udbygning af bredbånd, som kan blive et flagskibsprojekt for regionen. Der bør etableres et regionalt tilsyn for at sikre gennemsigtighed og koordination. Leverandørneutralitet er vigtig for at hindre, at bredbåndsudbygningen bliver afhængig af specifikke leverandører og fører til lokale eller regionale monopoler. Softwareinfrastrukturen består bl.a. af fælles standarder for eksempelvis elektronisk identifikation i hele Østersøregionen. Dette er en forudsætning for handel med it-baserede tjenester.

En tryg og sikker region

| 71. | understreger, at Østersøen er og fortsat vil være et af verdens mest trafikerede indhave. Det besejles dagligt af 2 000 skibe. Selv om lavkonjunkturen vil sætte sine spor, vil tendensen være, at antallet øges. Desuden er Østersøen, bortset fra det russiske territorialfarvand, af FN's søfartsorganisation IMO blevet klassificeret som særlig følsomt havområde, hvilket indebærer muligheder for at vedtage beskyttelsesforanstaltninger over for trafikken i Østersøen; |
| --- | --- |

71.

understreger, at Østersøen er og fortsat vil være et af verdens mest trafikerede indhave. Det besejles dagligt af 2 000 skibe. Selv om lavkonjunkturen vil sætte sine spor, vil tendensen være, at antallet øges. Desuden er Østersøen, bortset fra det russiske territorialfarvand, af FN's søfartsorganisation IMO blevet klassificeret som særlig følsomt havområde, hvilket indebærer muligheder for at vedtage beskyttelsesforanstaltninger over for trafikken i Østersøen;

| 72. | fremfører, at øget trafik stiller krav om fælles beredskab og øget reaktionskapacitet. Det har ført til det drastiske udsagn, at det relevante spørgsmål ikke er om, men hvornår der indtræffer en større ulykke i Østersøen. Følgerne vil da blive grænseoverskridende og medføre krav om øget grænseoverskridende beredskab og reaktionskapacitet; |
| --- | --- |

72.

fremfører, at øget trafik stiller krav om fælles beredskab og øget reaktionskapacitet. Det har ført til det drastiske udsagn, at det relevante spørgsmål ikke er om, men hvornår der indtræffer en større ulykke i Østersøen. Følgerne vil da blive grænseoverskridende og medføre krav om øget grænseoverskridende beredskab og reaktionskapacitet;

| 73. | anbefaler et koordineret beredskab og en koordineret struktur, der skal sikre en effektiv indsats. Lokale og regionale perspektiver skal integreres fra starten. Regionsudvalget foreslår, at man gennemfører »Baltic Master Project Action Plan« gennem forebyggende beredskabsplanlægning, udvikling og styrkelse af kystplanlægningen i hele Østersøregionen samt bedre overvågning af skibes bevægelser i Østersøen. Udvalget henleder i denne sammenhæng opmærksomheden på forordningen om olietankskibe med enkeltskrog (2) og glæder sig over Europa-Parlamentets vedtagelse af den tredje lovpakke om søfartssikkerhed — den såkaldte Erika III-pakke — den 11. marts 2009. Pakken, som træder i kraft 2012, omhandler ikke bare erstatning til passagerer, men også inspektioner, fiskefartøjers udrustning med automatiske identifikations- og sporingssystemer (AIS), havnestatskontrol, skibsforsikringer, undersøgelser efter ulykker og valg af den myndighed, der skal træffe beslutning om nødhavn for skibe i havsnød. Udvalget understreger dog behovet for at udvide den kapacitet til at overvåge transporter, som findes i den finske bugt, til at omfatte hele Østersøen. Endvidere anbefales det, at der skabes en fælles mekanisme til at overvåge, at bestemmelserne overholdes; |
| --- | --- |

73.

anbefaler et koordineret beredskab og en koordineret struktur, der skal sikre en effektiv indsats. Lokale og regionale perspektiver skal integreres fra starten. Regionsudvalget foreslår, at man gennemfører »Baltic Master Project Action Plan« gennem forebyggende beredskabsplanlægning, udvikling og styrkelse af kystplanlægningen i hele Østersøregionen samt bedre overvågning af skibes bevægelser i Østersøen. Udvalget henleder i denne sammenhæng opmærksomheden på forordningen om olietankskibe med enkeltskrog (2) og glæder sig over Europa-Parlamentets vedtagelse af den tredje lovpakke om søfartssikkerhed — den såkaldte Erika III-pakke — den 11. marts 2009. Pakken, som træder i kraft 2012, omhandler ikke bare erstatning til passagerer, men også inspektioner, fiskefartøjers udrustning med automatiske identifikations- og sporingssystemer (AIS), havnestatskontrol, skibsforsikringer, undersøgelser efter ulykker og valg af den myndighed, der skal træffe beslutning om nødhavn for skibe i havsnød. Udvalget understreger dog behovet for at udvide den kapacitet til at overvåge transporter, som findes i den finske bugt, til at omfatte hele Østersøen. Endvidere anbefales det, at der skabes en fælles mekanisme til at overvåge, at bestemmelserne overholdes;

| 74. | understreger, at folkesundhed er et andet vigtigt spørgsmål, der skal tages op i Østersøstrategien. Problemerne kan skyldes de hurtige økonomiske forandringer, der får unge til at flytte fra landsbyen til byen. Store kløfter mellem befolkningsgrupper, hvor fattigdommen kan øges også blandt børn, er og forbliver et stort socialt problem. Udstødelse, som fører til alkohol- og narkotikamisbrug og livsstilrelaterede sundhedsproblemer, er andre sociale problemer, som også bør håndteres og koordineres på regional basis; |
| --- | --- |

74.

understreger, at folkesundhed er et andet vigtigt spørgsmål, der skal tages op i Østersøstrategien. Problemerne kan skyldes de hurtige økonomiske forandringer, der får unge til at flytte fra landsbyen til byen. Store kløfter mellem befolkningsgrupper, hvor fattigdommen kan øges også blandt børn, er og forbliver et stort socialt problem. Udstødelse, som fører til alkohol- og narkotikamisbrug og livsstilrelaterede sundhedsproblemer, er andre sociale problemer, som også bør håndteres og koordineres på regional basis;

| 75. | anser det for særlig vigtigt, at folkesundhedsarbejdet sker i samarbejde med de lande i Østersøregionen, som grænser op til EU. I Rusland, Belarus og Ukraine er der store problemer på folkesundhedsområdet. Et vigtigt udgangspunkt må være den nordlige dimension og det partnerskab (NDPHS) om folkesundhed og social velfærd, som den indeholder. Dette partnerskab bør være et vigtigt udgangspunkt, og opmærksomheden om det bør øges; |
| --- | --- |

75.

anser det for særlig vigtigt, at folkesundhedsarbejdet sker i samarbejde med de lande i Østersøregionen, som grænser op til EU. I Rusland, Belarus og Ukraine er der store problemer på folkesundhedsområdet. Et vigtigt udgangspunkt må være den nordlige dimension og det partnerskab (NDPHS) om folkesundhed og social velfærd, som den indeholder. Dette partnerskab bør være et vigtigt udgangspunkt, og opmærksomheden om det bør øges;

| 76. | påpeger, at førsteprioritet for NDPHS er at mindske spredningen af smitsomme sygdomme som f.eks. HIV/AIDS, tuberkulose og antibiotikaresistente mikroorganismer. En anden prioritet er at øge indbyggernes sociale trivsel; |
| --- | --- |

76.

påpeger, at førsteprioritet for NDPHS er at mindske spredningen af smitsomme sygdomme som f.eks. HIV/AIDS, tuberkulose og antibiotikaresistente mikroorganismer. En anden prioritet er at øge indbyggernes sociale trivsel;

| 77. | minder om, at organiseret kriminalitet er en alvorlig trussel mod tryghed og sikkerhed i Østersøregionen. De kriminelle netværk bliver stadig mere sofistikerede og handler på tværs af grænserne. Landene rundt om Østersøen skal fortsat stå samlet i kampen mod organiseret kriminalitet, narkotikasmugling og menneskehandel i regionen. Dette bør der lægges vægt på i Østersøstrategien. Der findes allerede et regionalt politisamarbejde i taskforcen om organiseret kriminalitet i Østersøregionen (TF-OC — Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region). Dette samarbejde omfatter også Norge, Island og Rusland samt organisationer som Europol og Interpol. Inden for Østersøstrategiens rammer bør dette samarbejde styrkes som supplement til samarbejdet inden for EU; |
| --- | --- |

77.

minder om, at organiseret kriminalitet er en alvorlig trussel mod tryghed og sikkerhed i Østersøregionen. De kriminelle netværk bliver stadig mere sofistikerede og handler på tværs af grænserne. Landene rundt om Østersøen skal fortsat stå samlet i kampen mod organiseret kriminalitet, narkotikasmugling og menneskehandel i regionen. Dette bør der lægges vægt på i Østersøstrategien. Der findes allerede et regionalt politisamarbejde i taskforcen om organiseret kriminalitet i Østersøregionen (TF-OC — Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region). Dette samarbejde omfatter også Norge, Island og Rusland samt organisationer som Europol og Interpol. Inden for Østersøstrategiens rammer bør dette samarbejde styrkes som supplement til samarbejdet inden for EU;

| 78. | understreger behovet for at beskytte vigtig infrastruktur, dvs. anlæg eller systemer, der er nødvendige for opretholdelsen af centrale samfundsfunktioner, sundhed, sikkerhed, tryghed og menneskers økonomiske eller sociale velfærd. Driftsforstyrrelser eller ødelæggelse af disse funktioner ville få betydelige konsekvenser. Transport, energiforsyning og informationsdeling er eksempler på centrale aktiviteter, som bygger på en fungerende infrastruktur. |
| --- | --- |

78.

understreger behovet for at beskytte vigtig infrastruktur, dvs. anlæg eller systemer, der er nødvendige for opretholdelsen af centrale samfundsfunktioner, sundhed, sikkerhed, tryghed og menneskers økonomiske eller sociale velfærd. Driftsforstyrrelser eller ødelæggelse af disse funktioner ville få betydelige konsekvenser. Transport, energiforsyning og informationsdeling er eksempler på centrale aktiviteter, som bygger på en fungerende infrastruktur.

Bruxelles, den 22. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Samarbejdssammenslutningen af Østersøstater (BSSSC), CPMR's Østersøkomité, Baltic Development Forum, Euroregionen Østersøen, Union of the Baltic Cities, B7 Baltic Islands Network.

1

Baltic Development Forum

Union of the Baltic Cities

Baltic Islands Network

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 417/2002 af 18. februar 2002 om fremskyndet indfasning af krav om dobbeltskrogs- eller tilsvarende design for olietankskibe med enkeltskrog.

2

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/31

---

Regionsudvalgets udtalelse »de lokale og regionale myndigheders rolle i østpartnerskabet«

(2009/C 200/07)

REGIONSUDVALGET

| — | fremhæver den rolle, de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med østpartnerskabet og inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik. Der vil især blive sat fokus på deres bidrag til den territoriale udvikling, forbedringen af de økonomiske forbindelser, udviklingen af respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende friheder, fremme af mobiliteten og deres støtte til oprettelse af gensidige forbindelser; |
| --- | --- |

—

fremhæver den rolle, de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med østpartnerskabet og inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik. Der vil især blive sat fokus på deres bidrag til den territoriale udvikling, forbedringen af de økonomiske forbindelser, udviklingen af respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende friheder, fremme af mobiliteten og deres støtte til oprettelse af gensidige forbindelser;

| — | har til hensigt at skabe et snævrere samarbejde med landene i østpartnerskabet. Etableringen af en lokal og regional forsamling for Østeuropa og Sydkaukasus (EaP LRA) som institutionel platform for en regelmæssig dialog og et løbende samarbejde kunne være et kortsigtet mål for et formelt samarbejde, efter at man har skabt konkrete og håndgribelige samarbejdsformer; |
| --- | --- |

—

har til hensigt at skabe et snævrere samarbejde med landene i østpartnerskabet. Etableringen af en lokal og regional forsamling for Østeuropa og Sydkaukasus (EaP LRA) som institutionel platform for en regelmæssig dialog og et løbende samarbejde kunne være et kortsigtet mål for et formelt samarbejde, efter at man har skabt konkrete og håndgribelige samarbejdsformer;

| — | insisterer på, at de lokale og regionale myndigheder fra et tidligt stadium inddrages på lige fod med centralregeringerne i udarbejdelsen af associeringsaftaler, strategidokumenter og handlingsplaner, der indgås bilateralt mellem EU og partnerlandene i østpartnerskabet, og at de som led i naboskabspolitikken inddrages i udarbejdelse, gennemførelse og evaluering af de nationale vejledende programmer; |
| --- | --- |

—

insisterer på, at de lokale og regionale myndigheder fra et tidligt stadium inddrages på lige fod med centralregeringerne i udarbejdelsen af associeringsaftaler, strategidokumenter og handlingsplaner, der indgås bilateralt mellem EU og partnerlandene i østpartnerskabet, og at de som led i naboskabspolitikken inddrages i udarbejdelse, gennemførelse og evaluering af de nationale vejledende programmer;

| — | tilskynder til fremme af tættere forbindelser mellem lokale og regionale myndigheder i EU og tilsvarende myndigheder i partnerlandene i østpartnerskabet ved hjælp af de eksisterende institutionelle EU-platforme for regelmæssig politisk dialog og gennem konkrete fælles projekter i et forsøg på at afstikke en fælles vej mod den fremtidige etablering af en lokal og regional forsamling for Østeuropa og Sydkaukasus (EaP LRA). |
| --- | --- |

—

tilskynder til fremme af tættere forbindelser mellem lokale og regionale myndigheder i EU og tilsvarende myndigheder i partnerlandene i østpartnerskabet ved hjælp af de eksisterende institutionelle EU-platforme for regelmæssig politisk dialog og gennem konkrete fælles projekter i et forsøg på at afstikke en fælles vej mod den fremtidige etablering af en lokal og regional forsamling for Østeuropa og Sydkaukasus (EaP LRA).

| Hovedordfører | : | István Sértő-Radics, Borgmester i Uszka |
| --- | --- | --- |

Hovedordfører

:

István Sértő-Radics, Borgmester i Uszka

Basisdokumenter

Anmodning fra det tjekkiske EU-formandskab om »De lokale og regionale myndigheders rolle i østpartnerskabet« og Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om Østpartnerskabet,

KOM(2008) 823 endelig

I.   GENERELLE BEMÆRKNINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | understreger betydningen af den nye udvikling af østpartnerskabet under den europæiske naboskabspolitik (ENP). Forskellene mellem ENP-landene og den seneste politiske udvikling i disse, forventningskløften og debatten om udvidelsesprocessen, EU's strategiske partnerskab med Rusland samt anmodningen om at skabe en østlig dimension parallelt med Barcelona-processen (Middelhavsunionen) førte på baggrund af et svensk-polsk forslag til østpartnerskabet. De lande, østpartnerskabet er rettet imod, er Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Moldova og Ukraine. Bortset fra Belarus er alle disse lande medlemmer af Europarådet. Kommissionen har udarbejdet et forslag, som der vil blive truffet beslutning om på topmødet om østpartnerskabet i foråret 2009. Østpartnerskabet vil fokusere på at forbedre samarbejdet på tværs af grænserne eller mellem regionerne samt opbygge institutioner, hvor de lokale og regionale myndigheder kan bidrage til at skabe forbindelser og fremme europæisk integration med henblik på at udbedre de mangler, den nuværende naboskabspolitik lider af; |
| --- | --- |

1.

understreger betydningen af den nye udvikling af østpartnerskabet under den europæiske naboskabspolitik (ENP). Forskellene mellem ENP-landene og den seneste politiske udvikling i disse, forventningskløften og debatten om udvidelsesprocessen, EU's strategiske partnerskab med Rusland samt anmodningen om at skabe en østlig dimension parallelt med Barcelona-processen (Middelhavsunionen) førte på baggrund af et svensk-polsk forslag til østpartnerskabet. De lande, østpartnerskabet er rettet imod, er Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Moldova og Ukraine. Bortset fra Belarus er alle disse lande medlemmer af Europarådet. Kommissionen har udarbejdet et forslag, som der vil blive truffet beslutning om på topmødet om østpartnerskabet i foråret 2009. Østpartnerskabet vil fokusere på at forbedre samarbejdet på tværs af grænserne eller mellem regionerne samt opbygge institutioner, hvor de lokale og regionale myndigheder kan bidrage til at skabe forbindelser og fremme europæisk integration med henblik på at udbedre de mangler, den nuværende naboskabspolitik lider af;

| 2. | fremhæver den rolle, de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med østpartnerskabet og inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik. Der vil især blive sat fokus på deres bidrag til den territoriale udvikling, forbedringen af de økonomiske forbindelser, udviklingen af respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende friheder, fremme af mobiliteten og deres støtte til oprettelse af gensidige forbindelser; |
| --- | --- |

2.

fremhæver den rolle, de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med østpartnerskabet og inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik. Der vil især blive sat fokus på deres bidrag til den territoriale udvikling, forbedringen af de økonomiske forbindelser, udviklingen af respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende friheder, fremme af mobiliteten og deres støtte til oprettelse af gensidige forbindelser;

| 3. | hilser den succes velkommen, som visse foranstaltninger og initiativer har haft, og bifalder ligeledes, at den europæiske naboskabspolitik bygger på eksisterende partnerskabs- og samarbejdsaftaler, som fortsat skal være retsgrundlag for forbindelserne. Således vedtages bilaterale handlingsplaner under den nuværende naboskabspolitik mellem EU og partnerlandet, hvilket sætter dagsordenen for politiske og økonomiske reformer. De incitamenter, der skal få reformerne på gled, er øget integration i EU's programmer og netværk, øget støtte og forbedret markedsadgang. Differentiering, ejerskab og regional integration er nøgleprincipper i den europæiske naboskabspolitik. Da den dækker en lang række lande med forskellige problemer, er der behov for en mere målrettet tilgang; |
| --- | --- |

3.

hilser den succes velkommen, som visse foranstaltninger og initiativer har haft, og bifalder ligeledes, at den europæiske naboskabspolitik bygger på eksisterende partnerskabs- og samarbejdsaftaler, som fortsat skal være retsgrundlag for forbindelserne. Således vedtages bilaterale handlingsplaner under den nuværende naboskabspolitik mellem EU og partnerlandet, hvilket sætter dagsordenen for politiske og økonomiske reformer. De incitamenter, der skal få reformerne på gled, er øget integration i EU's programmer og netværk, øget støtte og forbedret markedsadgang. Differentiering, ejerskab og regional integration er nøgleprincipper i den europæiske naboskabspolitik. Da den dækker en lang række lande med forskellige problemer, er der behov for en mere målrettet tilgang;

| 4. | er enigt i forslaget, når det efterlyser en uddybelse af det eksisterende bilaterale samarbejde gennem visumfrihed, et frihandelsområde, øget støtte til sektorreformer, intensivering af de mellemfolkelige kontakter, nye handlingsplaner med klare benchmark og strategier for tilpasning til europæiske standarder samt bedre aftaler, som kan efterfølge de eksisterende partnerskabs- og samarbejdsaftaler. Kommissionens forslag opfordrer videre til, at det multilaterale samarbejde styrkes, så det supplerer den nordlige dimension og Sortehavssynergien, og at det gøres mere projektorienteret. Som prioriterede samarbejdsområder udpeger forslaget det politiske og sikkerhedsmæssige område, grænsetrafik og grænseoverskridelser, det økonomiske og finansielle område samt miljøområdet og det sociale område; |
| --- | --- |

4.

er enigt i forslaget, når det efterlyser en uddybelse af det eksisterende bilaterale samarbejde gennem visumfrihed, et frihandelsområde, øget støtte til sektorreformer, intensivering af de mellemfolkelige kontakter, nye handlingsplaner med klare benchmark og strategier for tilpasning til europæiske standarder samt bedre aftaler, som kan efterfølge de eksisterende partnerskabs- og samarbejdsaftaler. Kommissionens forslag opfordrer videre til, at det multilaterale samarbejde styrkes, så det supplerer den nordlige dimension og Sortehavssynergien, og at det gøres mere projektorienteret. Som prioriterede samarbejdsområder udpeger forslaget det politiske og sikkerhedsmæssige område, grænsetrafik og grænseoverskridelser, det økonomiske og finansielle område samt miljøområdet og det sociale område;

| 5. | er også enigt i Kommissionens forslag om at styrke den økonomiske integration gennem dybtgående og omfattende frihandelsområder betinget af partnerlandenes medlemskab af WTO, øget mobilitet gennem visumlempelser og grænseforvaltning, energisikkerhed gennem anerkendelse af indbyrdes energiafhængighed og støtte til økonomisk og social udvikling gennem regionale og tværnationale programmer. For at fremme det multilaterale samarbejde vil østpartnerskabet skabe et forum for udveksling af oplysninger og fælles aktiviteter, og hvor man kan følge moderniseringsprocessen. Det multilaterale samarbejde planlægges af regeringschefer og ministre samt gennem tematiske platforme, hvor målene fastsættes og fremskridtene følges. Der planlægges platforme for demokrati, god regeringsførelse og stabilitet, økonomisk integration, energisikkerhed og mellemfolkelig kontakt; |
| --- | --- |

5.

er også enigt i Kommissionens forslag om at styrke den økonomiske integration gennem dybtgående og omfattende frihandelsområder betinget af partnerlandenes medlemskab af WTO, øget mobilitet gennem visumlempelser og grænseforvaltning, energisikkerhed gennem anerkendelse af indbyrdes energiafhængighed og støtte til økonomisk og social udvikling gennem regionale og tværnationale programmer. For at fremme det multilaterale samarbejde vil østpartnerskabet skabe et forum for udveksling af oplysninger og fælles aktiviteter, og hvor man kan følge moderniseringsprocessen. Det multilaterale samarbejde planlægges af regeringschefer og ministre samt gennem tematiske platforme, hvor målene fastsættes og fremskridtene følges. Der planlægges platforme for demokrati, god regeringsførelse og stabilitet, økonomisk integration, energisikkerhed og mellemfolkelig kontakt;

| 6. | støtter — uden at gribe ind i den regel, som blev fastlagt ved vedtagelsen af de finansielle overslag om at afsætte to tredjedele af østpartnerskabsbudgettet til syd og en tredjedel til øst — Kommissionens forslag om at øge bistanden fra 450 millioner EUR i 2008 til 785 millioner EUR i 2013. Dette vil kræve en øget bevillingsramme på 350 millioner EUR og en omallokering af 250 millioner EUR til ENPI's regionalprogrammer 2007-2013. Østpartnerskabet forventes lanceret i foråret 2009 ved et særligt topmøde. Indtil da gælder den gamle naboskabspolitik og dens instrument; |
| --- | --- |

6.

støtter — uden at gribe ind i den regel, som blev fastlagt ved vedtagelsen af de finansielle overslag om at afsætte to tredjedele af østpartnerskabsbudgettet til syd og en tredjedel til øst — Kommissionens forslag om at øge bistanden fra 450 millioner EUR i 2008 til 785 millioner EUR i 2013. Dette vil kræve en øget bevillingsramme på 350 millioner EUR og en omallokering af 250 millioner EUR til ENPI's regionalprogrammer 2007-2013. Østpartnerskabet forventes lanceret i foråret 2009 ved et særligt topmøde. Indtil da gælder den gamle naboskabspolitik og dens instrument;

| 7. | bemærker, at det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), som også dækker Rusland, er udformet, så det er mere fleksibelt og politisk orienteret, og så det retter sig mod bæredygtig udvikling og en tilnærmelse til EU's politikker og standarder. For budgetperioden 2007-13 er der blevet afsat ca. 12 milliarder EUR. Dette er en forøgelse af midlerne på 32 %, men 62 % af disse midler er øremærket til de sydlige naboer og kun 38 % til naboerne i øst. Forskellen er mindre udtalt, når den opgøres pr. indbygger, men den modsvarer ikke bestræbelserne på at styrke den østlige dimension; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), som også dækker Rusland, er udformet, så det er mere fleksibelt og politisk orienteret, og så det retter sig mod bæredygtig udvikling og en tilnærmelse til EU's politikker og standarder. For budgetperioden 2007-13 er der blevet afsat ca. 12 milliarder EUR. Dette er en forøgelse af midlerne på 32 %, men 62 % af disse midler er øremærket til de sydlige naboer og kun 38 % til naboerne i øst. Forskellen er mindre udtalt, når den opgøres pr. indbygger, men den modsvarer ikke bestræbelserne på at styrke den østlige dimension;

| 8. | noterer endvidere, at de nationale programmer under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument udvikles i landestrategidokumenter, og at midlerne tildeles i overensstemmelse med de nationale vejledende programmer. Landestrategidokumenterne opstiller mellem tre og fire prioriteter for hvert partnerland. De henviser imidlertid alle til styrkelse af den administrative kapacitet og god forvaltning. For alle partnerlandene burde den lokale og regionale administration opføres som en underkategori til retsstatsprincippet i de nationale vejledende programmer. Et andet aspekt, som mindsker den europæiske naboskabspolitiks virkning på de lokale og regionale myndigheder, er, at landestrategidokumenterne og de nationale vejledende programmer nok har mellemfolkelig kontakt på listen, men næsten udelukkende inden for uddannelse og forskning. Den lokale og regionale administration kan spille en rolle på dette område, således som påvist under programmerne for samarbejde på tværs af grænserne, og det bør anerkendes; |
| --- | --- |

8.

noterer endvidere, at de nationale programmer under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument udvikles i landestrategidokumenter, og at midlerne tildeles i overensstemmelse med de nationale vejledende programmer. Landestrategidokumenterne opstiller mellem tre og fire prioriteter for hvert partnerland. De henviser imidlertid alle til styrkelse af den administrative kapacitet og god forvaltning. For alle partnerlandene burde den lokale og regionale administration opføres som en underkategori til retsstatsprincippet i de nationale vejledende programmer. Et andet aspekt, som mindsker den europæiske naboskabspolitiks virkning på de lokale og regionale myndigheder, er, at landestrategidokumenterne og de nationale vejledende programmer nok har mellemfolkelig kontakt på listen, men næsten udelukkende inden for uddannelse og forskning. Den lokale og regionale administration kan spille en rolle på dette område, således som påvist under programmerne for samarbejde på tværs af grænserne, og det bør anerkendes;

| 9. | noterer ydermere, at Kommissionen i sit notat vedrørende grænseoverskridende samarbejde (ENPI Cross-Border Cooperation Strategy Paper 2007-2013) udpeger fire samarbejdsområder, nemlig økonomisk og social udvikling, fælles udfordringer i forbindelse med miljøet, folkesundhed og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, grænseforvaltning samt mellemfolkelig kontakt. Det bør kræves, at de lokale og regionale myndigheder i høj grad inddrages, hvilket også nødvendiggør mere lokalt samarbejde, øget støtte til kapacitetsopbygning hos de lokale og regionale myndigheder, samt prioritering af aktiviteter, som kan forbedre levestandarden i grænseområder; |
| --- | --- |

9.

noterer ydermere, at Kommissionen i sit notat vedrørende grænseoverskridende samarbejde (ENPI Cross-Border Cooperation Strategy Paper 2007-2013) udpeger fire samarbejdsområder, nemlig økonomisk og social udvikling, fælles udfordringer i forbindelse med miljøet, folkesundhed og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, grænseforvaltning samt mellemfolkelig kontakt. Det bør kræves, at de lokale og regionale myndigheder i høj grad inddrages, hvilket også nødvendiggør mere lokalt samarbejde, øget støtte til kapacitetsopbygning hos de lokale og regionale myndigheder, samt prioritering af aktiviteter, som kan forbedre levestandarden i grænseområder;

| 10. | påpeger, at mange af de udfordringer, regionens lande konfronteres med, såsom udvikling af grænseoverskridende korridorer, forvaltning af grænseoverskridende miljøspørgsmål, grænse- og migrationsforvaltning, bekæmpelse af terrorisme og tværnational organiseret kriminalitet og mellemfolkelig kontakt har en grænseoverskridende karakter, og at de ofte kun kan takles effektivt gennem en fælles subnational indsats. I henhold til EU's ENPI Eastern Regional Strategy Paper 2007-13 bør samarbejdet mellem partnerlandene indbyrdes såvel som mellem EU og partnerlandene derfor yde støtte til de fælles mål for den europæiske naboskabspolitik, hvor det er en klar fordel at yde støtte på subnationalt plan; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at mange af de udfordringer, regionens lande konfronteres med, såsom udvikling af grænseoverskridende korridorer, forvaltning af grænseoverskridende miljøspørgsmål, grænse- og migrationsforvaltning, bekæmpelse af terrorisme og tværnational organiseret kriminalitet og mellemfolkelig kontakt har en grænseoverskridende karakter, og at de ofte kun kan takles effektivt gennem en fælles subnational indsats. I henhold til EU's ENPI Eastern Regional Strategy Paper 2007-13 bør samarbejdet mellem partnerlandene indbyrdes såvel som mellem EU og partnerlandene derfor yde støtte til de fælles mål for den europæiske naboskabspolitik, hvor det er en klar fordel at yde støtte på subnationalt plan;

| 11. | er overbevist om, at diplomatiske initiativer alene, uanset om de hidrører fra EU eller fra partnerlandene i østpartnerskabet, ikke vil føre til varige løsninger, så længe det lokale demokrati ikke indtager en central plads i debatten, både når det handler om at styrke det lokale demokrati, og når det drejer sig om at fremme det direkte samarbejde mellem regioner og byer på begge sider af EU og partnerlandene i østpartnerskabet; |
| --- | --- |

11.

er overbevist om, at diplomatiske initiativer alene, uanset om de hidrører fra EU eller fra partnerlandene i østpartnerskabet, ikke vil føre til varige løsninger, så længe det lokale demokrati ikke indtager en central plads i debatten, både når det handler om at styrke det lokale demokrati, og når det drejer sig om at fremme det direkte samarbejde mellem regioner og byer på begge sider af EU og partnerlandene i østpartnerskabet;

| 12. | udtrykker på denne baggrund tilfredshed med det forhold, at det er det interregionale programs rolle at støtte en effektiv gennemførelse af den europæiske naboskabspolitik og målene om gradvist at styrke dialogen og samarbejdet mellem EU og dets naboer såvel som mellem naboerne indbyrdes i overensstemmelse med ENPI Interregional Programme Strategy Paper 2007-2013. Fremme af samarbejdet mellem lokale aktører vil indbefatte udveksling af erfaringer om naboskabs- og partnerskabsprogrammer og sigter på at styrke demokratisk samfundsforvaltning og bæredygtig regional og lokal udvikling. Der lægges vægt på en bottom-up tilgang til at udpege og udvikle partnerskaber, til samarbejdsprojekter med inddragelse af flere medvirkende og til formidling af resultaterne til andre lokale myndigheder i partnerlandene; |
| --- | --- |

12.

udtrykker på denne baggrund tilfredshed med det forhold, at det er det interregionale programs rolle at støtte en effektiv gennemførelse af den europæiske naboskabspolitik og målene om gradvist at styrke dialogen og samarbejdet mellem EU og dets naboer såvel som mellem naboerne indbyrdes i overensstemmelse med ENPI Interregional Programme Strategy Paper 2007-2013. Fremme af samarbejdet mellem lokale aktører vil indbefatte udveksling af erfaringer om naboskabs- og partnerskabsprogrammer og sigter på at styrke demokratisk samfundsforvaltning og bæredygtig regional og lokal udvikling. Der lægges vægt på en bottom-up tilgang til at udpege og udvikle partnerskaber, til samarbejdsprojekter med inddragelse af flere medvirkende og til formidling af resultaterne til andre lokale myndigheder i partnerlandene;

| 13. | understreger, at østpartnerskabet ikke længere er rettet mod et rent mellemstatsligt samarbejde, men sigter på at stimulere dialogen mellem borgerne og især samarbejdet mellem EU og partnerlandene i østpartnerskabet, samtidig med at man integrerer de lokale og regionale myndigheder i disse lande inden for rammerne af konkrete og i fællesskab vedtagne projekter, som indgår i en global strategi, der er baseret på solidaritet og borgernes behov; |
| --- | --- |

13.

understreger, at østpartnerskabet ikke længere er rettet mod et rent mellemstatsligt samarbejde, men sigter på at stimulere dialogen mellem borgerne og især samarbejdet mellem EU og partnerlandene i østpartnerskabet, samtidig med at man integrerer de lokale og regionale myndigheder i disse lande inden for rammerne af konkrete og i fællesskab vedtagne projekter, som indgår i en global strategi, der er baseret på solidaritet og borgernes behov;

| 14. | er af den opfattelse, at en af forudsætningerne for et vellykket samarbejde mellem EU-landene og partnerlandene i østpartnerskabet samt en styrkelse af partnerskabet via den europæiske naboskabspolitik er, at man slår ind på nye veje med en katalysatoreffekt for at give konkrete og for borgerne synlige resultater ved at erstatte principerklæringer med håndgribelige projekter, hvilket indebærer, at de lokale og regionale myndigheder får tildelt en aktiv rolle, og der føres en aktiv og klar kommunikationspolitik; |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at en af forudsætningerne for et vellykket samarbejde mellem EU-landene og partnerlandene i østpartnerskabet samt en styrkelse af partnerskabet via den europæiske naboskabspolitik er, at man slår ind på nye veje med en katalysatoreffekt for at give konkrete og for borgerne synlige resultater ved at erstatte principerklæringer med håndgribelige projekter, hvilket indebærer, at de lokale og regionale myndigheder får tildelt en aktiv rolle, og der føres en aktiv og klar kommunikationspolitik;

| 15. | påpeger, at de lokale og regionale myndigheders og civilsamfundets indflydelse på den offentlige politik i mange af partnerlandene i østpartnerskabet stadig er ringe, fordi det lokale demokrati er svagt, og der mangler en ægte decentraliseringsproces; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at de lokale og regionale myndigheders og civilsamfundets indflydelse på den offentlige politik i mange af partnerlandene i østpartnerskabet stadig er ringe, fordi det lokale demokrati er svagt, og der mangler en ægte decentraliseringsproces;

| 16. | konstaterer endvidere, at decentralisering og lokalt deltagelsesdemokrati ikke altid går hånd i hånd. I nogle lande i og uden for Den Europæiske Union står de lokale og regionale myndigheder sammen over for den opgave at øge vælgerdeltagelsen, fremme borgerdeltagelsen og inddrage civilsamfundsorganisationerne i udarbejdelsen af strategier og forberedelsen af store kommunale og regionale projekter; |
| --- | --- |

16.

konstaterer endvidere, at decentralisering og lokalt deltagelsesdemokrati ikke altid går hånd i hånd. I nogle lande i og uden for Den Europæiske Union står de lokale og regionale myndigheder sammen over for den opgave at øge vælgerdeltagelsen, fremme borgerdeltagelsen og inddrage civilsamfundsorganisationerne i udarbejdelsen af strategier og forberedelsen af store kommunale og regionale projekter;

| 17. | påpeger, at de lokale og regionale myndigheder er rede til at berige østpartnerskabet. Det bør ikke styres udelukkende af de nationale regeringer og Kommissionen. Civilsamfundet i bredeste forstand og forskellige aktører bør tage aktivt del i østpartnerskabet. Det er nødvendigt, at lokale og regionale myndigheder, virksomheder og NGO'er (både fra EU-landene og partnerlandene) bliver en integreret del af hele østpartnerskabsprocessen; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at de lokale og regionale myndigheder er rede til at berige østpartnerskabet. Det bør ikke styres udelukkende af de nationale regeringer og Kommissionen. Civilsamfundet i bredeste forstand og forskellige aktører bør tage aktivt del i østpartnerskabet. Det er nødvendigt, at lokale og regionale myndigheder, virksomheder og NGO'er (både fra EU-landene og partnerlandene) bliver en integreret del af hele østpartnerskabsprocessen;

| 18. | insisterer i tråd med tidligere udtalelser på vigtigheden af, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i østpartnerskabets og den europæiske naboskabspolitiks planlægnings-, gennemførelses- og overvågnings-/evalueringsfase. Dette gælder særligt områder, hvor lokale og regionale myndigheder har udstrakte og direkte beføjelser; |
| --- | --- |

18.

insisterer i tråd med tidligere udtalelser på vigtigheden af, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i østpartnerskabets og den europæiske naboskabspolitiks planlægnings-, gennemførelses- og overvågnings-/evalueringsfase. Dette gælder særligt områder, hvor lokale og regionale myndigheder har udstrakte og direkte beføjelser;

| 19. | gentager derfor sin opfordring til, at de lokale og regionale myndigheder for så vidt angår østpartnerskabet anerkendes som betydningsfulde partnere i den europæiske naboskabspolitik; |
| --- | --- |

19.

gentager derfor sin opfordring til, at de lokale og regionale myndigheder for så vidt angår østpartnerskabet anerkendes som betydningsfulde partnere i den europæiske naboskabspolitik;

| 20. | anerkender den rolle, som de forskellige netværk og sammenslutninger af lokale og regionale, nationale, europæiske og internationale myndigheder spiller i det decentrale samarbejde i østpartnerskabet samt deres erfaring, ekspertise og lokalkendskab. Det er derfor nødvendigt at være mere fælles om bestræbelserne og at samordne målsætningerne for decentrale samarbejdsprojekter med østpartnerskabets mål for at optimere resultaterne; |
| --- | --- |

20.

anerkender den rolle, som de forskellige netværk og sammenslutninger af lokale og regionale, nationale, europæiske og internationale myndigheder spiller i det decentrale samarbejde i østpartnerskabet samt deres erfaring, ekspertise og lokalkendskab. Det er derfor nødvendigt at være mere fælles om bestræbelserne og at samordne målsætningerne for decentrale samarbejdsprojekter med østpartnerskabets mål for at optimere resultaterne;

| 21. | mener, at formålet med den europæiske naboskabspolitik er at støtte omstillingsprocessen i nabolandene, så de kan komme på niveau med EU's standarder. Den europæiske naboskabspolitiks vigtigste ambition har været at gå videre end den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og længere end til EU's eksterne forbindelser med tredjelande. De partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, har fået stillet i udsigt, at de kan deltage i EU's integrerede område med de fire friheder, hvis de gennemfører de respektive EU-regler; men de kan ikke forvente at blive medlemmer af EU; |
| --- | --- |

21.

mener, at formålet med den europæiske naboskabspolitik er at støtte omstillingsprocessen i nabolandene, så de kan komme på niveau med EU's standarder. Den europæiske naboskabspolitiks vigtigste ambition har været at gå videre end den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og længere end til EU's eksterne forbindelser med tredjelande. De partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, har fået stillet i udsigt, at de kan deltage i EU's integrerede område med de fire friheder, hvis de gennemfører de respektive EU-regler; men de kan ikke forvente at blive medlemmer af EU;

| 22. | støtter den politiske, økonomiske og sektormæssige modernisering af partnerlandene i østpartnerskabet gennem de nye instrumenter som for eksempel det nye partnerskabsinstrument og sektorspecifikke værktøjer; |
| --- | --- |

22.

støtter den politiske, økonomiske og sektormæssige modernisering af partnerlandene i østpartnerskabet gennem de nye instrumenter som for eksempel det nye partnerskabsinstrument og sektorspecifikke værktøjer;

| 23. | er tilfreds med, at Kommissionen har indbudt Regionsudvalget til at deltage i østpartnerskabet, navnlig i arbejdet i de tematiske platforme om demokrati, god regeringsførelse og stabilitet og mellemfolkelig kontakt; |
| --- | --- |

23.

er tilfreds med, at Kommissionen har indbudt Regionsudvalget til at deltage i østpartnerskabet, navnlig i arbejdet i de tematiske platforme om demokrati, god regeringsførelse og stabilitet og mellemfolkelig kontakt;

| 24. | har derfor til hensigt at skabe et snævrere samarbejde med landene i østpartnerskabet. Etableringen af en lokal og regional forsamling for Østeuropa og Sydkaukasus (EaP LRA) som institutionel platform for en regelmæssig dialog og et løbende samarbejde kunne være et kortsigtet mål for et formelt samarbejde, efter at man har skabt konkrete og håndgribelige samarbejdsformer. |
| --- | --- |

