# Euroopan unionin C 221/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.221.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 221 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta14. syyskuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.221.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 221

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta14. syyskuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous |
| 2009/C 221/01 | Maanantaina 6. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| Virallinen avajaisistunto | 1 |
| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto | 1 |
| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano | 1 |
| Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen | 1 |
| Varajäsenet | 1 |
| Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AKT-EU/100.498) | 1 |
| AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 16. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 61, 16.3.2009) | 2 |
| Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 5. huhtikuuta 2009 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset | 2 |
| Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin lausunto | 2 |
| Komission kyselytunti | 2 |
| Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 16. täysistunnossa Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta | 3 |
| Madagaskarin tilanne | 3 |
| Keskustelu komission kanssa | 3 |
| Kiireelliset asiat 1: Cotonoun kumppanuussopimuksen asema AKT-maiden elintarvike- ja rahoituskriisin hoitamisessa | 3 |
| 2009/C 221/02 | Tiistaina 7. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja | 4 |
| Varajäsenet | 4 |
| EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiota edustavan ja kehitysasioista vastaavan Tšekin ulkoasiain varaministerin Jan Kohoutin lausunto | 4 |
| AKT-neuvoston puheenjohtajan, Salomonsaarten ulkoasiain- ja ulkomaankauppaministerin William Haomaen lausunto | 4 |
| Neuvoston kyselytunti | 4 |
| Keskustelu neuvoston kanssa | 5 |
| Cotonoun sopimuksen tarkistaminen: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 5 |
| Kiireelliset asiat 2: Rauhan, turvallisuuden, vakauden ja hallinnon luominen Somaliaan ja niiden edistäminen | 5 |
| 2009/C 221/03 | Keskiviikkona 8. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja | 6 |
| Varajäsenet | 6 |
| Pöytäkirjan hyväksyminen 6. huhtikuuta 2009 pidetystä istunnosta | 6 |
| Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko | 6 |
| Ilmastonmuutoksen yhteiskunta- ja ympäristövaikutukset — Netty Baldehin (Gambia) ja Joseph Borrell Fontellesin mietintö — Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.383/09/lopullinen) | 6 |
| AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevat haasteet — Ruth Magaun (Etelä-Afrikka) ja Filip Kaczmarekin mietintö — Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.460/09/lopullinen) | 6 |
| AKT-maita koskevat maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 6 |
| Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaiaamuna 7. huhtikuuta 2009 pidetystä istunnosta | 6 |
| WTO-neuvottelujen nykytila — Kauppapolitiikasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Ashtonin esitys: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 6 |
| Talouskumppanuussopimusneuvottelujen (EPA) nykytila — Kauppapolitiikasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Ashtonin esitys: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 7 |
| Talouskumppanuussopimukset (EPA) ja niiden vaikutus AKT-maihin — Assarid Ag Imbarcaouanen (Mali) ja Jürgen Schröderin mietintö — Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta | 7 |
| Parlamentin valiokunnat talouskumppanuussopimusten institutionaalisissa määräyksissä: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 7 |
| 2009/C 221/04 | Torstaina 9. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja | 8 |
| Varajäsenet | 8 |
| Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkoaamuna ja -iltapäivällä 8. huhtikuuta 2009 pidetystä istunnosta | 8 |
| Työryhmien tiivistelmäraportit | 8 |
| Kunniapuheenjohtajan nimittäminen | 8 |
| Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin | 8 |
| Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä | 9 |
| AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 18. täysistunnon aika ja paikka | 9 |
| Muut asiat | 9 |
| Liite I —   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo | 10 |
| Liite II —   Prahassa 6.–20. maaliskuuta pidetyn istunnon läsnäololista | 14 |
| Liite III —   Maanantaina 6. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon liite | 18 |
| Liite IV —   Hyväksytyt päätöslauselmat | 19 |
| —   Päätöslauselma AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevista haasteista (AKT-EU/100.460/09/lopull.) | 19 |
| —   Päätöslauselma talouskumppanuussopimuksista (EPA) ja niiden vaikutuksista AKT-maihin | 24 |
| —   Päätöslauselma ilmastonmuutoksen sosiaalisista vaikutuksista ja ympäristövaikutuksista AKT-maissa | 31 |
| —   Päätöslauselma Cotonoun kumppanuussopimuksen asemasta AKT-maiden elintarvike- ja rahoituskriisin hoitamisessa | 38 |
| —   Päätöslauselma rauhan, turvallisuuden, vakauden ja hallinnon luomisesta Somaliaan ja niiden edistämisestä | 43 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

2009/C 221/01

Maanantaina 6. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

Virallinen avajaisistunto

1

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

1

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

1

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

1

Varajäsenet

1

Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AKT-EU/100.498)

1

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 16. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 61, 16.3.2009)

2

Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 5. huhtikuuta 2009 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

2

Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin lausunto

2

Komission kyselytunti

2

Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 16. täysistunnossa Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

3

Madagaskarin tilanne

3

Keskustelu komission kanssa

3

Kiireelliset asiat 1: Cotonoun kumppanuussopimuksen asema AKT-maiden elintarvike- ja rahoituskriisin hoitamisessa

3

2009/C 221/02

Tiistaina 7. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja

4

Varajäsenet

4

EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiota edustavan ja kehitysasioista vastaavan Tšekin ulkoasiain varaministerin Jan Kohoutin lausunto

4

AKT-neuvoston puheenjohtajan, Salomonsaarten ulkoasiain- ja ulkomaankauppaministerin William Haomaen lausunto

4

Neuvoston kyselytunti

4

Keskustelu neuvoston kanssa

5

Cotonoun sopimuksen tarkistaminen: keskustelu ilman päätöslauselmaa

5

Kiireelliset asiat 2: Rauhan, turvallisuuden, vakauden ja hallinnon luominen Somaliaan ja niiden edistäminen

5

2009/C 221/03

Keskiviikkona 8. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja

6

Varajäsenet

6

Pöytäkirjan hyväksyminen 6. huhtikuuta 2009 pidetystä istunnosta

6

Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko

6

Ilmastonmuutoksen yhteiskunta- ja ympäristövaikutukset — Netty Baldehin (Gambia) ja Joseph Borrell Fontellesin mietintö — Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.383/09/lopullinen)

6

AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevat haasteet — Ruth Magaun (Etelä-Afrikka) ja Filip Kaczmarekin mietintö — Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.460/09/lopullinen)

6

AKT-maita koskevat maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat: keskustelu ilman päätöslauselmaa

6

Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaiaamuna 7. huhtikuuta 2009 pidetystä istunnosta

6

WTO-neuvottelujen nykytila — Kauppapolitiikasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Ashtonin esitys: keskustelu ilman päätöslauselmaa

6

Talouskumppanuussopimusneuvottelujen (EPA) nykytila — Kauppapolitiikasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Ashtonin esitys: keskustelu ilman päätöslauselmaa

7

Talouskumppanuussopimukset (EPA) ja niiden vaikutus AKT-maihin — Assarid Ag Imbarcaouanen (Mali) ja Jürgen Schröderin mietintö — Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

7

Parlamentin valiokunnat talouskumppanuussopimusten institutionaalisissa määräyksissä: keskustelu ilman päätöslauselmaa

7

2009/C 221/04

Torstaina 9. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon pöytäkirja

8

Varajäsenet

8

Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkoaamuna ja -iltapäivällä 8. huhtikuuta 2009 pidetystä istunnosta

8

Työryhmien tiivistelmäraportit

8

Kunniapuheenjohtajan nimittäminen

8

Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

8

Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

9

AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 18. täysistunnon aika ja paikka

9

Muut asiat

9

Liite I —   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo

10

Liite II —   Prahassa 6.–20. maaliskuuta pidetyn istunnon läsnäololista

14

Liite III —   Maanantaina 6. huhtikuuta 2009 pidetyn istunnon liite

18

Liite IV —   Hyväksytyt päätöslauselmat

19

—   Päätöslauselma AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevista haasteista (AKT-EU/100.460/09/lopull.)