24.

har derfor til hensigt at skabe et snævrere samarbejde med landene i østpartnerskabet. Etableringen af en lokal og regional forsamling for Østeuropa og Sydkaukasus (EaP LRA) som institutionel platform for en regelmæssig dialog og et løbende samarbejde kunne være et kortsigtet mål for et formelt samarbejde, efter at man har skabt konkrete og håndgribelige samarbejdsformer.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 25. | opfordrer Kommissionen til at revidere forberedelsesfasen for de nationale vejledende programmer, som bør forhandles mellem EU og et partnerland i østpartnerskabet på grundlag af landets behov og kapaciteter såvel som dette lands og EU's interesser. Planlægningen på nationalt niveau bør udføres i fællesskab af partnerlandets regering og Kommissionen, og Kommissionen bør samarbejde med partnerlandet om at udarbejde dets gennemførelsesprogram for det nationale vejledende program; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at revidere forberedelsesfasen for de nationale vejledende programmer, som bør forhandles mellem EU og et partnerland i østpartnerskabet på grundlag af landets behov og kapaciteter såvel som dette lands og EU's interesser. Planlægningen på nationalt niveau bør udføres i fællesskab af partnerlandets regering og Kommissionen, og Kommissionen bør samarbejde med partnerlandet om at udarbejde dets gennemførelsesprogram for det nationale vejledende program;

| 26. | opfordrer derfor partnerne til at sikre en gradvis gennemførelse af prioriteterne og målene i det nationale vejledende program. Desuden bør kommunikationsmekanismen mellem EU og de enkelte partnerlande revideres. Hvis østpartnerskabet er tænkt som en mere effektiv politik, bør regelmæssig rapportering og feedback-møder være obligatoriske, og der bør etableres et kontrolorgan, som overvåger denne proces; |
| --- | --- |

26.

opfordrer derfor partnerne til at sikre en gradvis gennemførelse af prioriteterne og målene i det nationale vejledende program. Desuden bør kommunikationsmekanismen mellem EU og de enkelte partnerlande revideres. Hvis østpartnerskabet er tænkt som en mere effektiv politik, bør regelmæssig rapportering og feedback-møder være obligatoriske, og der bør etableres et kontrolorgan, som overvåger denne proces;

| 27. | glæder sig over, at man i østpartnerskabet fokuserer på mobilitet, men mener ikke, at Kommissionen i sit forslag tilstrækkelig klart redegør for de påtænkte mobilitets- og sikkerhedspagter (pkt. 3.3 i meddelelsen). Det tilskynder derfor Kommissionen til at tydeliggøre sit forslag, således at østpartnerne ikke er i tvivl om, hvad der skal gøres, og hvad de kan forvente af EU til gengæld; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over, at man i østpartnerskabet fokuserer på mobilitet, men mener ikke, at Kommissionen i sit forslag tilstrækkelig klart redegør for de påtænkte mobilitets- og sikkerhedspagter (pkt. 3.3 i meddelelsen). Det tilskynder derfor Kommissionen til at tydeliggøre sit forslag, således at østpartnerne ikke er i tvivl om, hvad der skal gøres, og hvad de kan forvente af EU til gengæld;

| 28. | bifalder Europa-Parlamentets hensigt om at tage imod Kommissionens opfordring til at gøre EuroNest-forsamlingen til en integrerende del af østpartnerskabet; |
| --- | --- |

28.

bifalder Europa-Parlamentets hensigt om at tage imod Kommissionens opfordring til at gøre EuroNest-forsamlingen til en integrerende del af østpartnerskabet;

| 29. | går ind for, at Regionsudvalget og østpartnerskabets lokale og regionale forsamling skal have en tilsynsfunktion, navnlig hvad angår tilsyn med EU's og partnerlandets fælles underudvalg, som behandler spørgsmål med forbindelse til de tematiske platforme om demokrati, god regeringsførelse og stabilitet og mellemfolkelig kontakt, herunder spørgsmål om social og økonomisk udvikling, regional udvikling, samarbejde på tværs af grænserne, administrative reformer og decentralisering i partnerlandene i østpartnerskabet; |
| --- | --- |

29.

går ind for, at Regionsudvalget og østpartnerskabets lokale og regionale forsamling skal have en tilsynsfunktion, navnlig hvad angår tilsyn med EU's og partnerlandets fælles underudvalg, som behandler spørgsmål med forbindelse til de tematiske platforme om demokrati, god regeringsførelse og stabilitet og mellemfolkelig kontakt, herunder spørgsmål om social og økonomisk udvikling, regional udvikling, samarbejde på tværs af grænserne, administrative reformer og decentralisering i partnerlandene i østpartnerskabet;

| 30. | opfordrer styringsorganerne i østpartnerskabet til ikke blot at give de lokale og regionale myndigheder politisk anerkendelse, men også at give dem en formel og konkret rolle i samarbejdsprocessen og i østpartnerskabet; |
| --- | --- |

30.

opfordrer styringsorganerne i østpartnerskabet til ikke blot at give de lokale og regionale myndigheder politisk anerkendelse, men også at give dem en formel og konkret rolle i samarbejdsprocessen og i østpartnerskabet;

| 31. | insisterer på, at de lokale og regionale myndigheder fra et tidligt stadium inddrages på lige fod med centralregeringerne i udarbejdelsen af associeringsaftaler, strategidokumenter og handlingsplaner, der indgås bilateralt mellem EU og partnerlandene i østpartnerskabet, og at de som led i naboskabspolitikken inddrages i udarbejdelse, gennemførelse og evaluering af de nationale vejledende programmer; |
| --- | --- |

31.

insisterer på, at de lokale og regionale myndigheder fra et tidligt stadium inddrages på lige fod med centralregeringerne i udarbejdelsen af associeringsaftaler, strategidokumenter og handlingsplaner, der indgås bilateralt mellem EU og partnerlandene i østpartnerskabet, og at de som led i naboskabspolitikken inddrages i udarbejdelse, gennemførelse og evaluering af de nationale vejledende programmer;

| 32. | tilskynder følgelig regeringerne i partnerlandene i østpartnerskabet til at etablere procedurer for en struktureret national dialog og høring af de subnationale (regionale og lokale) aktører, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet via de lokale og regionale myndigheders netværk og sammenslutninger; |
| --- | --- |

32.

tilskynder følgelig regeringerne i partnerlandene i østpartnerskabet til at etablere procedurer for en struktureret national dialog og høring af de subnationale (regionale og lokale) aktører, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet via de lokale og regionale myndigheders netværk og sammenslutninger;

| 33. | mener, at de eksisterende sektorspecifikke redskaber under den europæiske naboskabspolitik (tematisk dialog, deltagelse i fællesskabsprogrammer og -agenturer og brancheaftaler) bør harmoniseres med østpartnerskabets tilbud, der kan opsummeres som følger: »kontraktmæssig brancheforbindelse baseret på to grundlæggende principper — obligatorisk tilnærmelse til de respektive sektorspecifikke EU-regler og adgang til EU's sektorprogrammer og -institutioner«. Observatørstatus i forbindelse med sektoraftaler bør være en grundlæggende tanke i østpartnerskabet, som stemmer fuldstændig overens med det udtalte ønske om at styrke EU's engagement i de østlige naboer og vice versa; |
| --- | --- |

33.

mener, at de eksisterende sektorspecifikke redskaber under den europæiske naboskabspolitik (tematisk dialog, deltagelse i fællesskabsprogrammer og -agenturer og brancheaftaler) bør harmoniseres med østpartnerskabets tilbud, der kan opsummeres som følger: »kontraktmæssig brancheforbindelse baseret på to grundlæggende principper — obligatorisk tilnærmelse til de respektive sektorspecifikke EU-regler og adgang til EU's sektorprogrammer og -institutioner«. Observatørstatus i forbindelse med sektoraftaler bør være en grundlæggende tanke i østpartnerskabet, som stemmer fuldstændig overens med det udtalte ønske om at styrke EU's engagement i de østlige naboer og vice versa;

| 34. | foreslår navnlig, at både det nye partnerskabsinstrument og de sektorspecifikke værktøjer bliver en integreret del af en østpartnerskabspakke, som EU skal forhandle individuelt med hvert enkelt partnerland. Denne pakke med østpartnerskabsredskaber vil udgøre et grundlag for harmonisering samt en gennemsigtig evaluering af forskellige østpartnerskabsredskaber. Partnerlandene i østpartnerskabet bør tildeles gennemsigtige og klare benchmark, så de ved, hvorhen de bevæger sig i forhold til EU inden for østpartnerskabet; |
| --- | --- |

34.

foreslår navnlig, at både det nye partnerskabsinstrument og de sektorspecifikke værktøjer bliver en integreret del af en østpartnerskabspakke, som EU skal forhandle individuelt med hvert enkelt partnerland. Denne pakke med østpartnerskabsredskaber vil udgøre et grundlag for harmonisering samt en gennemsigtig evaluering af forskellige østpartnerskabsredskaber. Partnerlandene i østpartnerskabet bør tildeles gennemsigtige og klare benchmark, så de ved, hvorhen de bevæger sig i forhold til EU inden for østpartnerskabet;

| 35. | stræber efter at udvide og opgradere samarbejdet mellem lokale og regionale myndigheder fra EU-landene og partnerlandene i østpartnerskabet og gøre det til en integreret del af EU's forbindelser til partnerlandene i Østeuropa. De lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle inden for forskellige politiske områder, som dækkes af østpartnerskabet. Det gælder f.eks. god regeringsførelse, administrative reformer og decentralisering, social og økonomisk udvikling, regional udvikling og samhørighedspolitik, samarbejde på tværs af grænserne, miljøbeskyttelse, spørgsmål vedrørende offentlig orden, forebyggelse af og indsats i forbindelse med naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, kultursamarbejde, uddannelse, turisme og udveksling af elever og studerende; |
| --- | --- |

35.

stræber efter at udvide og opgradere samarbejdet mellem lokale og regionale myndigheder fra EU-landene og partnerlandene i østpartnerskabet og gøre det til en integreret del af EU's forbindelser til partnerlandene i Østeuropa. De lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle inden for forskellige politiske områder, som dækkes af østpartnerskabet. Det gælder f.eks. god regeringsførelse, administrative reformer og decentralisering, social og økonomisk udvikling, regional udvikling og samhørighedspolitik, samarbejde på tværs af grænserne, miljøbeskyttelse, spørgsmål vedrørende offentlig orden, forebyggelse af og indsats i forbindelse med naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, kultursamarbejde, uddannelse, turisme og udveksling af elever og studerende;

| 36. | indleder en dialog med Kommissionen for at finde veje til at inddrage lokale og regionale myndigheder fra partnerlandene i østpartnerskabet i et omfattende program for institutionsopbygning. Det sigter på at forbedre de østlige partneres administrative kapacitet, og bør dermed dække alle relevante samarbejdssektorer, herunder de sektorer, hvor de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle. Ydermere bør Regionsudvalget udarbejde sin egen plan for, hvordan det kan bidrage til gennemførelsen af det omfattende program for institutionsopbygning i samarbejde med sine partnere i østpartnerskabet; |
| --- | --- |

36.

indleder en dialog med Kommissionen for at finde veje til at inddrage lokale og regionale myndigheder fra partnerlandene i østpartnerskabet i et omfattende program for institutionsopbygning. Det sigter på at forbedre de østlige partneres administrative kapacitet, og bør dermed dække alle relevante samarbejdssektorer, herunder de sektorer, hvor de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle. Ydermere bør Regionsudvalget udarbejde sin egen plan for, hvordan det kan bidrage til gennemførelsen af det omfattende program for institutionsopbygning i samarbejde med sine partnere i østpartnerskabet;

| 37. | har besluttet at yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af østpartnerskabet på området for økonomisk og social udvikling i partnerlandene i østpartnerskabet. Regionsudvalget bør støtte Kommissionens forslag om at underskrive aftalememoranda om regionalpolitik med partnerlandene i østpartnerskabet, idet dette sigter på at opbygge deres administrative kapacitet på nationalt og lokalt niveau. Dette kan kombineres med instrumentet for det omfattende program for institutionsopbygning og Regionsudvalgets program for aktiviteter og/eller samarbejde med partnere fra lokale og regionale myndigheder i partnerlandene i østpartnerskabet. Samarbejdet bør sigte mod at udveksle bedste praksis og erfaringer fra EU's regionaludviklings- og samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

37.

har besluttet at yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af østpartnerskabet på området for økonomisk og social udvikling i partnerlandene i østpartnerskabet. Regionsudvalget bør støtte Kommissionens forslag om at underskrive aftalememoranda om regionalpolitik med partnerlandene i østpartnerskabet, idet dette sigter på at opbygge deres administrative kapacitet på nationalt og lokalt niveau. Dette kan kombineres med instrumentet for det omfattende program for institutionsopbygning og Regionsudvalgets program for aktiviteter og/eller samarbejde med partnere fra lokale og regionale myndigheder i partnerlandene i østpartnerskabet. Samarbejdet bør sigte mod at udveksle bedste praksis og erfaringer fra EU's regionaludviklings- og samhørighedspolitik;

| 38. | har ligeledes besluttet — i samarbejde med lokale og regionale myndigheder i partnerlandene i østpartnerskabet — at bistå og/eller konferere med Kommissionen og de nationale regeringer i processen med at identificere pilotprogrammer for regional udvikling, som tager hånd om behovene for regional og lokal udvikling i partnerlandene i østpartnerskabet med udgangspunkt i EU's samhørighedspolitik. Endvidere bør Regionsudvalget indlede drøftelser med sine partnere i landene i østpartnerskabet med henblik på at støtte deres direkte samarbejde med regionerne i EU og fremme deres deltagelse i eksisterende tværnationale programmer i Sydøst-, Central- og Nordeuropa. Regionsudvalget bør også opmuntre lokale og regionale myndigheder i partnerlandene til at udnytte en ny mulighed, som østpartnerskabet giver for projekter i forbindelse med grænseoverskridende samarbejde ved grænserne til partnerlandene i østpartnerskabet finansieret af naboskabs- og partnerskabsinstrumentet; |
| --- | --- |

38.

har ligeledes besluttet — i samarbejde med lokale og regionale myndigheder i partnerlandene i østpartnerskabet — at bistå og/eller konferere med Kommissionen og de nationale regeringer i processen med at identificere pilotprogrammer for regional udvikling, som tager hånd om behovene for regional og lokal udvikling i partnerlandene i østpartnerskabet med udgangspunkt i EU's samhørighedspolitik. Endvidere bør Regionsudvalget indlede drøftelser med sine partnere i landene i østpartnerskabet med henblik på at støtte deres direkte samarbejde med regionerne i EU og fremme deres deltagelse i eksisterende tværnationale programmer i Sydøst-, Central- og Nordeuropa. Regionsudvalget bør også opmuntre lokale og regionale myndigheder i partnerlandene til at udnytte en ny mulighed, som østpartnerskabet giver for projekter i forbindelse med grænseoverskridende samarbejde ved grænserne til partnerlandene i østpartnerskabet finansieret af naboskabs- og partnerskabsinstrumentet;

| 39. | vil indlede en drøftelse med Kommissionen for nærmere at beskrive sin egen deltagelse i de tematiske platforme om demokrati, god regeringsførelse og stabilitet og mellemfolkelig kontakt. Regionsudvalget bør tage initiativ til at oprette nogle særlige paneler (østpartnerskabets fjerde operationelle niveau), som tager sig af spørgsmål, der er tæt forbundet til de lokale og regionale myndigheders centrale dagsorden, med henblik på at støtte østpartnerskabets tematiske platforme (tredje operationelle niveau). Kommissionen kunne omvendt indbyde repræsentanter for lokale og regionale myndigheder til om nødvendigt at deltage i de tematiske platformes og/eller særlige panelers arbejde. Der er behov for yderligere drøftelser med henblik på at beskrive Regionsudvalgets rolle nærmere i de ovennævnte to tematiske platforme samt for bedre koordination med Kommissionen; |
| --- | --- |

39.

vil indlede en drøftelse med Kommissionen for nærmere at beskrive sin egen deltagelse i de tematiske platforme om demokrati, god regeringsførelse og stabilitet og mellemfolkelig kontakt. Regionsudvalget bør tage initiativ til at oprette nogle særlige paneler (østpartnerskabets fjerde operationelle niveau), som tager sig af spørgsmål, der er tæt forbundet til de lokale og regionale myndigheders centrale dagsorden, med henblik på at støtte østpartnerskabets tematiske platforme (tredje operationelle niveau). Kommissionen kunne omvendt indbyde repræsentanter for lokale og regionale myndigheder til om nødvendigt at deltage i de tematiske platformes og/eller særlige panelers arbejde. Der er behov for yderligere drøftelser med henblik på at beskrive Regionsudvalgets rolle nærmere i de ovennævnte to tematiske platforme samt for bedre koordination med Kommissionen;

| 40. | har til hensigt at bistå Kommissionen med at udforme programmet for uddannelse og netværkstræning af de lokale myndigheder med det formål at styrke de administrative kapaciteter og fremme en reform af de lokale styreformer under den tematiske platform om demokrati, god regeringsførelse og stabilitet. Regionsudvalget vil udarbejde og fremlægge sit forslag til et særligt kulturelt program for østpartnerskabet, som vil blive lanceret under den tematiske platform om mellemfolkelig kontakt. Regionsudvalget vil indlede en drøftelse med Kommissionen om sin mulige deltagelse i arbejdet under de tematiske platforme om økonomisk samarbejde og overensstemmelse med EU-politikker og om energisikkerhed, eftersom de lokale og regionale myndigheder måske kunne bidrag positivt til en del af dagsordenen for disse politikområder; |
| --- | --- |

40.

har til hensigt at bistå Kommissionen med at udforme programmet for uddannelse og netværkstræning af de lokale myndigheder med det formål at styrke de administrative kapaciteter og fremme en reform af de lokale styreformer under den tematiske platform om demokrati, god regeringsførelse og stabilitet. Regionsudvalget vil udarbejde og fremlægge sit forslag til et særligt kulturelt program for østpartnerskabet, som vil blive lanceret under den tematiske platform om mellemfolkelig kontakt. Regionsudvalget vil indlede en drøftelse med Kommissionen om sin mulige deltagelse i arbejdet under de tematiske platforme om økonomisk samarbejde og overensstemmelse med EU-politikker og om energisikkerhed, eftersom de lokale og regionale myndigheder måske kunne bidrag positivt til en del af dagsordenen for disse politikområder;

| 41. | mener navnlig at kunne bidrage til et flagskibsinitiativ vedrørende forebyggelse, beredskab og reaktion på naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, som vil styrke katastrofeberedskabet på lokalt, regionalt og nationalt plan. Regionsudvalget vil indlede en drøftelse med sine partnere fra østpartnerskabet om et potentielt bidrag fra de lokale og regionale myndigheder til gennemførelsen af dette flagskibsinitiativ; |
| --- | --- |

41.

mener navnlig at kunne bidrage til et flagskibsinitiativ vedrørende forebyggelse, beredskab og reaktion på naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, som vil styrke katastrofeberedskabet på lokalt, regionalt og nationalt plan. Regionsudvalget vil indlede en drøftelse med sine partnere fra østpartnerskabet om et potentielt bidrag fra de lokale og regionale myndigheder til gennemførelsen af dette flagskibsinitiativ;

| 42. | tilskynder til fremme af tættere forbindelser mellem lokale og regionale myndigheder i EU og tilsvarende myndigheder i partnerlandene i østpartnerskabet ved hjælp af de eksisterende institutionelle EU-platforme for regelmæssig politisk dialog og gennem konkrete fælles projekter i et forsøg på at afstikke en fælles vej mod den fremtidige etablering af en lokal og regional forsamling for Østeuropa og Sydkaukasus (EaP LRA); |
| --- | --- |

42.

tilskynder til fremme af tættere forbindelser mellem lokale og regionale myndigheder i EU og tilsvarende myndigheder i partnerlandene i østpartnerskabet ved hjælp af de eksisterende institutionelle EU-platforme for regelmæssig politisk dialog og gennem konkrete fælles projekter i et forsøg på at afstikke en fælles vej mod den fremtidige etablering af en lokal og regional forsamling for Østeuropa og Sydkaukasus (EaP LRA);

| 43. | tilskynder Kommissionen til at afstemme denne nye fremgangsmåde efter og koordinere den med de forskellige eksisterende fællesskabsprogrammer, -projekter og -instrumenter for at bygge videre på de indvundne erfaringer, undgå dobbeltarbejde og skabe synergieffekter; |
| --- | --- |

43.

tilskynder Kommissionen til at afstemme denne nye fremgangsmåde efter og koordinere den med de forskellige eksisterende fællesskabsprogrammer, -projekter og -instrumenter for at bygge videre på de indvundne erfaringer, undgå dobbeltarbejde og skabe synergieffekter;

| 44. | mener, at hvis man tillægger de lokale og regionale myndigheder større ansvar, vil dette bidrage til skabelsen af en forvaltning på flere niveauer, hvori forskellige institutionelle niveauer inddrages i processen med at beslutte, udforme, gennemføre og evaluere den offentlige politik i almindelighed og politikken til fremme af landets udvikling i særdeleshed; |
| --- | --- |

44.

mener, at hvis man tillægger de lokale og regionale myndigheder større ansvar, vil dette bidrage til skabelsen af en forvaltning på flere niveauer, hvori forskellige institutionelle niveauer inddrages i processen med at beslutte, udforme, gennemføre og evaluere den offentlige politik i almindelighed og politikken til fremme af landets udvikling i særdeleshed;

| 45. | foreslår, at man til gennemførelsen af projekter benytter sig af de lokale menneskelige, tekniske og akademiske ressourcer, og at man også inddrager den øvrige befolkning mest muligt, således at denne føler sig medansvarlig for samarbejdet og de deraf følgende projekter; |
| --- | --- |

45.

foreslår, at man til gennemførelsen af projekter benytter sig af de lokale menneskelige, tekniske og akademiske ressourcer, og at man også inddrager den øvrige befolkning mest muligt, således at denne føler sig medansvarlig for samarbejdet og de deraf følgende projekter;

| 46. | ser muligheden for et åbent initiativ, hvor tredjelande — især Rusland og Tyrkiet — i visse tilfælde kunne inddrages i arbejdet i en tematisk platform, et panel eller i et initiativ, hvis der er enighed om, at fælles interesser i et emne, geografisk nærhed eller eksisterende økonomiske forbindelser taler herfor; |
| --- | --- |

46.

ser muligheden for et åbent initiativ, hvor tredjelande — især Rusland og Tyrkiet — i visse tilfælde kunne inddrages i arbejdet i en tematisk platform, et panel eller i et initiativ, hvis der er enighed om, at fælles interesser i et emne, geografisk nærhed eller eksisterende økonomiske forbindelser taler herfor;

| 47. | anmoder sin formand om at forelægge denne udtalelse for EU's formandskab, Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt for statscheferne i partnerlandene i østpartnerskabet. |
| --- | --- |

47.

anmoder sin formand om at forelægge denne udtalelse for EU's formandskab, Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt for statscheferne i partnerlandene i østpartnerskabet.

Bruxelles, den 22. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/37

---

Regionsudvalgets udtalelse »den nye sociale dagsorden: muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes europa«

(2009/C 200/08)

REGIONSUDVALGETS ANBEFALINGER

| — | Regionsudvalget ser positivt på dagsordenens konsolidering af Kommissionens socialpolitiske arbejde. Det reviderede program og de foranstaltninger, der foreslås deri, består i stor udstrækning af praktiske forberedelser. Programmet indeholder således særdeles få nye udspil, der kan bruges til at gøre EU's socialpolitik mere synlig eller ændre substansen i væsentlig grad; |
| --- | --- |

—

Regionsudvalget ser positivt på dagsordenens konsolidering af Kommissionens socialpolitiske arbejde. Det reviderede program og de foranstaltninger, der foreslås deri, består i stor udstrækning af praktiske forberedelser. Programmet indeholder således særdeles få nye udspil, der kan bruges til at gøre EU's socialpolitik mere synlig eller ændre substansen i væsentlig grad;

| — | Regionsudvalget understreger, at social og regional samhørighed er af stor betydning for gennemførelsen af målene i den reviderede Lissabon-strategi og minder især om det lokale og regionale niveaus centrale rolle for at fremme denne; |
| --- | --- |

—

Regionsudvalget understreger, at social og regional samhørighed er af stor betydning for gennemførelsen af målene i den reviderede Lissabon-strategi og minder især om det lokale og regionale niveaus centrale rolle for at fremme denne;

| — | Regionsudvalget påpeger, at økonomiske og sociale foranstaltninger ikke automatisk støtter og supplerer hinanden, men at man konstant må sikre en effektiv og gensidig balance mellem deres mål og midler. Det er især vigtigt nu, hvor hurtige forandringer inden for verdensøkonomien øger borgernes følelse af usikkerhed; |
| --- | --- |

—

Regionsudvalget påpeger, at økonomiske og sociale foranstaltninger ikke automatisk støtter og supplerer hinanden, men at man konstant må sikre en effektiv og gensidig balance mellem deres mål og midler. Det er især vigtigt nu, hvor hurtige forandringer inden for verdensøkonomien øger borgernes følelse af usikkerhed;

| — | Regionsudvalget finder det nødvendigt, at der sætte systematisk fokus på EU-politikkernes sociale virkninger. For eksempel har de sociale virkninger af EU's indre marked til tider været uforudsigelige og umulige at forberede sig tilstrækkeligt på; |
| --- | --- |

—

Regionsudvalget finder det nødvendigt, at der sætte systematisk fokus på EU-politikkernes sociale virkninger. For eksempel har de sociale virkninger af EU's indre marked til tider været uforudsigelige og umulige at forberede sig tilstrækkeligt på;

| — | Regionsudvalget tilskynder Kommissionen til at indsamle sammenlignelige og multidimensionelle forskningsresultater om, hvordan velfærdsordninger kan effektiviseres yderligere, idet der især lægges vægt på de almene rammevilkår for det lokale og regionale niveau som centrale tjenesteudbydere på social- og sundhedsområdet. |
| --- | --- |

—

Regionsudvalget tilskynder Kommissionen til at indsamle sammenlignelige og multidimensionelle forskningsresultater om, hvordan velfærdsordninger kan effektiviseres yderligere, idet der især lægges vægt på de almene rammevilkår for det lokale og regionale niveau som centrale tjenesteudbydere på social- og sundhedsområdet.

| Ordfører | : | Veikko Kumpumäki (FI/PSE), medlem af regionalrådet i Lapland |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Veikko Kumpumäki (FI/PSE), medlem af regionalrådet i Lapland

Basisdokument:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den nye sociale dagsorden: Muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes Europa

KOM(2008) 412 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | ser positivt på dagsordenens konsolidering af Kommissionens socialpolitiske arbejde. Det reviderede program og de foranstaltninger, der foreslås deri, består i stor udstrækning af praktiske forberedelser. Programmet indeholder således særdeles få nye udspil, der kan bruges til at gøre EU's socialpolitik mere synlig eller ændre substansen i nogen væsentlig grad; |
| --- | --- |

1.

ser positivt på dagsordenens konsolidering af Kommissionens socialpolitiske arbejde. Det reviderede program og de foranstaltninger, der foreslås deri, består i stor udstrækning af praktiske forberedelser. Programmet indeholder således særdeles få nye udspil, der kan bruges til at gøre EU's socialpolitik mere synlig eller ændre substansen i nogen væsentlig grad;

| 2. | minder om, at den offentlige høring med henblik på at kortlægge EU's sociale virkelighed var med til at understrege, at borgernes tillid til EU på den ene eller anden måde afhang af en troværdig europæisk socialpolitik, der er et vigtigt element i den europæiske sociale model. Opbygning af denne tillid er afgørende for fremskridt, reformer og forandringsvilje; |
| --- | --- |

2.

minder om, at den offentlige høring med henblik på at kortlægge EU's sociale virkelighed var med til at understrege, at borgernes tillid til EU på den ene eller anden måde afhang af en troværdig europæisk socialpolitik, der er et vigtigt element i den europæiske sociale model. Opbygning af denne tillid er afgørende for fremskridt, reformer og forandringsvilje;

| 3. | understreger, at social og regional samhørighed er af stor betydning for gennemførelsen af målene i den reviderede Lissabon-strategi og påminder især om det lokale og regionale niveaus centrale rolle for at fremme denne. |
| --- | --- |

3.

understreger, at social og regional samhørighed er af stor betydning for gennemførelsen af målene i den reviderede Lissabon-strategi og påminder især om det lokale og regionale niveaus centrale rolle for at fremme denne.

EU's sociale dimension

| 4. | påpeger, at økonomiske og sociale foranstaltninger ikke automatisk støtter og supplerer hinanden, men at man konstant må sikre en effektiv og gensidig balance mellem deres mål og midler. Det er især vigtigt nu, hvor hurtige forandringer inden for verdensøkonomien øger borgernes følelse af usikkerhed; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at økonomiske og sociale foranstaltninger ikke automatisk støtter og supplerer hinanden, men at man konstant må sikre en effektiv og gensidig balance mellem deres mål og midler. Det er især vigtigt nu, hvor hurtige forandringer inden for verdensøkonomien øger borgernes følelse af usikkerhed;

| 5. | finder det nødvendigt, at der sætte systematisk fokus på EU-politikkernes sociale virkninger. For eksempel har de sociale virkninger af EU's indre marked til tider været uforudsigelige og umulige at forberede sig tilstrækkeligt på; |
| --- | --- |

5.

finder det nødvendigt, at der sætte systematisk fokus på EU-politikkernes sociale virkninger. For eksempel har de sociale virkninger af EU's indre marked til tider været uforudsigelige og umulige at forberede sig tilstrækkeligt på;

| 6. | anser det for vigtigt, at dagsordenen fastslår, at EU's overordnede sociale mål er uforanderlige, og at EU giver sin støtte til harmoniske, sammenhængende og deltagende samfund; |
| --- | --- |

6.

anser det for vigtigt, at dagsordenen fastslår, at EU's overordnede sociale mål er uforanderlige, og at EU giver sin støtte til harmoniske, sammenhængende og deltagende samfund;

| 7. | er opmærksom på, at socialpolitikken også skal ses som et element, der beskytter og stabiliserer en harmonisk samfundsudvikling, ikke blot som en faktor for fleksibilitet og forandring; |
| --- | --- |

7.

er opmærksom på, at socialpolitikken også skal ses som et element, der beskytter og stabiliserer en harmonisk samfundsudvikling, ikke blot som en faktor for fleksibilitet og forandring;

| 8. | erkender behovet for en mere omfattende social dagsorden og betydningen af livslang læring som et vigtigt led heri. Uddannelse bør dog ikke udelukkende betragtes som en konkurrencefaktor, men dens store sociale betydning bør også anerkendes. Ud over at sikre enkeltpersoners muligheder for at opnå succes må man også sikre social beskyttelse og integration af de borgere, som har været mindre succesrige; |
| --- | --- |

8.

erkender behovet for en mere omfattende social dagsorden og betydningen af livslang læring som et vigtigt led heri. Uddannelse bør dog ikke udelukkende betragtes som en konkurrencefaktor, men dens store sociale betydning bør også anerkendes. Ud over at sikre enkeltpersoners muligheder for at opnå succes må man også sikre social beskyttelse og integration af de borgere, som har været mindre succesrige;

| 9. | understreger betydningen af solidaritet mellem de forskellige befolkningsgrupper, generationer og regioner. Diskussionen om ændringer i befolkningens aldersstruktur og om der er tilstrækkeligt med bæredygtige velfærdsordninger bør udvides til at omfatte alle alders- og befolkningsgrupper, og i den forbindelse bør der også fokuseres på aktiv integration af handicappede og personer med nedsat arbejdsevne; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af solidaritet mellem de forskellige befolkningsgrupper, generationer og regioner. Diskussionen om ændringer i befolkningens aldersstruktur og om der er tilstrækkeligt med bæredygtige velfærdsordninger bør udvides til at omfatte alle alders- og befolkningsgrupper, og i den forbindelse bør der også fokuseres på aktiv integration af handicappede og personer med nedsat arbejdsevne;

| 10. | tilskynder Kommissionen til at indsamle sammenlignelige og multidimensionelle forskningsresultater om, hvordan velfærdsordninger kan effektiviseres yderligere, idet der især lægges vægt på de almene rammevilkår for det lokale og regionale niveau som centrale tjenesteudbydere på social- og sundhedsområdet; |
| --- | --- |

10.

tilskynder Kommissionen til at indsamle sammenlignelige og multidimensionelle forskningsresultater om, hvordan velfærdsordninger kan effektiviseres yderligere, idet der især lægges vægt på de almene rammevilkår for det lokale og regionale niveau som centrale tjenesteudbydere på social- og sundhedsområdet;

| 11. | går ind for, at det europæiske samarbejde udvikles, så det bliver lettere at integrere indvandrere, og understreger, at de regionale og lokale myndigheders ekspertise bør udnyttes i forbindelse hermed. |
| --- | --- |

11.

går ind for, at det europæiske samarbejde udvikles, så det bliver lettere at integrere indvandrere, og understreger, at de regionale og lokale myndigheders ekspertise bør udnyttes i forbindelse hermed.

Den nye dagsordens målsætninger

| 12. | konstaterer følgende, hvad angår programmets tre indbyrdes forbundne målsætninger:






  — | fokuseringen på at skabe lige muligheder må ikke overskygge, at de forskellige politikkers slutresultater er lige så vigtige; |
| --- | --- | --- |

12.

konstaterer følgende, hvad angår programmets tre indbyrdes forbundne målsætninger:

—

fokuseringen på at skabe lige muligheder må ikke overskygge, at de forskellige politikkers slutresultater er lige så vigtige;

| — | At skaffe adgang må ikke betyde, at man lægger alt for stor vægt på en behovsprøve af tjenesteydelser og overførselsindkomster; man skal snarere se på og sikre, at alle kan få adgang; |
| --- | --- |

—

At skaffe adgang må ikke betyde, at man lægger alt for stor vægt på en behovsprøve af tjenesteydelser og overførselsindkomster; man skal snarere se på og sikre, at alle kan få adgang;

| — | At udvise solidaritet indebærer også fleksibel hensyntagen til de forskellige regioners forskellige behov i forbindelse med fastlæggelsen af EU's politik og finansiering; |
| --- | --- |

—

At udvise solidaritet indebærer også fleksibel hensyntagen til de forskellige regioners forskellige behov i forbindelse med fastlæggelsen af EU's politik og finansiering;

| 13. | bemærker, at det lokale og regionale niveau har meget at tilbyde et EU, der efterlyser innovation og udvikling. Deres ekspertise bør udnyttes effektivt i en ny social dagsorden. |
| --- | --- |

13.

bemærker, at det lokale og regionale niveau har meget at tilbyde et EU, der efterlyser innovation og udvikling. Deres ekspertise bør udnyttes effektivt i en ny social dagsorden.

De overordnede mål

| 14. | er tilfreds med videreførelsen af aktiviteter, som fokuserer på børn og unge, og understreger i den forbindelse især betydningen af forebyggende aktiviteter; |
| --- | --- |

14.

er tilfreds med videreførelsen af aktiviteter, som fokuserer på børn og unge, og understreger i den forbindelse især betydningen af forebyggende aktiviteter;

| 15. | bemærker, at man i forbindelse med evalueringen og udviklingen af uddannelsessystemerne ikke blot bør lægge vægt på skolepræstationer, men også på børns og unges velfærd, sikkerhed og trivsel. Der bør også lægges særlig vægt på lærernes pædagogiske færdigheder samt på målet om ligestilling på alle uddannelsesniveauer; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at man i forbindelse med evalueringen og udviklingen af uddannelsessystemerne ikke blot bør lægge vægt på skolepræstationer, men også på børns og unges velfærd, sikkerhed og trivsel. Der bør også lægges særlig vægt på lærernes pædagogiske færdigheder samt på målet om ligestilling på alle uddannelsesniveauer;

| 16. | tilskynder til, at den åbne koordinationsmetode anvendes til at gøre status over og udvikle lokale og regionale myndigheders løsningsmodeller og arbejdsmetoder samt udbrede information med henblik på en bredere anvendelse heraf; minder i den forbindelse om, at den åbne koordinationsmetode er et frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

16.

tilskynder til, at den åbne koordinationsmetode anvendes til at gøre status over og udvikle lokale og regionale myndigheders løsningsmodeller og arbejdsmetoder samt udbrede information med henblik på en bredere anvendelse heraf; minder i den forbindelse om, at den åbne koordinationsmetode er et frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne;

| 17. | minder om, at vækst og beskæftigelse alene ikke er tilstrækkeligt til at sikre et socialt retfærdigt samfund, men at der på alle niveauer også er brug for en effektiv og ansvarlig socialpolitik; |
| --- | --- |

17.

minder om, at vækst og beskæftigelse alene ikke er tilstrækkeligt til at sikre et socialt retfærdigt samfund, men at der på alle niveauer også er brug for en effektiv og ansvarlig socialpolitik;

| 18. | understreger behovet for at indsamle og udbrede mangesidig og forskellig viden med henblik på realisering af effektive flexicurity-modeller; |
| --- | --- |

18.

understreger behovet for at indsamle og udbrede mangesidig og forskellig viden med henblik på realisering af effektive flexicurity-modeller;

| 19. | understreger, at livslang læring bør komme alle alders- og befolkningsgrupper til fordel og være åbent for alle, hvilket dog kræver, at befolkningen er fuldt informeret, og at udviklingen af voksenuddannelser af høj kvalitet kræver et bredt samarbejde mellem alle myndighedsniveauer og forskellige aktører. Hvad faglige uddannelser angår, bør man især fokusere på, at uddannelsen opfylder arbejdslivets behov, og at uddannelsessystemet kan reagere tilstrækkelig hurtigt på kommende uddannelsesbehov, når det er nødvendigt. Prognoser af uddannelsesbehov bør så vidt muligt udvikles i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

19.

understreger, at livslang læring bør komme alle alders- og befolkningsgrupper til fordel og være åbent for alle, hvilket dog kræver, at befolkningen er fuldt informeret, og at udviklingen af voksenuddannelser af høj kvalitet kræver et bredt samarbejde mellem alle myndighedsniveauer og forskellige aktører. Hvad faglige uddannelser angår, bør man især fokusere på, at uddannelsen opfylder arbejdslivets behov, og at uddannelsessystemet kan reagere tilstrækkelig hurtigt på kommende uddannelsesbehov, når det er nødvendigt. Prognoser af uddannelsesbehov bør så vidt muligt udvikles i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder;

| 20. | påpeger, at samfundet også har brug for folk med de rette kvalifikationer inden for pleje og omsorg, hvorfor disse også bør medtages som en del af de »moderne kvalifikationer«, der nævnes i dagsordenen; |
| --- | --- |

20.

påpeger, at samfundet også har brug for folk med de rette kvalifikationer inden for pleje og omsorg, hvorfor disse også bør medtages som en del af de »moderne kvalifikationer«, der nævnes i dagsordenen;

| 21. | betoner behovet for nye former for uddannelse, der kombinerer arbejde og læring, samt tilskynder de offentlige myndigheder, arbejdsgiverne og borgerne til at tage en åben diskussion om deres ansvar, hvad angår disse ordninger til at kombinere arbejde og uddannelse; |
| --- | --- |

21.

betoner behovet for nye former for uddannelse, der kombinerer arbejde og læring, samt tilskynder de offentlige myndigheder, arbejdsgiverne og borgerne til at tage en åben diskussion om deres ansvar, hvad angår disse ordninger til at kombinere arbejde og uddannelse;

| 22. | understreger målet om at forbedre både arbejdslivets kvalitet og arbejdseffektiviteten og anser udbredelse af forskning og god praksis på dette område for vigtigt; |
| --- | --- |

22.

understreger målet om at forbedre både arbejdslivets kvalitet og arbejdseffektiviteten og anser udbredelse af forskning og god praksis på dette område for vigtigt;

| 23. | er tilfreds med Kommissionens tilsagn om at sikre, at der ikke er nogen modsætning mellem de grundlæggende friheder og rettigheder i EU-traktaten og opfordrer Kommissionen til at indsamle relevante erfaringer, også på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

23.

er tilfreds med Kommissionens tilsagn om at sikre, at der ikke er nogen modsætning mellem de grundlæggende friheder og rettigheder i EU-traktaten og opfordrer Kommissionen til at indsamle relevante erfaringer, også på lokalt og regionalt niveau;

| 24. | betoner, at der i analysen og udviklingen af de europæiske sundhedssystemer skal tages hensyn til deres bredere aspekter, herunder planlægingen af, kvaliteten af og adgangen til tjenester og arbejdskraft. De regionale og lokale myndigheder, som er de vigtigste udbydere af offentlige social- og sundhedstjenester, er en central samarbejdspartner på dette område; |
| --- | --- |

24.

betoner, at der i analysen og udviklingen af de europæiske sundhedssystemer skal tages hensyn til deres bredere aspekter, herunder planlægingen af, kvaliteten af og adgangen til tjenester og arbejdskraft. De regionale og lokale myndigheder, som er de vigtigste udbydere af offentlige social- og sundhedstjenester, er en central samarbejdspartner på dette område;

| 25. | er yderst tilfreds med Kommissionens tilsagn om at sikre, at det indre marked og konkurrencereglerne fremmer udviklingen af sociale tjenester, der er tilgængelige for alle og af høj kvalitet. Det er således vigtigt at sikre et stabilt retsgrundlag for forsyningspligtydelser og skabe de fornødne mekanismer for en åben diskussion og løsning af problemerne med koordination af de sociale tjenester og reglerne for det indre marked. De regionale og lokale myndigheders erfaringer bør indsamles systematisk for at sikre, at den fornødne viden er tilgængelig, og at man i vidt omfang benytter gennemprøvede metoder. Denne forpligtelse omfatter imidlertid ingen omfattende rapporteringspligt for medlemsstaterne, og de lokale og regionale myndigheder skal ikke pålægges en uforholdsmæssig stor forvaltningsmæssig byrde i den forbindelse; |
| --- | --- |

25.

er yderst tilfreds med Kommissionens tilsagn om at sikre, at det indre marked og konkurrencereglerne fremmer udviklingen af sociale tjenester, der er tilgængelige for alle og af høj kvalitet. Det er således vigtigt at sikre et stabilt retsgrundlag for forsyningspligtydelser og skabe de fornødne mekanismer for en åben diskussion og løsning af problemerne med koordination af de sociale tjenester og reglerne for det indre marked. De regionale og lokale myndigheders erfaringer bør indsamles systematisk for at sikre, at den fornødne viden er tilgængelig, og at man i vidt omfang benytter gennemprøvede metoder. Denne forpligtelse omfatter imidlertid ingen omfattende rapporteringspligt for medlemsstaterne, og de lokale og regionale myndigheder skal ikke pålægges en uforholdsmæssig stor forvaltningsmæssig byrde i den forbindelse;

| 26. | opfordrer til, at sociale rettigheder og fælles ansvar prioriteres i EU's indsats for at bekæmpe fattigdom og social udstødelse, samt at man alvorligt overvejer, om fødevareprogrammer og madbanker bør være en del af den europæiske velfærdsstat i det 21. århundrede; |
| --- | --- |

26.

opfordrer til, at sociale rettigheder og fælles ansvar prioriteres i EU's indsats for at bekæmpe fattigdom og social udstødelse, samt at man alvorligt overvejer, om fødevareprogrammer og madbanker bør være en del af den europæiske velfærdsstat i det 21. århundrede;

| 27. | anser det for afgørende at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder, udligne de kønsbestemte lønforskelle og skabe reelle muligheder for at forene arbejds- og familieliv; |
| --- | --- |

27.

anser det for afgørende at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder, udligne de kønsbestemte lønforskelle og skabe reelle muligheder for at forene arbejds- og familieliv;

| 28. | støtter betoningen af den nye politiske prioritet vedrørende ikke-forskelsbehandling, idet EU's store potentiale for at gå forrest i kampen mod forskelsbehandling påpeges. |
| --- | --- |

28.

støtter betoningen af den nye politiske prioritet vedrørende ikke-forskelsbehandling, idet EU's store potentiale for at gå forrest i kampen mod forskelsbehandling påpeges.