19

—   Päätöslauselma talouskumppanuussopimuksista (EPA) ja niiden vaikutuksista AKT-maihin

24

—   Päätöslauselma ilmastonmuutoksen sosiaalisista vaikutuksista ja ympäristövaikutuksista AKT-maissa

31

—   Päätöslauselma Cotonoun kumppanuussopimuksen asemasta AKT-maiden elintarvike- ja rahoituskriisin hoitamisessa

38

—   Päätöslauselma rauhan, turvallisuuden, vakauden ja hallinnon luomisesta Somaliaan ja niiden edistämisestä

43

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

| 14.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 221/1

---

MAANANTAINA 6. HUHTIKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2009/C 221/01)

(Istunto avattiin klo 11.40)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiota edustavan ja kehitysasioista vastaavan Tšekin ulkoasiain varaministeri Jan Kohout, AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Wilkie Rasmussen, EU:n neuvoston puheenjohtaja ja Tšekin tasavallan pääministeri Mirek Topolanek sekä AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Glenys Kinnock.

(Istunto keskeytettiin klo 12.25 ja sitä jatkettiin klo 15.05)

PUHETTA JOHTI KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi. Hän pyysi yhden minuutin hiljaisuutta yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen entisen jäsenen, sudanilaisen Abdalla Mohamed Bedrin äkillisen poismenon johdosta. Hän myös ilmaisi myötätuntonsa edustajakokouksen puolesta kyseisenä päivänä Italiassa tapahtuneen ja runsaasti kuolonuhreja vaatineen maanjäristyksen uhreille.

1.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin puhemiehen toimittamassa muodossa.

2.   Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että AKT-valtioiden viranomaiset olivat toimittaneet hänelle ei-parlamentaaristen edustajien luettelon. Hän ehdotti kumppanuussopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan mukaisesti, että kyseisten edustajien nimet kirjataan ylös ja että heidän nimensä liitetään pöytäkirjaan.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi asian.

Puheenvuorot: Hutchinson.

Päätös: Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous sopi muistuttavansa AKT-maiden parlamentteja siitä, että edustajien pitäisi olla parlamentin jäseniä ja että heidät olisi korvattava suurlähettiläillä todella poikkeuksellisissa tapauksissa.

3.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Fernández Martín (López-Istúriz Whiten varajäsen), Gill (Jönsin varajäsen), Hutchinson (McAvanin varajäsen), Kastler (Gaubertin varajäsen), Klass (Coelhon varajäsen), Leinen (Grabowskan varajäsen), Neris (Pleguezuelos Aguilarin varajäsen), Olajos (Novakin varajäsen), Seeber (Ribeiro e Castron varajäsen) ja Virrankoski (Buskin varajäsen)

4.   Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AKT-EU/100.498)

Esityslistaluonnos hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

5.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 16. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 61, 16.3.2009)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

6.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 5. huhtikuuta 2009 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi, että työvaliokunnan 5. huhtikuuta 2009 pidetyssä kokouksessa päätettiin:

| — | antaa pysyville valiokunnille lupa laatia seuraavat mietinnöt:






  — | poliittisten asioiden valiokunta: vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden merkitys |
| --- | --- | --- |

—

antaa pysyville valiokunnille lupa laatia seuraavat mietinnöt:

—

poliittisten asioiden valiokunta: vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden merkitys

| — | taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta: seuraavan mietinnön aihe päätetään valiokuntakokouksessa syyskuussa 2009 |
| --- | --- |

—

taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta: seuraavan mietinnön aihe päätetään valiokuntakokouksessa syyskuussa 2009

| — | sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta: maailmanlaajuisen kriisin vaikutus yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

—

sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta: maailmanlaajuisen kriisin vaikutus yhteiskuntaan.

| — | hyväksyä raportti vuoden 2008 tiedonhankintamatkasta Karibialle ja julkaista se yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Internet-sivustolla |
| --- | --- |

—

hyväksyä raportti vuoden 2008 tiedonhankintamatkasta Karibialle ja julkaista se yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Internet-sivustolla

| — | hyväksyä sen raportti valtiosta riippumattomista toimijoista, julkaista se yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Internet-sivustolla ja panna täytäntöön sen suositukset syyskuusta 2009 alkaen |
| --- | --- |

—

hyväksyä sen raportti valtiosta riippumattomista toimijoista, julkaista se yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Internet-sivustolla ja panna täytäntöön sen suositukset syyskuusta 2009 alkaen

| — | perua yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen matka tarkkailemaan Euroopan parlamentin vaaleja kesäkuussa 2009 |
| --- | --- |

—

perua yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen matka tarkkailemaan Euroopan parlamentin vaaleja kesäkuussa 2009

| — | jatkaa neljännen alueellisen kokouksen järjestämistä Burkina Fasossa 28.-30. lokakuuta 2009 |
| --- | --- |

—

jatkaa neljännen alueellisen kokouksen järjestämistä Burkina Fasossa 28.-30. lokakuuta 2009

| — | kirjoittaa Euroopan komissiolle ja pyytää hyväksymään AKT:n ja EU:n rahoitussopimukseen lisäyksen yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen AKT-jäsenten päivärahoista |
| --- | --- |

—

kirjoittaa Euroopan komissiolle ja pyytää hyväksymään AKT:n ja EU:n rahoitussopimukseen lisäyksen yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen AKT-jäsenten päivärahoista

| — | kirjoittaa AKT-neuvostolle ja suurlähettiläskomitealle ja pyytää tarkistamaan AKT-neuvoston päätöstä, joka koskee yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnoissa työskentelevän AKT-sihteeristön työpäivien ja henkilöstön vähentämistä. |
| --- | --- |

—

kirjoittaa AKT-neuvostolle ja suurlähettiläskomitealle ja pyytää tarkistamaan AKT-neuvoston päätöstä, joka koskee yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen täysistunnoissa työskentelevän AKT-sihteeristön työpäivien ja henkilöstön vähentämistä.

Yhteispuheenjohtaja antoi tietoja muista viikon tapahtumista, mukaan lukien 7. huhtikuuta järjestettävistä työryhmistä, ja raportoi 4. huhtikuuta pidetystä naisten foorumista.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavat määräajat:

| — | pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: maanantai 6. huhtikuuta klo 18.00. |
| --- | --- |

—

pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: maanantai 6. huhtikuuta klo 18.00.

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaan ja muut kiireelliset päätöslauselmaesitykset Somaliasta: tiistai 7. huhtikuuta klo 15.00. |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaan ja muut kiireelliset päätöslauselmaesitykset Somaliasta: tiistai 7. huhtikuuta klo 15.00.

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesitykseen elintarvike- ja rahoituskriisistä: tiistai 7. huhtikuuta klo 18.00. |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesitykseen elintarvike- ja rahoituskriisistä: tiistai 7. huhtikuuta klo 18.00.

7.   Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin lausunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti komissio jäsenen tervetulleeksi ja kiitti häntä pitkäaikaisesta sitoumuksestaan yhteiseen parlamentaariseen edustajakokoukseen.

Komission jäsen käytti puheenvuoron komission puolesta.

8.   Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin yhteensä 19 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti, ja Michel antoi suullisen vastauksen seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

Jardim Fernandesin kysymys nro 1 tuesta AKT-maille kansainvälisessä talouskriisissä.

Assaridin (Mali) kysymys nro 4 kymmenennen EKR:n voimaantulosta.

Van Lanckerin kysymys nro 6 taloudellisista kumppanuussopimuksista ja alueellisesta yhdentymisestä.

Nerisin kysymys nro 7 EU:n ja CARIFORUMin taloudellisista kumppanuussopimuksista: alueellinen yhteistyö.

Cashmanin kysymys nro 9 parlamentin toimista 15. kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin yhteydessä.

Williamin (Seychellit) kysymys nro 10 AKT:n ja EU:n kalastussuhteista.

Aubertin kysymys nro 19 tuesta maataloudelle.

Hutchinsonin kysymys nro 11 Kongon demokraattisen tasavallan itäisen maakunnan tilanteesta.

Veneton kysymys nro 12 Kongon demokraattisen tasavallan vakavasta tilanteesta.

Schnellhardtin kysymys nro 13 vaalienjälkeisistä Zimbabwen-suhteista.

Cornilletin kysymys nro 14 Darfurista.

Jardim Fernandesin (Gomesin varajäsen) kysymys nro 15 ihmisoikeuksista Etiopiassa

Carlottin ja Deerpalsingin (Mauritius) kysymys nro 16 Madagaskarin poliittisesta tilanteesta (Carlotti esitti lisäkysymyksen).

O. Schmidtin (Van Hecken sijainen) kysymys nro 17 Niilin alueellisesta hallinnosta.

Atim-Ogwalin (Uganda) kysymys nro 18 pienaseista ja kevyistä aseista ja niiden katastrofaalisesta vaikutuksesta Saharan eteläpuoleisen Afrikan ihmisten taloudelliseen, poliittiseen ja yhteiskunnalliseen elämään.

Kysymysten nro 2, 3, 5 ja 8 esittäjät eivät olleet paikalla.

9.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 16. täysistunnossa Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen viittasi komission toteuttamia toimia koskevaan asiakirjaan, joka oli jaettu.

10.   Madagaskarin tilanne

Koska komission jäsen Michel oli puhunut aiheesta vastatessaan kysymyksiin, hän ei esitellyt aihetta.

Puheenvuoron käyttivät: Deerpalsing (Mauritius), William (Seychellit), Diagne (Senegal), Polisi (Ruanda) ja Mafuga (Lesotho).

Komission jäsen käytti vastauspuheenvuoron.

11.   Keskustelu komission kanssa

Puheenvuoron käyttivät: O. Schmidt, De Sousa (Angola), Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Martínez Martínez, Ramotar (Guyana), Polisi (Ruanda), Assarid (Mali), Milupi (Sambia), Naib (Eritrea), Deerpalsing (Mauritius), Cavuilati (Fidži) ja Mabaya (Kongon demokraattinen tasavalta).

Komission jäsen käytti vastauspuheenvuoron.

12.   Kiireelliset asiat 1: Cotonoun kumppanuussopimuksen asema AKT-maiden elintarvike- ja rahoituskriisin hoitamisessa

OECD:n kehityskeskuksen kehitysyhteistyöyksikön talouspäällikkö Andrew Mold piti alustuksensa.

Komission jäsen Michel käytti puheenvuoron.

Puheenvuoron käyttivät: Bobbo (Kamerun), Schröder, Martínez Martínez, Ntuane (Botswana), O. Schmidt, William (Seychellit), F. Schmidt, Mayer, Gebre-Christos (Etiopia) ja Schnellhardt.

Mold vastasi hänelle esitettyyn kysymykseen.

(Istunto päättyi klo 18.45)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 14.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 221/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 221/4

---

TIISTAINA 7. HUHTIKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2009/C 221/02)

(Istunto avattiin klo 9.20)

PUHETTA JOHTI RASMUSSEN

Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja pyysi edustajakokousta pitämään minuutin hiljaisuuden edellisenä päivänä Keski-Italiassa tapahtuneen maanjäristyksen uhrien kunniaksi.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että kyseinen päivä oli vuoden 1994 Ruandan kansanmurhan vuosipäivä, ja kehotti yleiskokousta pitämään minuutin hiljaisuuden keskipäivällä tragedian muistoksi.

Yhteispuheenjohtaja toivotti tervetulleiksi AKT- ja EU-neuvostojen yhteispuheenjohtajat William Haomaen ja Jan Kohoutin.

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet:

Fernández Martín (López-Istúriz Whiten varajäsen), Gill (Jönsin varajäsen), Hutchinson (McAvanin varajäsen), Jäätteenmäki (Hallin varajäsen) Kastler (Gaubertin varajäsen), Klass (Coelhon varajäsen), Leinen (Grabowskan varajäsen), Neris (Pleguezuelos Aguilarin varajäsen), Olajos (Novakin varajäsen), Seeber (Ribeiro e Castron varajäsen) ja Virrankoski (Buskin varajäsen).

2.   EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiota edustavan ja kehitysasioista vastaavan Tšekin ulkoasiain varaministerin Jan Kohoutin lausunto

Kohout antoi lausunnon Euroopan unionin neuvoston puolesta.

3.   AKT-neuvoston puheenjohtajan, Salomonsaarten ulkoasiain- ja ulkomaankauppaministerin William Haomaen lausunto

Haomae antoi lausunnon AKT-neuvoston puolesta.

4.   Neuvoston kyselytunti

AKT-neuvostolle oli esitetty kaksi kysymystä.

Haomae vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

Williamin (Seychellit) kysymys nro 1 avun sidonnaisuuden purkamisesta ja tarkistetun Cotonoun sopimuksen ratifioinnista.

Carlottin ja Lutundulan (Kongon demokraattinen tasavalta) kysymys nro 2 AKT:n neuvoston päätöksestä vähentää sihteeristön matkabudjettia (Carlotti esitti lisäkysymyksen).

Kysymyksen nro 3 esittäjä ei ollut paikalla.

EU:n neuvostolle oli esitetty 16 kysymystä.

Kohout vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

Roithovan kysymys nro 4 vuosituhannen kehitystavoitteista.

Nerisin kysymys nro 6 EU:n ja Afrikan strategian lisärahoituksesta.

Van Lanckerin kysymys nro 8 terveydenhuollon rahoituskuilusta.

Williamin (Seychellit) kysymys nro 15 keskitulomaiden kehitysavusta.

Deerpalsingin (Mauritius) kysymys nro 13 EU:n neuvoston taloudellisia kumppanuussopimuksia koskevien päätösten/päätelmien täytäntöönpanosta/seurannasta.

Carlottin (Hutchinsonin varajäsen) kysymys nro 16 Kongon demokraattisen tasavallan itäisen maakunnan tilanteesta.

Veneton kysymys nro 17 Kongon demokraattisen tasavallan itäisen maakunnan vakavasta tilanteesta.

Fernanadesin kysymys nro 18 Zimbabwesta.

Schnellhardtin kysymys nro 20 Somalian rannikon sotilasoperaatiosta.

Assaridin (Mali) kysymys nro 5 maailmanlaajuisesta elintarvike- ja talouskriisistä.

Fernandesin (Gomesin varajäsen) kysymys nro 10 asevientiä koskevan uuden yhteisen kannan vaikutuksesta AKT-maihin.

Carlottin kysymys nro 12 maahanmuutosta ja AKT:n ja EU:n kumppanuudesta.

Kaczmarekin kysymys nro 14 kehitysavusta EU:n uusissa avunantajamaissa.

Kohout vastasi yhdessä seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

Cashmanin kysymys nro 11 vammaisista ja vuosituhannen kehitystavoitteista.

Atim Ogwalin (Uganda) kysymys nro 21 vammaisten oikeuksia koskevasta YK:n yleissopimuksesta

Seuraavaan kysymykseen ei esitetty lisäkysymyksiä:

Martínez Martínezin (Jouye de Grandmaisonin varajäsen) kysymys nro 7 ilmastonmuutoksesta.

Kysymysten nro 19 ja 9 esittäjät eivät olleet paikalla.

5.   Keskustelu neuvoston kanssa

Puheenvuoron käyttivät: William (Seychellit), Baldeh (Gambia), Diagne (Senegal) ja Milupi (Sambia).

Haomae ja Khout käyttivät vastauspuheenvuoron.

6.   Cotonoun sopimuksen tarkistaminen: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuoron käyttivät: Manservisi (Euroopan komissio), Wieland, Carlotti, Martens, Bobbo (Kamerun), Cashman ja yhteispuheenjohtaja Kinnock.

Manservisi vastasi keskustelussa esiin tulleisiin seikkoihin ja päätti keskustelun.