Regionsudvalgets hovedsynspunkter

| 29. | ser positivt på dagsordenens omfattende indsatsområde, som samler de forskellige sektorers aktiviteter. Samtidig opfordrer Regionsudvalget dog Kommissionen til at sikre, at denne fremgangsmåde ikke overskygger væsentligste problemstillinger inden for den traditionelle socialpolitik, f.eks. de voksende indkomstforskelle og den stigende ulighed, og de relevante tiltag for at løse dem; |
| --- | --- |

29.

ser positivt på dagsordenens omfattende indsatsområde, som samler de forskellige sektorers aktiviteter. Samtidig opfordrer Regionsudvalget dog Kommissionen til at sikre, at denne fremgangsmåde ikke overskygger væsentligste problemstillinger inden for den traditionelle socialpolitik, f.eks. de voksende indkomstforskelle og den stigende ulighed, og de relevante tiltag for at løse dem;

| 30. | fremhæver, at de tiltag, der foreslås i dagsordenen, har mange forskellige, til tider modstridende, dimensioner, som kræver tilbundsgående overvejelser. For eksempel bør der i forbindelse med fremme af mobilitet også fokuseres på problemerne som følge af, at mange unge flytter bort, og at aldersstrukturen dermed skævvrides i visse regioner. Regionsudvalget understreger, at man også må beskytte den »ikke-mobile« del af befolkningen og sikre lige muligheder i mindre attraktive regioner. Samtidig bør man også overveje miljøvirkningerne af den øgede mobilitet; |
| --- | --- |

30.

fremhæver, at de tiltag, der foreslås i dagsordenen, har mange forskellige, til tider modstridende, dimensioner, som kræver tilbundsgående overvejelser. For eksempel bør der i forbindelse med fremme af mobilitet også fokuseres på problemerne som følge af, at mange unge flytter bort, og at aldersstrukturen dermed skævvrides i visse regioner. Regionsudvalget understreger, at man også må beskytte den »ikke-mobile« del af befolkningen og sikre lige muligheder i mindre attraktive regioner. Samtidig bør man også overveje miljøvirkningerne af den øgede mobilitet;

| 31. | understreger, at den åbne koordinationsmetode — som enhver anden metode i den europæiske socialpolitik — bør udvikles på basis af medlemsstaternes egne socialpolitiske behov, som bedst forstås i praksis på det lokale og regionale niveau. Da medlemsstaternes og deres regioners situation er meget forskellige, kan det være problematisk at anvende kvantitative socialpolitiske mål. På EU-niveau skal den åbne koordinationsmetode i første omgang forbedres ved at fokusere den på bestemte nøglespørgsmål, ved at gøre rapportering og forskningsarbejde mere effektivt og ved at sikre, at det regionale og lokale niveau med dets konkrete knowhow, får en øget indflydelse på gennemførelsen og udviklingen af koordinationsprocessen. Derved kan man i betydelig grad øge metodens effektivitet og synlighed og dermed kvaliteten af den europæiske socialpolitik — som er en vigtig del af det europæiske integrationsprojekt. Forbindelserne mellem den åbne koordinationsmetode og de regionale og lokale myndigheder er fortsat alt for svage; |
| --- | --- |

31.

understreger, at den åbne koordinationsmetode — som enhver anden metode i den europæiske socialpolitik — bør udvikles på basis af medlemsstaternes egne socialpolitiske behov, som bedst forstås i praksis på det lokale og regionale niveau. Da medlemsstaternes og deres regioners situation er meget forskellige, kan det være problematisk at anvende kvantitative socialpolitiske mål. På EU-niveau skal den åbne koordinationsmetode i første omgang forbedres ved at fokusere den på bestemte nøglespørgsmål, ved at gøre rapportering og forskningsarbejde mere effektivt og ved at sikre, at det regionale og lokale niveau med dets konkrete knowhow, får en øget indflydelse på gennemførelsen og udviklingen af koordinationsprocessen. Derved kan man i betydelig grad øge metodens effektivitet og synlighed og dermed kvaliteten af den europæiske socialpolitik — som er en vigtig del af det europæiske integrationsprojekt. Forbindelserne mellem den åbne koordinationsmetode og de regionale og lokale myndigheder er fortsat alt for svage;

| 32. | gør opmærksom på den sociale dialog på EU-niveau og dens rolle og potentiale i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af initiativer under dagsordenen på lokalt og regionalt niveau. |
| --- | --- |

32.

gør opmærksom på den sociale dialog på EU-niveau og dens rolle og potentiale i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af initiativer under dagsordenen på lokalt og regionalt niveau.

Bruxelles, den 22. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

III Forberedende retsakter

Regionsudvalget

79. plenarforsamling 21.-22. april 2009

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/41

---

Regionsudvalgets udtalelse »energi: strategisk redegørelse og bygningers ydeevne«

(2009/C 200/09)

REGIONSUDVALGET

| — | beklager, at der overhovedet ikke er stillet forslag om en bindende retsakt, der specifikt sigter mod at realisere målet om at forbedre energieffektiviteten med 20 %; |
| --- | --- |

—

beklager, at der overhovedet ikke er stillet forslag om en bindende retsakt, der specifikt sigter mod at realisere målet om at forbedre energieffektiviteten med 20 %;

| — | fremhæver de alternativer, hvor der er en forbindelse mellem industrielle aktiviteter og energiproduktion (udnyttelse af overskudsvarme, køling, energiproduktion og teknikker til kraftvarmeproduktion, kombineret produktion af forskellige former for energi osv.); |
| --- | --- |

—

fremhæver de alternativer, hvor der er en forbindelse mellem industrielle aktiviteter og energiproduktion (udnyttelse af overskudsvarme, køling, energiproduktion og teknikker til kraftvarmeproduktion, kombineret produktion af forskellige former for energi osv.);

| — | minder om betydningen af det arbejde, som lokale og regionale energikontorer i hele EU udfører. Disse kontorer er strategiske partnere for den europæiske energipolitik, og EU bør i højere grad støtte og udnytte deres arbejde; |
| --- | --- |

—

minder om betydningen af det arbejde, som lokale og regionale energikontorer i hele EU udfører. Disse kontorer er strategiske partnere for den europæiske energipolitik, og EU bør i højere grad støtte og udnytte deres arbejde;

| — | fremhæver, at det er vigtigt at fremme anvendelsen af strukturfondene til investeringer i energieffektivitet i bygninger; |
| --- | --- |

—

fremhæver, at det er vigtigt at fremme anvendelsen af strukturfondene til investeringer i energieffektivitet i bygninger;

| — | bakker op om Kommissionens initiativ om at tillade permanent anvendelse af nedsatte momssatser i boligsektoren, herunder på renoveringsarbejder; |
| --- | --- |

—

bakker op om Kommissionens initiativ om at tillade permanent anvendelse af nedsatte momssatser i boligsektoren, herunder på renoveringsarbejder;

| — | støtter Kommissionens bestræbelser på i samarbejde med EIB og EGBU at tilvejebringe finansielle instrumenter til forbedring af energieffektiviteten. Udvalget gør opmærksom på, at en af de væsentligste udfordringer forbundet med tilvejebringelsen af disse finansielle instrumenter er at gøre dem tilgængelige for lokale og regionale myndigheder med det formål at understøtte den centrale rolle, som disse myndigheder spiller, når det gælder gennemførelsen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne. |
| --- | --- |

—

støtter Kommissionens bestræbelser på i samarbejde med EIB og EGBU at tilvejebringe finansielle instrumenter til forbedring af energieffektiviteten. Udvalget gør opmærksom på, at en af de væsentligste udfordringer forbundet med tilvejebringelsen af disse finansielle instrumenter er at gøre dem tilgængelige for lokale og regionale myndigheder med det formål at understøtte den centrale rolle, som disse myndigheder spiller, når det gælder gennemførelsen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne.

| Ordfører | : | Jean-Louis Joseph (FR/PSE), borgmester i Bastidonne |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Jean-Louis Joseph (FR/PSE), borgmester i Bastidonne

Basisdokumenter:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Anden strategiske energiredegørelse. EU-handlingsplan for energiforsyningssikkerhed og –solidaritet — KOM(2008) 781 endelig og

Omarbejdning af direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne

KOM(2008) 780 endelig — 2008/0223 (COD)

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

A.   Anden strategiske redegørelse for EU's energipolitik

| 1. | mener, at de udfordringer, der knytter sig til EU's energipolitik, er af afgørende betydning for EU og dets borgere i dag og i fremtiden og for klimaspørgsmålene på globalt plan. Udvalget minder om den nøglerolle, som lokale og regionale aktører spiller som samarbejdspartnere i forbindelse med fastlæggelsen, planlægningen og gennemførelsen af en vellykket europæisk energipolitik. Udvalget beklager derfor, at den anden strategiske redegørelse kun i meget begrænset omfang kommer ind på de lokale og regionale aktørers rolle; |
| --- | --- |

1.

mener, at de udfordringer, der knytter sig til EU's energipolitik, er af afgørende betydning for EU og dets borgere i dag og i fremtiden og for klimaspørgsmålene på globalt plan. Udvalget minder om den nøglerolle, som lokale og regionale aktører spiller som samarbejdspartnere i forbindelse med fastlæggelsen, planlægningen og gennemførelsen af en vellykket europæisk energipolitik. Udvalget beklager derfor, at den anden strategiske redegørelse kun i meget begrænset omfang kommer ind på de lokale og regionale aktørers rolle;

| 2. | erkender vigtigheden af forsyningssikkerhed, som er en af de vigtigste problemstillinger i den anden strategiske redegørelse og et meget politisk følsomt emne. Udvalget erkender endvidere, at forsyningssikkerhedssituationen ikke er den samme i alle medlemsstater. På grund af disse forskelle, der bl.a. er historisk begrundet, er der brug for samordnede foranstaltninger på EU-plan, der sigter mod at udjævne forskellene, styrke forbindelserne mellem partnerne og nedbringe risikoen for EU som helhed; |
| --- | --- |

2.

erkender vigtigheden af forsyningssikkerhed, som er en af de vigtigste problemstillinger i den anden strategiske redegørelse og et meget politisk følsomt emne. Udvalget erkender endvidere, at forsyningssikkerhedssituationen ikke er den samme i alle medlemsstater. På grund af disse forskelle, der bl.a. er historisk begrundet, er der brug for samordnede foranstaltninger på EU-plan, der sigter mod at udjævne forskellene, styrke forbindelserne mellem partnerne og nedbringe risikoen for EU som helhed;

| 3. | anerkender, at der i kølvandet på den første strategiske redegørelse er opnået vigtige resultater, navnlig fastlæggelsen af de såkaldte »20-20-20-mål«, og at de første skridt er taget på det lovgivningsmæssige område med den nylige aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet om energi- og klimapakken; |
| --- | --- |

3.

anerkender, at der i kølvandet på den første strategiske redegørelse er opnået vigtige resultater, navnlig fastlæggelsen af de såkaldte »20-20-20-mål«, og at de første skridt er taget på det lovgivningsmæssige område med den nylige aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet om energi- og klimapakken;

| 4. | mener, at disse resultater er væsentlige, men at de kun er første skridt. Det er derfor vigtigt, at det fortsat er 20-20-20-målene, der prioriteres højest i den europæiske energipolitik, således at det sikres, at der er den sammenhæng og kontinuitet i de iværksatte foranstaltninger, der skal til, for at de bliver vellykkede; |
| --- | --- |

4.

mener, at disse resultater er væsentlige, men at de kun er første skridt. Det er derfor vigtigt, at det fortsat er 20-20-20-målene, der prioriteres højest i den europæiske energipolitik, således at det sikres, at der er den sammenhæng og kontinuitet i de iværksatte foranstaltninger, der skal til, for at de bliver vellykkede;

| 5. | understreger derfor, at energieffektivitet bør være et af de allervigtigste spørgsmål for EU på energiområdet. Udvalget minder om »trias energetica«-modellen, som med den vigtigste først rangordner de politikker, der vil gøre det muligt at reducere energiforbrugets indvirkning på klimaet, dvs. energieffektivitet, fremme af vedvarende energikilder og optimeret anvendelse af fossile energikilder. Energieffektivitet er ikke kun afgørende for 20-20-20-målene, men er tillige af væsentlig betydning for forsyningssikkerheden. Det er derfor beklageligt, at energieffektivitet er det eneste af de tre 20-20-20-mål, som endnu ikke er blevet omsat til en bindende retsakt; |
| --- | --- |

5.

understreger derfor, at energieffektivitet bør være et af de allervigtigste spørgsmål for EU på energiområdet. Udvalget minder om »trias energetica«-modellen, som med den vigtigste først rangordner de politikker, der vil gøre det muligt at reducere energiforbrugets indvirkning på klimaet, dvs. energieffektivitet, fremme af vedvarende energikilder og optimeret anvendelse af fossile energikilder. Energieffektivitet er ikke kun afgørende for 20-20-20-målene, men er tillige af væsentlig betydning for forsyningssikkerheden. Det er derfor beklageligt, at energieffektivitet er det eneste af de tre 20-20-20-mål, som endnu ikke er blevet omsat til en bindende retsakt;

| 6. | udvalget bifalder således de foranstaltninger vedrørende energieffektivitet, som Kommissionen foreslog i forbindelse med offentliggørelsen af den anden strategiske redegørelse (navnlig revisionen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne — se nedenfor), men beklager, at






  6.1 | energieffektivitet overordnet kun er nummer fire på listen over de fem prioriteter, der er opregnet i EU's handlingsplan for energiforsyningssikkerhed og –solidaritet; |
| --- | --- | --- |

6.

udvalget bifalder således de foranstaltninger vedrørende energieffektivitet, som Kommissionen foreslog i forbindelse med offentliggørelsen af den anden strategiske redegørelse (navnlig revisionen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne — se nedenfor), men beklager, at

6.1

energieffektivitet overordnet kun er nummer fire på listen over de fem prioriteter, der er opregnet i EU's handlingsplan for energiforsyningssikkerhed og –solidaritet;

| 6.2 | der overhovedet ikke er stillet forslag om en bindende retsakt, der specifikt sigter mod at realisere målet om at forbedre energieffektiviteten med 20 %. Der bør dog foretages en klarere sammenkædning til de mål og styringsinstrumenter, som følger af direktivet om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (2006/32/EF). Det er et konkret værktøj til at nå et første skridt mod målet om 20 %; |
| --- | --- |

6.2

der overhovedet ikke er stillet forslag om en bindende retsakt, der specifikt sigter mod at realisere målet om at forbedre energieffektiviteten med 20 %. Der bør dog foretages en klarere sammenkædning til de mål og styringsinstrumenter, som følger af direktivet om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (2006/32/EF). Det er et konkret værktøj til at nå et første skridt mod målet om 20 %;

| 6.3 | Kommissionen ifølge prognoserne i bilagene til den anden strategiske redegørelse til dels kobler opnåelsen af målet om at forbedre energieffektiviteten med 20 % sammen med et forhold, som den ikke er herre over (nemlig stigningen i oliepriserne). Det vidner om en mangel på politisk vilje og utilstrækkelige investeringer i energieffektivitet. En sådan indstilling er endnu mere beklagelig, eftersom det forventede afkast af investeringer i energieffektivitet er et virkningsfuldt middel til igen at sætte gang i økonomien og beskæftigelsen, hvilket er altafgørende i lyset af den aktuelle krise; |
| --- | --- |

6.3

Kommissionen ifølge prognoserne i bilagene til den anden strategiske redegørelse til dels kobler opnåelsen af målet om at forbedre energieffektiviteten med 20 % sammen med et forhold, som den ikke er herre over (nemlig stigningen i oliepriserne). Det vidner om en mangel på politisk vilje og utilstrækkelige investeringer i energieffektivitet. En sådan indstilling er endnu mere beklagelig, eftersom det forventede afkast af investeringer i energieffektivitet er et virkningsfuldt middel til igen at sætte gang i økonomien og beskæftigelsen, hvilket er altafgørende i lyset af den aktuelle krise;

| 6.4 | de foranstaltninger vedrørende energieffektivitet, som knytter sig til den anden strategiske redegørelse, ikke omfatter specifikke foranstaltninger for industrien, på trods af at den er storforbruger af energi. Når det gælder forsyningssikkerhed, er det vigtigt at fremhæve de alternativer, hvor der er en forbindelse mellem industrielle aktiviteter og energiproduktion (udnyttelse af overskudsvarme, køling, energiproduktion og teknikker til kraftvarmeproduktion, kombineret produktion af forskellige former for energi osv.). |
| --- | --- |

6.4

de foranstaltninger vedrørende energieffektivitet, som knytter sig til den anden strategiske redegørelse, ikke omfatter specifikke foranstaltninger for industrien, på trods af at den er storforbruger af energi. Når det gælder forsyningssikkerhed, er det vigtigt at fremhæve de alternativer, hvor der er en forbindelse mellem industrielle aktiviteter og energiproduktion (udnyttelse af overskudsvarme, køling, energiproduktion og teknikker til kraftvarmeproduktion, kombineret produktion af forskellige former for energi osv.).

| 6.5 | Udvalget glæder sig over erkendelsen af, at transport er af afgørende betydning for opnåelse af energimålene, men i betragtning af den europæiske transportsektors store afhængighed af olie beklager det, at der slet ikke fremsættes forslag til en strategi for denne sektor i den anden strategiske redegørelse. Denne sektor alene tegner sig for 30 % af det endelige energiforbrug i EU. Den er direkte berørt af forsyningssikkerhedsproblematikken, da den næsten udelukkende er afhængig af olie, som for over 80 procents vedkommende importeres af EU. Udvalget opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at fremsætte forslag om transporteffektivitet parallelt med energieffektivitetspakken. Her findes et meget stort uudnyttet potentiale for mindskede udslip af drivhusgasser, f.eks. satsninger på sporbaseret trafik og anden kollektivtrafik, energieffektive køretøjer, samkørsel, miljøvenlig kørsel, øget cykling osv.; |
| --- | --- |

6.5

Udvalget glæder sig over erkendelsen af, at transport er af afgørende betydning for opnåelse af energimålene, men i betragtning af den europæiske transportsektors store afhængighed af olie beklager det, at der slet ikke fremsættes forslag til en strategi for denne sektor i den anden strategiske redegørelse. Denne sektor alene tegner sig for 30 % af det endelige energiforbrug i EU. Den er direkte berørt af forsyningssikkerhedsproblematikken, da den næsten udelukkende er afhængig af olie, som for over 80 procents vedkommende importeres af EU. Udvalget opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at fremsætte forslag om transporteffektivitet parallelt med energieffektivitetspakken. Her findes et meget stort uudnyttet potentiale for mindskede udslip af drivhusgasser, f.eks. satsninger på sporbaseret trafik og anden kollektivtrafik, energieffektive køretøjer, samkørsel, miljøvenlig kørsel, øget cykling osv.;

| 7. | understreger den afgørende rolle, som lokale og regionale myndigheder spiller for energieffektiviteten. I den forbindelse






  a. | gentager udvalget sin støtte til »Borgmesteraftalen« og minder om sin perspektivudtalelse om emnet, hvori det bl.a. blev understreget, at »handling på lokalt plan er afgørende for at nå målet om at øge energieffektiviteten med 20 %. Regionernes og kommunernes vigtige rolle i denne proces er allerede fuldt ud anerkendt af Kommissionen og Europa-Parlamentet
   (1)«; |
| --- | --- | --- |

7.

understreger den afgørende rolle, som lokale og regionale myndigheder spiller for energieffektiviteten. I den forbindelse

a.

gentager udvalget sin støtte til »Borgmesteraftalen« og minder om sin perspektivudtalelse om emnet, hvori det bl.a. blev understreget, at »handling på lokalt plan er afgørende for at nå målet om at øge energieffektiviteten med 20 %. Regionernes og kommunernes vigtige rolle i denne proces er allerede fuldt ud anerkendt af Kommissionen og Europa-Parlamentet
   (1)«;

| b. | er den fysiske planlægning på lokalt niveau en vigtig arena for at opnå en klimatilpasset og energieffektiv samfundsstruktur fra et helhedsperspektiv. Det er her, at man håndterer lokaliseringen af infrastruktur, arbejdspladser, handel og boliger, som kan føre til mindskede transportbehov og energieffektive transporter samt udbygning af fjernvarme, vindkraft og jordvarme; |
| --- | --- |

b.

er den fysiske planlægning på lokalt niveau en vigtig arena for at opnå en klimatilpasset og energieffektiv samfundsstruktur fra et helhedsperspektiv. Det er her, at man håndterer lokaliseringen af infrastruktur, arbejdspladser, handel og boliger, som kan føre til mindskede transportbehov og energieffektive transporter samt udbygning af fjernvarme, vindkraft og jordvarme;

| c. | er der generelt mulighed for store energibesparelser inden for den offentlige sektor, et vigtigt potentiale, som endnu ikke er realiseret. Korrekt udformet støtte og incitamenter kan give både energieffektivitet, mindske energiudgifterne og stimulere beskæftigelsen; |
| --- | --- |

c.

er der generelt mulighed for store energibesparelser inden for den offentlige sektor, et vigtigt potentiale, som endnu ikke er realiseret. Korrekt udformet støtte og incitamenter kan give både energieffektivitet, mindske energiudgifterne og stimulere beskæftigelsen;

| d. | glæder det sig over meddelelsen om »et nyt initiativ til finansiering af bæredygtig energi« og opfordrer til, at en væsentlig del af initiativets midler anvendes til finansiering af projekter på lokalt og regionalt niveau, og til at energieffektiviteten prioriteres; |
| --- | --- |

d.

glæder det sig over meddelelsen om »et nyt initiativ til finansiering af bæredygtig energi« og opfordrer til, at en væsentlig del af initiativets midler anvendes til finansiering af projekter på lokalt og regionalt niveau, og til at energieffektiviteten prioriteres;

| e. | minder det om betydningen af det arbejde, som lokale og regionale energikontorer i hele EU udfører. Disse kontorer er strategiske partnere for den europæiske energipolitik, og EU bør i højere grad støtte og udnytte deres arbejde; |
| --- | --- |

e.

minder det om betydningen af det arbejde, som lokale og regionale energikontorer i hele EU udfører. Disse kontorer er strategiske partnere for den europæiske energipolitik, og EU bør i højere grad støtte og udnytte deres arbejde;

| f. | opfordrer det til, at der nedsættes en arbejdsgruppe med repræsentanter for Kommissionen og lokale og regionale myndigheder og deres netværk, der skal udarbejde en ny vision for energieffektivitet baseret på en »bottom-up«-tilgang; |
| --- | --- |

f.

opfordrer det til, at der nedsættes en arbejdsgruppe med repræsentanter for Kommissionen og lokale og regionale myndigheder og deres netværk, der skal udarbejde en ny vision for energieffektivitet baseret på en »bottom-up«-tilgang;

| 8. | bemærker uden at gå i detaljer med de seks prioriterede projekter, der karakteriseres som centrale for EU, at






  a. | der bør udarbejdes overslag over omkostningerne ved disse projekter, så der på et rimeligt grundlag kan foretages en sammenligning med andre initiativer, inden de foreslåede projekter formelt anerkendes som »prioriterede«. Der er nemlig risiko for, at en betydelig del af de budgetter, der er til rådighed, vil gå til disse projekter; |
| --- | --- | --- |

8.

bemærker uden at gå i detaljer med de seks prioriterede projekter, der karakteriseres som centrale for EU, at

a.

der bør udarbejdes overslag over omkostningerne ved disse projekter, så der på et rimeligt grundlag kan foretages en sammenligning med andre initiativer, inden de foreslåede projekter formelt anerkendes som »prioriterede«. Der er nemlig risiko for, at en betydelig del af de budgetter, der er til rådighed, vil gå til disse projekter;

| b. | nogle af de seks forslag synes at prioriteres højere end andre, eftersom der allerede er fastlagt meget nøjagtige bestemmelser om deres gennemførelse (udarbejdelse af meddelelser og handlingsplan med angivelse af finansiering), mens fristerne for gennemførelsen af de andre er noget mindre klar; |
| --- | --- |

b.

nogle af de seks forslag synes at prioriteres højere end andre, eftersom der allerede er fastlagt meget nøjagtige bestemmelser om deres gennemførelse (udarbejdelse af meddelelser og handlingsplan med angivelse af finansiering), mens fristerne for gennemførelsen af de andre er noget mindre klar;

| c. | det er nødvendigt, at de er indbyrdes forbundne, således at risikoen spredes, og der skabes større solidaritet mellem medlemsstaterne. Udvalget er endvidere enigt i, at man kun kan garantere gas- og elforsyningen til alle EU's borgere, hvis der foretages betydelige ændringer i energiinfrastrukturen internt i EU. Udvalget understreger, at ændringer i den europæiske infrastruktur også er nødvendige for at udvikle den decentrale energiproduktion og vedvarende energi i Europa. Alle beslutninger om investeringer i den europæiske energiinfrastruktur skal være forenelige med EU's mål på området. Uden at komme nærmere ind på indholdet af de seks foreslåede energiinfrastruktursprojekter forventer udvalget, at de specifikke finansieringsbehov, som vil blive klarlagt i 2009-2010, vil være enorme, og opfordrer kraftigt til, at der tillige sker en vis prioritering af energieffektivitetsprojekter og nedbringelse af virkningerne af den internationale rejsetrafik i fremtidige EU-budgetter; |
| --- | --- |

c.

det er nødvendigt, at de er indbyrdes forbundne, således at risikoen spredes, og der skabes større solidaritet mellem medlemsstaterne. Udvalget er endvidere enigt i, at man kun kan garantere gas- og elforsyningen til alle EU's borgere, hvis der foretages betydelige ændringer i energiinfrastrukturen internt i EU. Udvalget understreger, at ændringer i den europæiske infrastruktur også er nødvendige for at udvikle den decentrale energiproduktion og vedvarende energi i Europa. Alle beslutninger om investeringer i den europæiske energiinfrastruktur skal være forenelige med EU's mål på området. Uden at komme nærmere ind på indholdet af de seks foreslåede energiinfrastruktursprojekter forventer udvalget, at de specifikke finansieringsbehov, som vil blive klarlagt i 2009-2010, vil være enorme, og opfordrer kraftigt til, at der tillige sker en vis prioritering af energieffektivitetsprojekter og nedbringelse af virkningerne af den internationale rejsetrafik i fremtidige EU-budgetter;

| 9. | understreger ligeledes med hensyn til investeringer, at hvis det europæiske energisystem skal omdannes til et mere decentraliseret system, kræver det betydelige investeringer, høring af de lokale og regionale aktører, og at disse aktørers rolle i energipolitikken i højere grad anerkendes; |
| --- | --- |

9.

understreger ligeledes med hensyn til investeringer, at hvis det europæiske energisystem skal omdannes til et mere decentraliseret system, kræver det betydelige investeringer, høring af de lokale og regionale aktører, og at disse aktørers rolle i energipolitikken i højere grad anerkendes;

| 10. | understreger med hensyn til kapitlet om egne energireserver, at






  a. | vedvarende energi bør tildeles en central rolle i overensstemmelse med 20-20-20-målene og under hensyntagen til de økonomiske, sociale og miljømæssige fordele, der knytter sig til disse energikilder. Udvalget gør opmærksom på sin udtalelse om »fremme af vedvarende energi« (2). Derudover






  — | hilser det forslaget om at udarbejde en meddelelse om »overvindelse af hindringer for vedvarende energi i EU« velkommen. Det opfordrer til, at meddelelsen offentliggøres så hurtigt som muligt og senest i 2010, og at den regelmæssigt opdateres og ledsages af de foranstaltninger, der er nødvendige for at overvinde de konstaterede hindringer; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

understreger med hensyn til kapitlet om egne energireserver, at

a.

vedvarende energi bør tildeles en central rolle i overensstemmelse med 20-20-20-målene og under hensyntagen til de økonomiske, sociale og miljømæssige fordele, der knytter sig til disse energikilder. Udvalget gør opmærksom på sin udtalelse om »fremme af vedvarende energi« (2). Derudover

—

hilser det forslaget om at udarbejde en meddelelse om »overvindelse af hindringer for vedvarende energi i EU« velkommen. Det opfordrer til, at meddelelsen offentliggøres så hurtigt som muligt og senest i 2010, og at den regelmæssigt opdateres og ledsages af de foranstaltninger, der er nødvendige for at overvinde de konstaterede hindringer;

| — | gør udvalget opmærksom på, at de problemer, der knytter sig til transportnet og distribution, er centrale for udviklingen af vedvarende energi. Det opfordrer Kommissionen til at udarbejde en meddelelse om udviklingen af et europæisk supernet som beskrevet i den anden strategiske redegørelse. Denne meddelelse skal først og fremmest behandle spørgsmål om infrastruktur og de muligheder, der er for at udnytte intelligente netteknologier til opnåelse af EU's 20-20-20-mål og omstillingen til stadig mere decentraliseret energiproduktion ved hjælp af vedvarende energikilder. Desuden bør man lade forslagene i den anden strategiske redegørelse om transportnet og distribution indgå i den ovenfor nævnte meddelelse for at opnå en egentlig helhedsstrategi for disse problemstillinger; |
| --- | --- |

—

gør udvalget opmærksom på, at de problemer, der knytter sig til transportnet og distribution, er centrale for udviklingen af vedvarende energi. Det opfordrer Kommissionen til at udarbejde en meddelelse om udviklingen af et europæisk supernet som beskrevet i den anden strategiske redegørelse. Denne meddelelse skal først og fremmest behandle spørgsmål om infrastruktur og de muligheder, der er for at udnytte intelligente netteknologier til opnåelse af EU's 20-20-20-mål og omstillingen til stadig mere decentraliseret energiproduktion ved hjælp af vedvarende energikilder. Desuden bør man lade forslagene i den anden strategiske redegørelse om transportnet og distribution indgå i den ovenfor nævnte meddelelse for at opnå en egentlig helhedsstrategi for disse problemstillinger;

| b. | kerneenergi er afhængig af et brændstof, der for størstepartens vedkommende importeres, og som derfor ikke kan betegnes som en egen energikilde. Derimod har anvendelsen af kerneenergi lokale konsekvenser, der belaster de lokale og regionale myndigheder, hvilket først og fremmest skyldes de risici, der knytter sig til denne form for energi og affaldshåndteringen. I den forbindelse glæder Regionsudvalget sig over meldingen om et revideret forslag til direktiv om EU-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed, og foreslår, at man heri også behandler spørgsmålet om bæredygtig håndtering af atomaffald og omkostningerne hertil; |
| --- | --- |

b.

kerneenergi er afhængig af et brændstof, der for størstepartens vedkommende importeres, og som derfor ikke kan betegnes som en egen energikilde. Derimod har anvendelsen af kerneenergi lokale konsekvenser, der belaster de lokale og regionale myndigheder, hvilket først og fremmest skyldes de risici, der knytter sig til denne form for energi og affaldshåndteringen. I den forbindelse glæder Regionsudvalget sig over meldingen om et revideret forslag til direktiv om EU-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed, og foreslår, at man heri også behandler spørgsmålet om bæredygtig håndtering af atomaffald og omkostningerne hertil;

| c. | kul også i stadig større udstrækning er et brændstof, der importeres, og at det ikke kun er transporten, men tillige forbrændingen heraf og det deraf følgende restprodukt, der medfører betydelige problemer med hensyn til udledning. Hvis man er nødt til fortsat at anvende kul, skal det ske i højeffektive anlæg med lave emissioner; |
| --- | --- |

c.

kul også i stadig større udstrækning er et brændstof, der importeres, og at det ikke kun er transporten, men tillige forbrændingen heraf og det deraf følgende restprodukt, der medfører betydelige problemer med hensyn til udledning. Hvis man er nødt til fortsat at anvende kul, skal det ske i højeffektive anlæg med lave emissioner;

| d. | anmoder Kommissionen om at opretholde de højeste miljøstandarder ved vurderingen af mulighederne for at udnytte egne ukonventionelle reserver af fossile energikilder (som anført i punkt 2.5, afsnit 7-8 i den anden strategiske redegørelse) og tage hensyn til alle eksterne faktorer forbundet med udnyttelsen af disse ressourcer ved vurderingen af, om de er omkostningseffektive; |
| --- | --- |

d.

anmoder Kommissionen om at opretholde de højeste miljøstandarder ved vurderingen af mulighederne for at udnytte egne ukonventionelle reserver af fossile energikilder (som anført i punkt 2.5, afsnit 7-8 i den anden strategiske redegørelse) og tage hensyn til alle eksterne faktorer forbundet med udnyttelsen af disse ressourcer ved vurderingen af, om de er omkostningseffektive;

| e) | mener, at støtten bør prioriteres således, at forskning og udvikling med henblik på anvendelse af rene, vedvarende maritime energikilder som bølger, tidevand og havstrømme fremmes, eftersom maritime energikilder endnu ikke udnyttes kommercielt, men er et område, hvor EU har mulighed for at opnå en konkurrencemæssig fordel og samtidig gå forrest på miljøområdet; |
| --- | --- |

e)

mener, at støtten bør prioriteres således, at forskning og udvikling med henblik på anvendelse af rene, vedvarende maritime energikilder som bølger, tidevand og havstrømme fremmes, eftersom maritime energikilder endnu ikke udnyttes kommercielt, men er et område, hvor EU har mulighed for at opnå en konkurrencemæssig fordel og samtidig gå forrest på miljøområdet;

| 11. | hilser budskabet om en meddelelse om finansiering af energiteknologier med lavt CO2-udslip velkommen. Eftersom de indtægter, der skabes som følge af revisionen af direktivet om handel med emissionskvoter, vil blive medregnet i en sådan meddelelse, minder udvalget om sin udtalelse om emnet, hvori det »henstiller, at medlemsstaterne afsætter mindst 30 % af indtægterne fra kvoteauktioneringen til de lokale og regionale myndigheder med det formål at fremme anvendelsen af vedvarende energi og energieffektivitet i slutanvendelserne« (3) ...; |
| --- | --- |

11.

hilser budskabet om en meddelelse om finansiering af energiteknologier med lavt CO2-udslip velkommen. Eftersom de indtægter, der skabes som følge af revisionen af direktivet om handel med emissionskvoter, vil blive medregnet i en sådan meddelelse, minder udvalget om sin udtalelse om emnet, hvori det »henstiller, at medlemsstaterne afsætter mindst 30 % af indtægterne fra kvoteauktioneringen til de lokale og regionale myndigheder med det formål at fremme anvendelsen af vedvarende energi og energieffektivitet i slutanvendelserne« (3) ...;

For at sikre at de budgetmidler, der er til rådighed, anvendes så effektivt som muligt, understreger udvalget endvidere, at finansieringen af teknologier til kulstofopsamling og –oplagring, som kun lige er ved at blive udviklet, og som ikke kan løse problemerne med energiproduktion og forsyningssikkerhed bør stå i et rimeligt forhold til finansieringen af teknologier vedrørende energieffektivitet og vedvarende energikilder;

| 12. | glæder sig over forslaget om at fastlægge en politisk dagsorden frem til 2030 og en vision for 2050. Det er kun realistisk at fastlægge egentlige strategiske retningslinjer, investeringsbeslutninger og infrastrukturprojekter, hvis de har et langsigtet perspektiv. Udvalget undrer sig over, at nedbringelse af CO2-udledningen fra elproduktionen i Europa inden 2050, der er et af temaerne på den ikke-udtømmende liste over temaer for 2050-visionen, synes at være særligt prioriteret med forslaget om allerede at tage fat på temaet i den næste strategiplan for energiteknologi. Selv om der uden tvivl er tale om et vigtigt og lovende tema, er der andre områder, der er mindst lige så vigtige, hvis ikke vigtigere. En vision for 2050 bør være en helhedsorienteret strategi og ikke være koncentreret om et lille antal prioriterede temaer. |
| --- | --- |

12.

glæder sig over forslaget om at fastlægge en politisk dagsorden frem til 2030 og en vision for 2050. Det er kun realistisk at fastlægge egentlige strategiske retningslinjer, investeringsbeslutninger og infrastrukturprojekter, hvis de har et langsigtet perspektiv. Udvalget undrer sig over, at nedbringelse af CO2-udledningen fra elproduktionen i Europa inden 2050, der er et af temaerne på den ikke-udtømmende liste over temaer for 2050-visionen, synes at være særligt prioriteret med forslaget om allerede at tage fat på temaet i den næste strategiplan for energiteknologi. Selv om der uden tvivl er tale om et vigtigt og lovende tema, er der andre områder, der er mindst lige så vigtige, hvis ikke vigtigere. En vision for 2050 bør være en helhedsorienteret strategi og ikke være koncentreret om et lille antal prioriterede temaer.