7.   Kiireelliset asiat 2: Rauhan, turvallisuuden, vakauden ja hallinnon luominen Somaliaan ja niiden edistäminen

Puheenvuoron käyttivät: Dekuek (Sudan), Kaczmarek, Naib (Eritrea), Carlotti, Abdi Said (Djibouti), Gahler, Gebre-Christos (Etiopia), Morillon, Baldeh (Gambia), Deva, De Sousa (Angola), Aubert ja Berend.

Somalian väliaikaishallituksen puhemies Adan M. Nur käytti puheenvuoron työjärjestyksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Manservisi (Euroopan komissio) päätti keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 13.10)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 14.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 221/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 221/6

---

KESKIVIIKKONA 8. HUHTIKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2009/C 221/03)

(Istunto avattiin klo 9.20)

PUHETTA JOHTI RASMUSSEN

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Fernández Martín (López-Istúriz Whiten varajäsen), Gill (Jönsin varajäsen), Hutchinson (McAvanin varajäsen), Jäätteenmäki (Hallin varajäsen), Kastler (Gaubertin varajäsen), Klass (Coelhon varajäsen), Lefrançois (Arifin varajäsen), Leinen (Grabowskan varajäsen), Neris (Pleguezuelos Aguilarin varajäsen), Olajos (Novakin varajäsen), Seeber (Ribeiro e Castron varajäsen) ja Virrankoski (Buskin varajäsen).

2.   Pöytäkirjan hyväksyminen 6. huhtikuuta 2009 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko

ETSK:n AKT-seurantakomitean puheenjohtaja Jahier piti esityksen AKT-maiden alueellisesta yhdentymisestä.

ETSK:n AKT-seurantakomitean jäsen King piti esityksen Cariforumin talouskumppanuussopimuksesta ja sen vaikutuksista Karibian alueen alueelliseen yhdentymiseen.

Puheenvuoron käyttivät: Mugambe (Uganda), Humphrey (Barbados) ja William (Seychellit).

Jahier ja King vastasivat keskustelussa esiin tulleisiin kysymyksiin.

Mugambe (Uganda) kysyi Itä-Afrikan lakiasäätävän elimen mahdollisesta osallistumisesta yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istuntoihin tarkkailijana. Yhteispuheenjohtaja vahvisti, että työjärjestyksen 4 artiklan mukaan alueellisten talousryhmittymien jäsenet olivat vapaita osallistumaan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istuntoihin.

Netty Baldehin (Gambia) ja Joseph Borrell Fontellesin mietintö

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.383/09/lopullinen)

Borrell Fontelles ja Baldeh (Gambia) esittelivät mietintönsä.

Puheenvuoron käyttivät: Tapsoba (Burkina Faso), Hamatoukour (Kamerun), Mugambe (Uganda), Jäätteenmäki, Aubert, Sorongope (Keski-Afrikan tasavalta), Klass, de Sousa (Angola), Haug, William (Seychellit), Korhola, Deerpalsing (Mauritius), Gomes, Bounkoulou (Kongon tasavalta) ja Baum (Euroopan komissio).

Baldeh (Gambia) ja Borrell Fontelles päättivät keskustelun.

Ruth Magaun (Etelä-Afrikka) ja Filip Kaczmarekin mietintö

Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.460/09/lopullinen)

Magau (Etelä-Afrikka) ja Kaczmarek esittelivät mietintönsä.

Puheenvuoron käyttivät: Ogwal (Uganda), Gahler, Leinen, Naib (Eritrea), Morillon, Waziri (Nigeria), Kastler, Hamatoukour (Kamerun), Cashman ja Baum (Euroopan komissio).

Magau (Etelä-Afrikka) ja Kaczmarek päättivät keskustelun.

6.   AKT-maita koskevat maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Yhteispuheenjohtaja esitteli asian.

Puheenvuoron käyttivät: William (Seychellit), Dekuek (Sudan), Deerpalsing (Mauritius), Milupi (Sambia), Hamatoukour (Kamerun), yhteispuheenjohtaja Kinnock, Baum (Euroopan komissio, Jean-Marie (Saint Lucia), Solamalemalo (Samoa), Wieland ja Van Lancker.

Edustajakokous hyväksyi luonnoskehyksen kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa koskevat maa- ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat tämän työn perusteella.

(Istunto keskeytettiin klo 12.20 ja sitä jatkettiin klo 15.15)

PUHETTA JOHTI KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

7.   Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaiaamuna 7. huhtikuuta 2009 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

Kauppapolitiikasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Ashtonin esitys: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Yhteispuheenjohtaja toivotti komission jäsenen tervetulleeksi tämän ensimmäiseen yhteiseen parlamentaariseen edustajakokoukseensa.

Komission jäsen piti esityksensä.

Puheenvuoron käyttivät: Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Sturdy, Assarid (Mali), William (Seychellit), Deerpalsing (Mauritius), Diagne (Senegal), Deva, Mporogomyi (Tansania), Humphrey (Barbados), Sithole (Etelä-Afrikka), Jean-Marie (Saint. Lucia), Fernandes, Gosset (Norsunluurannikko) ja Gill.

Komission jäsen käytti vastauspuheenvuoron.

Kauppapolitiikasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Ashtonin esitys: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Komission jäsen piti esityksensä.

Puheenvuoron käyttivät: Dalrymple-Philibert (Jamaika), Gill, William (Seychellit), Mafura (Lesotho), Deerpalsing (Mauritius), Sturdy, Assarid (Mali), Mushelenga (Namibia), Tambuwal (Nigeria), Baldeh (Gambia), Hutchinson, Martínez Martínez ja Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit).

Komission jäsen käytti vastauspuheenvuoron.

Päätös: Yhteispuheenjohtajat kirjoittavat komission jäsenelle ja kiittävät häntä lupauksesta, että väliaikaisten EU:n kumppanuussopimusten kohdat, jotka asianomaiset AKT-maat haluaisivat tarkistaa, lisättäisiin niihin ja käsiteltäisiin talouskumppanuusneuvotteluissa, ja pyytävät komission puheenjohtajalta kirjallista vakuutusta tätä varten.

Assarid Ag Imbarcaouanen (Mali) ja Jürgen Schröderin mietintö

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Assarid (Mali) ja Schröder esittelivät mietintönsä.

Puheenvuoron käyttivät: Hutchinson, Bundu (Sierra Leone), Schröder, O. Schmidt, Schlyter, Schnellhardt, Neris, Hamatoukour (Kamerun), Berend, Waziri (Nigeria), Van Lancker ja Brew (Euroopan komissio).

Assarid päätti keskustelun.

11.   Parlamentin valiokunnat talouskumppanuussopimusten institutionaalisissa määräyksissä: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuoron käyttivät: Brew (Euroopan komissio), Martínez Martínez, Rodgers (Surinam), Hopffer (Kap Verde), William (Seychellit), Humphrey (Barbados), Sorie (Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö, ECOWAS), Jean-Marie (Saint Lucia) ja Hutchinson.

(Istunto keskeytettiin klo 18.16)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 14.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 221/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 221/8

---

TORSTAINA 9. HUHTIKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2009/C 221/04)

(Istunto avattiin klo 9.15)

PUHETTA JOHTI KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet:

Fernández Martín (López-Istúriz Whiten varajäsen), Gill (Jönsin varajäsen), Hutchinson (McAvanin varajäsen), Kastler (Gaubertin varajäsen), Klass (Coelhon varajäsen), Lefrançois (Arifin varajäsen), Leinen (Grabowskan varajäsen), Neris (Pleguezuelos Aguilarin varajäsen), Olajos (Novakin varajäsen), Seeber (Ribeiro e Castron varajäsen), Virrankoski (Buskin varajäsen) ja Zaleski (Liepinan varajäsen).

2.   Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkoaamuna ja -iltapäivällä 8. huhtikuuta 2009 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Työryhmien tiivistelmäraportit

Seuraavat työryhmien tiivistelmäraportit esiteltiin:

| — | Emanuel Jardim Fernandesin raportti kestävästä energiasta – vierailu voimalaitokseen Ustekissa; |
| --- | --- |

—

Emanuel Jardim Fernandesin raportti kestävästä energiasta – vierailu voimalaitokseen Ustekissa;

| — | Richard Seeberin raportti kriisinhallinnasta – vierailu Prahan tulvasuoja-alueelle; |
| --- | --- |

—

Richard Seeberin raportti kriisinhallinnasta – vierailu Prahan tulvasuoja-alueelle;

| — | Inusah Fuseinin (Ghana) raportti ekologisista haitoista – vierailu pilaantuneelle alueelle. |
| --- | --- |

—

Inusah Fuseinin (Ghana) raportti ekologisista haitoista – vierailu pilaantuneelle alueelle.

4.   Kunniapuheenjohtajan nimittäminen

Työjärjestyspuheenvuorona Louis Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit) osoitti kunnioitustaan yhteispuheenjohtaja Kinnockille hänen työstään ja arvokkaasta tuestaan AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle. Hän ehdotti yhteispuheenjohtaja Kinnockille yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kunniapuheenjohtajuuden myöntämistä tunnustuksena arvokkaasta työstä edustajakokouksen hyväksi (AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 29 artiklan mukaisesti).

Edustajakokous hyväksyi suosionosoituksilla yhteispuheenjohtaja Kinnockin nimittämisen yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kunniapuheenjohtajaksi.

Puheenvuoron käyttivät: yhteispuheenjohtaja Rasmussen, William (Seychellit), yhteispuheenjohtaja Kinnock.

5.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Puheenvuorot: Deva selvitti äänestysmenettelyä.

| — | AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevat haasteet
  Ruth Magaun (Etelä-Afrikka) ja Filip Kaczmarekin mietintö
  Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.460/09/lopullinen)
  Hyväksyttiin tarkistukset 1 ja 2.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevat haasteet

Ruth Magaun (Etelä-Afrikka) ja Filip Kaczmarekin mietintö

Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.460/09/lopullinen)

Hyväksyttiin tarkistukset 1 ja 2.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Talouskumppanuussopimukset (EPA) ja niiden vaikutus AKT-maihin
  Assarid Ag Imbarcaouanen (Mali) ja Jürgen Schröderin mietintö
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.463/09/lopullinen)
  Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä johdanto-osan Q kappaleesta, ja se hyväksyttiin.
  Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä 6 kohdasta, ja se hyväksyttiin.
  Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja edustajaryhmittäin 9 kohdasta, ja se hylättiin.
  Schröder ja Hutchinson esittivät 18 kohtaan suullisen tarkistuksen, joka hyväksyttiin.
  Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä 19 b ja 22 kohdasta, ja molemmat hyväksyttiin.
  Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja edustajaryhmittäin 23 ja 24 kohdasta, ja molemmat hylättiin.
  Tarkistus 7 peruttiin.
  Hyväksyttiin tarkistukset 1–6 ja 8–12.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Talouskumppanuussopimukset (EPA) ja niiden vaikutus AKT-maihin

Assarid Ag Imbarcaouanen (Mali) ja Jürgen Schröderin mietintö

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.463/09/lopullinen)

Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä johdanto-osan Q kappaleesta, ja se hyväksyttiin.

Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä 6 kohdasta, ja se hyväksyttiin.

Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja edustajaryhmittäin 9 kohdasta, ja se hylättiin.

Schröder ja Hutchinson esittivät 18 kohtaan suullisen tarkistuksen, joka hyväksyttiin.

Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä 19 b ja 22 kohdasta, ja molemmat hyväksyttiin.

Kuusi jäsentä pyysi erillistä äänestystä ja edustajaryhmittäin 23 ja 24 kohdasta, ja molemmat hylättiin.

Tarkistus 7 peruttiin.

Hyväksyttiin tarkistukset 1–6 ja 8–12.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Ilmastonmuutoksen yhteiskunta- ja ympäristövaikutukset
  Esittelijät: Netty Baldeh (Gambia) ja Josep Borrell Fontelles
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.383/09/lopullinen)
  Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti ilman tarkistuksia. |
| --- | --- |

—

Ilmastonmuutoksen yhteiskunta- ja ympäristövaikutukset

Esittelijät: Netty Baldeh (Gambia) ja Josep Borrell Fontelles

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.383/09/lopullinen)

Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti ilman tarkistuksia.

6.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys Cotonoun kumppanuussopimuksen asemasta AKT-maiden elintarvike- ja rahoituskriisin hoitamisessa (AKT-EU/100.568/09/komp.)
  Viisi jäsentä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 1, 2, 9 ja 10 kohdasta, ja ne hylättiin.
  Tarkistus 8 hylättiin.
  Tarkistukset 3–7 hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää.
  Äänestysselitykset (työjärjestyksen 16 artikla): Hutchinson (suullisesti). |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys Cotonoun kumppanuussopimuksen asemasta AKT-maiden elintarvike- ja rahoituskriisin hoitamisessa (AKT-EU/100.568/09/komp.)

Viisi jäsentä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 1, 2, 9 ja 10 kohdasta, ja ne hylättiin.

Tarkistus 8 hylättiin.

Tarkistukset 3–7 hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää.

Äänestysselitykset (työjärjestyksen 16 artikla): Hutchinson (suullisesti).

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys rauhan, turvallisuuden, vakauden ja hallinnon luomisesta Somaliaan ja niiden edistämisestä (AKT-EU/100.569/09/komp.)
  Hyväksyttiin tarkistus 1, tarkistus 2 (Kamarin (Kenia) suullisen tarkistuksen kera), tarkistus 3 (Gahlerin suullisen tarkistuksen kera), tarkistus 4 (Kamarin (Kenia) suullisen tarkistuksen kera) ja tarkistukset 5–7.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.
  Puheenvuoron käyttivät: Gahler ja Assarid (Mali). |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys rauhan, turvallisuuden, vakauden ja hallinnon luomisesta Somaliaan ja niiden edistämisestä (AKT-EU/100.569/09/komp.)

Hyväksyttiin tarkistus 1, tarkistus 2 (Kamarin (Kenia) suullisen tarkistuksen kera), tarkistus 3 (Gahlerin suullisen tarkistuksen kera), tarkistus 4 (Kamarin (Kenia) suullisen tarkistuksen kera) ja tarkistukset 5–7.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

Puheenvuoron käyttivät: Gahler ja Assarid (Mali).

PUHETTA JOHTI RASMUSSEN

Yhteispuheenjohtaja

7.   AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 18. täysistunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 18. täysistunto pidetään 30. marraskuuta–3. joulukuuta 2009 Luandassa (Angolassa).

De Sousa (Angola) toivotti jäsenet tervetulleiksi Luandaan.

8.   Muut asiat

Mushlenga (Namibia) kiinnitti jäsenten huomiota maaliskuun 2009 alussa Namibiassa alkaneihin tulviin ja kehotti pikaiseen reagointiin 350 000 uhrin välittömien ja keskipitkän ajan tarpeiden täyttämiseksi.

Yhteispuheenjohtajat kiittivät Tšekin viranomaisia vieraanvaraisuudesta ja kaikesta vaivannäöstä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 17. istunnon järjestämiseksi Prahassa sekä kokoukseen liittyvistä sosiaalisista tilaisuuksista.

Ennen istunnon päättymistä pidettiin diaesitys Kinnockin unohtumattomista kuvista edustajakokouksen puheenjohtajana. Yhteispuheenjohtaja Rasmussen ojensi Kinnockille kukkakimpun.