B.   Omarbejdning af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne

I.   Politiske anbefalinger

| 13. | hilser ideen om at omarbejde direktivet om bygningers energimæssige ydeevne velkommen; |
| --- | --- |

13.

hilser ideen om at omarbejde direktivet om bygningers energimæssige ydeevne velkommen;

| 14. | understreger, at der er behov for en hurtig og vidtrækkende indsats, når det gælder bygningers energimæssige ydeevne med tanke på de fordele, der derved opnås






  — | for EU's mål på energi- og klimaområdet; |
| --- | --- | --- |

14.

understreger, at der er behov for en hurtig og vidtrækkende indsats, når det gælder bygningers energimæssige ydeevne med tanke på de fordele, der derved opnås

—

for EU's mål på energi- og klimaområdet;

| — | på det sociale område (borgernes stadig større vanskeligheder med omkostningerne til forbedring af energieffektiviteten og varme- og boligudgifter). Udvalget understreger endvidere, at den aktuelle krise kan forværre de eksisterende socioøkonomiske uligheder mellem den del af befolkningen, som har råd til renoveringer for at forøge energieffektiviteten og dermed reducere energiudgifterne, og den voksende gruppe af borgere, som ikke har råd til renoveringer, og derfor har stadig større omkostninger; |
| --- | --- |

—

på det sociale område (borgernes stadig større vanskeligheder med omkostningerne til forbedring af energieffektiviteten og varme- og boligudgifter). Udvalget understreger endvidere, at den aktuelle krise kan forværre de eksisterende socioøkonomiske uligheder mellem den del af befolkningen, som har råd til renoveringer for at forøge energieffektiviteten og dermed reducere energiudgifterne, og den voksende gruppe af borgere, som ikke har råd til renoveringer, og derfor har stadig større omkostninger;

| — | for økonomien og skabelsen af velstand og arbejdspladser på lokalt niveau; |
| --- | --- |

—

for økonomien og skabelsen af velstand og arbejdspladser på lokalt niveau;

| 15. | betoner disse spørgsmåls presserende karakter, og opfordrer derfor Rådet og Europa-Parlamentet til at sikre, at der træffes hurtige og ambitiøse beslutninger på området. Udvalget opfordrer ligeledes medlemsstaterne til at sørge for, at omsætningen til national lov og gennemførelsen ikke igen forsinkes, som det var tilfældet med den første udgave af direktivet; |
| --- | --- |

15.

betoner disse spørgsmåls presserende karakter, og opfordrer derfor Rådet og Europa-Parlamentet til at sikre, at der træffes hurtige og ambitiøse beslutninger på området. Udvalget opfordrer ligeledes medlemsstaterne til at sørge for, at omsætningen til national lov og gennemførelsen ikke igen forsinkes, som det var tilfældet med den første udgave af direktivet;

| 16. | mener, at Kommissionen for at fremme gennemførelsen af energiattestering bør indføre et program for udveksling mellem medlemsstaterne de lokale og regionale myndigheder af vellykket praksis og anvendelse af tekniske løsninger samt anvendelse af offentlige indkøb til udvikling af energieffektivitet; |
| --- | --- |

16.

mener, at Kommissionen for at fremme gennemførelsen af energiattestering bør indføre et program for udveksling mellem medlemsstaterne de lokale og regionale myndigheder af vellykket praksis og anvendelse af tekniske løsninger samt anvendelse af offentlige indkøb til udvikling af energieffektivitet;

| 17. | gør opmærksom på de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle ved gennemførelsen af direktivet, idet:






  — | de forvalter deres egne bygninger; |
| --- | --- | --- |

17.

gør opmærksom på de lokale og regionale myndigheders vigtige rolle ved gennemførelsen af direktivet, idet:

—

de forvalter deres egne bygninger;

| — | de har kompetencer inden for fysisk planlægning, udstedelse af byggetilladelser samt benyttelse af varmeisolerende byggematerialer og kvaliteten af udførelsen af bygge- og renoveringsarbejder; |
| --- | --- |

—

de har kompetencer inden for fysisk planlægning, udstedelse af byggetilladelser samt benyttelse af varmeisolerende byggematerialer og kvaliteten af udførelsen af bygge- og renoveringsarbejder;

| — | de indsamler og genbruger sekundære råmaterialer for at have adgang til flere fornyelige energiressourcer (til strøm og varme); |
| --- | --- |

—

de indsamler og genbruger sekundære råmaterialer for at have adgang til flere fornyelige energiressourcer (til strøm og varme);

| — | de er tæt på borgerne. |
| --- | --- |

—

de er tæt på borgerne.

Lokale og regionale myndigheder i Europa har på frivillig basis iværksat en lang række initiativer vedrørende bygningers energimæssige ydeevne, herunder tiltag for at rationalisere energiforbruget i offentlige boliger og bygninger eller under byfornyelsesprogrammer. Medlemsstaterne bør fuldt ud inddrage de lokale og regionale myndigheder og aktører som strategiske partnere for gennemførelsen af direktivet, søge at udnytte deres erfaringer og sørge for at fremme og tage ved lære af bedste praksis, og opfordrer derfor til, at lokale og regionale myndigheder inddrages ved udarbejdelsen af de nationale handlingsplaner;

| 18. | vurderer, at den foreslåede omarbejdning er en styrkelse af direktivet på flere områder. Udvalget glæder sig især over:






  — | forslagene om gradvist at sænke eller fjerne grænsen på 1 000 m2, og glæder sig over, at grænsen på 250 m2 i artikel 12, stk. 1 (omarbejdning) fastholdes; |
| --- | --- | --- |

18.

vurderer, at den foreslåede omarbejdning er en styrkelse af direktivet på flere områder. Udvalget glæder sig især over:

—

forslagene om gradvist at sænke eller fjerne grænsen på 1 000 m2, og glæder sig over, at grænsen på 250 m2 i artikel 12, stk. 1 (omarbejdning) fastholdes;

| — | forbedringerne af attesteringsordningen for energimæssig ydeevne (særligt forpligtelsen om offentliggørelse i enhver annoncering om salg eller leje); |
| --- | --- |

—

forbedringerne af attesteringsordningen for energimæssig ydeevne (særligt forpligtelsen om offentliggørelse i enhver annoncering om salg eller leje);

| 19. | ønsker at understrege, at det er vigtigt, at direktivet udvikles med udgangspunkt i de konkrete erfaringer med dets gennemførelse, og at der foretages en passende analyse og evaluering af denne gennemførelse. Betydningen af energiattester, og hvordan disse udformes, skal bl.a. vurderes. Med en fleksibel tilgang bør man kunne løse de problemer, der i visse tilfælde skyldes mangel på kompetencer; |
| --- | --- |

19.

ønsker at understrege, at det er vigtigt, at direktivet udvikles med udgangspunkt i de konkrete erfaringer med dets gennemførelse, og at der foretages en passende analyse og evaluering af denne gennemførelse. Betydningen af energiattester, og hvordan disse udformes, skal bl.a. vurderes. Med en fleksibel tilgang bør man kunne løse de problemer, der i visse tilfælde skyldes mangel på kompetencer;

| 20. | mener, at den foreslåede sammenligningsmetode til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne kan fungere som et effektivt benchmarkingredskab på EU-niveau. Udvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til at tage alle eksterne faktorer i betragtning ved anvendelsen af denne metode, herunder særligt omkostningerne ved manglende handling (negative virkninger for miljøet, sundheden, konkurrenceevnen osv. på grund af for få investeringer i energieffektivitet) og de positive virkninger af investeringer i energieffektivitet (når det gælder skabelse af arbejdspladser og velstand, forskningsstøtte, selvforsyning på energiområdet, kvaliteten og bæredygtigheden af opførte bygninger osv.); |
| --- | --- |

20.

mener, at den foreslåede sammenligningsmetode til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne kan fungere som et effektivt benchmarkingredskab på EU-niveau. Udvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til at tage alle eksterne faktorer i betragtning ved anvendelsen af denne metode, herunder særligt omkostningerne ved manglende handling (negative virkninger for miljøet, sundheden, konkurrenceevnen osv. på grund af for få investeringer i energieffektivitet) og de positive virkninger af investeringer i energieffektivitet (når det gælder skabelse af arbejdspladser og velstand, forskningsstøtte, selvforsyning på energiområdet, kvaliteten og bæredygtigheden af opførte bygninger osv.);

| 21. | mener, at det ligeledes er vigtigt at udnytte, at det i nogle tilfælde er muligt at opnå energieffektivisering i bygninger uden at foretage investeringer, f.eks. via driftsoptimering og brugerdeltagelse. Der er mange lokale og regionale myndigheder, som arbejder effektivt med dette; |
| --- | --- |

21.

mener, at det ligeledes er vigtigt at udnytte, at det i nogle tilfælde er muligt at opnå energieffektivisering i bygninger uden at foretage investeringer, f.eks. via driftsoptimering og brugerdeltagelse. Der er mange lokale og regionale myndigheder, som arbejder effektivt med dette;

| 22. | betoner nødvendigheden af, at offentligheden fuldt ud orienteres om de parametre, der anvendes til at beregne, hvor omkostningseffektive anbefalingerne i energiattesten er, således at beregningen er nem at forstå, og borgerne får mulighed for at foretage en ny vurdering af rentabiliteten af energieffektiviseringsforanstaltningerne på grundlag af nye faktorer (udviklingen i energipriserne, tilskud fra offentlige myndigheder, anlæggenes levetid osv.); |
| --- | --- |

22.

betoner nødvendigheden af, at offentligheden fuldt ud orienteres om de parametre, der anvendes til at beregne, hvor omkostningseffektive anbefalingerne i energiattesten er, således at beregningen er nem at forstå, og borgerne får mulighed for at foretage en ny vurdering af rentabiliteten af energieffektiviseringsforanstaltningerne på grundlag af nye faktorer (udviklingen i energipriserne, tilskud fra offentlige myndigheder, anlæggenes levetid osv.);

| 23. | peger blandt forslagene til nye foranstaltninger på nytteværdien af de indberetninger, der skal foretages af medlemsstaterne (bl.a. efter artikel 5, stk. 2, og artikel 9, stk. 3). For at sikre rigtigheden af disse indberetninger bør direktivet fastlægge bestemmelser om inddragelse af de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

23.

peger blandt forslagene til nye foranstaltninger på nytteværdien af de indberetninger, der skal foretages af medlemsstaterne (bl.a. efter artikel 5, stk. 2, og artikel 9, stk. 3). For at sikre rigtigheden af disse indberetninger bør direktivet fastlægge bestemmelser om inddragelse af de lokale og regionale myndigheder;

| 24. | minder om sin udtalelse om »fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder« (4), og glæder sig over, at direktivet på visse områder er samordnet med andre vigtige EU-retsakter på området, først og fremmest direktivet om energitjenester (2006/32/EF) og eksisterende og fremtidige forslag vedrørende grønne offentlige indkøb i EU. Denne samordning sikrer større overordnet sammenhæng og mindsker arbejdet for medlemsstaterne ved at slå de forskellige indberetninger, der stilles krav om, sammen; |
| --- | --- |

24.

minder om sin udtalelse om »fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder« (4), og glæder sig over, at direktivet på visse områder er samordnet med andre vigtige EU-retsakter på området, først og fremmest direktivet om energitjenester (2006/32/EF) og eksisterende og fremtidige forslag vedrørende grønne offentlige indkøb i EU. Denne samordning sikrer større overordnet sammenhæng og mindsker arbejdet for medlemsstaterne ved at slå de forskellige indberetninger, der stilles krav om, sammen;

| 25. | glæder sig over målet om at øge antallet af »bygninger med en kombination af lille eller ingen udledning af CO2 og et lille eller slet intet forbrug af primær energi« og den offentlige sektors rolle som forbillede på området; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over målet om at øge antallet af »bygninger med en kombination af lille eller ingen udledning af CO2 og et lille eller slet intet forbrug af primær energi« og den offentlige sektors rolle som forbillede på området;

| 26. | minder imidlertid om, at tanken med direktivet er at spare energi for at minimere miljøpåvirkningen. Fastlæggelsen af en definition af »bygninger med en kombination af lille eller ingen udledning af CO2 og et lille eller slet intet forbrug af primær energi« må således ikke føre til, at bygninger med lille CO2-udledning prioriteres frem for bygninger med lavt energiforbrug. Endvidere bør der altid anlægges en tilgang, hvor den samlede miljøpåvirkning er vigtigere end det ene kriterium, der vedrører CO2-udledningen; |
| --- | --- |

26.

minder imidlertid om, at tanken med direktivet er at spare energi for at minimere miljøpåvirkningen. Fastlæggelsen af en definition af »bygninger med en kombination af lille eller ingen udledning af CO2 og et lille eller slet intet forbrug af primær energi« må således ikke føre til, at bygninger med lille CO2-udledning prioriteres frem for bygninger med lavt energiforbrug. Endvidere bør der altid anlægges en tilgang, hvor den samlede miljøpåvirkning er vigtigere end det ene kriterium, der vedrører CO2-udledningen;

| 27. | understreger tillige såvel vigtigheden af som den udfordring, der ligger i forpligtelsen til at udføre kvalitetskontrol i forbindelse med energiattesterne og eftersynsrapporterne. Denne foranstaltning er helt uundværlig, hvis bygningskvaliteten i Europa skal forbedres; |
| --- | --- |

27.

understreger tillige såvel vigtigheden af som den udfordring, der ligger i forpligtelsen til at udføre kvalitetskontrol i forbindelse med energiattesterne og eftersynsrapporterne. Denne foranstaltning er helt uundværlig, hvis bygningskvaliteten i Europa skal forbedres;

| 28. | understreger, at spørgsmålet vil have en ikke ubetydelig indflydelse på direktivets samlede virkning, når arbejderne udføres. Derfor






  — | bifalder udvalget forslaget i direktivet om at sammenkoble al støtte til byggeri eller renovering med overholdelse af normerne for energimæssig ydeevne. Denne sammenkobling bør ske hurtigst muligt, men det ville være bedre, hvis sammenkoblingen sker i de specifikke nationale og lokale programmer; |
| --- | --- | --- |

28.

understreger, at spørgsmålet vil have en ikke ubetydelig indflydelse på direktivets samlede virkning, når arbejderne udføres. Derfor

—

bifalder udvalget forslaget i direktivet om at sammenkoble al støtte til byggeri eller renovering med overholdelse af normerne for energimæssig ydeevne. Denne sammenkobling bør ske hurtigst muligt, men det ville være bedre, hvis sammenkoblingen sker i de specifikke nationale og lokale programmer;

| — | foreslår udvalget at overveje en ordning, som fastsætter et tidspunkt i løbet af bygningers livscyklus, hvor det er obligatorisk, at de opfylder normerne for energimæssig ydeevne. En sådan ordning ville have til formål at fremme en hurtig forbedring af bygningskvaliteten, idet den energimæssige renovering ville blive foretaget på et gunstigt tidspunkt; |
| --- | --- |

—

foreslår udvalget at overveje en ordning, som fastsætter et tidspunkt i løbet af bygningers livscyklus, hvor det er obligatorisk, at de opfylder normerne for energimæssig ydeevne. En sådan ordning ville have til formål at fremme en hurtig forbedring af bygningskvaliteten, idet den energimæssige renovering ville blive foretaget på et gunstigt tidspunkt;

| 29. | gør opmærksom på, at direktivets gennemførelse stiller krav om en betydelig uddannelsesindsats. I den forbindelse foreslår udvalget, at der indsættes en bestemmelse, som






  — | forpligter medlemsstaterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at vurdere og på tilfredsstillende vis opfylde behovene på området, særligt skal der hensættes tilstrækkelige midler til at sikre, at der er kvalificerede medarbejdere til rådighed; |
| --- | --- | --- |

29.

gør opmærksom på, at direktivets gennemførelse stiller krav om en betydelig uddannelsesindsats. I den forbindelse foreslår udvalget, at der indsættes en bestemmelse, som

—

forpligter medlemsstaterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at vurdere og på tilfredsstillende vis opfylde behovene på området, særligt skal der hensættes tilstrækkelige midler til at sikre, at der er kvalificerede medarbejdere til rådighed;

| — | gør det til en forpligtelse at henvise hertil i de nationale planer for energieffektivitet; |
| --- | --- |

—

gør det til en forpligtelse at henvise hertil i de nationale planer for energieffektivitet;

| 30. | fremhæver med hensyn til erhvervsuddannelse succesen med de lokale og regionale initiativer, der er rettet mod alle led i bygningskæden, og hvor der er oprettet diskussionsgrupper bestående af forskellige faggrupper (blikkenslagere, murere, elektrikere osv.) med det formål at diskutere deres forskellige roller i byggeprocessen. Disse erfaringer har vist sig generelt at gavne kvaliteten af byggeprocessen og derfor også kvaliteten af selve bygningerne. I de grupper, hvor energieffektivitet er blevet identificeret som et mål til opnåelse, har det via interaktionen mellem de forskellige faggrupper været muligt at finde frem til effektive og innovative løsninger; |
| --- | --- |

30.

fremhæver med hensyn til erhvervsuddannelse succesen med de lokale og regionale initiativer, der er rettet mod alle led i bygningskæden, og hvor der er oprettet diskussionsgrupper bestående af forskellige faggrupper (blikkenslagere, murere, elektrikere osv.) med det formål at diskutere deres forskellige roller i byggeprocessen. Disse erfaringer har vist sig generelt at gavne kvaliteten af byggeprocessen og derfor også kvaliteten af selve bygningerne. I de grupper, hvor energieffektivitet er blevet identificeret som et mål til opnåelse, har det via interaktionen mellem de forskellige faggrupper været muligt at finde frem til effektive og innovative løsninger;

| 31. | understreger, at det for at kunne tilvejebringe passende finansielle instrumenter, der kan tilskynde, hjælpe og fremskynde gennemførelsen af direktivet, er nødvendigt med en korrekt vurdering af de reelle startomkostninger, som direktivet vil indebære. I den forbindelse






  a. | glæder udvalget sig over, at investeringer i energieffektivitet i Kommissionens økonomiske genopretningsplan fra december 2008 nævnes som en mulighed for den europæiske økonomi; |
| --- | --- | --- |

31.

understreger, at det for at kunne tilvejebringe passende finansielle instrumenter, der kan tilskynde, hjælpe og fremskynde gennemførelsen af direktivet, er nødvendigt med en korrekt vurdering af de reelle startomkostninger, som direktivet vil indebære. I den forbindelse

a.

glæder udvalget sig over, at investeringer i energieffektivitet i Kommissionens økonomiske genopretningsplan fra december 2008 nævnes som en mulighed for den europæiske økonomi;

| b. | beklager udvalget imidlertid dybt, at det af Det Europæiske Råd godkendte kompromisforslag til »finansiering af infrastrukturprojekter, der blev fremlagt af Kommissionen som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan« i marts 2009 ikke indeholder nogen som helst investeringer i projekter, der sigter på at forbedre energieffektiviteten.
  Projekter som f.eks. »Kampagnen for bygninger, der gør brug af smart energi« (»Energy Smart Buildings Campaign«), udarbejdet af Det europæiske råd for vedvarende energi (EREC) på grundlag af konkrete erfaringer fra sektoren for vedvarende energi, har imidlertid kun behov for en begrænset investering i forhold til genopretningsplanen (300 millioner EUR) og ville have en stor betydning i forhold til energi, miljø, men også i forhold til jobskabelse (estimeret 150 000 nye arbejdspladser), hvilket meget hurtigt ville resultere i økonomisk aktivitet (med forventet resultat fra 2010) og med en ganske stor multiplikatoreffekt (hver EUR, der investeres i kampagnen ville generere investeringer for op til 33 EUR i mere energieffektive bygninger).
  Projektet »Energy Smart Buildings Campaign« bygger på tre tæt forbundne kampagner for fremme af »energiintelligente bygninger«, som henvender sig til 1) ejerne, 2) strukturer, som har en multiplikatoreffekt og 3) fagfolk (herunder uddannelsesaktiviteter). |
| --- | --- |

b.

beklager udvalget imidlertid dybt, at det af Det Europæiske Råd godkendte kompromisforslag til »finansiering af infrastrukturprojekter, der blev fremlagt af Kommissionen som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan« i marts 2009 ikke indeholder nogen som helst investeringer i projekter, der sigter på at forbedre energieffektiviteten.

Projekter som f.eks. »Kampagnen for bygninger, der gør brug af smart energi« (»Energy Smart Buildings Campaign«), udarbejdet af Det europæiske råd for vedvarende energi (EREC) på grundlag af konkrete erfaringer fra sektoren for vedvarende energi, har imidlertid kun behov for en begrænset investering i forhold til genopretningsplanen (300 millioner EUR) og ville have en stor betydning i forhold til energi, miljø, men også i forhold til jobskabelse (estimeret 150 000 nye arbejdspladser), hvilket meget hurtigt ville resultere i økonomisk aktivitet (med forventet resultat fra 2010) og med en ganske stor multiplikatoreffekt (hver EUR, der investeres i kampagnen ville generere investeringer for op til 33 EUR i mere energieffektive bygninger).

Projektet »Energy Smart Buildings Campaign« bygger på tre tæt forbundne kampagner for fremme af »energiintelligente bygninger«, som henvender sig til 1) ejerne, 2) strukturer, som har en multiplikatoreffekt og 3) fagfolk (herunder uddannelsesaktiviteter).

| c. | fremhæver det, at det er vigtigt at fremme anvendelsen af strukturfondene til investeringer i energieffektivitet i bygninger. I den forbindelse






  — | hilser det Kommissionens initiativ om at ændre forordningerne om EFRU for at fremme investeringer i energieffektivitet velkommen (5); |
| --- | --- | --- |

c.

fremhæver det, at det er vigtigt at fremme anvendelsen af strukturfondene til investeringer i energieffektivitet i bygninger. I den forbindelse

—

hilser det Kommissionens initiativ om at ændre forordningerne om EFRU for at fremme investeringer i energieffektivitet velkommen (5);

| — | opfordrer det medlemsstaterne til nøje at overveje at revidere visse dele af deres operationelle programmer for i højere grad at prioritere energieffektivitet i bygninger især i socialt boligbyggeri; |
| --- | --- |

—

opfordrer det medlemsstaterne til nøje at overveje at revidere visse dele af deres operationelle programmer for i højere grad at prioritere energieffektivitet i bygninger især i socialt boligbyggeri;

| d. | bakker det op om Kommissionens initiativ om at tillade permanent anvendelse af nedsatte momssatser i boligsektoren, herunder på renoveringsarbejder (6); |
| --- | --- |

d.

bakker det op om Kommissionens initiativ om at tillade permanent anvendelse af nedsatte momssatser i boligsektoren, herunder på renoveringsarbejder (6);

| e. | støtter det Kommissionens bestræbelser på i samarbejde med EIB og EGBU at tilvejebringe finansielle instrumenter til forbedring af energieffektiviteten. Udvalget gør opmærksom på, at en af de væsentligste udfordringer forbundet med tilvejebringelsen af disse finansielle instrumenter er at gøre dem tilgængelige for lokale og regionale myndigheder med det formål at understøtte den centrale rolle, som disse myndigheder spiller, når det gælder gennemførelsen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne; |
| --- | --- |

e.

støtter det Kommissionens bestræbelser på i samarbejde med EIB og EGBU at tilvejebringe finansielle instrumenter til forbedring af energieffektiviteten. Udvalget gør opmærksom på, at en af de væsentligste udfordringer forbundet med tilvejebringelsen af disse finansielle instrumenter er at gøre dem tilgængelige for lokale og regionale myndigheder med det formål at understøtte den centrale rolle, som disse myndigheder spiller, når det gælder gennemførelsen af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne;

| f. | understreger, at der er behov for koordinering mellem de øremærkede fællesskabsmidler og de nationale midler. |
| --- | --- |

f.

understreger, at der er behov for koordinering mellem de øremærkede fællesskabsmidler og de nationale midler.

II.   FORSLAG TIL ÆNDRINGER

Ændringsforslag 1

Artikel 5, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Senest den 31. december 2010 fastlægger Kommissionen en sammenligningsmetode til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne gældende for bygninger eller dele af bygninger. I denne sammenligningsmetode skal der skelnes mellem nye og eksisterende bygninger og mellem forskellige kategorier af bygninger.
  Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter proceduren i artikel 19, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.

Senest den 31. december 2010 fastlægger Kommissionen en sammenligningsmetode til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne gældende for bygninger eller dele af bygninger. I denne sammenligningsmetode skal der skelnes mellem nye og eksisterende bygninger og mellem forskellige kategorier af bygninger.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

| 1. | Senest den 31. december 2010 fastlægger Kommissionen en sammenligningsmetode til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne gældende for bygninger eller dele af bygninger. I denne sammenligningsmetode skal der skelnes mellem nye og eksisterende bygninger og mellem forskellige kategorier af bygninger.
  Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter proceduren i artikel 19
  21, stk. 2. |
| --- | --- |

1.

Senest den 31. december 2010 fastlægger Kommissionen en sammenligningsmetode til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne gældende for bygninger eller dele af bygninger. I denne sammenligningsmetode skal der skelnes mellem nye og eksisterende bygninger og mellem forskellige kategorier af bygninger.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter proceduren i artikel 19
  21, stk. 2.

Begrundelse

Ændring af teknisk art for at rette en åbenlys fejl i en henvisning i dokumentet.

Ændringsforslag 2

Artikel 5, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2. | Til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne anvender medlemsstaterne dels den sammenligningsmetode, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1, dels andre relevante parametre, f.eks. klimaforhold, og sammenligner derpå resultaterne af denne beregning med de mindstekrav til energimæssig ydeevne, som de har fastlagt.
  De indberetter alle grunddata og antagelser i disse beregninger og alle beregningsresultater til Kommissionen. Indberetningen kan ske i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i direktiv 2006/32/EF, artikel 14, stk. 2. Medlemsstaterne indberetter disse oplysninger til Kommissionen hvert tredje år. De indberettes første gang senest den 30. juni 2011. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

2.

Til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne anvender medlemsstaterne dels den sammenligningsmetode, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1, dels andre relevante parametre, f.eks. klimaforhold, og sammenligner derpå resultaterne af denne beregning med de mindstekrav til energimæssig ydeevne, som de har fastlagt.

De indberetter alle grunddata og antagelser i disse beregninger og alle beregningsresultater til Kommissionen. Indberetningen kan ske i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i direktiv 2006/32/EF, artikel 14, stk. 2. Medlemsstaterne indberetter disse oplysninger til Kommissionen hvert tredje år. De indberettes første gang senest den 30. juni 2011.

| 2. | Til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne anvender medlemsstaterne dels den sammenligningsmetode, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1, dels andre relevante parametre, f.eks. klimaforhold, og sammenligner derpå resultaterne af denne beregning med de mindstekrav til energimæssig ydeevne, som de har fastlagt.
  De indberetter alle grunddata og antagelser i disse beregninger og alle beregningsresultater til Kommissionen. Indberetningen foretages i tæt samarbejde med lokale og regionale myndigheder og aktører og kan ske i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i direktiv 2006/32/EF, artikel 14, stk. 2. Medlemsstaterne indberetter disse oplysninger til Kommissionen hvert tredje år. De indberettes første gang senest den 30. juni 2011. |
| --- | --- |

2.

Til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne anvender medlemsstaterne dels den sammenligningsmetode, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1, dels andre relevante parametre, f.eks. klimaforhold, og sammenligner derpå resultaterne af denne beregning med de mindstekrav til energimæssig ydeevne, som de har fastlagt.

De indberetter alle grunddata og antagelser i disse beregninger og alle beregningsresultater til Kommissionen. Indberetningen foretages i tæt samarbejde med lokale og regionale myndigheder og aktører og kan ske i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i direktiv 2006/32/EF, artikel 14, stk. 2. Medlemsstaterne indberetter disse oplysninger til Kommissionen hvert tredje år. De indberettes første gang senest den 30. juni 2011.

Begrundelse

For at sikre at medlemsstaternes indberetninger i henhold til direktivet, er rigtige, er det vigtigt, at de foretages i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og aktører.

Ændringsforslag 3

Artikel 9, stk. 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3. | Medlemsstaterne sender Kommissionen de i stk. 1 omhandlede nationale planer senest den 30. juni 2011 og indberetter hver tredje år til Kommissionen, hvordan det går med at gennemføre dem. De nationale planer og indberetningen kan indgå i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i direktiv 2006/32/EF, artikel 14, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

3.

Medlemsstaterne sender Kommissionen de i stk. 1 omhandlede nationale planer senest den 30. juni 2011 og indberetter hver tredje år til Kommissionen, hvordan det går med at gennemføre dem. De nationale planer og indberetningen kan indgå i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i direktiv 2006/32/EF, artikel 14, stk. 2.

| 3. | Medlemsstaterne sender Kommissionen
  udarbejder de i stk. 1 omhandlede nationale planer i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og aktører og sender dem til Kommissionen senest den 30. juni 2011 og indberetter hver tredje år til Kommissionen, hvordan det går med at gennemføre dem. De nationale planer og indberetningen kan indgå i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i direktiv 2006/32/EF, artikel 14, stk. 2. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterne sender Kommissionen
  udarbejder de i stk. 1 omhandlede nationale planer i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og aktører og sender dem til Kommissionen senest den 30. juni 2011 og indberetter hver tredje år til Kommissionen, hvordan det går med at gennemføre dem. De nationale planer og indberetningen kan indgå i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i direktiv 2006/32/EF, artikel 14, stk. 2.

Begrundelse

For at sikre at medlemsstaternes indberetninger i henhold til direktivet, er rigtige, er det vigtigt, at de foretages i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og aktører.

Ændringsforslag 4

Artikel 10, stk. 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3. | Anbefalingerne i energiattesten skal være teknisk gennemførlige for den pågældende bygning og indeholde klare oplysninger om de anbefalede foranstaltningers omkostningseffektivitet. Vurderingen af omkostningseffektiviteten skal bygge på et sæt standardvilkår, som f.eks. et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser og renterne på de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre anbefalingerne. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

3.

Anbefalingerne i energiattesten skal være teknisk gennemførlige for den pågældende bygning og indeholde klare oplysninger om de anbefalede foranstaltningers omkostningseffektivitet. Vurderingen af omkostningseffektiviteten skal bygge på et sæt standardvilkår, som f.eks. et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser og renterne på de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre anbefalingerne.

| 3. | Anbefalingerne i energiattesten skal være teknisk gennemførlige for den pågældende bygning og indeholde klare oplysninger om de anbefalede foranstaltningers omkostningseffektivitet og den forventede tilbagebetalingsperiode (gælder ikke for finansielle incitamenter og støtteordninger). Vurderingen af omkostningseffektiviteten skal bygge på et sæt standardvilkår, som f.eks. et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser og renterne på de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre anbefalingerne. De data, værdier og beregningsmetoder, der anvendes ved vurderingen af omkostningseffektiviteten, skal klart fremgå af energiattesten. |
| --- | --- |

3.

Anbefalingerne i energiattesten skal være teknisk gennemførlige for den pågældende bygning og indeholde klare oplysninger om de anbefalede foranstaltningers omkostningseffektivitet og den forventede tilbagebetalingsperiode (gælder ikke for finansielle incitamenter og støtteordninger). Vurderingen af omkostningseffektiviteten skal bygge på et sæt standardvilkår, som f.eks. et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser og renterne på de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre anbefalingerne. De data, værdier og beregningsmetoder, der anvendes ved vurderingen af omkostningseffektiviteten, skal klart fremgå af energiattesten.

Begrundelse

Energiattesten skal forsyne borgerne med klare og let forståelige anbefalinger og gøre det muligt til enhver tid at sammenligne de teoretiske vurderinger af omkostningseffektiviteten, som beregnes ved udarbejdelsen af energiattesten, med de faktiske forhold, idet der kan tages hensyn til eventuelt ændrede vilkår (udviklingen i energipriserne, rentesatser, prisen på udstyr osv.) og/eller nye faktorer (tilskud fra offentlige myndigheder, påregnet brugstid osv.).

Ændringsforslag 5

Artikel 12, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2. | Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at energiattesten opslås iøjnefaldende og klart synligt for offentligheden, når et nytteareal på i alt 250 m2 i en bygning, for hvilken der er udstedt en energiattest i medfør af artikel 11, stk. 1, hyppigt besøges af offentligheden. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

2.

Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at energiattesten opslås iøjnefaldende og klart synligt for offentligheden, når et nytteareal på i alt 250 m2 i en bygning, for hvilken der er udstedt en energiattest i medfør af artikel 11, stk. 1, hyppigt besøges af offentligheden.

| 2. | Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at en bygnings energiattesten opslås iøjnefaldende og klart synligt for offentligheden, når et nytteareal på i alt 250 m2 i den pågældende
  en bygning, for hvilken der er udstedt en energiattest i medfør af artikel 11, stk. 1, hyppigt besøges af offentligheden. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at en bygnings energiattesten opslås iøjnefaldende og klart synligt for offentligheden, når et nytteareal på i alt 250 m2 i den pågældende
  en bygning, for hvilken der er udstedt en energiattest i medfør af artikel 11, stk. 1, hyppigt besøges af offentligheden.

Begrundelse

Opslag af energiattesten i bygninger, der hyppigt besøges af offentligheden, kan yde et væsentligt bidrag til at bevidstgøre borgerne om vigtigheden af spørgsmål knyttet til bygningers energimæssige ydeevne.

Ændringsforslag 6

Artikel 15, stk. 2b

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2b. | anbefalinger af, hvordan der kan gennemføres omkostningseffektive forbedringer af den energimæssige ydeevne for anlægget i bygningen eller dele af bygningen.
  De i litra b) omhandlede anbefalinger skal være specifikke for anlægget og oplyse klart, hvor omkostningseffektive de er. Vurderingen af omkostningseffektiviteten skal bygge på et sæt standardvilkår, som f.eks. et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser og renterne på investeringer. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

2b.

anbefalinger af, hvordan der kan gennemføres omkostningseffektive forbedringer af den energimæssige ydeevne for anlægget i bygningen eller dele af bygningen.

De i litra b) omhandlede anbefalinger skal være specifikke for anlægget og oplyse klart, hvor omkostningseffektive de er. Vurderingen af omkostningseffektiviteten skal bygge på et sæt standardvilkår, som f.eks. et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser og renterne på investeringer.

| 2b. | anbefalinger af, hvordan der kan gennemføres omkostningseffektive forbedringer af den energimæssige ydeevne for anlægget i bygningen eller dele af bygningen.
  De i litra b) omhandlede anbefalinger skal være specifikke for anlægget og oplyse klart
  indeholde klare oplysninger om, hvor omkostningseffektive de er, og om den forventede tilbagebetalingsperiode (gælder ikke for finansielle incitamenter og støtteordninger). Vurderingen af omkostningseffektiviteten skal bygge på et sæt standardvilkår, som f.eks. et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser og renterne på investeringer. De data, værdier og beregningsmetoder, der anvendes ved vurderingen af omkostningseffektiviteten, skal klart fremgår af eftersynsrapporten. |
| --- | --- |

2b.

anbefalinger af, hvordan der kan gennemføres omkostningseffektive forbedringer af den energimæssige ydeevne for anlægget i bygningen eller dele af bygningen.

De i litra b) omhandlede anbefalinger skal være specifikke for anlægget og oplyse klart
  indeholde klare oplysninger om, hvor omkostningseffektive de er, og om den forventede tilbagebetalingsperiode (gælder ikke for finansielle incitamenter og støtteordninger). Vurderingen af omkostningseffektiviteten skal bygge på et sæt standardvilkår, som f.eks. et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser og renterne på investeringer. De data, værdier og beregningsmetoder, der anvendes ved vurderingen af omkostningseffektiviteten, skal klart fremgår af eftersynsrapporten.

Begrundelse

Eftersynsrapporterne skal forsyne borgerne med klare og let forståelige anbefalinger og gøre det muligt til enhver tid at sammenligne de teoretiske vurderinger af omkostningseffektiviteten, som beregnes ved udarbejdelsen af eftersynsrapporten, med de faktiske forhold, idet der kan tages hensyn til eventuelt ændrede vilkår (udviklingen i energipriserne, rentesatser, prisen på udstyr osv.) og/eller nye faktorer (tilskud fra offentlige myndigheder, påregnet brugstid osv.).

Ændringsforslag 7

Ny artikel 17 a

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 17 a | Uddannelse









  1. | Medlemsstaterne træffer i samråd med de lokale og regionale myndigheder og aktører alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre erhvervsuddannelse for alle i bygningssektoren inden for nye teknologier, metoder og materialer, således at det bliver muligt at forbedre energieffektiviteten i nye og eksisterende bygninger. Til det formål sørger medlemsstaterne for, at der er relevante efteruddannelsestilbud til de beskæftigede i branchen. De sørger ligeledes for, at uddannelsen af kommende beskæftigede i branchen gennemgås og løbende tilpasses i overensstemmelse dermed. I samråd med de lokale og regionale myndigheder og aktører sørger medlemsstaterne ligeledes for uddannelsestilbud, der er tilgængelige for alle, og for at der er tilstrækkelig kapacitet til at sikre, at et passende antal certificerede eksperter uddannes til at udfærdige energiattester og efterse de tekniske anlæg nævnt i artikel 13 og 14 i nærværende direktiv. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

17 a

1.

Medlemsstaterne træffer i samråd med de lokale og regionale myndigheder og aktører alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre erhvervsuddannelse for alle i bygningssektoren inden for nye teknologier, metoder og materialer, således at det bliver muligt at forbedre energieffektiviteten i nye og eksisterende bygninger. Til det formål sørger medlemsstaterne for, at der er relevante efteruddannelsestilbud til de beskæftigede i branchen. De sørger ligeledes for, at uddannelsen af kommende beskæftigede i branchen gennemgås og løbende tilpasses i overensstemmelse dermed. I samråd med de lokale og regionale myndigheder og aktører sørger medlemsstaterne ligeledes for uddannelsestilbud, der er tilgængelige for alle, og for at der er tilstrækkelig kapacitet til at sikre, at et passende antal certificerede eksperter uddannes til at udfærdige energiattester og efterse de tekniske anlæg nævnt i artikel 13 og 14 i nærværende direktiv.

| 2. | Medlemsstaterne udarbejder en rapport om de iværksatte initiativer og de opnåede resultater med hensyn til den i stk. 1 nævnte uddannelse, og om de nye foranstaltninger, de om nødvendigt påtænker at iværksætte. I samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og aktører gennemfører medlemsstaterne med henblik på rapporten en undersøgelse af uddannelsesbehovet for at opfylde bestemmelserne i nærværende direktiv. Medlemsstaterne sammenligner de initiativer, de selv har iværksat eller påtænker at iværksætte, og de opnåede resultater med konklusionerne i undersøgelsen. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne udarbejder en rapport om de iværksatte initiativer og de opnåede resultater med hensyn til den i stk. 1 nævnte uddannelse, og om de nye foranstaltninger, de om nødvendigt påtænker at iværksætte. I samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og aktører gennemfører medlemsstaterne med henblik på rapporten en undersøgelse af uddannelsesbehovet for at opfylde bestemmelserne i nærværende direktiv. Medlemsstaterne sammenligner de initiativer, de selv har iværksat eller påtænker at iværksætte, og de opnåede resultater med konklusionerne i undersøgelsen.

| 3. | 3. Medlemsstaterne udarbejder de i stk. 2 nævnte rapporter i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og aktører og offentliggør dem senest den 30. juni 2011 og derefter hvert 3. år. Rapporten kan indgå som en del af de energieffektivitetshandlingsplaner, der er defineret i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF. Kommissionen offentliggør en rapport om medlemsstaternes resultater på erhvervsuddannelsesområdet. Rapporten skal indeholde en sammenligning mellem de nationale undersøgelser af uddannelsesbehovet. Om nødvendigt fremlægger Kommissionen tillige anbefalinger og retningslinjer vedrørende den i nærværende direktiv omhandlede erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

3.

3. Medlemsstaterne udarbejder de i stk. 2 nævnte rapporter i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og aktører og offentliggør dem senest den 30. juni 2011 og derefter hvert 3. år. Rapporten kan indgå som en del af de energieffektivitetshandlingsplaner, der er defineret i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF. Kommissionen offentliggør en rapport om medlemsstaternes resultater på erhvervsuddannelsesområdet. Rapporten skal indeholde en sammenligning mellem de nationale undersøgelser af uddannelsesbehovet. Om nødvendigt fremlægger Kommissionen tillige anbefalinger og retningslinjer vedrørende den i nærværende direktiv omhandlede erhvervsuddannelse.

Begrundelse

En vellykket gennemførelse af direktivet stiller krav om en betydelig uddannelsesindsats. Der bør derfor i direktivet fastlægges bindende bestemmelser om bl.a. fastlæggelse af mål og en indberetningsforpligtelse.

Ændringsforslag 8

Artikel 19

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger for at oplyse ejere og lejere af bygninger eller dele af bygninger om de forskellige metoder, der kan bidrage til at forbedre den energimæssige ydeevne.
  Medlemsstaterne oplyser særlig ejere og lejere af bygninger om energiattester og eftersynsrapporter og om disses nytteværdi og formål, om omkostningseffektive måder, hvorpå bygningens energimæssige ydeevne kan forbedres og om de økonomiske konsekvenser på mellemlangt og langt sigt af ikke at gøre noget for at forbedre bygningens energimæssige ydeevne. | Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger for at oplyse ejere og lejere af bygninger eller dele af bygninger om de forskellige metoder, der kan bidrage til at forbedre den energimæssige ydeevne.
  Medlemsstaterne oplyser særlig ejere og lejere af bygninger om energiattester og eftersynsrapporter og om disses nytteværdi og formål, om omkostningseffektive måder, hvorpå bygningens energimæssige ydeevne kan forbedres og om de økonomiske konsekvenser på mellemlangt og langt sigt af ikke at gøre noget for at forbedre bygningens energimæssige ydeevne.

  Medlemsstaterne er forpligtet til at inddrage og høre lokale myndigheder på et tidligt tidspunkt for at udvikle informations- og oplysningsprogrammer. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger for at oplyse ejere og lejere af bygninger eller dele af bygninger om de forskellige metoder, der kan bidrage til at forbedre den energimæssige ydeevne.

Medlemsstaterne oplyser særlig ejere og lejere af bygninger om energiattester og eftersynsrapporter og om disses nytteværdi og formål, om omkostningseffektive måder, hvorpå bygningens energimæssige ydeevne kan forbedres og om de økonomiske konsekvenser på mellemlangt og langt sigt af ikke at gøre noget for at forbedre bygningens energimæssige ydeevne.

Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger for at oplyse ejere og lejere af bygninger eller dele af bygninger om de forskellige metoder, der kan bidrage til at forbedre den energimæssige ydeevne.

Medlemsstaterne oplyser særlig ejere og lejere af bygninger om energiattester og eftersynsrapporter og om disses nytteværdi og formål, om omkostningseffektive måder, hvorpå bygningens energimæssige ydeevne kan forbedres og om de økonomiske konsekvenser på mellemlangt og langt sigt af ikke at gøre noget for at forbedre bygningens energimæssige ydeevne.

Medlemsstaterne er forpligtet til at inddrage og høre lokale myndigheder på et tidligt tidspunkt for at udvikle informations- og oplysningsprogrammer.

Begrundelse

Bestemmelserne i det omarbejdede direktiv har konsekvenser for de lokale myndigheder på mange områder, eftersom de har ansvaret for at planlægge, og ejer og forvalter en lang række forskellige ejendomme, herunder sociale boliger. I kraft af at de er tæt på borgerne, spiller de lokale myndigheder derudover en nøglerolle, når det gælder om at orientere og motivere lejere og ejere til at forbedre den energimæssige ydeevne i deres bygninger og ændre deres energiforbrugsvaner. Lokale myndigheder sidder desuden inde med et væld af erfaringer og viden.

Bruxelles, den 21. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  CdR 241/2008 fin.

1

(2)  CdR 160/2008 fin.

2

(3)  CdR 161/2008 fin.

3

(4)  CdR 160/2008 fin.

4

(5)  KOM(2008) 838/3 endelig.

5

(6)  KOM(2008) 428 endelig.

6

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/51

---

Regionsudvalgets udtalelse forslag til afgørelse om oprettelse af Media Mundus-programmet

(2009/C 200/10)

REGIONSUDVALGET

| — | bifalder, at Kommissionen tager initiativ til at oprette programmet Media Mundus; |
| --- | --- |

—

bifalder, at Kommissionen tager initiativ til at oprette programmet Media Mundus;

| — | er enigt i, at oprettelse og gennemførelse af et program for bredt internationalt samarbejde om den audiovisuelle industri, der sigter mod at styrke de kulturelle og kommercielle relationer mellem europæisk filmindustri og tredjelandes filmindustri, er den rigtige løsning på de aktuelle udfordringer, som er knyttet til ændringer på den internationale audiovisuelle scene; |
| --- | --- |

—

er enigt i, at oprettelse og gennemførelse af et program for bredt internationalt samarbejde om den audiovisuelle industri, der sigter mod at styrke de kulturelle og kommercielle relationer mellem europæisk filmindustri og tredjelandes filmindustri, er den rigtige løsning på de aktuelle udfordringer, som er knyttet til ændringer på den internationale audiovisuelle scene;

| — | påpeger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en hovedrolle i forbindelse med fremme af lokale og regionale audiovisuelle værker ved i væsentlig grad at styrke den audiovisuelle produktion og aktivt medvirke til at fremme kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog; |
| --- | --- |

—

påpeger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en hovedrolle i forbindelse med fremme af lokale og regionale audiovisuelle værker ved i væsentlig grad at styrke den audiovisuelle produktion og aktivt medvirke til at fremme kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog;

| — | konkluderer ud fra ovenstående, at den audiovisuelle industri ikke kun repræsenterer en stor værdi for udvikling, konkurrenceevne og beskæftigelse, men også er central for bevarelse og fremme af den kulturelle identitet og mangfoldighed på lokalt og regionalt niveau. Denne egenskab gør den i øvrigt til en af de vigtigste faktorer for udvikling af de europæiske samfundsværdier og de demokratiske samfunds funktionsmåde, eftersom de audiovisuelle værker kan spille en vigtig rolle for opbygningen af en europæisk identitet. |
| --- | --- |

—

konkluderer ud fra ovenstående, at den audiovisuelle industri ikke kun repræsenterer en stor værdi for udvikling, konkurrenceevne og beskæftigelse, men også er central for bevarelse og fremme af den kulturelle identitet og mangfoldighed på lokalt og regionalt niveau. Denne egenskab gør den i øvrigt til en af de vigtigste faktorer for udvikling af de europæiske samfundsværdier og de demokratiske samfunds funktionsmåde, eftersom de audiovisuelle værker kan spille en vigtig rolle for opbygningen af en europæisk identitet.

| Ordfører | : | Ioannis Sgouros (EL/PSE), Formand for departementet Athen |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Ioannis Sgouros (EL/PSE), Formand for departementet Athen

Basisdokument

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et program for audiovisuelt samarbejde med branchefolk fra tredjelande MEDIA Mundus

KOM(2008) 892 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | bifalder, at Kommissionen tager initiativ til at oprette programmet Media Mundus; |
| --- | --- |

1.

bifalder, at Kommissionen tager initiativ til at oprette programmet Media Mundus;

| 2. | bifalder ligeledes Kommissionens forslag til »støtteprogram til fremme af samarbejdet mellem europæiske branchefolk inden for den audiovisuelle sektor og branchefolk i tredjelande til gensidig gavn for alle deltagere«; |
| --- | --- |

2.

bifalder ligeledes Kommissionens forslag til »støtteprogram til fremme af samarbejdet mellem europæiske branchefolk inden for den audiovisuelle sektor og branchefolk i tredjelande til gensidig gavn for alle deltagere«;

| 3. | er enigt i, at oprettelse og gennemførelse af et program for bredt internationalt samarbejde om den audiovisuelle industri, der sigter mod at styrke de kulturelle og kommercielle relationer mellem europæisk filmindustri og tredjelandes filmindustri, er den rigtige løsning på de aktuelle udfordringer, som er knyttet til ændringer på den internationale audiovisuelle scene som følge af den teknologiske udvikling og strukturelle svagheder, der påvirker omsætningen af europæiske audiovisuelle værker på markeder uden for Europa og truer den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne, fordi den afskærer sektoren fra at få gavn af de internationale muligheder; |
| --- | --- |

3.

er enigt i, at oprettelse og gennemførelse af et program for bredt internationalt samarbejde om den audiovisuelle industri, der sigter mod at styrke de kulturelle og kommercielle relationer mellem europæisk filmindustri og tredjelandes filmindustri, er den rigtige løsning på de aktuelle udfordringer, som er knyttet til ændringer på den internationale audiovisuelle scene som følge af den teknologiske udvikling og strukturelle svagheder, der påvirker omsætningen af europæiske audiovisuelle værker på markeder uden for Europa og truer den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne, fordi den afskærer sektoren fra at få gavn af de internationale muligheder;

| 4. | gør opmærksom på behovet for internationalt samarbejde inden for den audiovisuelle sektor såvel som behovet for beskyttelse og fremme af kulturel mangfoldighed og forskellige kulturelle udtryksformer som fastsat i den UNESCO-aftale, som Det Europæiske Fællesskab sammen med 13 medlemsstater ratificerede den 18. december 2006; |
| --- | --- |

4.

gør opmærksom på behovet for internationalt samarbejde inden for den audiovisuelle sektor såvel som behovet for beskyttelse og fremme af kulturel mangfoldighed og forskellige kulturelle udtryksformer som fastsat i den UNESCO-aftale, som Det Europæiske Fællesskab sammen med 13 medlemsstater ratificerede den 18. december 2006;

| 5. | er enigt i, at Kommissionens afgørelse er særlig vigtig, for så vidt som EU's eksisterende audiovisuelle støtteprogrammer (MEDIA 2007, Euromed-programmerne for audiovisuelle medier II eller EU-AVS-programmet for film) ikke kan løfte alle udfordringerne i den hurtige internationalisering af den audiovisuelle sektor, enten fordi de blev udformet med henblik på samarbejde inden for EU, eller fordi de opfylder udviklingspolitiske og ikke industripolitiske behov; |
| --- | --- |

5.

er enigt i, at Kommissionens afgørelse er særlig vigtig, for så vidt som EU's eksisterende audiovisuelle støtteprogrammer (MEDIA 2007, Euromed-programmerne for audiovisuelle medier II eller EU-AVS-programmet for film) ikke kan løfte alle udfordringerne i den hurtige internationalisering af den audiovisuelle sektor, enten fordi de blev udformet med henblik på samarbejde inden for EU, eller fordi de opfylder udviklingspolitiske og ikke industripolitiske behov;

| 6. | mener desuden, at den meget positive reaktion, som branchefolk lagde for dagen under den åbne høring på internettet fra 10. april til 25. juni 2008, viser, at der er behov for oprettelsen af Media Mundus-programmet; |
| --- | --- |

6.

mener desuden, at den meget positive reaktion, som branchefolk lagde for dagen under den åbne høring på internettet fra 10. april til 25. juni 2008, viser, at der er behov for oprettelsen af Media Mundus-programmet;

| 7. | finder det ligeledes betydningsfuldt, at konklusionerne af den åbne høring pegede på følgende prioriterede aktionsområder: uddannelse, fremme af coproduktioner og udbredelse af audiovisuelle værker og filmkundskab; |
| --- | --- |

7.

finder det ligeledes betydningsfuldt, at konklusionerne af den åbne høring pegede på følgende prioriterede aktionsområder: uddannelse, fremme af coproduktioner og udbredelse af audiovisuelle værker og filmkundskab;

| 8. | er enigt i konsekvensanalysens konklusion, »at oprettelse af et nyt instrument er den mest effektive og virkningsfulde måde, hvorpå de generelle og specifikke mål kan opfyldes, og udfordringerne som følge af internationaliseringen af de audiovisuelle markeder kan imødegås«. |
| --- | --- |

8.

er enigt i konsekvensanalysens konklusion, »at oprettelse af et nyt instrument er den mest effektive og virkningsfulde måde, hvorpå de generelle og specifikke mål kan opfyldes, og udfordringerne som følge af internationaliseringen af de audiovisuelle markeder kan imødegås«.

De grundlæggende målsætninger for Media Mundus

| 9. | er enigt i, at Media Mundus vil bidrage til at styrke den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne på de internationale markeder, og at programmet samtidig vil styrke Europas kulturelle og politiske rolle på den internationale scene. Udvalget deler den opfattelse, at programmet vil lette distributionen af audiovisuelle værker til resten af verden betydeligt, hvilket vil give forbrugerne adgang til et større udvalg af værker og således øge den kulturelle mangfoldighed væsentligt; |
| --- | --- |

9.

er enigt i, at Media Mundus vil bidrage til at styrke den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne på de internationale markeder, og at programmet samtidig vil styrke Europas kulturelle og politiske rolle på den internationale scene. Udvalget deler den opfattelse, at programmet vil lette distributionen af audiovisuelle værker til resten af verden betydeligt, hvilket vil give forbrugerne adgang til et større udvalg af værker og således øge den kulturelle mangfoldighed væsentligt;

| 10. | er overbevist om, at udveksling af knowhow og oplysninger om markedet ikke bare vil styrke den europæiske, men også tredjelandes audiovisuelle sektors konkurrenceevne, eftersom publikums efterspørgsel efter kulturel mangfoldighed vil vokse; |
| --- | --- |

10.

er overbevist om, at udveksling af knowhow og oplysninger om markedet ikke bare vil styrke den europæiske, men også tredjelandes audiovisuelle sektors konkurrenceevne, eftersom publikums efterspørgsel efter kulturel mangfoldighed vil vokse;

| 11. | henleder opmærksomheden på, at målsætningen om at fremme coproduktioner, som branchefolk gav høj prioritet under den åbne høring, er særlig vigtig; |
| --- | --- |

11.

henleder opmærksomheden på, at målsætningen om at fremme coproduktioner, som branchefolk gav høj prioritet under den åbne høring, er særlig vigtig;

| 12. | påpeger endvidere behovet for positiv særbehandling af medlemsstater med en lille audiovisuel produktion. Udvalget mener i den forbindelse, at fokus især skal rettes mod lande, som ikke har stor produktion af audiovisuelle værker, og som slås med adskillige begrænsninger, hvad angår geografisk og sproglig identitet, eller andre former for begrænsninger; |
| --- | --- |

12.

påpeger endvidere behovet for positiv særbehandling af medlemsstater med en lille audiovisuel produktion. Udvalget mener i den forbindelse, at fokus især skal rettes mod lande, som ikke har stor produktion af audiovisuelle værker, og som slås med adskillige begrænsninger, hvad angår geografisk og sproglig identitet, eller andre former for begrænsninger;

| 13. | pointerer, at Media Mundus vil fungere som redskab til fremme af kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog på europæisk og internationalt niveau. Udvalget understreger derfor, at Media Mundus er anderledes end de andre fællesskabsprogrammer for den audiovisuelle sektor, fordi målsætningerne for programmet er centreret om internationalt samarbejde med henblik på at fremme den audiovisuelle sektors konkurrenceevne på verdensplan; |
| --- | --- |

13.

pointerer, at Media Mundus vil fungere som redskab til fremme af kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog på europæisk og internationalt niveau. Udvalget understreger derfor, at Media Mundus er anderledes end de andre fællesskabsprogrammer for den audiovisuelle sektor, fordi målsætningerne for programmet er centreret om internationalt samarbejde med henblik på at fremme den audiovisuelle sektors konkurrenceevne på verdensplan;

| 14. | ser med tilfredshed på programmets funktionsmåde, der er baseret på princippet om gensidig fordel, dvs. på forslag til aktioner, der er fælles med branchefolk fra tredjelande; |
| --- | --- |

14.

ser med tilfredshed på programmets funktionsmåde, der er baseret på princippet om gensidig fordel, dvs. på forslag til aktioner, der er fælles med branchefolk fra tredjelande;

| 15. | udtrykker tilfredshed med, at finansieringen forudsætter samarbejde, fordi man derved sikrer den internationale netværkseffekt; |
| --- | --- |

15.

udtrykker tilfredshed med, at finansieringen forudsætter samarbejde, fordi man derved sikrer den internationale netværkseffekt;

| 16. | udtrykker dog forbehold over for kravet om, at »hvert projekt skal have mindst tre partnere«; |
| --- | --- |

16.

udtrykker dog forbehold over for kravet om, at »hvert projekt skal have mindst tre partnere«;

| 17. | gør med hensyn til finansieringen af værker desuden opmærksom på, at de administrative procedurer og mekanismer for indgivelse af forslag og for oprettelse og iværksættelse af samarbejdsnet samt for rapportering skal begrænses til et absolut minimum; |
| --- | --- |

17.

gør med hensyn til finansieringen af værker desuden opmærksom på, at de administrative procedurer og mekanismer for indgivelse af forslag og for oprettelse og iværksættelse af samarbejdsnet samt for rapportering skal begrænses til et absolut minimum;

| 18. | betoner, at man skal sikre fuld gennemsigtighed i proceduren for udvælgelse af værker, som finansieres, og at man eventuelt må præcisere evalueringskriterierne nærmere. |
| --- | --- |

18.

betoner, at man skal sikre fuld gennemsigtighed i proceduren for udvælgelse af værker, som finansieres, og at man eventuelt må præcisere evalueringskriterierne nærmere.

Generelle bemærkninger om målsætningerne for Media Mundus

| 19. | finder, at Media Mundus er et godt redskab til at løse problemet med opsplitningen af den europæiske filmindustri, idet programmet fremmer net- og samarbejdsinitiativer for alle, der er aktive i den audiovisuelle sektor, og mener derfor især, at programmet også er en god anledning til at styrke de små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

19.

finder, at Media Mundus er et godt redskab til at løse problemet med opsplitningen af den europæiske filmindustri, idet programmet fremmer net- og samarbejdsinitiativer for alle, der er aktive i den audiovisuelle sektor, og mener derfor især, at programmet også er en god anledning til at styrke de små og mellemstore virksomheder;

| 20. | finder det derfor hensigtsmæssigt, at der lægges vægt på at skabe specialiserede arbejdspladser og bedre faglig uddannelse for branchefolk, der er involveret i planlægning, transmission, distribution, internationalt salg og fremme af audiovisuelle værker; |
| --- | --- |

20.

finder det derfor hensigtsmæssigt, at der lægges vægt på at skabe specialiserede arbejdspladser og bedre faglig uddannelse for branchefolk, der er involveret i planlægning, transmission, distribution, internationalt salg og fremme af audiovisuelle værker;

| 21. | mener i øvrigt, at fremme af knowhow og udveksling af oplysninger blandt branchefolk gør det betydeligt lettere at danne samarbejdsnet, at give adgang til fremmede markeder samt at etablere langsigtede samarbejdsrelationer og således styrke såvel den europæiske audiovisuelle industris konkurrenceevne som Europas kulturelle og politiske rolle i resten af verden; |
| --- | --- |

21.

mener i øvrigt, at fremme af knowhow og udveksling af oplysninger blandt branchefolk gør det betydeligt lettere at danne samarbejdsnet, at give adgang til fremmede markeder samt at etablere langsigtede samarbejdsrelationer og således styrke såvel den europæiske audiovisuelle industris konkurrenceevne som Europas kulturelle og politiske rolle i resten af verden;

| 22. | er overbevist om, at Media Mundus vil bidrage afgørende til at forbedre omsætningen af audiovisuelle værker i verden som helhed samt til at øge publikums efterspørgsel efter større kulturel mangfoldighed i det audiovisuelle indhold; |
| --- | --- |

22.

er overbevist om, at Media Mundus vil bidrage afgørende til at forbedre omsætningen af audiovisuelle værker i verden som helhed samt til at øge publikums efterspørgsel efter større kulturel mangfoldighed i det audiovisuelle indhold;

| 23. | gør i den forbindelse opmærksom på den positive betydning, som det øgede antal visninger samt eksklusivretten til premiereforevisning af audiovisuelle værker har; |
| --- | --- |

23.

gør i den forbindelse opmærksom på den positive betydning, som det øgede antal visninger samt eksklusivretten til premiereforevisning af audiovisuelle værker har;

| 24. | mener, at Media Mundus kan tilskynde biografejere i såvel Europa som i tredjelande til gensidigt at øge programsætningen og forevisningsbetingelserne (varighed, reklamering og antal visninger) for eksklusive premierer på audiovisuelle produktioner; |
| --- | --- |

24.

mener, at Media Mundus kan tilskynde biografejere i såvel Europa som i tredjelande til gensidigt at øge programsætningen og forevisningsbetingelserne (varighed, reklamering og antal visninger) for eksklusive premierer på audiovisuelle produktioner;

| 25. | mener ligeledes, at man kan øge og forbedre vilkårene for transmission af europæisk audiovisuelt indhold på kanaler i tredjelande og audiovisuelt indhold fra tredjelande på europæiske kanaler; |
| --- | --- |

25.

mener ligeledes, at man kan øge og forbedre vilkårene for transmission af europæisk audiovisuelt indhold på kanaler i tredjelande og audiovisuelt indhold fra tredjelande på europæiske kanaler;

| 26. | glæder sig også over, at Kommissionen prioriterer de unge højt, da de jo udgør fremtiden for den europæiske audiovisuelle sektor. Ved at promovere værker af unge talentfulde europæiske kunstnere sikrer Media Mundus, at talenterne bliver eksponeret, at de unge bliver mobile, og at der indsamles viden om de europæiske og internationale markeder, således at vidensøkonomi og tværkulturel dialog bliver almindelig praksis; |
| --- | --- |

26.

glæder sig også over, at Kommissionen prioriterer de unge højt, da de jo udgør fremtiden for den europæiske audiovisuelle sektor. Ved at promovere værker af unge talentfulde europæiske kunstnere sikrer Media Mundus, at talenterne bliver eksponeret, at de unge bliver mobile, og at der indsamles viden om de europæiske og internationale markeder, således at vidensøkonomi og tværkulturel dialog bliver almindelig praksis;

| 27. | bemærker, at det i lyset af de unge kunstneres rolle står klart, at det ville have været mere hensigtsmæssigt, om Media Mundus samtidig havde været et uddannelsesprogram og havde bidraget til at trække endnu flere unge til visninger af audiovisuelle værker; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at det i lyset af de unge kunstneres rolle står klart, at det ville have været mere hensigtsmæssigt, om Media Mundus samtidig havde været et uddannelsesprogram og havde bidraget til at trække endnu flere unge til visninger af audiovisuelle værker;

| 28. | mener i øvrigt, at den audiovisuelle sektor yder et vigtigt bidrag til den kreative økonomi og vidensøkonomien i Europa, ligesom den spiller en central rolle for fremme af kulturel mangfoldighed og pluralisme; |
| --- | --- |

28.

mener i øvrigt, at den audiovisuelle sektor yder et vigtigt bidrag til den kreative økonomi og vidensøkonomien i Europa, ligesom den spiller en central rolle for fremme af kulturel mangfoldighed og pluralisme;

| 29. | understreger, at kulturen utvivlsomt yder et afgørende bidrag til opfyldelsen af Lissabonstrategiens målsætninger. Alligevel kan kulturen ikke udelukkende betragtes som en økonomisk drivkraft, fordi kulturens bidrag til et dynamisk og bæredygtigt miljø, der er en forudsætning for menneskers trivsel og udvikling, må betragtes som lige så vigtig (1). |
| --- | --- |

29.

understreger, at kulturen utvivlsomt yder et afgørende bidrag til opfyldelsen af Lissabonstrategiens målsætninger. Alligevel kan kulturen ikke udelukkende betragtes som en økonomisk drivkraft, fordi kulturens bidrag til et dynamisk og bæredygtigt miljø, der er en forudsætning for menneskers trivsel og udvikling, må betragtes som lige så vigtig (1).

De lokale og regionale myndigheders rolle

| 30. | påpeger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en hovedrolle i forbindelse med fremme af lokale og regionale audiovisuelle værker ved i væsentlig grad at styrke den audiovisuelle produktion og aktivt medvirke til at fremme kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog; |
| --- | --- |

30.

påpeger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en hovedrolle i forbindelse med fremme af lokale og regionale audiovisuelle værker ved i væsentlig grad at styrke den audiovisuelle produktion og aktivt medvirke til at fremme kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog;

| 31. | mener, at de lokale og regionale myndigheder ved at promovere lokale og regionale producenter af audiovisuelle værker sammen med den nationale produktion kan danne modvægt mod de masseproducerede film fra tredjelande; |
| --- | --- |

31.

mener, at de lokale og regionale myndigheder ved at promovere lokale og regionale producenter af audiovisuelle værker sammen med den nationale produktion kan danne modvægt mod de masseproducerede film fra tredjelande;

| 32. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle med hensyn til uddannelse og faglig efteruddannelse samt yde økonomisk støtte til kulturorganisationer og kulturpersonligheder; |
| --- | --- |

32.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle med hensyn til uddannelse og faglig efteruddannelse samt yde økonomisk støtte til kulturorganisationer og kulturpersonligheder;

| 33. | bemærker i øvrigt, at de lokale og regionale myndigheder på den måde kan være med til at styrke de små og mellemstore virksomheder og forbedre den opsplittede europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne samt sikre disse virksomheders levedygtighed; |
| --- | --- |

33.

bemærker i øvrigt, at de lokale og regionale myndigheder på den måde kan være med til at styrke de små og mellemstore virksomheder og forbedre den opsplittede europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne samt sikre disse virksomheders levedygtighed;

| 34. | er ligeledes overbevist om, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle med hensyn til faglig uddannelse af unge kunstnere og tiltrækning af flere unge til visninger af audiovisuelle værker, der fremmer kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog; |
| --- | --- |

34.

er ligeledes overbevist om, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle med hensyn til faglig uddannelse af unge kunstnere og tiltrækning af flere unge til visninger af audiovisuelle værker, der fremmer kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog;

| 35. | mener således, at de lokale og regionale myndigheder kan bidrage afgørende både til produktion af audiovisuelle værker på lokalt og regionalt niveau og til opbygningen af en stærk europæisk identitet, især hos de unge; |
| --- | --- |

35.

mener således, at de lokale og regionale myndigheder kan bidrage afgørende både til produktion af audiovisuelle værker på lokalt og regionalt niveau og til opbygningen af en stærk europæisk identitet, især hos de unge;

| 36. | vurderer, at de lokale og regionale myndigheder ved at afholde festivaler, temamøder og efteruddannelsesseminarer kan tage vigtige initiativer og påtage sig en vigtig rolle i forbindelse af profileringen af den audiovisuelle sektor som en nøglefaktor for kulturel kreativitet, formulering af en flerkulturel europæisk identitet og støtte til filmkundskab, særlig for det unge publikum; |
| --- | --- |

36.

vurderer, at de lokale og regionale myndigheder ved at afholde festivaler, temamøder og efteruddannelsesseminarer kan tage vigtige initiativer og påtage sig en vigtig rolle i forbindelse af profileringen af den audiovisuelle sektor som en nøglefaktor for kulturel kreativitet, formulering af en flerkulturel europæisk identitet og støtte til filmkundskab, særlig for det unge publikum;

| 37. | foreslår for at give Media Mundus en bredere dimension, at der i artikel 7 tilføjes en henvisning til den rolle, som de lokale og regionale myndigheder bør spille ved at iværksætte specialprogrammer og aktiviteter i tilknytning til indsatsen for at styrke det europæiske markeds konkurrenceevne. Udvalget anser det af samme grund for hensigtsmæssigt og overordentligt nyttigt at støtte og forny de »Media Desks«, som på regionalt niveau fungerer som borgernes primære kilde til oplysning om den nyeste udvikling inden for den audiovisuelle sektor; |
| --- | --- |

37.

foreslår for at give Media Mundus en bredere dimension, at der i artikel 7 tilføjes en henvisning til den rolle, som de lokale og regionale myndigheder bør spille ved at iværksætte specialprogrammer og aktiviteter i tilknytning til indsatsen for at styrke det europæiske markeds konkurrenceevne. Udvalget anser det af samme grund for hensigtsmæssigt og overordentligt nyttigt at støtte og forny de »Media Desks«, som på regionalt niveau fungerer som borgernes primære kilde til oplysning om den nyeste udvikling inden for den audiovisuelle sektor;

| 38. | gør på denne baggrund samtidig opmærksom på, at det ville være hensigtsmæssigt i endnu højere grad at inddrage de lokale og regionale myndigheder i søgningen efter samarbejdspartnere på den audiovisuelle sektors forskellige net og at støtte regionale fællesprojekter, især inden for udarbejdelse, produktion og distribution af audiovisuelle værker; |
| --- | --- |

38.

gør på denne baggrund samtidig opmærksom på, at det ville være hensigtsmæssigt i endnu højere grad at inddrage de lokale og regionale myndigheder i søgningen efter samarbejdspartnere på den audiovisuelle sektors forskellige net og at støtte regionale fællesprojekter, især inden for udarbejdelse, produktion og distribution af audiovisuelle værker;

| 39. | konkluderer ud fra ovenstående, at den audiovisuelle industri ikke kun repræsenterer en stor værdi for udvikling, konkurrenceevne og beskæftigelse, men også er central for bevarelse og fremme af den kulturelle identitet og mangfoldighed på lokalt og regionalt niveau. Denne egenskab gør den i øvrigt til en af de vigtigste faktorer for udvikling af de europæiske samfundsværdier og de demokratiske samfunds funktionsmåde, eftersom de audiovisuelle værker kan spille en vigtig rolle for opbygningen af en europæisk identitet. |
| --- | --- |

39.

konkluderer ud fra ovenstående, at den audiovisuelle industri ikke kun repræsenterer en stor værdi for udvikling, konkurrenceevne og beskæftigelse, men også er central for bevarelse og fremme af den kulturelle identitet og mangfoldighed på lokalt og regionalt niveau. Denne egenskab gør den i øvrigt til en af de vigtigste faktorer for udvikling af de europæiske samfundsværdier og de demokratiske samfunds funktionsmåde, eftersom de audiovisuelle værker kan spille en vigtig rolle for opbygningen af en europæisk identitet.

Sammenfattende bemærkninger og forslag

| 40. | finder dette program særlig vigtigt, fordi det sammenkæder fremme af kultur med forbedring af den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne, dvs. den kommercielle og økonomiske værdi, samtidig med at det giver den europæiske audiovisuelle industri en international dimension på en langt mere effektiv og målrettet måde end Media International-programmet, som kan betragtes som forløber for Media Mundus; |
| --- | --- |

40.

finder dette program særlig vigtigt, fordi det sammenkæder fremme af kultur med forbedring af den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne, dvs. den kommercielle og økonomiske værdi, samtidig med at det giver den europæiske audiovisuelle industri en international dimension på en langt mere effektiv og målrettet måde end Media International-programmet, som kan betragtes som forløber for Media Mundus;

| 41. | henleder opmærksomheden på, at programmet i første omgang bliver kortvarigt (2011-2013) og får et begrænset budget (15 mio. euro, hvoraf de 13,5 afsættes til projekter), hvilket betyder, at der hverken er tid eller midler til at udvikle ret mange initiativer eller gennemføre ret mange projekter; |
| --- | --- |

41.

henleder opmærksomheden på, at programmet i første omgang bliver kortvarigt (2011-2013) og får et begrænset budget (15 mio. euro, hvoraf de 13,5 afsættes til projekter), hvilket betyder, at der hverken er tid eller midler til at udvikle ret mange initiativer eller gennemføre ret mange projekter;

| 42. | er ikke desto mindre af den opfattelse — og håber virkelig — at resultaterne vil være markante, og at de vil blive vurderet positivt, således at programmet kan få lov til at fortsætte og fremover får tilført flere midler; |
| --- | --- |

42.

er ikke desto mindre af den opfattelse — og håber virkelig — at resultaterne vil være markante, og at de vil blive vurderet positivt, således at programmet kan få lov til at fortsætte og fremover får tilført flere midler;

| 43. | understreger behovet for at fokusere på programmets kommunikationsstrategi og mener, at også de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle for udbredelse af kendskabet til programmet. Udvalget finder det i den forbindelse særligt nyttigt, at de regionale »Media Desks« samarbejder med branchefolkenes sammenslutninger og fagforeninger, med ACE (sammenslutningen af europæiske filmarkiver), FIAF (det internationale forbund af filmarkiver) og de nationale filmarkiver; |
| --- | --- |

43.

understreger behovet for at fokusere på programmets kommunikationsstrategi og mener, at også de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle for udbredelse af kendskabet til programmet. Udvalget finder det i den forbindelse særligt nyttigt, at de regionale »Media Desks« samarbejder med branchefolkenes sammenslutninger og fagforeninger, med ACE (sammenslutningen af europæiske filmarkiver), FIAF (det internationale forbund af filmarkiver) og de nationale filmarkiver;

| 44. | betoner, at der skal lægges særlig vægt på efteruddannelsesaspekterne i Media Mundus (om ikke lige nu, så i programmets næste fase). Dette aspekt handler ikke kun om efteruddannelse af branchefolk, men skal også rettes mod unge studerende. Denne målsætning bør ikke alene indfries gennem samarbejde med andre Media-programmer, men også gennem samarbejde med de »Media Desks«, som har udviklet lignende aktiviteter for andre programmer, universitetsfakulteter og -afdelinger for audiovisuelle studier samt filmarkiver, der kommer i kontakt med studerende, forskere og branchefolk. Efteruddannelsesprojekter og temaworkshopper kan dels fungere som vigtige informationskilder dels være en kærkommen lejlighed til at mødes med branchefolk fra EU og tredjelande og lære disse at kende. |
| --- | --- |

44.

betoner, at der skal lægges særlig vægt på efteruddannelsesaspekterne i Media Mundus (om ikke lige nu, så i programmets næste fase). Dette aspekt handler ikke kun om efteruddannelse af branchefolk, men skal også rettes mod unge studerende. Denne målsætning bør ikke alene indfries gennem samarbejde med andre Media-programmer, men også gennem samarbejde med de »Media Desks«, som har udviklet lignende aktiviteter for andre programmer, universitetsfakulteter og -afdelinger for audiovisuelle studier samt filmarkiver, der kommer i kontakt med studerende, forskere og branchefolk. Efteruddannelsesprojekter og temaworkshopper kan dels fungere som vigtige informationskilder dels være en kærkommen lejlighed til at mødes med branchefolk fra EU og tredjelande og lære disse at kende.

II.   FORSLAG TIL ÆNDRINGER

Ændringsforslag 1

Artikel 3, stk. 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 3. | »europæiske produktioner«: audiovisuelle produktioner med oprindelse i de lande, der er anført i artikel 2, stk. 1, 2 eller 3. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

3.

»europæiske produktioner«: audiovisuelle produktioner med oprindelse i de lande, der er anført i artikel 2, stk. 1, 2 eller 3.

| 3. | »europæiske produktioner«: audiovisuelle produktioner med oprindelse i de lande, der er anført i artikel 2, stk. 1, 2 eller 3 med særlig vægt på lokale og regionale audiovisuelle produktioner. |
| --- | --- |

3.

»europæiske produktioner«: audiovisuelle produktioner med oprindelse i de lande, der er anført i artikel 2, stk. 1, 2 eller 3 med særlig vægt på lokale og regionale audiovisuelle produktioner.

Begrundelse

Regionsudvalget bør fremhæve, at lokale og regionale medietjenesteudbydere ligesom public-service-udbydere med regional dækning har et klart socialt og kulturelt ansvar og pligt til at levere tjenester til borgerne. Når det gælder fremme af den europæiske audiovisuelle industri, kan disse udbydere med deres mere intensive egenproduktion yde et mere direkte bidrag til sektorens udvikling og konkurrenceevne.

Ændringsforslag 2

Artikel 5, stk. 2, litra b)

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| at forbedre audiovisuelle produktioners konkurrenceevne og den grænseoverskridende distribution heraf over hele verden | at forbedre audiovisuelle produktioners konkurrenceevne og den grænseoverskridende distribution heraf over hele verden gennem incitamenter til fremme af samarbejde mellem selskaber, der er aktive på den europæiske og internationale audiovisuelle scene. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

at forbedre audiovisuelle produktioners konkurrenceevne og den grænseoverskridende distribution heraf over hele verden

at forbedre audiovisuelle produktioners konkurrenceevne og den grænseoverskridende distribution heraf over hele verden gennem incitamenter til fremme af samarbejde mellem selskaber, der er aktive på den europæiske og internationale audiovisuelle scene.

Begrundelse

Som de relevante undersøgelser og den reelle situation klart viser, er et svagt distributionssystem den vigtigste hindring for, at europæiske film kan blive udbredt på det internationale marked.

Ændringsforslag 3

Artikel 5, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | d) | der skal lægges særlig vægt på fremme af sproglig mangfoldighed, især for de mindre udbredte sprog. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

d)

Begrundelse

De aktuelle udfordringer skal ikke bare løftes af EU og medlemsstaterne, men også af de lokale og regionale myndigheder. Sidstnævnte berøres i forbindelse med forvaltningen af den kulturelle og sproglige arv, fremme af nye virksomhedsmodeller i det lokale kunstmiljø og den lokale medieverden og fremme af kreative produktioner, som (sam)finansieres af kulturinstitutioner og medieorganisationer.