(Istunto päättyi klo 10.45)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-maiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKINSAARET), yhteispuheenjohtaja | KINNOCK, yhteispuheenjohtaja |
| ANGOLA (varapj.) | GAHLER (varapj.) |
| BURKINA FASO (varapj.) | VENTRE (varapj.) |
| KONGON TASAVALTA (varapj.) | JOUYE DE GRANDMAISON (varapj.) |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapj.) | CALOTTI (varapj.) |
| ETIOPIA (varapj.) | MITCHELL (varapj.) |
| GAMBIA (varapj.) | AUBERT (varapj.) |
| GUYANA (varapj.) | LULLING (varapj.) |
| PAPUA-UUSI-GUINEA (varapj.) | BIELAN (varapj.) |
| RUANDA (varapj.) | POLFER (varapj.) |
| SALOMONSAARET (varapj.) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.) |
| SURINAM (varapj.) | BOWIS (varapj.) |
| ZIMBABWE (varapj.) | GOUDIN (varapj.) |
| ANTIGUA JA BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMA | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BERGER |
| BURUNDI | BORRELL FONTELLES |
| KAMERUN | BULLMAN |
| KAP VERDE | BUSK |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CALLANAN |
| TŠAD | CASHMAN |
| KOMORIT | CIANI |
| NORSUNLUURANNIKKO | COELHO |
| DJIBOUTI | CORNILLET |
| DOMINICA | DEVA |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | DILLEN |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | FERNANDES |
| ERITREA | FERREIRA |
| FIDŽI | FRAILE CANTÓN |
| GABON | GAUBERT |
| GHANA | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| GUINEA-BISSAU | GURMAI |
| JAMAIKA | HALL |
| HAITI | HAUG |
| KENIA | HOLM |
| KIRIBATI | IRUJO AMEZAGA |
| LESOTHO | JÖNS |
| LIBERIA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KORHOLA |
| MALAWI | KOZLIK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | LEHIDEUX |
| MAURITANIA | LIEPINA |
| MAURITIUS | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | LOUIS |
| MOSAMBIK | McAVAN |
| NAMIBIA | MARTENS |
| NAURUN TASAVALTA | MAURO |
| NIGER | MAYER |
| NIGERIA | MORILLON |
| NIUE | NOVAK |
| PALAU | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS JA NEVIS | RIBEIRO E CASTRO |
| SAINT LUCIA | ROITHOVÁ |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | ROSATI |
| SAMOA | SANZ PALACIO |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SENEGAL | SCHMIDT F. |
| SEYCHELLIT | SCHMIDT O. |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCHRÖDER |
| ETELÄ-AFRIKKA | SPERONI |
| SUDAN | STURDY |
| SWAZIMAA | VAN HECKE |
| TANSANIA | VAN LANCKER |
| ITÄ-TIMOR | VENETO |
| TOGO | de VILLIERS |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDAD JA TOBAGO | WIJKMAN |
| TUVALU | ZÁBORSKÁ |
| UGANDA | ZANI |
| VANUATU | ZĪLE |
| SAMBIA | ZIMMER |

AKT-maiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

RASMUSSEN (COOKINSAARET), yhteispuheenjohtaja

KINNOCK, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA (varapj.)

GAHLER (varapj.)

BURKINA FASO (varapj.)

VENTRE (varapj.)

KONGON TASAVALTA (varapj.)

JOUYE DE GRANDMAISON (varapj.)

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapj.)

CALOTTI (varapj.)

ETIOPIA (varapj.)

MITCHELL (varapj.)

GAMBIA (varapj.)

AUBERT (varapj.)

GUYANA (varapj.)

LULLING (varapj.)

PAPUA-UUSI-GUINEA (varapj.)

BIELAN (varapj.)

RUANDA (varapj.)

POLFER (varapj.)

SALOMONSAARET (varapj.)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.)

SURINAM (varapj.)

BOWIS (varapj.)

ZIMBABWE (varapj.)

GOUDIN (varapj.)

ANTIGUA JA BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMA

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BERGER

BURUNDI

BORRELL FONTELLES

KAMERUN

BULLMAN

KAP VERDE

BUSK

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CALLANAN

TŠAD

CASHMAN

KOMORIT

CIANI

NORSUNLUURANNIKKO

COELHO

DJIBOUTI

CORNILLET

DOMINICA

DEVA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

DILLEN

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

FERNANDES

ERITREA

FERREIRA

FIDŽI

FRAILE CANTÓN

GABON

GAUBERT

GHANA

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

GUINEA-BISSAU

GURMAI

JAMAIKA

HALL

HAITI

HAUG

KENIA

HOLM

KIRIBATI

IRUJO AMEZAGA

LESOTHO

JÖNS

LIBERIA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KORHOLA

MALAWI

KOZLIK

MALI

LANGENDRIES

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

LEHIDEUX

MAURITANIA

LIEPINA

MAURITIUS

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

LOUIS

MOSAMBIK

McAVAN

NAMIBIA

MARTENS

NAURUN TASAVALTA

MAURO

NIGER

MAYER

NIGERIA

MORILLON

NIUE

NOVAK

PALAU

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS JA NEVIS

RIBEIRO E CASTRO

SAINT LUCIA

ROITHOVÁ

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

ROSATI

SAMOA

SANZ PALACIO

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SCHLYTER

SENEGAL

SCHMIDT F.

SEYCHELLIT

SCHMIDT O.

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCHRÖDER

ETELÄ-AFRIKKA

SPERONI

SUDAN

STURDY

SWAZIMAA

VAN HECKE

TANSANIA

VAN LANCKER

ITÄ-TIMOR

VENETO

TOGO

de VILLIERS

TONGA

WIELAND

TRINIDAD JA TOBAGO

WIJKMAN

TUVALU

ZÁBORSKÁ

UGANDA

ZANI

VANUATU

ZĪLE

SAMBIA

ZIMMER

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| IBOVI (KONGON TAS.), yhteispuheenjohtaja | CALLANAN, yhteispuheenjohtaja |
| BEAUPLAN (HAITI), varapj. | JÖNS, varapj. |
| PAPUA-UUSI-GUINEA, varapj. | POLFER, varapj. |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| GRANT (BELIZE) | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | DILLEN |
| RASMUSSEN (COOKINSAARET) | GAHLER |
| NORSUNLUURANNIKKO | GAUBERT |
| NAIB (ERITREA) | GOMES |
| GEBRE-CHRISTOS (ETIOPIA) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIDŽI) | GRÖNER |
| ROGOMBE (GABON) | GURMAI |
| FUSEINI (GHANA) | KACZMAREK |
| ROBERTS (GRENADA) | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GUINEA | LOUIS |
| RAMOTAR (GUYANA) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KAMAR (KENIA) | MAURO |
| KOLLIE (LIBERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | SCHMIDT F. |
| SITHOLE (ETELÄ-AFRIKKA) | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANSANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| ITALELI (TUVALU) | ZANI |
| MUMVURI (ZIMBABWE) | ZIMMER |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

IBOVI (KONGON TAS.), yhteispuheenjohtaja

CALLANAN, yhteispuheenjohtaja

BEAUPLAN (HAITI), varapj.

JÖNS, varapj.

PAPUA-UUSI-GUINEA, varapj.

POLFER, varapj.

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

GRANT (BELIZE)

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

DILLEN

RASMUSSEN (COOKINSAARET)

GAHLER

NORSUNLUURANNIKKO

GAUBERT

NAIB (ERITREA)

GOMES

GEBRE-CHRISTOS (ETIOPIA)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIDŽI)

GRÖNER

ROGOMBE (GABON)

GURMAI

FUSEINI (GHANA)

KACZMAREK

ROBERTS (GRENADA)

LÓPEZ ISTÚRIZ

GUINEA

LOUIS

RAMOTAR (GUYANA)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KAMAR (KENIA)

MAURO

KOLLIE (LIBERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SCHMIDT F.