Ændringsforslag 4

Artikel 6, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| styrke kvalifikationerne for branchefolk fra EU og fra andre lande, jf. artikel 2, stk. 4, for at forbedre deres forståelse af især driftsbetingelser, lovgivningsmæssige rammer, finansieringssystemer og samarbejdsmuligheder på deres respektive audiovisuelle markeder og især gennem stipendier, fremme netværkssamarbejde og udvikling af langsigtede kommercielle relationer og forbedre information og viden om audiovisuelle markeder med henblik på at sikre og fremme audiovisuelt samarbejde mellem branchefolk | styrke kvalifikationerne for branchefolk fra EU og fra andre lande, jf. artikel 2, stk. 4, for at forbedre deres forståelse af især driftsbetingelser, lovgivningsmæssige rammer, finansieringssystemer og samarbejdsmuligheder på deres respektive audiovisuelle markeder og især gennem stipendier, fremme netværkssamarbejde og udvikling af langsigtede kommercielle relationer og forbedre information og viden om audiovisuelle markeder med henblik på at sikre og fremme audiovisuelt samarbejde mellem branchefolk. Stipendierne bør tage hensyn til behovet for at forbedre den splittede europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne på det globale marked og behovet for at styrke produktionsstrukturerne for de små og mellemstore virksomheder i EU, som i praksis udgør rygraden på det europæiske marked. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

styrke kvalifikationerne for branchefolk fra EU og fra andre lande, jf. artikel 2, stk. 4, for at forbedre deres forståelse af især driftsbetingelser, lovgivningsmæssige rammer, finansieringssystemer og samarbejdsmuligheder på deres respektive audiovisuelle markeder og især gennem stipendier, fremme netværkssamarbejde og udvikling af langsigtede kommercielle relationer og forbedre information og viden om audiovisuelle markeder med henblik på at sikre og fremme audiovisuelt samarbejde mellem branchefolk

styrke kvalifikationerne for branchefolk fra EU og fra andre lande, jf. artikel 2, stk. 4, for at forbedre deres forståelse af især driftsbetingelser, lovgivningsmæssige rammer, finansieringssystemer og samarbejdsmuligheder på deres respektive audiovisuelle markeder og især gennem stipendier, fremme netværkssamarbejde og udvikling af langsigtede kommercielle relationer og forbedre information og viden om audiovisuelle markeder med henblik på at sikre og fremme audiovisuelt samarbejde mellem branchefolk. Stipendierne bør tage hensyn til behovet for at forbedre den splittede europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne på det globale marked og behovet for at styrke produktionsstrukturerne for de små og mellemstore virksomheder i EU, som i praksis udgør rygraden på det europæiske marked.

Begrundelse

Media mundus-programmet har et stort potentiale for økonomisk vækst og giver mulighed for at skabe højt kvalificerede jobs i den audiovisuelle industri. Små og mellemstore virksomheder bør involveres i fuldt omfang.

Ændringsforslag 5

Artikel 7, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| fremme søgningen efter udenlandske partnere til europæiske audiovisuelle produktioner. Programmet skal støtte afholdelsen af koproduktionsmarkeder og partnersøgning (pitching) med det formål at bringe mulige partnere sammen (manuskriptforfattere, instruktører, producenter og distributører) | fremme søgningen efter udenlandske partnere til europæiske audiovisuelle produktioner. Programmet skal støtte afholdelsen af koproduktionsmarkeder og partnersøgning (pitching) med det formål at bringe mulige partnere sammen (manuskriptforfattere, instruktører, producenter, og distributører og lokale og regionale aktører i den audiovisuelle industri). |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

fremme søgningen efter udenlandske partnere til europæiske audiovisuelle produktioner. Programmet skal støtte afholdelsen af koproduktionsmarkeder og partnersøgning (pitching) med det formål at bringe mulige partnere sammen (manuskriptforfattere, instruktører, producenter og distributører)

fremme søgningen efter udenlandske partnere til europæiske audiovisuelle produktioner. Programmet skal støtte afholdelsen af koproduktionsmarkeder og partnersøgning (pitching) med det formål at bringe mulige partnere sammen (manuskriptforfattere, instruktører, producenter, og distributører og lokale og regionale aktører i den audiovisuelle industri).

Begrundelse

Når det gælder audiovisuel produktion, kan regioner i hele Europa med den rigtige støtte fungere som drivkraft for skabelsen af originale værker og bevarelse af kulturel mangfoldighed og dermed forbedre det europæiske markeds konkurrenceevne.

Ændringsforslag 6

Artikel 8, stk. 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| fremme tilrettelæggelsen af arrangementer og initiativer til udbredelse af kendskabet til film, navnlig rettet mod unge, med henblik på at fremme mangfoldigheden af audiovisuelle produktioner og øge offentlighedens efterspørgsel efter et kulturelt mangfoldigt audiovisuelt indhold. | fremme tilrettelæggelsen af arrangementer og initiativer til udbredelse af kendskabet til film, navnlig rettet mod unge, med henblik på at fremme mangfoldigheden af audiovisuelle produktioner og øge offentlighedens efterspørgsel efter et kulturelt mangfoldigt audiovisuelt indhold. Der bør udtrykkeligt gives økonomisk støtte til fremme af lokale og regionale audiovisuelle festivaler, der spiller en vigtig rolle for fremme af interkulturel dialog og kulturel mangfoldighed. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

fremme tilrettelæggelsen af arrangementer og initiativer til udbredelse af kendskabet til film, navnlig rettet mod unge, med henblik på at fremme mangfoldigheden af audiovisuelle produktioner og øge offentlighedens efterspørgsel efter et kulturelt mangfoldigt audiovisuelt indhold.

fremme tilrettelæggelsen af arrangementer og initiativer til udbredelse af kendskabet til film, navnlig rettet mod unge, med henblik på at fremme mangfoldigheden af audiovisuelle produktioner og øge offentlighedens efterspørgsel efter et kulturelt mangfoldigt audiovisuelt indhold. Der bør udtrykkeligt gives økonomisk støtte til fremme af lokale og regionale audiovisuelle festivaler, der spiller en vigtig rolle for fremme af interkulturel dialog og kulturel mangfoldighed.

Ændringsforslag 7

Artikel 12, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. | Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder, og som har Kommissionens repræsentant som formand. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

Bruxelles, den 21. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Regionsudvalgets udtalelse »En europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden«, CdR 172/2007 fin, s. 1: http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do? uri = OJ:C:2008:053:0025:01:DA:HTML (udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden, KOM(2007) 242 endelig).

1

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/58 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/58

---

Regionsudvalgets udtalelse »interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)«

(2009/C 200/11)

REGIONSUDVALGET

| — | bifalder Kommissionens initiativ til at fortsætte de tidligere programmer gennem opfølgningsprogrammet om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA); |
| --- | --- |

—

bifalder Kommissionens initiativ til at fortsætte de tidligere programmer gennem opfølgningsprogrammet om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA);

| — | mener derfor, at de lokale og regionale myndigheder bør indgå i et bredt samarbejde med det formål at forbedre den offentlige forvaltnings interoperabilitet og øge effektiviteten af de offentlige tjenester; |
| --- | --- |

—

mener derfor, at de lokale og regionale myndigheder bør indgå i et bredt samarbejde med det formål at forbedre den offentlige forvaltnings interoperabilitet og øge effektiviteten af de offentlige tjenester;

| — | fremhæver, at programmet ikke må isolere de europæiske offentlige myndigheder fra resten af verden og foreslår, at interoperabilitetsstandarderne udvikles på grundlag af et omfattende internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

—

fremhæver, at programmet ikke må isolere de europæiske offentlige myndigheder fra resten af verden og foreslår, at interoperabilitetsstandarderne udvikles på grundlag af et omfattende internationalt samarbejde;

| — | bemærker at udvekslingen af bedste praksis mellem regionale og lokale myndigheder ikke blot vil være nyttig, men reelt bør indgå som en vigtig bestanddel af ISA-programmet. |
| --- | --- |

—

bemærker at udvekslingen af bedste praksis mellem regionale og lokale myndigheder ikke blot vil være nyttig, men reelt bør indgå som en vigtig bestanddel af ISA-programmet.

| Ordfører | : | Veronica Ionita (RO/PPE), Borgmester i Gorgota |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Veronica Ionita (RO/PPE), Borgmester i Gorgota

Basisdokumenter

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)

KOM(2008) 583 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

| 1. | bifalder Kommissionens initiativ til at fortsætte de tidligere IDA- (elektronisk dataudveksling mellem administrationer) og IDABC- (interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere) programmer gennem opfølgningsprogrammet om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA). De to oprindelige programmer har klart skabt en merværdi i udvekslingen af informationer mellem offentlige myndigheder, og det nye program vil helt bestemt bidrage til den lokale og regionale udvikling ved at fremme udvekslingen af ideer og erfaringer på områder som beskæftigelse, fiskeri, landbrug, sundhed, forbrugerbeskyttelse samt retlige og indre anliggender; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens initiativ til at fortsætte de tidligere IDA- (elektronisk dataudveksling mellem administrationer) og IDABC- (interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere) programmer gennem opfølgningsprogrammet om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA). De to oprindelige programmer har klart skabt en merværdi i udvekslingen af informationer mellem offentlige myndigheder, og det nye program vil helt bestemt bidrage til den lokale og regionale udvikling ved at fremme udvekslingen af ideer og erfaringer på områder som beskæftigelse, fiskeri, landbrug, sundhed, forbrugerbeskyttelse samt retlige og indre anliggender;

| 2. | fremhæver på linje med i2010-strategien for det europæiske informationssamfund de lokale og regionale myndigheders betydning, idet disse myndigheder er drivkraften bag den økonomiske vækst på lokalt niveau; |
| --- | --- |

2.

fremhæver på linje med i2010-strategien for det europæiske informationssamfund de lokale og regionale myndigheders betydning, idet disse myndigheder er drivkraften bag den økonomiske vækst på lokalt niveau;

| 3. | mener, at forslaget ikke blot bør se de lokale og regionale myndigheder som brugere af paneuropæiske e-tjenester, men ligeledes som vigtige tjenesteudbydere; |
| --- | --- |

3.

mener, at forslaget ikke blot bør se de lokale og regionale myndigheder som brugere af paneuropæiske e-tjenester, men ligeledes som vigtige tjenesteudbydere;

| 4. | har den holdning, at Kommissionen i højere grad bør fokusere på netværksprocessen mellem de europæiske offentlige myndigheder på alle niveauer. Medlemsstaterne bør på nationalt niveau anerkende denne netværksproces, idet der tidligere er opstået vanskeligheder som følge af forskelle i den kulturelle og politiske tilgang, sprogbarrierer eller budgetrelaterede spørgsmål; |
| --- | --- |

4.

har den holdning, at Kommissionen i højere grad bør fokusere på netværksprocessen mellem de europæiske offentlige myndigheder på alle niveauer. Medlemsstaterne bør på nationalt niveau anerkende denne netværksproces, idet der tidligere er opstået vanskeligheder som følge af forskelle i den kulturelle og politiske tilgang, sprogbarrierer eller budgetrelaterede spørgsmål;

| 5. | mener derfor, at de lokale og regionale myndigheder bør indgå i et bredt samarbejde med det formål at forbedre den offentlige forvaltnings interoperabilitet og øge effektiviteten af de offentlige tjenester; |
| --- | --- |

5.

mener derfor, at de lokale og regionale myndigheder bør indgå i et bredt samarbejde med det formål at forbedre den offentlige forvaltnings interoperabilitet og øge effektiviteten af de offentlige tjenester;

| 6. | fremhæver, at programmet ikke må isolere de europæiske offentlige myndigheder fra resten af verden og foreslår, at interoperabilitetsstandarderne udvikles på grundlag af et omfattende internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

6.

fremhæver, at programmet ikke må isolere de europæiske offentlige myndigheder fra resten af verden og foreslår, at interoperabilitetsstandarderne udvikles på grundlag af et omfattende internationalt samarbejde;

| 7. | påpeger, at adskillige fællesskabsprogrammer (IST, eTEN og eContent) har været tilknyttet den tidligere udgave af IDABC. Et samarbejde med aktuelle programmer (det syvende rammeprogram, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og strukturfondene) kan evt. skaffe værdifulde ressourcer; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at adskillige fællesskabsprogrammer (IST, eTEN og eContent) har været tilknyttet den tidligere udgave af IDABC. Et samarbejde med aktuelle programmer (det syvende rammeprogram, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og strukturfondene) kan evt. skaffe værdifulde ressourcer;

| 8. | bemærker, at udvekslingen af bedste praksis mellem regionale og lokale myndigheder ikke blot vil være nyttig, men reelt bør indgå som en vigtig bestanddel af ISA-programmet; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at udvekslingen af bedste praksis mellem regionale og lokale myndigheder ikke blot vil være nyttig, men reelt bør indgå som en vigtig bestanddel af ISA-programmet;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at foretage en bedre evaluering af, om ISA-programmets mål og foranstaltninger er relevante set med de lokale og regionale myndigheders øjne; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at foretage en bedre evaluering af, om ISA-programmets mål og foranstaltninger er relevante set med de lokale og regionale myndigheders øjne;

| 10. | opfordrer kraftigt Kommissionen og medlemsstaterne til at øremærke bevillingerne, inklusive finansieringen af uddannelsesaktiviteter for tjenestemænd, til de centrale, regionale og lokale myndigheder, der har ansvaret for gennemførelsen af ISA. Dermed vil programmet i højere grad tage højde for de europæiske borgeres behov. |
| --- | --- |

10.

opfordrer kraftigt Kommissionen og medlemsstaterne til at øremærke bevillingerne, inklusive finansieringen af uddannelsesaktiviteter for tjenestemænd, til de centrale, regionale og lokale myndigheder, der har ansvaret for gennemførelsen af ISA. Dermed vil programmet i højere grad tage højde for de europæiske borgeres behov.

II.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Ændringsforslag 1

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| ISA-programmet bør baseres på erfaringerne fra IDA- og IDABC-programmerne, som har vist, at en koordineret fremgangsmåde kan medvirke til at give hurtigere og bedre resultater, der opfylder virksomhedernes krav, ved hjælp af fælles løsninger, der etableres og anvendes i samarbejde med medlemsstaterne. Disse aktiviteter har allerede ydet væsentlige bidrag til sikring af interoperabilitet til støtte for elektronisk dataudveksling mellem europæiske offentlige myndigheder og gør det stadig. | ISA-programmet bør baseres på erfaringerne fra IDA- og IDABC-programmerne. Der bør også tages højde for resultaterne fra midtvejsevalueringen af IDABC-programmets gennemførelse, som så på spørgsmål vedrørende programmets relevans, effektivitet, nytteværdi, og sammenhængskraft. Der bør i særlig grad fokuseres på de ønsker, som programmets brugere har givet udtryk for. Det har, som har vist sig, at en koordineret fremgangsmåde kan medvirke til at give hurtigere og bedre resultater, der opfylder virksomhedernes krav, ved hjælp af fælles løsninger, der etableres og anvendes i samarbejde med medlemsstaterne. Disse aktiviteter har allerede ydet væsentlige bidrag til sikring af interoperabilitet til støtte for elektronisk dataudveksling mellem europæiske offentlige myndigheder og gør det stadig. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

ISA-programmet bør baseres på erfaringerne fra IDA- og IDABC-programmerne, som har vist, at en koordineret fremgangsmåde kan medvirke til at give hurtigere og bedre resultater, der opfylder virksomhedernes krav, ved hjælp af fælles løsninger, der etableres og anvendes i samarbejde med medlemsstaterne. Disse aktiviteter har allerede ydet væsentlige bidrag til sikring af interoperabilitet til støtte for elektronisk dataudveksling mellem europæiske offentlige myndigheder og gør det stadig.

ISA-programmet bør baseres på erfaringerne fra IDA- og IDABC-programmerne. Der bør også tages højde for resultaterne fra midtvejsevalueringen af IDABC-programmets gennemførelse, som så på spørgsmål vedrørende programmets relevans, effektivitet, nytteværdi, og sammenhængskraft. Der bør i særlig grad fokuseres på de ønsker, som programmets brugere har givet udtryk for. Det har, som har vist sig, at en koordineret fremgangsmåde kan medvirke til at give hurtigere og bedre resultater, der opfylder virksomhedernes krav, ved hjælp af fælles løsninger, der etableres og anvendes i samarbejde med medlemsstaterne. Disse aktiviteter har allerede ydet væsentlige bidrag til sikring af interoperabilitet til støtte for elektronisk dataudveksling mellem europæiske offentlige myndigheder og gør det stadig.

Begrundelse

Idet ISA-programmet følger i forlængelse af det tidligere IDA- og det nuværende IDABC-program, som udløber ved udgangen af 2009, vil det være både nyttigt og anbefalelsesværdigt at tage højde for resultaterne af begge programmer, når der skal skabes et grundlag for den kommende gennemførelse af ISA. Kommissionens evaluerings- og gennemførelsesrapporter bør derfor gøres tilgængelige, så resultaterne kan vurderes.

Ændringsforslag 2

Betragtning 27 a)

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | For brugerne vil det være nyttigt at se nærmere på muligheden for kompatibilitet med strukturfondene og samfinansiering fra disse fonde med henblik på anvendelse af fælles referencerammer og generelle fælles tjenester, som er etableret eller forbedret gennem ISA-programmet. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

For brugerne vil det være nyttigt at se nærmere på muligheden for kompatibilitet med strukturfondene og samfinansiering fra disse fonde med henblik på anvendelse af fælles referencerammer og generelle fælles tjenester, som er etableret eller forbedret gennem ISA-programmet.

Begrundelse

Etablering og forbedring af en fælles referenceramme og generelle fælles tjenester vil blive finansieret af ISA-programmet, mens brugen af disse referencerammer og tjenester skal finansieres af brugerne. Der bør derfor ses nærmere på mulighederne for at gøre brug af samfinansiering fra strukturfondene.

Ændringsforslag 3

Artikel 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (2) | Målet for ISA-programmet er at støtte samarbejdet mellem europæiske offentlige myndigheder ved at fremme en effektiv elektronisk kommunikation på tværs af grænser og sektorer mellem sådanne myndigheder og derved muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(2)

Målet for ISA-programmet er at støtte samarbejdet mellem europæiske offentlige myndigheder ved at fremme en effektiv elektronisk kommunikation på tværs af grænser og sektorer mellem sådanne myndigheder og derved muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter.

| (2) | Målet for ISA-programmet er at støtte samarbejdet mellem europæiske offentlige myndigheder, herunder lokale og regionale myndigheder, ved at fremme en effektiv elektronisk kommunikation på tværs af grænser og sektorer mellem sådanne myndigheder og derved muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter. |
| --- | --- |

(2)

Målet for ISA-programmet er at støtte samarbejdet mellem europæiske offentlige myndigheder, herunder lokale og regionale myndigheder, ved at fremme en effektiv elektronisk kommunikation på tværs af grænser og sektorer mellem sådanne myndigheder og derved muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter.

Begrundelse

Ifølge Lissabon-strategien er fremme af et integrerende, regionalt og socialt retfærdigt informationssamfund, som bruger IKT til at øge konkurrenceevnen og forbedre de offentlige tjenester, et centralt mål i EU-politikken, og dette kan bedst opnås ved hjælp af de lokale og regionale myndigheder. Vi mener derfor, at det er vigtigt at fremhæve nødvendigheden af at inddrage de lokale og regionale myndigheder.

Ændringsforslag 4

Artikel 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | h) | »Europæiske offentlige myndigheder« omfatter alle offentlige organer på centralt, regionalt og lokalt niveau, som er juridisk anerkendt i EU-medlemsstaternes nationale lovgivning; |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

h)

Begrundelse

I tillæg til de definitioner, der allerede er medtaget i artikel 2, mener vi, at det, set i lyset af den rolle som de offentlige myndigheder spiller under den nuværende afgørelse, vil være passende at tilføje en ny definition af »europæiske offentlige myndigheder«

Ændringsforslag 5

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | d) | en multidimensional fremgangsmåde, der inddrager tekniske aspekter, som giver de offentlige myndigheder mulighed for at gennemføre denne forbedring. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

d)

Begrundelse

Udover de foreslåede aktiviteter vil en standardisering af de tekniske spørgsmål være nyttig set i lyset af de forskellige tjenester, som de offentlige myndigheder udbyder.

Ændringsforslag 6

Artikel 8

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (4) | For at undgå dobbeltarbejde og fremskynde etableringen af løsninger vil der, hvor dette er relevant, blive taget hensyn til resultater opnået i forbindelse med andre relevante initiativer på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater. For at opnå de størst mulige synergier og sikre, at de forskellige indsatser kombineres og supplerer hinanden, vil foranstaltningerne, hvor dette er relevant, blive koordineret med andre relevante fællesskabsinitiativer. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(4)

For at undgå dobbeltarbejde og fremskynde etableringen af løsninger vil der, hvor dette er relevant, blive taget hensyn til resultater opnået i forbindelse med andre relevante initiativer på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater. For at opnå de størst mulige synergier og sikre, at de forskellige indsatser kombineres og supplerer hinanden, vil foranstaltningerne, hvor dette er relevant, blive koordineret med andre relevante fællesskabsinitiativer.

| (4) | For at undgå dobbeltarbejde og fremskynde etableringen af løsninger vil der, hvor dette er relevant, blive taget hensyn til resultater opnået i forbindelse med andre relevante initiativer på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater. For at opnå de størst mulige synergier og sikre, at de forskellige indsatser kombineres og supplerer hinanden, vil foranstaltningerne, hvor dette er relevant, blive koordineret med andre relevante fællesskabsinitiativer. Udvekslingen af bedste praksis mellem offentlige myndigheder bør fremmes med alle til rådighed stående midler. |
| --- | --- |

(4)

For at undgå dobbeltarbejde og fremskynde etableringen af løsninger vil der, hvor dette er relevant, blive taget hensyn til resultater opnået i forbindelse med andre relevante initiativer på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater. For at opnå de størst mulige synergier og sikre, at de forskellige indsatser kombineres og supplerer hinanden, vil foranstaltningerne, hvor dette er relevant, blive koordineret med andre relevante fællesskabsinitiativer. Udvekslingen af bedste praksis mellem offentlige myndigheder bør fremmes med alle til rådighed stående midler.

Begrundelse

Med henblik på at opnå de bedste resultater og yde en effektiv offentlig service kan lokale og regionale myndigheder lære af hinanden ved at udveksle deres bedste erfaringer, hvilket samtidig vil forbedre koordineringsmekanismen og bidrage til løsningen af grænseoverskridende interoperabilitetsspørgsmål.

Ændringsforslag 7

Artikel 12

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (1) | Kommissionen bistås af et udvalg betegnet Udvalget for Interoperabilitet på tværs af Landegrænser (i det følgende benævnt »CIO-udvalget«) bestående af repræsentanter for medlemsstaterne med Kommissionen som formand. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(1)

Kommissionen bistås af et udvalg betegnet Udvalget for Interoperabilitet på tværs af Landegrænser (i det følgende benævnt »CIO-udvalget«) bestående af repræsentanter for medlemsstaterne med Kommissionen som formand.

| (1) | Kommissionen bistås af et udvalg betegnet Udvalget for Interoperabilitet på tværs af Landegrænser (i det følgende benævnt »CIO-udvalget«) bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, herunder en repræsentant for en regional myndighed og en repræsentant for en lokal myndighed, med Kommissionen som formand. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen bistås af et udvalg betegnet Udvalget for Interoperabilitet på tværs af Landegrænser (i det følgende benævnt »CIO-udvalget«) bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, herunder en repræsentant for en regional myndighed og en repræsentant for en lokal myndighed, med Kommissionen som formand.

Begrundelse

Lokale og regionale myndigheders deltagelse i udvalget vil fremme gennemførelsen af målene i artikel 1, idet de offentlige tjenester i Europa hovedsageligt leveres af lokale og regionale myndigheder. Hvad angår dagligdagen og den fri bevægelighed for virksomheder og borgere er det disse tjenesteydelser, som har betydning.

Ændringsforslag 8

Artikel 14

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (2) | Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet, men også i forhold til nabolandene, specielt landene på Vestbalkan. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA-programmet. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(2)

Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet, men også i forhold til nabolandene, specielt landene på Vestbalkan. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA-programmet.

| (2) | Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet, men også i forhold til nabolandene, specielt landene på Vestbalkan samt landene i Sortehavs- og Østersøregionen. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA-programmet. |
| --- | --- |

(2)

Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet, men også i forhold til nabolandene, specielt landene på Vestbalkan samt landene i Sortehavs- og Østersøregionen. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA-programmet.

Begrundelse

Der bør ikke indføres ufleksible begrænsninger for samarbejdet med partnere uden for EU. De omkostninger, der opstår som følge af et sådant samarbejde, dækkes imidlertid af partnerne selv.

Bruxelles, den 21. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/63 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/63

---

Regionsudvalgets udtalelse »patientsikkerhed«

(2009/C 200/12)

REGIONSUDVALGET ANBEFALER

| — | en bedre fastlæggelse af de lokale og regionale selvstyrende myndigheders rolle i forbindelse med de foreslåede tiltag i overensstemmelse med den rolle, de spiller i de nationale ordninger for levering af sundhedstjenesteydelser; |
| --- | --- |

—

en bedre fastlæggelse af de lokale og regionale selvstyrende myndigheders rolle i forbindelse med de foreslåede tiltag i overensstemmelse med den rolle, de spiller i de nationale ordninger for levering af sundhedstjenesteydelser;

| — | en bedre definition af borgernes og borgersammenslutningernes deltagelse i planlægnings- og beslutningsprocesserne vedrørende risikoforvaltning; |
| --- | --- |

—

en bedre definition af borgernes og borgersammenslutningernes deltagelse i planlægnings- og beslutningsprocesserne vedrørende risikoforvaltning;

| — | tilføjelse af en henvisning til processer, indikatorer og standarder for risikoforvaltning og patientsikkerhed i forbindelse med autorisations-, akkrediterings- og certificeringsordninger for leverandører af sundhedsydelser; |
| --- | --- |

—

tilføjelse af en henvisning til processer, indikatorer og standarder for risikoforvaltning og patientsikkerhed i forbindelse med autorisations-, akkrediterings- og certificeringsordninger for leverandører af sundhedsydelser;

| — | fastlæggelse af specifikke kanaler for juridisk og lovgivningsmæssig beskyttelse, som fremmer sundhedsoperatørers rapportering af fejl, utilsigtede hændelser og nærfejl; |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af specifikke kanaler for juridisk og lovgivningsmæssig beskyttelse, som fremmer sundhedsoperatørers rapportering af fejl, utilsigtede hændelser og nærfejl;

| — | indarbejdelse af emnerne risikoforvaltning og patientsikkerhed i (universiteternes) læseplaner for medicinstuderende og andet sundhedspersonale og i videreuddannelsesforløb; |
| --- | --- |

—

indarbejdelse af emnerne risikoforvaltning og patientsikkerhed i (universiteternes) læseplaner for medicinstuderende og andet sundhedspersonale og i videreuddannelsesforløb;

| — | tilføjelse af yderligere henstillinger, som kan styrke det arbejde, der allerede er i gang i forskellige videnskabelige komiteer, med at fastlægge lovgivnings- og proceduremæssige instrumenter, som tager specifikt sigte på sikkerhed i forbindelse med brug af lægemidler. |
| --- | --- |

—

tilføjelse af yderligere henstillinger, som kan styrke det arbejde, der allerede er i gang i forskellige videnskabelige komiteer, med at fastlægge lovgivnings- og proceduremæssige instrumenter, som tager specifikt sigte på sikkerhed i forbindelse med brug af lægemidler.

| Ordfører | : | Piero Marrazzo (IT/PSE), formand for regionalrådet i Lazio |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Piero Marrazzo (IT/PSE), formand for regionalrådet i Lazio

Basisdokumenter

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet

KOM(2008) 836 endelig

Forslag til Rådets henstilling om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet

KOM(2008) 837 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

Generelle anbefalinger

| 1. | understreger, at udvalget allerede flere gange tidligere har vist forståelse for, opmærksomhed om og interesse for dette emne og har opfordret Kommissionen til at fremsætte specifikke forslag ud fra den betragtning, »at et struktureret og koordineret samarbejde på europæisk plan med henblik på erfaringsudveksling, vidensdeling og forskning i relation til udviklingen inden for sundhedsteknologi kan have en tydelig merværdi for medlemsstaterne« (jf. udtalelse CdR 153/2004 fin.); |
| --- | --- |

1.

understreger, at udvalget allerede flere gange tidligere har vist forståelse for, opmærksomhed om og interesse for dette emne og har opfordret Kommissionen til at fremsætte specifikke forslag ud fra den betragtning, »at et struktureret og koordineret samarbejde på europæisk plan med henblik på erfaringsudveksling, vidensdeling og forskning i relation til udviklingen inden for sundhedsteknologi kan have en tydelig merværdi for medlemsstaterne« (jf. udtalelse CdR 153/2004 fin.);

| 2. | bemærker, at andre organisationer som f.eks. WHO, OECD og Europarådet allerede har behandlet og taklet spørgsmålet om sikkerhed i sundhedsvæsenet; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at andre organisationer som f.eks. WHO, OECD og Europarådet allerede har behandlet og taklet spørgsmålet om sikkerhed i sundhedsvæsenet;

| 3. | bemærker, at Kommissionens forslag indgår i denne sammenhæng og lægger stor vægt på effektiv inddragelse af medlemsstaterne i sagen, hvorved det fremhæver subsidiaritet som et afgørende redskab til at forstå fænomenet til bunds og som det bedste middel til at finde en løsning på det; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at Kommissionens forslag indgår i denne sammenhæng og lægger stor vægt på effektiv inddragelse af medlemsstaterne i sagen, hvorved det fremhæver subsidiaritet som et afgørende redskab til at forstå fænomenet til bunds og som det bedste middel til at finde en løsning på det;

| 4. | mener, at Kommissionen imødekommer Regionsudvalgets krav, når den vælger at fremme et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne ved hjælp af en meddelelse fra Kommissionen og en henstilling fra Rådet; |
| --- | --- |

4.

mener, at Kommissionen imødekommer Regionsudvalgets krav, når den vælger at fremme et styrket samarbejde mellem medlemsstaterne ved hjælp af en meddelelse fra Kommissionen og en henstilling fra Rådet;

| 5. | bemærker, at Kommissionens meddelelse og forslaget til Rådets henstilling om patientsikkerhed korrekt sigter mod at opnå samtlige EU-landes politiske tilsagn om, at medlemsstaterne individuelt eller kollektivt gennemfører de foreslåede anbefalinger med støtte fra Kommissionen og træffer praktiske foranstaltninger til at forbedre patientsikkerheden; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at Kommissionens meddelelse og forslaget til Rådets henstilling om patientsikkerhed korrekt sigter mod at opnå samtlige EU-landes politiske tilsagn om, at medlemsstaterne individuelt eller kollektivt gennemfører de foreslåede anbefalinger med støtte fra Kommissionen og træffer praktiske foranstaltninger til at forbedre patientsikkerheden;

| 6. | mener, at forslagets vigtigste elementer hænger tæt sammen med:






  — | den politiske vægt og synlighed, som et specifikt EU-forslag giver spørgsmålet om patientsikkerhed; |
| --- | --- | --- |

6.

mener, at forslagets vigtigste elementer hænger tæt sammen med:

—

den politiske vægt og synlighed, som et specifikt EU-forslag giver spørgsmålet om patientsikkerhed;

| — | muligheden for at forbedre de enkelte medlemsstaters viden om dette emne ved at konsolidere og dele databanker med oplysninger, der er indsamlet på en ensartet måde; |
| --- | --- |

—

muligheden for at forbedre de enkelte medlemsstaters viden om dette emne ved at konsolidere og dele databanker med oplysninger, der er indsamlet på en ensartet måde;

| — | muligheden for, at medlemsstaterne på gensidig basis udveksler bedste praksis for at forbedre og styrke patientsikkerheden; |
| --- | --- |

—

muligheden for, at medlemsstaterne på gensidig basis udveksler bedste praksis for at forbedre og styrke patientsikkerheden;

| 7. | noterer sig, at initiativet ikke fratager medlemsstaterne nogen beføjelser på sundhedsområdet, da Rådets henstilling er en retsakt, der giver medlemsstaterne tilstrækkelig frihed til ligesom nu at tilrettelægge deres interne sundhedssystemer på nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

7.

noterer sig, at initiativet ikke fratager medlemsstaterne nogen beføjelser på sundhedsområdet, da Rådets henstilling er en retsakt, der giver medlemsstaterne tilstrækkelig frihed til ligesom nu at tilrettelægge deres interne sundhedssystemer på nationalt, regionalt og lokalt plan.

Generelle bemærkninger til meddelelsen og forslaget til henstilling

| 8. | bemærker, at flere rapporter peger på, at EU's befolkning i vid udstrækning ser sikkerhed i forbindelse med diagnosticering og behandling og risikoen for at blive ramt af en skade som følge af sundhedspleje som et af de vigtigste spørgsmål, ikke alene i forbindelse med at sikre deres egen og deres nærmestes sundhed, men mere generelt som et spørgsmål om offentlig sikkerhed; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at flere rapporter peger på, at EU's befolkning i vid udstrækning ser sikkerhed i forbindelse med diagnosticering og behandling og risikoen for at blive ramt af en skade som følge af sundhedspleje som et af de vigtigste spørgsmål, ikke alene i forbindelse med at sikre deres egen og deres nærmestes sundhed, men mere generelt som et spørgsmål om offentlig sikkerhed;

| 9. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder i mange lande er direkte ansvarlige for leveringen af sundhedsydelser og derfor har særlig interesse i at forbedre sikkerheds- og kvalitetssikringssystemerne i sundhedsvæsenet; |
| --- | --- |

9.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder i mange lande er direkte ansvarlige for leveringen af sundhedsydelser og derfor har særlig interesse i at forbedre sikkerheds- og kvalitetssikringssystemerne i sundhedsvæsenet;

| 10. | mener, at de negative følger af skader som følge af sundhedspleje direkte afspejles i borgernes opfattelse af sundhedsydelsernes kvalitet og sikkerhed, som i mange lande er en nøglefaktor i offentlighedens vurdering af de lokale og regionale myndigheders effektivitet; |
| --- | --- |

10.

mener, at de negative følger af skader som følge af sundhedspleje direkte afspejles i borgernes opfattelse af sundhedsydelsernes kvalitet og sikkerhed, som i mange lande er en nøglefaktor i offentlighedens vurdering af de lokale og regionale myndigheders effektivitet;

| 11. | mener, at udbredelsen af skader som følge af sundhedspleje sammen med det stigende antal retssager på området udgør et ikke alene etisk, socialt og sundhedsmæssigt, men også et økonomisk problem for de myndigheder, der har det direkte ansvar for leveringen af sundhedsydelserne, idet udgifterne til sundhedsforsikringer er stigende, og der er stigende udgifter til udbetaling af skadeserstatning til borgerne; |
| --- | --- |

11.

mener, at udbredelsen af skader som følge af sundhedspleje sammen med det stigende antal retssager på området udgør et ikke alene etisk, socialt og sundhedsmæssigt, men også et økonomisk problem for de myndigheder, der har det direkte ansvar for leveringen af sundhedsydelserne, idet udgifterne til sundhedsforsikringer er stigende, og der er stigende udgifter til udbetaling af skadeserstatning til borgerne;

| 12. | mener derfor, — skønt der allerede findes en række sektorspecifikke initiativer (lægemidlers og medicinsk udstyrs sikkerhed, modstandsdygtighed over for antimikrobielle stoffer osv.) på mange områder, der har at gøre med patientsikkerhed og sikkerhedsforebyggelse i sundhedsvæsenet — at et initiativ som det, der er udarbejdet i meddelelsen og henstillingen, og som sigter mod at fastlægge en integreret tilgang til at mindske de mange mulige årsager til skader som følge af sundhedspleje, er meget nyttigt; |
| --- | --- |

12.

mener derfor, — skønt der allerede findes en række sektorspecifikke initiativer (lægemidlers og medicinsk udstyrs sikkerhed, modstandsdygtighed over for antimikrobielle stoffer osv.) på mange områder, der har at gøre med patientsikkerhed og sikkerhedsforebyggelse i sundhedsvæsenet — at et initiativ som det, der er udarbejdet i meddelelsen og henstillingen, og som sigter mod at fastlægge en integreret tilgang til at mindske de mange mulige årsager til skader som følge af sundhedspleje, er meget nyttigt;

| 13. | mener, at de forslag og principper, der fremsættes i meddelelsen og forslaget til henstilling, imødekommer de krav, Regionsudvalget tidligere har opstillet på sundhedsområdet, dvs. fremme af udveksling af god praksis vedrørende patientsikkerhed og samtidig overholdelse af subsidiaritetsprincippet og mindskelse af ulighederne på sundhedsområdet, hvad angår adgangen til og kvaliteten af sundhedstjenesteydelser; |
| --- | --- |

13.

mener, at de forslag og principper, der fremsættes i meddelelsen og forslaget til henstilling, imødekommer de krav, Regionsudvalget tidligere har opstillet på sundhedsområdet, dvs. fremme af udveksling af god praksis vedrørende patientsikkerhed og samtidig overholdelse af subsidiaritetsprincippet og mindskelse af ulighederne på sundhedsområdet, hvad angår adgangen til og kvaliteten af sundhedstjenesteydelser;

| 14. | mener, at nedenstående forslag til ændringer af og tilføjelser til henstillingen kan være et nyttigt bidrag til dens udformning, idet de fremhæver og styrker visse elementer, som er af særlig interesse for Regionsudvalget, og anbefaler navnlig:






  — | en bedre fastlæggelse af de lokale og regionale selvstyrende myndigheders rolle i forbindelse med de foreslåede tiltag i overensstemmelse med den rolle, de spiller i de nationale ordninger for levering af sundhedstjenesteydelser; |
| --- | --- | --- |

14.

mener, at nedenstående forslag til ændringer af og tilføjelser til henstillingen kan være et nyttigt bidrag til dens udformning, idet de fremhæver og styrker visse elementer, som er af særlig interesse for Regionsudvalget, og anbefaler navnlig:

—

en bedre fastlæggelse af de lokale og regionale selvstyrende myndigheders rolle i forbindelse med de foreslåede tiltag i overensstemmelse med den rolle, de spiller i de nationale ordninger for levering af sundhedstjenesteydelser;

| — | en bedre definition af borgernes og borgersammenslutningernes deltagelse i planlægnings- og beslutningsprocesserne vedrørende risikoforvaltning; |
| --- | --- |

—

en bedre definition af borgernes og borgersammenslutningernes deltagelse i planlægnings- og beslutningsprocesserne vedrørende risikoforvaltning;

| — | tilføjelse af en henvisning til processer, indikatorer og standarder for risikoforvaltning og patientsikkerhed i forbindelse med autorisations-, akkrediterings- og certificeringsordninger for leverandører af sundhedsydelser; |
| --- | --- |

—

tilføjelse af en henvisning til processer, indikatorer og standarder for risikoforvaltning og patientsikkerhed i forbindelse med autorisations-, akkrediterings- og certificeringsordninger for leverandører af sundhedsydelser;

| — | fastlæggelse af specifikke kanaler for juridisk og lovgivningsmæssig beskyttelse, som fremmer sundhedsoperatørers rapportering af fejl, utilsigtede hændelser og nærfejl; |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af specifikke kanaler for juridisk og lovgivningsmæssig beskyttelse, som fremmer sundhedsoperatørers rapportering af fejl, utilsigtede hændelser og nærfejl;

| — | indarbejdelse af emnerne risikoforvaltning og patientsikkerhed i (universiteternes) læseplaner for medicinstuderende og andet sundhedspersonale og i videreuddannelsesforløb; |
| --- | --- |

—

indarbejdelse af emnerne risikoforvaltning og patientsikkerhed i (universiteternes) læseplaner for medicinstuderende og andet sundhedspersonale og i videreuddannelsesforløb;

| — | tilføjelse af yderligere henstillinger, som kan styrke det arbejde, der allerede er i gang i forskellige videnskabelige komiteer, med at fastlægge lovgivnings- og proceduremæssige instrumenter, som tager specifikt sigte på sikkerhed i forbindelse med brug af lægemidler; |
| --- | --- |

—

tilføjelse af yderligere henstillinger, som kan styrke det arbejde, der allerede er i gang i forskellige videnskabelige komiteer, med at fastlægge lovgivnings- og proceduremæssige instrumenter, som tager specifikt sigte på sikkerhed i forbindelse med brug af lægemidler;

| — | tilføjelse af bilag 2, der handler om støtteforanstaltninger, og tilføjelse af yderligere specifikke foranstaltninger som følge af gennemførelse i lovgivningen af de her fremsatte anbefalinger og ændringsforslag. |
| --- | --- |

—

tilføjelse af bilag 2, der handler om støtteforanstaltninger, og tilføjelse af yderligere specifikke foranstaltninger som følge af gennemførelse i lovgivningen af de her fremsatte anbefalinger og ændringsforslag.