SITHOLE (ETELÄ-AFRIKKA)

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANSANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

ITALELI (TUVALU)

ZANI

MUMVURI (ZIMBABWE)

ZIMMER

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| NTUANE (Botswana), yhteispuheenjohtaja | SCHLYTER, yhteispuheenjohtaja |
| MABAYA GIZI AMINE (KONGON DEM. TAS.) varapj. | NOVAK, varapj. |
| ABDULLAHI (NIGERIA), varapj. | RIBEIRO E CASTRO, varapj. |
| HUMPHREY (BARBADOS) | AGNOLETTO |
| NDIZEYE (BURUNDI) | BEREND |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | BULLMANN |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAIKA) | BUSK |
| MAFURA (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURITANIA) | FERREIRA |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | KINNOCK |
| PALAU | KOZLIK |
| POLISI (RUANDA) | LANGENDRIES |
| THOMAS (SAINT KITTS AND NEVIS) | LEHIDEUX |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | LULLING |
| SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA) | MAYER |
| SAO TOME AND PRINCIPE | McAVAN |
| DIAGNE (SENEGAL) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| WILLIAM (SEYCHELLIT) | ROSATI |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| MILUPI (ZAMBIA) | ZĪLE |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

NTUANE (Botswana), yhteispuheenjohtaja

SCHLYTER, yhteispuheenjohtaja

MABAYA GIZI AMINE (KONGON DEM. TAS.) varapj.

NOVAK, varapj.

ABDULLAHI (NIGERIA), varapj.

RIBEIRO E CASTRO, varapj.

HUMPHREY (BARBADOS)

AGNOLETTO

NDIZEYE (BURUNDI)

BEREND

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

BULLMANN

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAIKA)

BUSK

MAFURA (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURITANIA)

FERREIRA

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIBIA)

KINNOCK

PALAU

KOZLIK

POLISI (RUANDA)

LANGENDRIES

THOMAS (SAINT KITTS AND NEVIS)

LEHIDEUX

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

LULLING

SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA)

MAYER

SAO TOME AND PRINCIPE

McAVAN

DIAGNE (SENEGAL)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

WILLIAM (SEYCHELLIT)

ROSATI

BUNDU (SIERRA LEONE)

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD JA TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

MILUPI (ZAMBIA)

ZĪLE

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| TOSUL (VANUATU), yhteispuheenjohtaja | BERGER, yhteispuheenjohtaja |
| SITHOLE (MOSAMBIK), varapj. | NOVAK, varapj. |
| DEERPALSING (MAURITIUS), varapj. | ARIF, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMA | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| DANATA (KAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| KAP VERDE | BOWIS |
| DARBO (TŠAD) | CASHMAN |
| KOMORIT | CIANI |
| SAID (DJIBOUTI) | FRAILE CANTÓN |
| DOMINICA | JARDIM FERNANDES |
| JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA) | GOUDIN |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEA-BISSAU | HAUG |
| TABAI (KIRIBATI) | HOLM |
| MADAGASKAR | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MATOLA (MALAWI) | KORHOLA |
| MARSHALLINSAARET | MARTENS |
| NAURU | MITCHELL |
| OUMAROU (NIGER) | ROITHOVA |
| SALOMONSAARET | SCHMIDT O. |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| RODGERS (SURINAM) | VENETO |
| HLOPE (SWAZIMAA) | WIJKMAN |
| TIMOR LESTE | ZÁBORSKÁ |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

TOSUL (VANUATU), yhteispuheenjohtaja

BERGER, yhteispuheenjohtaja

SITHOLE (MOSAMBIK), varapj.

NOVAK, varapj.

DEERPALSING (MAURITIUS), varapj.

ARIF, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

ALLISTER

BAHAMA

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

DANATA (KAMERUN)

BORRELL FONTELLES

KAP VERDE

BOWIS

DARBO (TŠAD)

CASHMAN

KOMORIT

CIANI

SAID (DJIBOUTI)

FRAILE CANTÓN

DOMINICA

JARDIM FERNANDES

JIMENEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

GOUDIN

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEA-BISSAU

HAUG

TABAI (KIRIBATI)

HOLM

MADAGASKAR

JOUYE DE GRANDMAISON

MATOLA (MALAWI)

KORHOLA

MARSHALLINSAARET

MARTENS

NAURU

MITCHELL

OUMAROU (NIGER)

ROITHOVA

SALOMONSAARET

SCHMIDT O.

SOMALIA

SCHNELLHARDT

RODGERS (SURINAM)

VENETO

HLOPE (SWAZIMAA)

WIJKMAN

TIMOR LESTE

ZÁBORSKÁ

---

LIITE II

PRAHASSA 6.–9. MAALISKUUTA PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLISTA

| RASMUSSEN (Cookinsaaret), yhteispuheenjohtaja | KINNOCK, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (varapj.) | AUBERT (varapj.) |
| HUMPHREY (Barbados) (1) | AYLWARD |
| GRANT (Belize) (1) | BEREND |
| DAYORI (Benin) | BORRELL FONTELLES |
| NTUANE (Botswana) (varapj.) | BULLMAN (3)
   (4)
   (5) |
| KABORE (Burkina Faso) (varapj.) | CALLANAN |
| NDIZEYE (Burundi) | CALOTTI (varapj.) |
| BOBBO (Kamerun) | CASHMAN |
| SORONGOPE (Keski-Afrikan tasavalta) | CORNILLET (2)
   (3) |
| HOPFFER (Kap Verde) | DEVA |
| DARBO (Tšad) | DILLEN (2) |
| BOUNKOULOU (Kongon tas.) (varapj.) | FERNANDES |
| MABAYA GIZI AMINE (Kongon dem. tas.) (varapj.) | Fernández Martín (López-Istúriz Whiten varajäsen) |
| GOSSET (Norsunluunrannikko) (1) | FRAILE CANTÓΝ |
| SOUBANEH ATTEYEH (Djibouti) | GAHLER (varapj.) |
| JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta) | GILL (Jönsin varajäsen) |
| DOUGAN MALABO (Päiväntasaajan Guinea) | GOMES (3)
   (4)
   (5) |
| NAIB (Eritrea) | GRÖNER (2)
   (3)
   (4) |
| GEBRE-CHRISTOS (Etiopia) (varapj.) (1) | GURMAI |
| CAVUILATI (Fidži) (1) | HAUG |
| ROGOMBE (Gabon) | HUTCHINSON (McAvanin varajäsen) |
| BALDEH (Gambia) (varapj.) | JÄÄTTEENMÄKI (Hallin varajäsen) (3)
   (4) |
| FUSEINI (Ghana) | KACZMAREK |
| ROBERTS (Grenada) | KASTLER (Gaubertin varajäsen) |
| RAMOTAR (Guyana) (varapj.) | KLAβ (Coelhon varajäsen) |
| BEAUPLAN (Haiti) | KORHOLA (4)
   (5) |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (Jamaika) | KOZLIK (2) |
| KAMAR(Kenia) | LEFRANÇOIS (Arifin varajäsen) (4)
   (5) |
| TABAI (Kiribati) | LEINEN (Grabowskan varajäsen) |
| MAFURA (Lesotho) | LULLING (varapj.) |
| KOLLIE (Liberia) | MARTENS |
| MATOLA (Malawi) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.) |
| ASSARID IMBARCAOUANE(Mali) | MAYER |
| GUELAYE (Mauritania) | MORILLON |
| DEERPALSING (Mauritius) | NERIS (Pleguezuelos Aguilarin varajäsen) |
| SITHOLE (Mosambik) | OLAJOS (Novakin varajäsen) |
| MUSHELENGA (Namibia) | POLFER (varapj.) (2) |
| MALAM ALMA (Niger) | ROITHOVA |
| TAMBUWAL (Nigeria) | SANZ PALACIO (3)
   (4)
   (5) |
| POLISI (Ruanda) (varapj.) | SCHLYTER |
| THOMAS (Saint Kitts ja Nevis) (1) | SCHMIDT F. |
| JEAN-MARIE (Saint Lucia) | SCHMIDT O. |
| STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit) | SCHNELLARDT |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | SCHRÖDER |
| DIAGNE (Senegal) | SEEBER (Ribeiro e Castron varajäsen) |
| WILLIAM (Seychellit) | SPERONI (4)
   (5) |
| BUNDU (Sierra Leone) | STURDY |
| (Salomonsaaret) (varapj.) | VAN LANCKER |
| NUR (Somalia) | VENETO |
| SITHOLE (Etelä-Afrikka) | VIRRANKOSKI (Buskin varajäsen) |
| DEKUEK (Sudan) | WIELAND |
| RODGERS (Surinam) (varapj.) | ZÁBORSKÁ (2)
   (4)
   (5) |
| HLOPE (Swasimaa) | ZALESKI (Liepinan varajäsen) (2)
   (5) |
| MPOROGOMYI (Tansania) | |
| VIEGAS (Timor Leste) | |
| KLASSOU (Togo) | |
| LAVULAVU (Tonga) | |
| ITALELI (Tuvalu) | |
| MUGAMBE (Uganda) | |
| TOSUL (Vanuatu) | |
| MILUPI (Sambia) | |
| MUMVURI (Zimbabwe) | |

RASMUSSEN (Cookinsaaret), yhteispuheenjohtaja

KINNOCK, yhteispuheenjohtaja

DE SOUSA (Angola) (varapj.)