II.   FORSLAG TIL ÆNDRINGER

Ændringsforslag 1

Betragtning nr. 15

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (15) | De foreliggende data om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er ikke tilstrækkelige til, at overvågningsnettene kan foretage fornuftige sammenligninger mellem institutionerne, og til at man kan overvåge epidemiologien af de patogener, der er erhvervet i sundhedsvæsenet, og evaluere og fastlægge retningslinjer for politikker vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Derfor bør man oprette eller udbygge overvågningssystemer på sundhedsinstitutionsplan og på regionalt og nationalt plan. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(15)

De foreliggende data om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er ikke tilstrækkelige til, at overvågningsnettene kan foretage fornuftige sammenligninger mellem institutionerne, og til at man kan overvåge epidemiologien af de patogener, der er erhvervet i sundhedsvæsenet, og evaluere og fastlægge retningslinjer for politikker vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Derfor bør man oprette eller udbygge overvågningssystemer på sundhedsinstitutionsplan og på regionalt og nationalt plan.

| (15) | De foreliggende data om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er ikke tilstrækkelige til, at man
  overvågningsnettene kan foretage fornuftige sammenligninger mellem institutionerne, og til at man kan overvåge epidemiologien af de patogener, der er erhvervet i sundhedsvæsenet, og evaluere og fastlægge retningslinjer for politikker vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Derfor bør man oprette eller udbygge overvågningssystemer
  registrerings- og evalueringssystemer på sundhedsinstitutionsplan og på regionalt og nationalt plan |
| --- | --- |

(15)

De foreliggende data om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er ikke tilstrækkelige til, at man
  overvågningsnettene kan foretage fornuftige sammenligninger mellem institutionerne, og til at man kan overvåge epidemiologien af de patogener, der er erhvervet i sundhedsvæsenet, og evaluere og fastlægge retningslinjer for politikker vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Derfor bør man oprette eller udbygge overvågningssystemer
  registrerings- og evalueringssystemer på sundhedsinstitutionsplan og på regionalt og nationalt plan

Begrundelse

Ordet »overvågningsnettene« tilføjer ikke noget, men virker snarere forvirrende.

Ændringsforslag 2

Del I, afsnit II, artikel 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (1) | Medlemsstaterne bør støtte oprettelsen og udarbejdelsen af nationale politikker og programmer ved at:






  a) | udpege den eller de ansvarlige myndigheder for patientsikkerhed på deres område |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(1)

a)

udpege den eller de ansvarlige myndigheder for patientsikkerhed på deres område

| b) | integrere og prioritere patientsikkerheden i sundhedspolitikker og -programmer på nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

b)

integrere og prioritere patientsikkerheden i sundhedspolitikker og -programmer på nationalt, regionalt og lokalt plan

| c) | støtte udviklingen af sikrere systemer, processer og værktøjer, herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi. |
| --- | --- |

c)

støtte udviklingen af sikrere systemer, processer og værktøjer, herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi.

| (1) | Medlemsstaterne bør støtte oprettelsen og udarbejdelsen af nationale politikker og programmer ved at:






  a) | udpege den eller de ansvarlige myndigheder for patientsikkerhed på deres område, herunder også på regionalt og lokalt plan |
| --- | --- | --- |

(1)

a)

udpege den eller de ansvarlige myndigheder for patientsikkerhed på deres område, herunder også på regionalt og lokalt plan

| b) | integrere og prioritere patientsikkerheden i sundhedspolitikker og -programmer på nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

b)

integrere og prioritere patientsikkerheden i sundhedspolitikker og -programmer på nationalt, regionalt og lokalt plan

| c) | støtte udviklingen af sikrere systemer, processer og værktøjer, herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi, ved bl.a. at opstille specifikke standarder for informationsteknologierne og datakommunikationsprotokollerne |
| --- | --- |

c)

støtte udviklingen af sikrere systemer, processer og værktøjer, herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi, ved bl.a. at opstille specifikke standarder for informationsteknologierne og datakommunikationsprotokollerne

| d) | tilføje emnet patientsikkerhed og de dertil hørende processer, indikatorer og standarder til de betingelser, der fastlægges på nationalt plan, for autorisation, akkreditering eller certificering af leverandører af sundhedsydelser. |
| --- | --- |

d)

tilføje emnet patientsikkerhed og de dertil hørende processer, indikatorer og standarder til de betingelser, der fastlægges på nationalt plan, for autorisation, akkreditering eller certificering af leverandører af sundhedsydelser.

Begrundelse

| (a) | at sikre en bedre definition af de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med de foreslåede tiltag i overensstemmelse med den rolle, de spiller inden for rammerne af den nationale ordning for levering af sundhedsydelser. |
| --- | --- |

(a)

at sikre en bedre definition af de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med de foreslåede tiltag i overensstemmelse med den rolle, de spiller inden for rammerne af den nationale ordning for levering af sundhedsydelser.

| (c) | at harmonisere de tekniske rammer for indsamling og transmission af data. |
| --- | --- |

(c)

at harmonisere de tekniske rammer for indsamling og transmission af data.

| (d) | det ville være en konkret garanti for patientsikkerheden, hvis man i autorisations-, akkrediterings- og certificeringsprocessen tilføjede faktorer, der ikke kun vedrører de strukturelle standarder eller det tekniske udstyr, men også de aspekter af processen, der sigter mod at opstille krav om anvendelse af bedste praksis. |
| --- | --- |

(d)

det ville være en konkret garanti for patientsikkerheden, hvis man i autorisations-, akkrediterings- og certificeringsprocessen tilføjede faktorer, der ikke kun vedrører de strukturelle standarder eller det tekniske udstyr, men også de aspekter af processen, der sigter mod at opstille krav om anvendelse af bedste praksis.

Ændringsforslag 3

Del I, afsnit II, artikel 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (2) | Medlemsstaterne bør myndiggøre og informere borgere og patienter ved at:






  a) | inddrage patientorganisationer og patientrepræsentanter i udarbejdelsen af politikker og programmer om patientsikkerhed på alle niveauer |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(2)

a)

inddrage patientorganisationer og patientrepræsentanter i udarbejdelsen af politikker og programmer om patientsikkerhed på alle niveauer

| b) | formidle oplysninger til patienter om risiko, sikkerhedsniveauer og eksisterende foranstaltninger til mindskelse eller forebyggelse af fejl og for at sikre informeret samtykke til behandling, således at det bliver nemmere for patienter at træffe valg og beslutninger. |
| --- | --- |

b)

formidle oplysninger til patienter om risiko, sikkerhedsniveauer og eksisterende foranstaltninger til mindskelse eller forebyggelse af fejl og for at sikre informeret samtykke til behandling, således at det bliver nemmere for patienter at træffe valg og beslutninger.

| (2) | Medlemsstaterne bør myndiggøre og informere borgere og patienter ved at:






  (a) | inddrage patientorganisationer og patientrepræsentanter i udarbejdelsen af politikker og programmer om patientsikkerhed på alle niveauer og i den forbindelse specifikt sørge for inddragelse af borgerne og deres sammenslutninger i de høringsorganer, der skal nedsættes, inklusive de i punkt (1) (a) nævnte |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

inddrage patientorganisationer og patientrepræsentanter i udarbejdelsen af politikker og programmer om patientsikkerhed på alle niveauer og i den forbindelse specifikt sørge for inddragelse af borgerne og deres sammenslutninger i de høringsorganer, der skal nedsættes, inklusive de i punkt (1) (a) nævnte

| (b) | formidle oplysninger til patienter om risiko, sikkerhedsniveauer og eksisterende foranstaltninger til mindskelse eller forebyggelse af fejl og for at sikre informeret samtykke til behandling, således at det bliver nemmere for patienter at træffe valg og beslutninger. Desuden skal der på nationalt, lokalt eller regionalt plan opstilles minimumskrav til indholdet og formatet af de oplysninger, der skal gives patienten for at sikre udøvelsen af de her fastlagte rettigheder og beskyttelse. |
| --- | --- |

(b)

formidle oplysninger til patienter om risiko, sikkerhedsniveauer og eksisterende foranstaltninger til mindskelse eller forebyggelse af fejl og for at sikre informeret samtykke til behandling, således at det bliver nemmere for patienter at træffe valg og beslutninger. Desuden skal der på nationalt, lokalt eller regionalt plan opstilles minimumskrav til indholdet og formatet af de oplysninger, der skal gives patienten for at sikre udøvelsen af de her fastlagte rettigheder og beskyttelse.

Begrundelse

| (a) | borgernes og deres sammenslutningers deltagelse gøres bindende. |
| --- | --- |

(a)

borgernes og deres sammenslutningers deltagelse gøres bindende.

| (b) | det er hensigtsmæssigt at tilrette og harmonisere reglerne for kommunikation med patienten i forbindelse med indhentelse af informeret samtykke i lighed med de eksisterende bestemmelser om oplysning i forbindelse med brug af lægemidler. |
| --- | --- |

(b)

det er hensigtsmæssigt at tilrette og harmonisere reglerne for kommunikation med patienten i forbindelse med indhentelse af informeret samtykke i lighed med de eksisterende bestemmelser om oplysning i forbindelse med brug af lægemidler.

Ændringsforslag 4

Del I, afsnit II, artikel 4

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (4) | Medlemsstaterne bør fremme sundhedsarbejderes uddannelse og videreuddannelser på patientsikkerhedsområdet ved at:






  (a) | tilskynde til tværfaglig uddannelse og videreuddannelse inden for patientsikkerhed for alle sundhedsprofessionelle, andre sundhedsarbejdere og det relevante ledelses- og administrationspersonale i sundhedsmiljøer |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(4)

(a)

tilskynde til tværfaglig uddannelse og videreuddannelse inden for patientsikkerhed for alle sundhedsprofessionelle, andre sundhedsarbejdere og det relevante ledelses- og administrationspersonale i sundhedsmiljøer

| (b) | samarbejde med organisationer, der beskæftiger sig med sundhedsuddannelse, for at sikre, at der fokuseres tilstrækkeligt på patientsikkerhed i de videregående uddannelsers læseplaner og i sundhedsprofessionelles efter- og videreuddannelse. |
| --- | --- |

(b)

samarbejde med organisationer, der beskæftiger sig med sundhedsuddannelse, for at sikre, at der fokuseres tilstrækkeligt på patientsikkerhed i de videregående uddannelsers læseplaner og i sundhedsprofessionelles efter- og videreuddannelse.

| (4) | Medlemsstaterne bør fremme sundhedsarbejderes uddannelse og videreuddannelser på patientsikkerhedsområdet ved at:






  (a) | tilskynde til tværfaglig uddannelse og videreuddannelse inden for patientsikkerhed for alle sundhedsprofessionelle, andre sundhedsarbejdere og det relevante ledelses- og administrationspersonale i sundhedsmiljøer |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

tilskynde til tværfaglig uddannelse og videreuddannelse inden for patientsikkerhed for alle sundhedsprofessionelle, andre sundhedsarbejdere og det relevante ledelses- og administrationspersonale i sundhedsmiljøer

| (b) | samarbejde med organisationer, der beskæftiger sig med sundhedsuddannelse, for at sikre, at der fokuseres tilstrækkeligt på patientsikkerhed i de videregående uddannelsers læseplaner og i sundhedsprofessionelles efter- og videreuddannelse |
| --- | --- |

(b)

samarbejde med organisationer, der beskæftiger sig med sundhedsuddannelse, for at sikre, at der fokuseres tilstrækkeligt på patientsikkerhed i de videregående uddannelsers læseplaner og i sundhedsprofessionelles efter- og videreuddannelse

| (c) | indføre specifik undervisning i patientsikkerhed og forvaltning af risici forbundet med sundhedspleje i (de højere læreranstalters) læseplaner for medicinstuderende og andet sundhedspersonale og i videreuddannelsesforløb. |
| --- | --- |

(c)

indføre specifik undervisning i patientsikkerhed og forvaltning af risici forbundet med sundhedspleje i (de højere læreranstalters) læseplaner for medicinstuderende og andet sundhedspersonale og i videreuddannelsesforløb.

Begrundelse

| (c) | problemet med udbredelse af teoretisk og praktisk viden om risikoforvaltningsteknikker skal takles overordnet og specifikt i de højere læreranstalters læseplaner, som er en nøglefaktor for formidling af kendskab til og viden om emner i relation til patientsikkerhed. |
| --- | --- |

(c)

problemet med udbredelse af teoretisk og praktisk viden om risikoforvaltningsteknikker skal takles overordnet og specifikt i de højere læreranstalters læseplaner, som er en nøglefaktor for formidling af kendskab til og viden om emner i relation til patientsikkerhed.

Ændringsforslag 5

Del I, afsnit III, artikel 1 (c)

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (1) | Medlemsstaterne bør vedtage og gennemføre en national strategi for forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, som forfølger følgende målsætninger: |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(1)

| c) | oprette eller udbygge aktive overvågningssystemer på medlemsstatsplan og sundhedsinstitutionsplan |
| --- | --- |

c)

oprette eller udbygge aktive overvågningssystemer på medlemsstatsplan og sundhedsinstitutionsplan

| (1) | Medlemsstaterne bør vedtage og gennemføre en national strategi for forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, som forfølger følgende målsætninger: |
| --- | --- |

(1)

| c) | oprette eller udbygge aktive overvågningssystemer
  registrerings-, og opfølgnings- og evalueringssystemer på medlemsstatsplan og sundhedsinstitutionsplan |
| --- | --- |

c)

oprette eller udbygge aktive overvågningssystemer
  registrerings-, og opfølgnings- og evalueringssystemer på medlemsstatsplan og sundhedsinstitutionsplan

Begrundelse

Det er vigtigt, at medlemsstaterne registrerer og følger op på de infektioner, der erhverves i sundhedsvæsenet, for på baggrund heraf at foretage forbedringer. Ordet »overvåge« leder ikke i samme udstrækning tankerne hen på forbedringsbestræbelser. Med henblik på at opnå en reel forbedring, bør »evaluering« medtages her.

Ændringsforslag 6

Del I, afsnit III, artikel 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (2) | Medlemsstaterne bør overveje indførelsen, om muligt inden et år efter vedtagelsen af denne henstilling, af en tværsektoriel ordning for en samordnet gennemførelse af de nationale strategier samt for informationsudveksling og samordning med Kommissionen og de øvrige medlemsstater, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og de øvrige medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(2)

Medlemsstaterne bør overveje indførelsen, om muligt inden et år efter vedtagelsen af denne henstilling, af en tværsektoriel ordning for en samordnet gennemførelse af de nationale strategier samt for informationsudveksling og samordning med Kommissionen og de øvrige medlemsstater, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og de øvrige medlemsstater.

| (2) | Medlemsstaterne bør overveje indførelsen, om muligt inden et år efter vedtagelsen af denne henstilling, af en tværsektoriel ordning for en samordnet gennemførelse af de nationale strategier samt for informationsudveksling og samordning med Kommissionen og de øvrige medlemsstater, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og de øvrige medlemsstater, bl.a. gennem direkte inddragelse af regionale og lokale institutioner med specifikke beføjelser på sundhedsområdet.. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterne bør overveje indførelsen, om muligt inden et år efter vedtagelsen af denne henstilling, af en tværsektoriel ordning for en samordnet gennemførelse af de nationale strategier samt for informationsudveksling og samordning med Kommissionen og de øvrige medlemsstater, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og de øvrige medlemsstater, bl.a. gennem direkte inddragelse af regionale og lokale institutioner med specifikke beføjelser på sundhedsområdet..

Begrundelse

| (2) | en bedre fastlæggelse af de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med de foreslåede tiltag i overensstemmelse med den rolle, de spiller inden for rammerne af den nationale ordning for levering af sundhedsydelser. |
| --- | --- |

(2)

en bedre fastlæggelse af de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med de foreslåede tiltag i overensstemmelse med den rolle, de spiller inden for rammerne af den nationale ordning for levering af sundhedsydelser.

Ændringsforslag 7

Del I, afsnit IV, artikel 3

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| (3) | Medlemsstaterne bør aflægge rapport til Kommissionen om gennemførelsen af denne henstilling inden to år efter vedtagelsen og derefter på anmodning af Kommissionen med henblik på at bidrage til opfølgning af henstillingen på fællesskabsplan. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

(3)

Medlemsstaterne bør aflægge rapport til Kommissionen om gennemførelsen af denne henstilling inden to år efter vedtagelsen og derefter på anmodning af Kommissionen med henblik på at bidrage til opfølgning af henstillingen på fællesskabsplan.

| (3) | Medlemsstaterne bør aflægge rapport til Kommissionen om gennemførelsen af denne henstilling inden to år efter vedtagelsen og derefter på anmodning af Kommissionen med henblik på at bidrage til opfølgning af henstillingen på fællesskabsplan. I den forbindelse bør der så vidt muligt tages udgangspunkt i allerede eksisterende datamateriale. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterne bør aflægge rapport til Kommissionen om gennemførelsen af denne henstilling inden to år efter vedtagelsen og derefter på anmodning af Kommissionen med henblik på at bidrage til opfølgning af henstillingen på fællesskabsplan. I den forbindelse bør der så vidt muligt tages udgangspunkt i allerede eksisterende datamateriale.

Begrundelse

| (3) | EU's indsats for at takle dette problem bør i betragtning af dets relevans foregå hurtigere. |
| --- | --- |

(3)

EU's indsats for at takle dette problem bør i betragtning af dets relevans foregå hurtigere.

Ændringsforslag 8

Bilag 2, afsnit 2, artikel 1 c)

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | oprette eller styrke aktive overvågningssystemer ved: |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

c)

oprette eller styrke aktive overvågningssystemer ved:

| c) | oprette eller styrke aktive overvågningssystemer
  registrerings-, og opfølgnings- og evalueringssystemer ved: |
| --- | --- |

c)

oprette eller styrke aktive overvågningssystemer
  registrerings-, og opfølgnings- og evalueringssystemer ved:

Begrundelse

Det er vigtigt, at medlemsstaterne registrerer og følger op på de infektioner, der erhverves i sundhedsvæsenet, for på baggrund heraf at foretage forbedringer. Ordet »overvåge« leder ikke i samme udstrækning tankerne hen på forbedringsbestræbelser. Med henblik på at opnå en reel forbedring, bør »evaluering« medtages her.

Bruxelles, den 21. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/70

---

Regionsudvalgets udtalelse »oprettelse af den europæiske fond for tilpasning til globaliseringen«

(2009/C 200/13)

REGIONSUDVALGET KOMMER MED FØLGENDE ANBEFALINGER:

| — | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og andre interesseparter og ved anvendelsen af Globaliseringsfonden på alle måder at tage hensyn til nærheds- og proportionalitetsprincipperne; |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og andre interesseparter og ved anvendelsen af Globaliseringsfonden på alle måder at tage hensyn til nærheds- og proportionalitetsprincipperne;

| — | er klar over den cykliske forekomst af økonomiske kriser og foreslår derfor at justere tidsrammen efter den flerårige finansielle ramme for at øge planlægningssikkerheden |
| --- | --- |

—

er klar over den cykliske forekomst af økonomiske kriser og foreslår derfor at justere tidsrammen efter den flerårige finansielle ramme for at øge planlægningssikkerheden

| — | fastslår, at foranstaltninger, der er støtteberettigede under Globaliseringsfonden, også kan fremmes med en samfinansieringssats på 85 % af midlerne fra Den Europæiske Socialfond. For mange stater, regioner samt regionale og myndigheder er der ingen grund til at anvende Globaliseringsfonden, når der er tale om en samfinansieringssats på 50 % eller 75 %. Det foreslås derfor, at Globaliseringsfondens samfinansieringssats hæves til mindst 85 %; |
| --- | --- |

—

fastslår, at foranstaltninger, der er støtteberettigede under Globaliseringsfonden, også kan fremmes med en samfinansieringssats på 85 % af midlerne fra Den Europæiske Socialfond. For mange stater, regioner samt regionale og myndigheder er der ingen grund til at anvende Globaliseringsfonden, når der er tale om en samfinansieringssats på 50 % eller 75 %. Det foreslås derfor, at Globaliseringsfondens samfinansieringssats hæves til mindst 85 %;

| — | tager til efterretning, at ifølge artikel 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) kan fonden ikke overstige et årligt beløb på 500 mio. EUR; bifalder, som bebudet i meddelelsen om den europæiske økonomiske genopretningsplan, at Kommissionen vil revidere de budgetmidler, der er til rådighed for Globaliseringsfonden i lyset af gennemførelsen af de ændrede regler. |
| --- | --- |

—

tager til efterretning, at ifølge artikel 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) kan fonden ikke overstige et årligt beløb på 500 mio. EUR; bifalder, som bebudet i meddelelsen om den europæiske økonomiske genopretningsplan, at Kommissionen vil revidere de budgetmidler, der er til rådighed for Globaliseringsfonden i lyset af gennemførelsen af de ændrede regler.

| Ordfører | : | Uno Silberg (EE/UEN-AE). Formand for kommunalrådet i Kose |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Uno Silberg (EE/UEN-AE). Formand for kommunalrådet i Kose

Basisdokument

Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1927/2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen KOM(2008) 867 endelig

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

– Som den EU-institution, der i henhold til Traktaten om Den Europæiske Union, repræsenterer de lokale og regionale myndigheder i medlemsstaterne –

Generelle bemærkninger

| 1. | bifalder Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1927/2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (Globaliseringsfonden) og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og andre interesseparter og ved anvendelsen af Globaliseringsfonden på alle måder at tage hensyn til nærheds- og proportionalitetsprincipperne; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1927/2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (Globaliseringsfonden) og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og andre interesseparter og ved anvendelsen af Globaliseringsfonden på alle måder at tage hensyn til nærheds- og proportionalitetsprincipperne;

| 2. | noterer, at de planlagte foranstaltninger skal tage sigte på at ændre Globaliseringsfondsforordningen, så Globaliseringsfonden lever helt op til det fastlagte solidaritetsmål i forhold til arbejdstagere, der har mistet deres arbejde som følge af omfattende ændringer i kølvandet på globaliseringen, bl.a. med tilføjelsen af en midlertidig bestemmelse om støtte til arbejdstagere, der mister arbejdet som følge af den globale finansielle og økonomiske krise; er klar over den cykliske forekomst af økonomiske kriser og foreslår derfor at justere tidsrammen efter den flerårige finansielle ramme for at øge planlægningssikkerheden; |
| --- | --- |

2.

noterer, at de planlagte foranstaltninger skal tage sigte på at ændre Globaliseringsfondsforordningen, så Globaliseringsfonden lever helt op til det fastlagte solidaritetsmål i forhold til arbejdstagere, der har mistet deres arbejde som følge af omfattende ændringer i kølvandet på globaliseringen, bl.a. med tilføjelsen af en midlertidig bestemmelse om støtte til arbejdstagere, der mister arbejdet som følge af den globale finansielle og økonomiske krise; er klar over den cykliske forekomst af økonomiske kriser og foreslår derfor at justere tidsrammen efter den flerårige finansielle ramme for at øge planlægningssikkerheden;

| 3. | henviser til, at Regionsudvalgets udtalelse om »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen« (EUT C 51 af 6.3.2007, s. 1) fremhævede, at de lokale og regionale myndigheder i større udstrækning skal spille en aktiv rolle ved håndteringen af følgerne af afskedigelser, og at der allerede er foreslået følgende: Fondens årlige udgifter skal højst beløbe sig til 1 mia. euro, såfremt dette er foreneligt med fastlæggelsen af de finansielle overslag for perioden 2007-2013. Globaliseringsfonden bør ikke undergrave medlemsstaternes ansvar for at finde en egen måde at håndtere de økonomiske omstruktureringer på. Globaliseringsfonden griber ind ved mindst 500 afskedigelser i en virksomhed i en region, hvor arbejdsløsheden, målt efter NUTS-III-niveau, ligger over gennemsnittet i den pågældende medlemsstat, eller ved mindst 500 afskedigelser inden for et tidsrum på tolv måneder i en eller flere virksomheder i en branche, defineret på NACE-2-niveau, der mindst omfatter 1 % af de regionale arbejdspladser eller hvis arbejdspladser i regionen, målt efter NUTS-II-niveau, i samme tidsrum er skrumpet ind med mindst 10 %; |
| --- | --- |

3.

henviser til, at Regionsudvalgets udtalelse om »Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen« (EUT C 51 af 6.3.2007, s. 1) fremhævede, at de lokale og regionale myndigheder i større udstrækning skal spille en aktiv rolle ved håndteringen af følgerne af afskedigelser, og at der allerede er foreslået følgende: Fondens årlige udgifter skal højst beløbe sig til 1 mia. euro, såfremt dette er foreneligt med fastlæggelsen af de finansielle overslag for perioden 2007-2013. Globaliseringsfonden bør ikke undergrave medlemsstaternes ansvar for at finde en egen måde at håndtere de økonomiske omstruktureringer på. Globaliseringsfonden griber ind ved mindst 500 afskedigelser i en virksomhed i en region, hvor arbejdsløsheden, målt efter NUTS-III-niveau, ligger over gennemsnittet i den pågældende medlemsstat, eller ved mindst 500 afskedigelser inden for et tidsrum på tolv måneder i en eller flere virksomheder i en branche, defineret på NACE-2-niveau, der mindst omfatter 1 % af de regionale arbejdspladser eller hvis arbejdspladser i regionen, målt efter NUTS-II-niveau, i samme tidsrum er skrumpet ind med mindst 10 %;

| 4. | gør opmærksom på, at Globaliseringsfonden i årene 2007 og 2008 kun meget langsomt er kommet i gang (kun 7,3 % af de tilgængelige midler blev anvendt), hvilket tydeligt viser, at fonden under de hidtil gældende kriterier for fremsættelse af ansøgninger åbenbart kun kan anvendes i begrænset omfang; |
| --- | --- |

4.

gør opmærksom på, at Globaliseringsfonden i årene 2007 og 2008 kun meget langsomt er kommet i gang (kun 7,3 % af de tilgængelige midler blev anvendt), hvilket tydeligt viser, at fonden under de hidtil gældende kriterier for fremsættelse af ansøgninger åbenbart kun kan anvendes i begrænset omfang;

| 5. | støtter Kommissionens hensigt om at revidere bestemmelserne for Globaliseringsfonden, så den kan intervenere hurtigere i særligt vigtige sektorer, f.eks. gennem samfinansiering af erhvervsuddannelsestiltag og jobformidling til arbejdstagere, der er blevet ledige som følge af finanskrisen; |
| --- | --- |

5.

støtter Kommissionens hensigt om at revidere bestemmelserne for Globaliseringsfonden, så den kan intervenere hurtigere i særligt vigtige sektorer, f.eks. gennem samfinansiering af erhvervsuddannelsestiltag og jobformidling til arbejdstagere, der er blevet ledige som følge af finanskrisen;

| 6. | mener, at de problemer, der er opstået som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, har udviklet sig til en social og tillidsmæssig krise, og at det nødvendigvis er op til de lokale og regionale myndigheder at takle virkningerne og håndteringen af denne krise i dens fulde omfang. Derfor er Globaliseringsfonden og dens nye målsætninger samt inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder vigtigere end nogensinde tidligere; |
| --- | --- |

6.

mener, at de problemer, der er opstået som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, har udviklet sig til en social og tillidsmæssig krise, og at det nødvendigvis er op til de lokale og regionale myndigheder at takle virkningerne og håndteringen af denne krise i dens fulde omfang. Derfor er Globaliseringsfonden og dens nye målsætninger samt inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder vigtigere end nogensinde tidligere;

| 7. | påpeger, at Globaliseringsfondens mål skal opfyldes på en måde, som klarere bidrager til gennemførelsen af Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse og dens målsætninger, dvs. forøge beskæftigelsen, reducere arbejdsløsheden og den erhvervsmæssige inaktivitet, forbedre kvaliteten og produktiviteten på arbejdspladsen, gøre jobbene mere attraktive og styrke den sociale og territoriale samhørighed; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at Globaliseringsfondens mål skal opfyldes på en måde, som klarere bidrager til gennemførelsen af Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse og dens målsætninger, dvs. forøge beskæftigelsen, reducere arbejdsløsheden og den erhvervsmæssige inaktivitet, forbedre kvaliteten og produktiviteten på arbejdspladsen, gøre jobbene mere attraktive og styrke den sociale og territoriale samhørighed;

| 8. | finder, at SMV'erne i beskæftigelsespolitisk henseende også udgør et uudnyttet potentiale for etablering og bevarelse af arbejdspladser; mener desuden, at Globaliseringsfonden kan tilbyde yderligere muligheder og styrker tilliden til den europæiske erhvervssektor; |
| --- | --- |

8.

finder, at SMV'erne i beskæftigelsespolitisk henseende også udgør et uudnyttet potentiale for etablering og bevarelse af arbejdspladser; mener desuden, at Globaliseringsfonden kan tilbyde yderligere muligheder og styrker tilliden til den europæiske erhvervssektor;

| 9. | er bange for, at perifere regioner og økonomisk svage regioner og stater, stillet over for den globale finansielle og økonomiske krise, ikke kan opfylde betingelserne for at kunne udnytte Globaliseringsfonden, især kravet om 50 % samfinansiering, og at der derfor er risiko for, at anvendelsen af Globaliseringsfonden vil øge ulighederne mellem centrum og periferi yderligere; |
| --- | --- |

9.

er bange for, at perifere regioner og økonomisk svage regioner og stater, stillet over for den globale finansielle og økonomiske krise, ikke kan opfylde betingelserne for at kunne udnytte Globaliseringsfonden, især kravet om 50 % samfinansiering, og at der derfor er risiko for, at anvendelsen af Globaliseringsfonden vil øge ulighederne mellem centrum og periferi yderligere;

| 10. | fastslår, at foranstaltninger, der er støtteberettigede under Globaliseringsfonden, også kan fremmes med en samfinansieringssats på 85 % af midlerne fra Den Europæiske Socialfond, især med henblik på at finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger under Globaliseringsfonden (også projekter til håndtering af afskedigelsernes følger). For mange stater, regioner samt regionale og myndigheder er der ingen grund til at anvende Globaliseringsfonden, når der er tale om en samfinansieringssats på 50 % eller 75 %. Det foreslås derfor, at Globaliseringsfondens samfinansieringssats hæves til mindst 85 %; |
| --- | --- |

10.

fastslår, at foranstaltninger, der er støtteberettigede under Globaliseringsfonden, også kan fremmes med en samfinansieringssats på 85 % af midlerne fra Den Europæiske Socialfond, især med henblik på at finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger under Globaliseringsfonden (også projekter til håndtering af afskedigelsernes følger). For mange stater, regioner samt regionale og myndigheder er der ingen grund til at anvende Globaliseringsfonden, når der er tale om en samfinansieringssats på 50 % eller 75 %. Det foreslås derfor, at Globaliseringsfondens samfinansieringssats hæves til mindst 85 %;

| 11. | er enigt i, at den internationale finanskrise forårsager og vil forårsage massive afskedigelser i et stadig større antal sektorer, da situationen skyldes ringere kreditmuligheder og nedsat købekraft blandt forbrugerne; støtter Kommissionens hensigt om at tage skridt til at gøre Globaliseringsfonden bedre egnet til at afbøde disse problemer; |
| --- | --- |

11.

er enigt i, at den internationale finanskrise forårsager og vil forårsage massive afskedigelser i et stadig større antal sektorer, da situationen skyldes ringere kreditmuligheder og nedsat købekraft blandt forbrugerne; støtter Kommissionens hensigt om at tage skridt til at gøre Globaliseringsfonden bedre egnet til at afbøde disse problemer;

| 12. | tager til efterretning, at ifølge artikel 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) kan fonden ikke overstige et årligt beløb på 500 mio. EUR; bifalder, som bebudet i meddelelsen om den europæiske økonomiske genopretningsplan, at Kommissionen vil revidere de budgetmidler, der er til rådighed for Globaliseringsfonden i lyset af gennemførelsen af de ændrede regler; |
| --- | --- |

12.

tager til efterretning, at ifølge artikel 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) kan fonden ikke overstige et årligt beløb på 500 mio. EUR; bifalder, som bebudet i meddelelsen om den europæiske økonomiske genopretningsplan, at Kommissionen vil revidere de budgetmidler, der er til rådighed for Globaliseringsfonden i lyset af gennemførelsen af de ændrede regler;

| 13. | understreger globaliseringens alt i alt positive indvirkning på den økonomiske vækst i Fællesskabet og understreger derfor, at der bør oprettes en fond med passende midler til at afbøde globaliseringens negative virkninger; |
| --- | --- |

13.

understreger globaliseringens alt i alt positive indvirkning på den økonomiske vækst i Fællesskabet og understreger derfor, at der bør oprettes en fond med passende midler til at afbøde globaliseringens negative virkninger;

| 14. | er bekymret over, at samfinansieringen af EU-programmer, bl.a. Den Europæiske Globaliseringsfond, i en række lande påhviler de lokale og regionale myndigheder, der samtidig må leve med budgetnedskæringer; |
| --- | --- |

14.

er bekymret over, at samfinansieringen af EU-programmer, bl.a. Den Europæiske Globaliseringsfond, i en række lande påhviler de lokale og regionale myndigheder, der samtidig må leve med budgetnedskæringer;

Nærmere redegørelse for forslaget

| 15. | indser, at det er nødvendigt at sænke minimumsantallet af afskedigelser fra 1 000 til 500, så det bliver lettere at løse problemer i forbindelse med de opstillede interventionskriterier, og følge en definition, hentet i Domstolens retspraksis, af den begivenhed, der fører til afskedigelse, men anser en mere nøjagtig definition af den begivenhed, der fører til afskedigelse, og ensartet anvendelse heraf i medlemsstaterne for nødvendigt (2); |
| --- | --- |

15.

indser, at det er nødvendigt at sænke minimumsantallet af afskedigelser fra 1 000 til 500, så det bliver lettere at løse problemer i forbindelse med de opstillede interventionskriterier, og følge en definition, hentet i Domstolens retspraksis, af den begivenhed, der fører til afskedigelse, men anser en mere nøjagtig definition af den begivenhed, der fører til afskedigelse, og ensartet anvendelse heraf i medlemsstaterne for nødvendigt (2);

| 16. | støtter den foreslåede ændring om at sikre en retfærdig og ikke-diskriminerende behandling af arbejdstagere, der afskediges før eller efter firemåneders referenceperioden, men hvis afskedigelse klart er forbundet med samme begivenhed; |
| --- | --- |

16.

støtter den foreslåede ændring om at sikre en retfærdig og ikke-diskriminerende behandling af arbejdstagere, der afskediges før eller efter firemåneders referenceperioden, men hvis afskedigelse klart er forbundet med samme begivenhed;

| 17. | bifalder de foreslåede ændringer, som dels præciserer grundlaget for beregning af det beløb, der er til rådighed for teknisk bistand, dels hvilke aktiviteter der kan finansieres i henhold til artikel 13; |
| --- | --- |

17.

bifalder de foreslåede ændringer, som dels præciserer grundlaget for beregning af det beløb, der er til rådighed for teknisk bistand, dels hvilke aktiviteter der kan finansieres i henhold til artikel 13;

| 18. | støtter den foreslåede ændring om at forlænge gennemførelsesperioden for et tilskud fra Globaliseringsfonden fra 12 til 24 måneder og mener, at denne foranstaltning hjælper de afskedigede arbejdstagere med at gennemgå et omskolingsprogram, som i den nuværende økonomiske situation vil tage længere tid, og opnå en ny kvalifikation; |
| --- | --- |

18.

støtter den foreslåede ændring om at forlænge gennemførelsesperioden for et tilskud fra Globaliseringsfonden fra 12 til 24 måneder og mener, at denne foranstaltning hjælper de afskedigede arbejdstagere med at gennemgå et omskolingsprogram, som i den nuværende økonomiske situation vil tage længere tid, og opnå en ny kvalifikation;

| 19. | er enigt i, at Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af den midtvejsevaluering, der skal gennemføres i henhold til artikel 17, stk. 1, litra a), og efter forslag fra Kommissionen kan revidere denne forordning, herunder den midlertidige undtagelse, jf. artikel 1, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

19.

er enigt i, at Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af den midtvejsevaluering, der skal gennemføres i henhold til artikel 17, stk. 1, litra a), og efter forslag fra Kommissionen kan revidere denne forordning, herunder den midlertidige undtagelse, jf. artikel 1, stk. 1, litra a).

II.   KONKRETE FORBEDRINGSFORSLAG

Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1927/2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen.

| Kommissions forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| (5) | For at sikre, at interventionskriterierne anvendes på en gennemsigtig måde, bør det defineres nærmere, hvad der forstås ved afskedigelse. For at give medlemsstaterne større muligheder for at ansøge om støtte og for bedre at leve op til solidaritetsmålet bør antallet af arbejdsløse, der udløser støtteberettigelse, sættes ned. |

Kommissions forslag

Ændringsforslag

(5)

For at sikre, at interventionskriterierne anvendes på en gennemsigtig måde, bør det defineres nærmere, hvad der forstås ved afskedigelse. For at give medlemsstaterne større muligheder for at ansøge om støtte og for bedre at leve op til solidaritetsmålet bør antallet af arbejdsløse, der udløser støtteberettigelse, sættes ned.

| (5) | For at sikre, at interventionskriterierne anvendes på en gennemsigtig måde, bør det defineres nærmere, hvad der forstås ved afskedigelse, og denne definition bør anvendes éns i medlemsstaterne. For at give medlemsstaterne større muligheder for at ansøge om støtte og for bedre at leve op til solidaritetsmålet bør antallet af arbejdsløse, der udløser støtteberettigelse, sættes ned. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre, at interventionskriterierne anvendes på en gennemsigtig måde, bør det defineres nærmere, hvad der forstås ved afskedigelse, og denne definition bør anvendes éns i medlemsstaterne. For at give medlemsstaterne større muligheder for at ansøge om støtte og for bedre at leve op til solidaritetsmålet bør antallet af arbejdsløse, der udløser støtteberettigelse, sættes ned.

Begrundelse

Målet bør være en ensartet definition og anvendelse af begrebet »afskedigelse« i medlemsstaterne.

| Kommissions forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 1
  I forordning (EF) nr. 1927/2006 foretages følgende ændringer:






  1. | I artikel 1 indsættes følgende som stk. 1a:
  »1a.   Uanset stk. 1 yder Globaliseringsfonden også støtte til arbejdstagere, der mister arbejdet som følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, forudsat at ansøgningerne opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), b) eller c).
  Denne undtagelse gælder for alle ansøgninger, der indgives inden den 31. december 2010.« |

Kommissions forslag

Ændringsforslag

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1927/2006 foretages følgende ændringer:

1.

I artikel 1 indsættes følgende som stk. 1a:

»1a.   Uanset stk. 1 yder Globaliseringsfonden også støtte til arbejdstagere, der mister arbejdet som følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, forudsat at ansøgningerne opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), b) eller c).

Denne undtagelse gælder for alle ansøgninger, der indgives inden den 31. december 2010.«

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1927/2006 foretages følgende ændringer:

| 1. | I artikel 1 indsættes følgende som stk. 1a:
  »1a.   Uanset stk. 1 yder Globaliseringsfonden også støtte til arbejdstagere, der mister arbejdet som følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, forudsat at ansøgningerne opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), b) eller c).
  Denne undtagelse gælder for alle ansøgninger, der indgives inden 2013
  den
  31. december 2010.« |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 indsættes følgende som stk. 1a:

»1a.   Uanset stk. 1 yder Globaliseringsfonden også støtte til arbejdstagere, der mister arbejdet som følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, forudsat at ansøgningerne opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), b) eller c).

Denne undtagelse gælder for alle ansøgninger, der indgives inden 2013
  den
  31. december 2010.«

Begrundelse

Formålet med at tilpasse tidsbegrænsningen til den flerårige ramme synes nødvendig for at muliggøre en hensigtsmæssig planlægning af Globaliseringsfonden.

| Forslag til udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 2 affattes således:

  »Artikel 2
  Interventionskriterier
  Der ydes økonomisk støtte fra Globaliseringsfonden, når gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre afstedkommer alvorlige økonomiske forstyrrelser, navnlig en betydelig stigning i importen til EU, et hurtigt tab af markedsandele for EU i en given sektor eller udflytning af økonomiske aktiviteter til tredjelande, som har en eller flere af følgende konsekvenser« | Artikel 2 affattes således:

  »Artikel 2
  Interventionskriterier
  Der ydes økonomisk støtte fra Globaliseringsfonden, når gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre afstedkommer alvorlige økonomiske forstyrrelser, navnlig en betydelig stigning i importen til EU, et hurtigt tab af markedsandele for EU i en given sektor eller udflytning af økonomiske aktiviteter til tredjelande
  lande, hvor omkostningerne er lavere, som har en eller flere af følgende konsekvenser« |

Forslag til udtalelse

Ændringsforslag

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Interventionskriterier

Der ydes økonomisk støtte fra Globaliseringsfonden, når gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre afstedkommer alvorlige økonomiske forstyrrelser, navnlig en betydelig stigning i importen til EU, et hurtigt tab af markedsandele for EU i en given sektor eller udflytning af økonomiske aktiviteter til tredjelande, som har en eller flere af følgende konsekvenser«

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Interventionskriterier

Der ydes økonomisk støtte fra Globaliseringsfonden, når gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre afstedkommer alvorlige økonomiske forstyrrelser, navnlig en betydelig stigning i importen til EU, et hurtigt tab af markedsandele for EU i en given sektor eller udflytning af økonomiske aktiviteter til tredjelande
  lande, hvor omkostningerne er lavere, som har en eller flere af følgende konsekvenser«

| Kommissions forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 2 affattes således:

  »Artikel 2
  Interventionskriterier






  (b) | Mindst 500 afskedigelser i løbet af en nimåneders periode, særlig i små og mellemstore virksomheder, i en hovedgruppe i NACE rev. 2 i en eller to sammenhængende regioner på NUTS II-niveau |

Kommissions forslag

Ændringsforslag

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Interventionskriterier

(b)

Mindst 500 afskedigelser i løbet af en nimåneders periode, særlig i små og mellemstore virksomheder, i en hovedgruppe i NACE rev. 2 i en eller to sammenhængende regioner på NUTS II-niveau

| (c) | På små arbejdsmarkeder eller under særlige omstændigheder, der er behørigt begrundet af medlemsstaten, kan en ansøgning om støtte fra Globaliseringsfonden godkendes, selv om de betingelser, der er fastsat i litra a) og b), ikke fuldt ud er opfyldt, når afskedigelserne har en alvorlig indvirkning på beskæftigelsen og den lokale økonomi. Medlemsstaten skal specifikt oplyse, at dens ansøgning ikke fuldt ud opfylder interventionskriterierne i litra a) eller b). Den samlede støtte, der tildeles under særlige omstændigheder, kan ikke overstige 15 % af Globaliseringsfonden pr. år.« |
| --- | --- |

(c)

På små arbejdsmarkeder eller under særlige omstændigheder, der er behørigt begrundet af medlemsstaten, kan en ansøgning om støtte fra Globaliseringsfonden godkendes, selv om de betingelser, der er fastsat i litra a) og b), ikke fuldt ud er opfyldt, når afskedigelserne har en alvorlig indvirkning på beskæftigelsen og den lokale økonomi. Medlemsstaten skal specifikt oplyse, at dens ansøgning ikke fuldt ud opfylder interventionskriterierne i litra a) eller b). Den samlede støtte, der tildeles under særlige omstændigheder, kan ikke overstige 15 % af Globaliseringsfonden pr. år.«

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Interventionskriterier

| (b) | Mindst 500 afskedigelser i løbet af en nimåneders periode, særlig i små og mellemstore virksomheder, i en hovedgruppe i NACE rev. 2 i en og/eller to sammenhængende regioner på NUTS II-niveau |
| --- | --- |

(b)

Mindst 500 afskedigelser i løbet af en nimåneders periode, særlig i små og mellemstore virksomheder, i en hovedgruppe i NACE rev. 2 i en og/eller to sammenhængende regioner på NUTS II-niveau

| (c) | På små arbejdsmarkeder eller under særlige omstændigheder, der er behørigt begrundet af medlemsstaten, kan en ansøgning om støtte fra Globaliseringsfonden godkendes, selv om

  når
  de betingelser, der er fastsat i litra a) og b), ikke fuldt ud er opfyldt, når afskedigelserne har en alvorlig indvirkning på beskæftigelsen og den lokale økonomi. Medlemsstaten skal specifikt oplyse, at dens ansøgning ikke fuldt ud opfylder interventionskriterierne i litra a) eller b). Den samlede støtte, der tildeles under særlige omstændigheder, kan ikke overstige 15 % af Globaliseringsfonden pr. år.« |
| --- | --- |

(c)

På små arbejdsmarkeder eller under særlige omstændigheder, der er behørigt begrundet af medlemsstaten, kan en ansøgning om støtte fra Globaliseringsfonden godkendes, selv om

  når
  de betingelser, der er fastsat i litra a) og b), ikke fuldt ud er opfyldt, når afskedigelserne har en alvorlig indvirkning på beskæftigelsen og den lokale økonomi. Medlemsstaten skal specifikt oplyse, at dens ansøgning ikke fuldt ud opfylder interventionskriterierne i litra a) eller b). Den samlede støtte, der tildeles under særlige omstændigheder, kan ikke overstige 15 % af Globaliseringsfonden pr. år.«

Begrundelse

| (c) | Mens planlægningen af Globaliseringsfondens finansieringsmidler gennemføres på lang sigt og efter et ret stringent system, kan problemerne med Globaliseringsfondens mere fleksible interventionsmodel løses fra sag til sag. |
| --- | --- |

(c)

Mens planlægningen af Globaliseringsfondens finansieringsmidler gennemføres på lang sigt og efter et ret stringent system, kan problemerne med Globaliseringsfondens mere fleksible interventionsmodel løses fra sag til sag.

| Kommissions forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| I artikel 5 foretages følgende ændringer:
  Stk. 2, litra a), affattes således:






  »a) | en velunderbygget analyse af sammenhængen mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre eller den internationale finansielle og økonomiske krise og dokumentation for antallet af afskedigelser samt en redegørelse for afskedigelsernes uforudseelighed. Afskedigelser, der fandt sted før eller efter perioden i artikel 2, stk. 1, litra a), eller som er omhandlet af en ansøgning indgivet i henhold til artikel 2, stk.1, litra c), fordi kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), ikke er opfyldt, kan være omfattet af de samfinansierede foranstaltninger, forudsat at afskedigelserne fandt sted efter den generelle meddelelse om de planlagte afskedigelser, og det kan fastslås, at der er en åbenbar sammenhæng med den begivenhed, der udløste afskedigelserne i referenceperioden.« |

Kommissions forslag

Ændringsforslag

I artikel 5 foretages følgende ændringer:

Stk. 2, litra a), affattes således:

»a)

en velunderbygget analyse af sammenhængen mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre eller den internationale finansielle og økonomiske krise og dokumentation for antallet af afskedigelser samt en redegørelse for afskedigelsernes uforudseelighed. Afskedigelser, der fandt sted før eller efter perioden i artikel 2, stk. 1, litra a), eller som er omhandlet af en ansøgning indgivet i henhold til artikel 2, stk.1, litra c), fordi kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), ikke er opfyldt, kan være omfattet af de samfinansierede foranstaltninger, forudsat at afskedigelserne fandt sted efter den generelle meddelelse om de planlagte afskedigelser, og det kan fastslås, at der er en åbenbar sammenhæng med den begivenhed, der udløste afskedigelserne i referenceperioden.«

I artikel 5 foretages følgende ændringer:

Stk. 1 affattes således:

Stk. 1 affattes således:

1.   Medlemsstaten indgiver efter aftale med den pågældende lokale og/eller regionale myndighed samt med arbejdsmarkedsparterne inden for 10 uger efter den dato, som der i artikel 2 er fastlagt betingelser om med henblik på mobilisering af Globaliseringsfonden, en ansøgning til Kommissionen om økonomisk støtte fra Globaliseringsfonden. Ansøgningen kan derefter suppleres af den berørte medlemsstat.

1.

Stk. 2, litra a), affattes således:

| »a) | en velunderbygget analyse af sammenhængen mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre eller den internationale finansielle og økonomiske krise og dokumentation for antallet af afskedigelser samt en redegørelse for afskedigelsernes uforudseelighed. Afskedigelser, der fandt sted før eller efter perioden i artikel 2, stk. 1, litra a), eller som er omhandlet af en ansøgning indgivet i henhold til artikel 2, stk.1, litra c), fordi kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), ikke er opfyldt, kan være omfattet af de samfinansierede foranstaltninger, forudsat at afskedigelserne fandt sted efter den generelle meddelelse om de planlagte afskedigelser, og det kan fastslås, at der er en åbenbar sammenhæng med den begivenhed, der udløste afskedigelserne i referenceperioden.« |
| --- | --- |

»a)

a

en velunderbygget analyse af sammenhængen mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre eller den internationale finansielle og økonomiske krise og dokumentation for antallet af afskedigelser samt en redegørelse for afskedigelsernes uforudseelighed. Afskedigelser, der fandt sted før eller efter perioden i artikel 2, stk. 1, litra a), eller som er omhandlet af en ansøgning indgivet i henhold til artikel 2, stk.1, litra c), fordi kriterierne i artikel 2, stk. 1, litra a), ikke er opfyldt, kan være omfattet af de samfinansierede foranstaltninger, forudsat at afskedigelserne fandt sted efter den generelle meddelelse om de planlagte afskedigelser, og det kan fastslås, at der er en åbenbar sammenhæng med den begivenhed, der udløste afskedigelserne i referenceperioden.«

en velunderbygget analyse af sammenhængen mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdens handelsmønstre eller den internationale finansielle og økonomiske krise og dokumentation for antallet af afskedigelser samt en redegørelse for afskedigelsernes uforudseelighed

Begrundelse

| 1) | De lokale og regionale myndigheder og deres befolkning bliver berørt af følgerne af flytning og nedlæggelse af virksomheder og bør inddrages i udformningen af strategier til at håndtere en sådan situation. Derfor bør de inddrages i procedurerne til ansøgning om midler — ikke mindst for at sikre komplementaritet mellem foranstaltningerne på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

1)

De lokale og regionale myndigheder og deres befolkning bliver berørt af følgerne af flytning og nedlæggelse af virksomheder og bør inddrages i udformningen af strategier til at håndtere en sådan situation. Derfor bør de inddrages i procedurerne til ansøgning om midler — ikke mindst for at sikre komplementaritet mellem foranstaltningerne på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan.

| 2) | Teksten i første punktum af stk.2, litra a, er i denne form uforståelig. |
| --- | --- |

2)

Teksten i første punktum af stk.2, litra a, er i denne form uforståelig.

| Kommissions forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 10, stk. 1, affattes således:

  »1.   På grundlag af den vurdering, der er blevet foretaget i henhold til artikel 5, stk. 5, og under særlig hensyntagen til antallet af arbejdstagere, der er berettiget til støtte, de foreslåede foranstaltninger og de forventede omkostninger evaluerer og foreslår Kommissionen så hurtigt som muligt det eventuelle støttebeløbs størrelse inden for rammerne af de disponible midler. Beløbet kan ikke overstige 75 % af de samlede anslåede omkostninger, jf. artikel 5, stk. 2, litra d).« | Artikel 10, stk. 1, affattes således:

  »1.   På grundlag af den vurdering, der er blevet foretaget i henhold til artikel 5, stk. 5, og under særlig hensyntagen til antallet af arbejdstagere, der er berettiget til støtte, de foreslåede foranstaltninger og de forventede omkostninger evaluerer og foreslår Kommissionen så hurtigt som muligt det eventuelle støttebeløbs størrelse inden for rammerne af de disponible midler. Beløbet kan ikke overstige 75
  85% af de samlede anslåede omkostninger, jf. artikel 5, stk. 2, litra d).« |

Kommissions forslag

Ændringsforslag

Artikel 10, stk. 1, affattes således:

»1.   På grundlag af den vurdering, der er blevet foretaget i henhold til artikel 5, stk. 5, og under særlig hensyntagen til antallet af arbejdstagere, der er berettiget til støtte, de foreslåede foranstaltninger og de forventede omkostninger evaluerer og foreslår Kommissionen så hurtigt som muligt det eventuelle støttebeløbs størrelse inden for rammerne af de disponible midler. Beløbet kan ikke overstige 75 % af de samlede anslåede omkostninger, jf. artikel 5, stk. 2, litra d).«

Artikel 10, stk. 1, affattes således:

»1.   På grundlag af den vurdering, der er blevet foretaget i henhold til artikel 5, stk. 5, og under særlig hensyntagen til antallet af arbejdstagere, der er berettiget til støtte, de foreslåede foranstaltninger og de forventede omkostninger evaluerer og foreslår Kommissionen så hurtigt som muligt det eventuelle støttebeløbs størrelse inden for rammerne af de disponible midler. Beløbet kan ikke overstige 75
  85% af de samlede anslåede omkostninger, jf. artikel 5, stk. 2, litra d).«

Begrundelse

Det fremgår tydeligt af undersøgelsen af afskedigelser, både hvad angår de gældende interventionskriterier og dem, som er opstillet i ændringsforslaget, at et reduceret antal afskedigelser ikke væsentligt påvirker perifere regioners muligheder for at ansøge om støttemidler fra fonden.

Selv om antallet af masseafskedigelser og selv antallet af afskedigede arbejdstagere stiger som følge af den forværrede økonomiske situation, forbliver tallet på 500 afskedigelser en ret høj grænseværdi i betragtning af disse regioners små arbejdsmarkeder. Derfor foretrækker udkantsregionerne kun at anvende støttemidler fra Den Europæiske Socialfond, som ved en udvidelse af krisen dog vil slippe hurtigere op end forudset.

Desuden råder fattigere regioner i periferien heller ikke over sammenlignelige samfinansieringsmuligheder. Der er derfor en fare for, at lokale og regionale myndigheder med mere begrænsede muligheder for at drive lobbyvirksomhed, ikke får den opmærksomhed, de har krav på, fordi deres regionale regeringer er svækket af den økonomiske krise.

Bruxelles, den 22. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Regionsudvalget anser det for vigtigt, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen tager hensyn til den generelle løntilbagegang på alle beskæftigelsesområder i de sektorer, der er værst ramt af krisen.

2

---

| 25.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/76 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/76

---

Regionsudvalgets udtalelse »forbrugerrettigheder«

(2009/C 200/14)

REGIONSUDVALGET

| — | støtter direktivforslagets politiske målsætning om yderligere at integrere og forbedre den måde, det indre marked for transaktioner mellem forbrugere og virksomheder, herunder navnlig SMV'er, fungerer på; |
| --- | --- |

—

støtter direktivforslagets politiske målsætning om yderligere at integrere og forbedre den måde, det indre marked for transaktioner mellem forbrugere og virksomheder, herunder navnlig SMV'er, fungerer på;

| — | fastholder samtidig hermed målsætningen om yderligere at styrke og videreudvikle forbrugerbeskyttelsen i EU, hvilket er nødvendigt for at kunne sikre et velfungerende indre marked; |
| --- | --- |

—

fastholder samtidig hermed målsætningen om yderligere at styrke og videreudvikle forbrugerbeskyttelsen i EU, hvilket er nødvendigt for at kunne sikre et velfungerende indre marked;

| — | mener, at det foreliggende direktivforslag i sin nuværende form ikke er egnet til at styrke forbrugernes tillid til den grænseoverskridende handel; |
| --- | --- |

—

mener, at det foreliggende direktivforslag i sin nuværende form ikke er egnet til at styrke forbrugernes tillid til den grænseoverskridende handel;

| — | er imod princippet om fuld harmonisering, eftersom dette indebærer en risiko for, at medlemsstaterne tvinges til at opgive en række velfungerende regler for forbrugerbeskyttelse til fordel for fælles EU-regler; |
| --- | --- |

—

er imod princippet om fuld harmonisering, eftersom dette indebærer en risiko for, at medlemsstaterne tvinges til at opgive en række velfungerende regler for forbrugerbeskyttelse til fordel for fælles EU-regler;

| — | forventer, at medlemsstaterne også i fremtiden vil få mulighed for at opretholde eller indføre strengere beskyttelsesforanstaltninger end dem, der følger af fællesskabsbestemmelserne; |
| --- | --- |

—

forventer, at medlemsstaterne også i fremtiden vil få mulighed for at opretholde eller indføre strengere beskyttelsesforanstaltninger end dem, der følger af fællesskabsbestemmelserne;

| — | går derfor ind for en differentieret tilgang, hvorefter fuld harmonisering accepteres som løsning i forbindelse med mere teknisk betonede bestemmelser, men hvor medlemsstaternes reguleringsbeføjelser ikke indskrænkes herudover; |
| --- | --- |

—

går derfor ind for en differentieret tilgang, hvorefter fuld harmonisering accepteres som løsning i forbindelse med mere teknisk betonede bestemmelser, men hvor medlemsstaternes reguleringsbeføjelser ikke indskrænkes herudover;

| — | understreger, at direktivets bestemmelser om, hvilke centrale oplysninger der skal gives forud for indgåelse af alle typer af aftaler, bør affattes mere konkret; |
| --- | --- |

—

understreger, at direktivets bestemmelser om, hvilke centrale oplysninger der skal gives forud for indgåelse af alle typer af aftaler, bør affattes mere konkret;

| — | mener, at der fortsat er behov for præciseringer og tilpasninger, for så vidt angår aftaler vedrørende fjernsalg. |
| --- | --- |

—

mener, at der fortsat er behov for præciseringer og tilpasninger, for så vidt angår aftaler vedrørende fjernsalg.

| Ordfører | : | Wolfgang G. Gibowski (DE/PPE), statssekretær, delstaten Niedersachsens repræsentant ved den tyske stat |
| --- | --- | --- |

Ordfører

:

Wolfgang G. Gibowski (DE/PPE), statssekretær, delstaten Niedersachsens repræsentant ved den tyske stat

Basisdokument

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerrettigheder

KOM(2008) 614 endelig — 2008/0196 (COD)

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

Generelt

| 1. | støtter direktivforslagets politiske målsætning om yderligere at integrere og forbedre den måde, det indre marked for transaktioner mellem forbrugere og virksomheder, herunder navnlig SMV'er, fungerer på; |
| --- | --- |

1.

støtter direktivforslagets politiske målsætning om yderligere at integrere og forbedre den måde, det indre marked for transaktioner mellem forbrugere og virksomheder, herunder navnlig SMV'er, fungerer på;

| 2. | fastholder samtidig hermed målsætningen om yderligere at styrke og videreudvikle forbrugerbeskyttelsen i EU, hvilket er nødvendigt for at kunne sikre et velfungerende indre marked; |
| --- | --- |

2.

fastholder samtidig hermed målsætningen om yderligere at styrke og videreudvikle forbrugerbeskyttelsen i EU, hvilket er nødvendigt for at kunne sikre et velfungerende indre marked;

| 3. | bifalder på denne baggrund forslaget om i kraft af det nye direktiv at samle de eksisterende direktiver om forbrugerbeskyttelse i et enkelt sæt retsregler, der skal finde anvendelse horisontalt på samtlige de aftaler mellem forbrugere og erhvervsdrivende, der er omfattet af direktivforslaget; |
| --- | --- |

3.

bifalder på denne baggrund forslaget om i kraft af det nye direktiv at samle de eksisterende direktiver om forbrugerbeskyttelse i et enkelt sæt retsregler, der skal finde anvendelse horisontalt på samtlige de aftaler mellem forbrugere og erhvervsdrivende, der er omfattet af direktivforslaget;

| 4. | beklager samtidig, at Kommissionen har nøjedes med at revidere fire forbrugerbeskyttelsesdirektiver og ikke har inddraget samtlige direktiver i revisionen. Kommissionen undlader herved at benytte sig af muligheden for at fastsætte en fælles ramme for samtlige regler om forbrugerbeskyttelse i det indre marked; |
| --- | --- |

4.

beklager samtidig, at Kommissionen har nøjedes med at revidere fire forbrugerbeskyttelsesdirektiver og ikke har inddraget samtlige direktiver i revisionen. Kommissionen undlader herved at benytte sig af muligheden for at fastsætte en fælles ramme for samtlige regler om forbrugerbeskyttelse i det indre marked;

| 5. | beklager tillige, at det kun delvist er lykkedes at fjerne uoverensstemmelser og uklarheder i den gældende forbrugerlovgivning og forbedre lovgivningens gennemsigtighed; |
| --- | --- |

5.

beklager tillige, at det kun delvist er lykkedes at fjerne uoverensstemmelser og uklarheder i den gældende forbrugerlovgivning og forbedre lovgivningens gennemsigtighed;

| 6. | er betænkeligt ved (de stadigt større) forskelle mellem forbrugerbeskyttelseslovgivningen i EU og tredjelandene og opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom herpå. |
| --- | --- |

6.

er betænkeligt ved (de stadigt større) forskelle mellem forbrugerbeskyttelseslovgivningen i EU og tredjelandene og opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom herpå.

Kompetence, subsidiaritet og proportionalitet

| 7. | understreger, at direktiverne hidtil har fastsat et minimumsniveau for forbrugerbeskyttelsen i EU, og at medlemsstaterne har kunnet opretholde eller indføre strengere beskyttelsesforanstaltninger. Flere medlemsstater har i vid udstrækning gjort brug af denne mulighed. Udvalget håber, at det generelt vil føre til øget forbrugerbeskyttelse i alle medlemsstater, hvis der åbnes op for denne mulighed; |
| --- | --- |

7.

understreger, at direktiverne hidtil har fastsat et minimumsniveau for forbrugerbeskyttelsen i EU, og at medlemsstaterne har kunnet opretholde eller indføre strengere beskyttelsesforanstaltninger. Flere medlemsstater har i vid udstrækning gjort brug af denne mulighed. Udvalget håber, at det generelt vil føre til øget forbrugerbeskyttelse i alle medlemsstater, hvis der åbnes op for denne mulighed;

| 8. | er imod princippet om fuld harmonisering, eftersom dette indebærer en risiko for, at medlemsstaterne tvinges til at opgive en række velfungerende regler for forbrugerbeskyttelse til fordel for fælles EU-regler; |
| --- | --- |

8.

er imod princippet om fuld harmonisering, eftersom dette indebærer en risiko for, at medlemsstaterne tvinges til at opgive en række velfungerende regler for forbrugerbeskyttelse til fordel for fælles EU-regler;

| 9. | har den opfattelse, at princippet om minimumsharmonisering, der er velafprøvet, og som er i overensstemmelse med den i forbrugerbeskyttelsessammenhæng centrale artikel 153, stk. 5, i EF-traktaten, i alt væsentligt bør fastholdes. Principielt bør medlemsstaterne fortsat have mulighed for ved hjælp af skærpede forbrugerbeskyttelsesregler at foretage en fleksibel tilpasning af deres forbrugerlovgivning til national ret; |
| --- | --- |

9.

har den opfattelse, at princippet om minimumsharmonisering, der er velafprøvet, og som er i overensstemmelse med den i forbrugerbeskyttelsessammenhæng centrale artikel 153, stk. 5, i EF-traktaten, i alt væsentligt bør fastholdes. Principielt bør medlemsstaterne fortsat have mulighed for ved hjælp af skærpede forbrugerbeskyttelsesregler at foretage en fleksibel tilpasning af deres forbrugerlovgivning til national ret;

| 10. | gør opmærksom på, at fuld harmonisering af forbrugerbeskyttelsen i EU er en ny fremgangsmåde, hvis indførelse ikke forekommer udvalget at være tvingende nødvendig. Fuld harmonisering bør kun overvejes som ad hoc-løsning i særlige tekniske tilfælde, hvor det kan dokumenteres, at de hidtil gældende nationale bestemmelser udgør en væsentlig hindring enten for de virksomheder, der handler på tværs af grænserne, eller for realiseringen af Den Europæiske Unions fire grundlæggende friheder; |
| --- | --- |

10.

gør opmærksom på, at fuld harmonisering af forbrugerbeskyttelsen i EU er en ny fremgangsmåde, hvis indførelse ikke forekommer udvalget at være tvingende nødvendig. Fuld harmonisering bør kun overvejes som ad hoc-løsning i særlige tekniske tilfælde, hvor det kan dokumenteres, at de hidtil gældende nationale bestemmelser udgør en væsentlig hindring enten for de virksomheder, der handler på tværs af grænserne, eller for realiseringen af Den Europæiske Unions fire grundlæggende friheder;

| 11. | stiller spørgsmålstegn ved, om fuld harmonisering er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Kommissionen har hidtil ikke formået at godtgøre, af hvilke grunde den ønsker at lægge samtlige reguleringsbeføjelser ind under sit kompetenceområde. Derfor bør fuld harmonisering kun anvendes på få udvalgte kerneområder i det indre marked; |
| --- | --- |

11.

stiller spørgsmålstegn ved, om fuld harmonisering er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Kommissionen har hidtil ikke formået at godtgøre, af hvilke grunde den ønsker at lægge samtlige reguleringsbeføjelser ind under sit kompetenceområde. Derfor bør fuld harmonisering kun anvendes på få udvalgte kerneområder i det indre marked;

| 12. | stiller ligeledes spørgsmålstegn ved, om fuld harmonisering vil resultere i større tillid blandt forbrugerne og virke fremmende for konkurrencen. Ud fra et forbrugersynspunkt skyldes de hidtidige problemer snarere usikkerheden og vanskelighederne i forbindelse med at håndhæve gældende ret ved handel på tværs af grænserne (sprogbarrierer, udgifter til advokatbistand, sagsomkostninger mv.). Disse problemer anviser direktivet ingen løsning på; |
| --- | --- |

12.

stiller ligeledes spørgsmålstegn ved, om fuld harmonisering vil resultere i større tillid blandt forbrugerne og virke fremmende for konkurrencen. Ud fra et forbrugersynspunkt skyldes de hidtidige problemer snarere usikkerheden og vanskelighederne i forbindelse med at håndhæve gældende ret ved handel på tværs af grænserne (sprogbarrierer, udgifter til advokatbistand, sagsomkostninger mv.). Disse problemer anviser direktivet ingen løsning på;

| 13. | understreger sin kritiske indstilling til Kommissionens målsætning med direktivforslaget, nemlig både at regulere handelen på tværs af grænserne og internt i medlemsstaterne. Det er i hvert fald ikke dokumenteret, at forskelle i de nationale regler skulle være til hinder for handelen på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

13.

understreger sin kritiske indstilling til Kommissionens målsætning med direktivforslaget, nemlig både at regulere handelen på tværs af grænserne og internt i medlemsstaterne. Det er i hvert fald ikke dokumenteret, at forskelle i de nationale regler skulle være til hinder for handelen på tværs af grænserne;

| 14. | påpeger desuden, at harmonisering i hvert enkelt tilfælde kræver en klar faktuel begrundelse og en realistisk analyse af konsekvenserne heraf; |
| --- | --- |

14.

påpeger desuden, at harmonisering i hvert enkelt tilfælde kræver en klar faktuel begrundelse og en realistisk analyse af konsekvenserne heraf;

| 15. | har navnlig den opfattelse, at den Eurobarometerundersøgelse, som Kommissionen har lagt til grund for sit initiativ, ikke udgør en tilstrækkelig begrundelse for direktivforslagets fremsættelse. Under alle omstændigheder bør Kommissionen for hver enkelt bestemmelse kunne fremlægge en faktuel og overbevisende begrundelse. Indholdet i direktivforslagets konsekvensanalyse er begrænset til en abstrakt vurdering af konsekvenserne af en række forskellige løsningsmuligheder. |
| --- | --- |

15.

har navnlig den opfattelse, at den Eurobarometerundersøgelse, som Kommissionen har lagt til grund for sit initiativ, ikke udgør en tilstrækkelig begrundelse for direktivforslagets fremsættelse. Under alle omstændigheder bør Kommissionen for hver enkelt bestemmelse kunne fremlægge en faktuel og overbevisende begrundelse. Indholdet i direktivforslagets konsekvensanalyse er begrænset til en abstrakt vurdering af konsekvenserne af en række forskellige løsningsmuligheder.

Særlige bemærkninger

Definitioner

| 16. | mener, at uklarhederne i definitionerne i de hidtidige direktiver om forbrugerbeskyttelse, der har medført en betydelig grad af manglende gennemsigtighed, ikke er blevet fjernet i tilstrækkeligt omfang med det foreliggende direktivforslag. Der er behov for en yderligere præcisering af definitionerne, herunder af så grundlæggende begreber som »forbruger« og »erhvervsdrivende«. |
| --- | --- |

16.

mener, at uklarhederne i definitionerne i de hidtidige direktiver om forbrugerbeskyttelse, der har medført en betydelig grad af manglende gennemsigtighed, ikke er blevet fjernet i tilstrækkeligt omfang med det foreliggende direktivforslag. Der er behov for en yderligere præcisering af definitionerne, herunder af så grundlæggende begreber som »forbruger« og »erhvervsdrivende«.

Forbrugeroplysning/Forbrugerorientering

| 17. | finder, at direktivets bestemmelser vedrørende de generelle oplysningskrav fortsat er uklare, og at de i visse tilfælde indebærer en betydelig grad af retsusikkerhed. Under alle omstændigheder er indskrænkningen af oplysningspligten (»hvis oplysningerne ikke allerede fremgår af konteksten«) ikke særlig klar og næppe egnet til at foretage en afgrænsning heraf; |
| --- | --- |

17.

finder, at direktivets bestemmelser vedrørende de generelle oplysningskrav fortsat er uklare, og at de i visse tilfælde indebærer en betydelig grad af retsusikkerhed. Under alle omstændigheder er indskrænkningen af oplysningspligten (»hvis oplysningerne ikke allerede fremgår af konteksten«) ikke særlig klar og næppe egnet til at foretage en afgrænsning heraf;

| 18. | understreger, at direktivets bestemmelser om, hvilke centrale oplysninger der skal gives forud for indgåelse af alle typer af aftaler, bør affattes mere konkret. |
| --- | --- |

18.

understreger, at direktivets bestemmelser om, hvilke centrale oplysninger der skal gives forud for indgåelse af alle typer af aftaler, bør affattes mere konkret.

Forbrugerorientering og fortrydelsesret i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg og aftaler indgået uden for fast forretningssted

| 19. | fremhæver, at navnlig de mindre virksomheder klager over, at det allerede i dag er umuligt for dem at overholde oplysningskravene uden juridisk rådgivning. En standardformular ville være en hjælp for virksomhederne og forbrugerne i denne sammenhæng. Virksomheder, der anvendte en formular, som var indeholdt i direktivet, ville så være sikre på, at de overholdt direktivets bestemmelser. Forbrugerne ville overalt i EU få adgang til den samme form for oplysninger. Den formular, som er foreslået i bilaget til direktivet, lever kun i begrænset omfang op til denne målsætning; |
| --- | --- |

19.

fremhæver, at navnlig de mindre virksomheder klager over, at det allerede i dag er umuligt for dem at overholde oplysningskravene uden juridisk rådgivning. En standardformular ville være en hjælp for virksomhederne og forbrugerne i denne sammenhæng. Virksomheder, der anvendte en formular, som var indeholdt i direktivet, ville så være sikre på, at de overholdt direktivets bestemmelser. Forbrugerne ville overalt i EU få adgang til den samme form for oplysninger. Den formular, som er foreslået i bilaget til direktivet, lever kun i begrænset omfang op til denne målsætning;

| 20. | mener, at der fortsat er behov for præciseringer og tilpasninger, for så vidt angår aftaler vedrørende fjernsalg. Direktivets bestemmelser herom udgør på den ene side en skærpelse i forhold til gældende national lovgivning, men viderefører på den anden side ikke den undtagelsesbestemmelse, som var indeholdt i det gamle direktiv om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg, nemlig at køb af varer, »som på grund af deres beskaffenhed ikke kan tilbagesendes«, ikke er omfattet af fortrydelsesretten; |
| --- | --- |

20.

mener, at der fortsat er behov for præciseringer og tilpasninger, for så vidt angår aftaler vedrørende fjernsalg. Direktivets bestemmelser herom udgør på den ene side en skærpelse i forhold til gældende national lovgivning, men viderefører på den anden side ikke den undtagelsesbestemmelse, som var indeholdt i det gamle direktiv om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg, nemlig at køb af varer, »som på grund af deres beskaffenhed ikke kan tilbagesendes«, ikke er omfattet af fortrydelsesretten;

| 21. | ser med kritiske øjne på den omstændighed, at dørsalg skal være omfattet af fuld harmonisering. Langt størstedelen af dørsalget og de aftaler, der indgås i det offentlige rum, finder sted og indgås på medlemsstaternes område; |
| --- | --- |

21.

ser med kritiske øjne på den omstændighed, at dørsalg skal være omfattet af fuld harmonisering. Langt størstedelen af dørsalget og de aftaler, der indgås i det offentlige rum, finder sted og indgås på medlemsstaternes område;

| 22. | spørger, hvorfor fortrydelsesretten ikke skal finde anvendelse i forbindelse med levering af aviser, tidsskrifter og magasiner og tips- og lotteriydelser. Det samme gælder køb via private internetauktioner, der i nogle medlemsstater (herunder i Tyskland) betragtes som normale købsaftaler. Også på dette punkt bør national ret kunne afvige fra fællesskabsretten. |
| --- | --- |

22.

spørger, hvorfor fortrydelsesretten ikke skal finde anvendelse i forbindelse med levering af aviser, tidsskrifter og magasiner og tips- og lotteriydelser. Det samme gælder køb via private internetauktioner, der i nogle medlemsstater (herunder i Tyskland) betragtes som normale købsaftaler. Også på dette punkt bør national ret kunne afvige fra fællesskabsretten.

Andre forbrugerrettigheder, som kun gælder for købsaftaler

| 23. | bifalder forslagene vedrørende forbrugerkøb, eftersom disse er til gavn for de erhvervsdrivende (ret til omlevering, leveringsfrist); |
| --- | --- |

23.

bifalder forslagene vedrørende forbrugerkøb, eftersom disse er til gavn for de erhvervsdrivende (ret til omlevering, leveringsfrist);

| 24. | ser derimod kritisk på forslagets bestemmelser vedrørende den erhvervsdrivendes forpligtelse til at afhjælpe mangler, herunder navnlig forbrugerens frist for at gøre sine mangelsbeføjelser gældende. |
| --- | --- |

24.

ser derimod kritisk på forslagets bestemmelser vedrørende den erhvervsdrivendes forpligtelse til at afhjælpe mangler, herunder navnlig forbrugerens frist for at gøre sine mangelsbeføjelser gældende.

Forbrugerrettigheder vedrørende kontraktvilkår

| 25. | er kritisk over for forlagets bestemmelser, for så vidt angår standardkontraktvilkårene, eftersom en del af bestemmelserne vil forringe forbrugernes retsstilling. Forbrugerne må ikke stilles ringere ved direktivforslaget, end de er i henhold til national lovgivning. |
| --- | --- |

25.

er kritisk over for forlagets bestemmelser, for så vidt angår standardkontraktvilkårene, eftersom en del af bestemmelserne vil forringe forbrugernes retsstilling. Forbrugerne må ikke stilles ringere ved direktivforslaget, end de er i henhold til national lovgivning.

Konklusioner

| 26. | mener, at det foreliggende direktivforslag i sin nuværende form ikke er egnet til at styrke forbrugernes tillid til den grænseoverskridende handel. Hvis direktivforslaget indebærer, at national ret skal tilpasses i nedadgående retning for at være i overensstemmelse med EU-reglerne, kan det tværtimod ikke udelukkes, at forbrugerefterspørgslen endda vil blive svækket, eftersom ringere krav til forbrugerbeskyttelsen kan medføre, at forbrugerne bliver tilbageholdende og usikre; |
| --- | --- |

26.

mener, at det foreliggende direktivforslag i sin nuværende form ikke er egnet til at styrke forbrugernes tillid til den grænseoverskridende handel. Hvis direktivforslaget indebærer, at national ret skal tilpasses i nedadgående retning for at være i overensstemmelse med EU-reglerne, kan det tværtimod ikke udelukkes, at forbrugerefterspørgslen endda vil blive svækket, eftersom ringere krav til forbrugerbeskyttelsen kan medføre, at forbrugerne bliver tilbageholdende og usikre;

| 27. | er udtrykkeligt imod fuld harmonisering og forventer, at medlemsstaterne også i fremtiden vil få mulighed for at opretholde eller indføre strengere beskyttelsesforanstaltninger end dem, der følger af fællesskabsbestemmelserne; |
| --- | --- |

27.

er udtrykkeligt imod fuld harmonisering og forventer, at medlemsstaterne også i fremtiden vil få mulighed for at opretholde eller indføre strengere beskyttelsesforanstaltninger end dem, der følger af fællesskabsbestemmelserne;

| 28. | går derfor ind for en differentieret tilgang, hvorefter fuld harmonisering accepteres som løsning i forbindelse med mere teknisk betonede bestemmelser, men hvor medlemsstaternes reguleringsbeføjelser ikke indskrænkes herudover. Dette ville tillige muliggøre en hurtigere reaktion på eventuelle problemer end den, der kan sikres af fællesskabslovgiver; |
| --- | --- |

28.

går derfor ind for en differentieret tilgang, hvorefter fuld harmonisering accepteres som løsning i forbindelse med mere teknisk betonede bestemmelser, men hvor medlemsstaternes reguleringsbeføjelser ikke indskrænkes herudover. Dette ville tillige muliggøre en hurtigere reaktion på eventuelle problemer end den, der kan sikres af fællesskabslovgiver;

| 29. | mener, at fællesskabslovgiver bør følge en helhedsorienteret metode, hvorefter der fastsættes definitioner og bestemmelser, der er egnede til at forbedre lovgivningen vedrørende forbrugerbeskyttelse også på andre områder end dem, der er omfattet af det foreliggende direktivforslag; |
| --- | --- |

29.

mener, at fællesskabslovgiver bør følge en helhedsorienteret metode, hvorefter der fastsættes definitioner og bestemmelser, der er egnede til at forbedre lovgivningen vedrørende forbrugerbeskyttelse også på andre områder end dem, der er omfattet af det foreliggende direktivforslag;

| 30. | mener, at den nuværende forhandlingssituation tilsiger yderligere præciseringer og drøftelser. Opmærksomheden i de kommende forhandlinger bør være rettet mod at finde en balance mellem hensynet til en høj grad af forbrugerbeskyttelse og virksomhedernes konkurrenceevne. Både en uforholdsmæssig stor belastning af SMV'erne og en forringelse af forbrugerbeskyttelsesniveauet, der i nogle medlemsstater er særdeles markant, bør undgås. Forhandlingerne bør også være en lejlighed til at få udformet mere ensartede forbrugeroplysninger, der er enklere og nemmere at forstå; |
| --- | --- |

30.

mener, at den nuværende forhandlingssituation tilsiger yderligere præciseringer og drøftelser. Opmærksomheden i de kommende forhandlinger bør være rettet mod at finde en balance mellem hensynet til en høj grad af forbrugerbeskyttelse og virksomhedernes konkurrenceevne. Både en uforholdsmæssig stor belastning af SMV'erne og en forringelse af forbrugerbeskyttelsesniveauet, der i nogle medlemsstater er særdeles markant, bør undgås. Forhandlingerne bør også være en lejlighed til at få udformet mere ensartede forbrugeroplysninger, der er enklere og nemmere at forstå;

| 31. | imødeser den videre diskussion med stor interesse og vil bidrage konstruktivt hertil. |
| --- | --- |

31.

imødeser den videre diskussion med stor interesse og vil bidrage konstruktivt hertil.

Bruxelles, den 22. april 2009

Luc VAN DEN BRANDE

Formand for Regionsudvalget

---