AUBERT (varapj.)

HUMPHREY (Barbados) (1)

AYLWARD

GRANT (Belize) (1)

BEREND

DAYORI (Benin)

BORRELL FONTELLES

NTUANE (Botswana) (varapj.)

BULLMAN (3)
   (4)
   (5)

KABORE (Burkina Faso) (varapj.)

CALLANAN

NDIZEYE (Burundi)

CALOTTI (varapj.)

BOBBO (Kamerun)

CASHMAN

SORONGOPE (Keski-Afrikan tasavalta)

CORNILLET (2)
   (3)

HOPFFER (Kap Verde)

DEVA

DARBO (Tšad)

DILLEN (2)

BOUNKOULOU (Kongon tas.) (varapj.)

FERNANDES

MABAYA GIZI AMINE (Kongon dem. tas.) (varapj.)

Fernández Martín (López-Istúriz Whiten varajäsen)

GOSSET (Norsunluunrannikko) (1)

FRAILE CANTÓΝ

SOUBANEH ATTEYEH (Djibouti)

GAHLER (varapj.)

JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta)

GILL (Jönsin varajäsen)

DOUGAN MALABO (Päiväntasaajan Guinea)

GOMES (3)
   (4)
   (5)

NAIB (Eritrea)

GRÖNER (2)
   (3)
   (4)

GEBRE-CHRISTOS (Etiopia) (varapj.) (1)

GURMAI

CAVUILATI (Fidži) (1)

HAUG

ROGOMBE (Gabon)

HUTCHINSON (McAvanin varajäsen)

BALDEH (Gambia) (varapj.)

JÄÄTTEENMÄKI (Hallin varajäsen) (3)
   (4)

FUSEINI (Ghana)

KACZMAREK

ROBERTS (Grenada)

KASTLER (Gaubertin varajäsen)

RAMOTAR (Guyana) (varapj.)

KLAβ (Coelhon varajäsen)

BEAUPLAN (Haiti)

KORHOLA (4)
   (5)

DALRYMPLE-PHILIBERT (Jamaika)

KOZLIK (2)

KAMAR(Kenia)

LEFRANÇOIS (Arifin varajäsen) (4)
   (5)

TABAI (Kiribati)

LEINEN (Grabowskan varajäsen)

MAFURA (Lesotho)

LULLING (varapj.)

KOLLIE (Liberia)

MARTENS

MATOLA (Malawi)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.)

ASSARID IMBARCAOUANE(Mali)

MAYER

GUELAYE (Mauritania)

MORILLON

DEERPALSING (Mauritius)

NERIS (Pleguezuelos Aguilarin varajäsen)

SITHOLE (Mosambik)

OLAJOS (Novakin varajäsen)

MUSHELENGA (Namibia)

POLFER (varapj.) (2)

MALAM ALMA (Niger)

ROITHOVA

TAMBUWAL (Nigeria)

SANZ PALACIO (3)
   (4)
   (5)

POLISI (Ruanda) (varapj.)

SCHLYTER

THOMAS (Saint Kitts ja Nevis) (1)

SCHMIDT F.

JEAN-MARIE (Saint Lucia)

SCHMIDT O.

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit)

SCHNELLARDT

SOLAMALEMALO (Samoa)

SCHRÖDER

DIAGNE (Senegal)

SEEBER (Ribeiro e Castron varajäsen)

WILLIAM (Seychellit)

SPERONI (4)
   (5)

BUNDU (Sierra Leone)

STURDY

(Salomonsaaret) (varapj.)

VAN LANCKER

NUR (Somalia)

VENETO

SITHOLE (Etelä-Afrikka)

VIRRANKOSKI (Buskin varajäsen)

DEKUEK (Sudan)

WIELAND

RODGERS (Surinam) (varapj.)

ZÁBORSKÁ (2)
   (4)
   (5)

HLOPE (Swasimaa)

ZALESKI (Liepinan varajäsen) (2)
   (5)

MPOROGOMYI (Tansania)

VIEGAS (Timor Leste)

KLASSOU (Togo)

LAVULAVU (Tonga)

ITALELI (Tuvalu)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

MILUPI (Sambia)

MUMVURI (Zimbabwe)

Kokouksessa olivat läsnä myös:

| ANGOLA
  BRAGANCA
  DE SOUSA MENDES DOS SANTOS
  SILVESTRE GABRIEL SAMY
  VIRGILIO MARQUES FARIA | BENIN
  ALIA
  SEIDOU ADAMBI
  TODJINOU | BOTSWANA
  MASEGO TLHOIWE |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO
  TABSOBA
  OUEDRAOGO
  OUOBA | BURUNDI
  KAVAKURE
  MANIRAKIZA | KAMERUN
  AWUDU MBAYA
  OWONA KONO
  OWONA |
| KONGON TASAVALTA
  IBOVI
  IKOUNGA
  OPIMBAT
  PANDET | KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA
  NKONGO BUDINA NZAU
  MUTAMBA DIBUE
  DENIS-KAMBAY
  KUTEKALA KAAWA
  MOLEKO MALIWA
  BIE BONGENGE | DJIBOUTI
  ABDI SAID |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA
  DOUGAN
  MODU AKUSE BINDANG
  NFA NDONG | GABON
  OBIANG NDONG
  MILEBOU AUBUSSON, ep.
  MAKONGO
  BERRE | GHANA
  KUMI |
| HAITI
  LUMERANT
  BENOIT
  FRANÇOIS | KENIA
  KOMBO | LESOTHO
  TIHELI |
| LIBERIA
  DUNAH
  BARCLAY
  TELEWODA | MALI
  BA
  DIANESSY
  CISSE | MOSAMBIK
  MIGUEL
  ERNESTO |
| NAMIBIA
  DE WAAL
  BASSON | NIGER
  ABDOU YERIMA BAVO | NIGERIA
  ABDULLAHI
  BARAYA
  USMAN
  AKWASHIKI
  AINIGABASANA |
| RUANDA
  AYINKAMIYE | SENEGAL
  CIRÉ SALL
  EL WALY DIOP
  SOW
  GUEYE | SEYCHELLIT
  FAURE |
| ETELÄ-AFRIKKA
  MAGAU
  SOOKLAL
  SEALS
  PULSE
  MGULI | SUDAN
  ALLOBA
  LUAL YAK
  BADRI
  ABBAS
  MUSTAFA
  ABDELWAHAB | SURINAM
  SITAL
  ADJODHIA |
| TANSANIA
  KAYOLA | TOGO
  LAWSON
  GBONE | UGANDA
  OGWAL
  DOMBO
  KATENKA-APULI |
| SAMBIA
  MBEWE
  MUBANGA | ZIMBABWE
  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | |

ANGOLA

BRAGANCA

DE SOUSA MENDES DOS SANTOS

SILVESTRE GABRIEL SAMY

VIRGILIO MARQUES FARIA

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

TODJINOU

BOTSWANA

MASEGO TLHOIWE

BURKINA FASO

TABSOBA

OUEDRAOGO

OUOBA

BURUNDI

KAVAKURE

MANIRAKIZA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

OWONA

KONGON TASAVALTA

IBOVI

IKOUNGA

OPIMBAT

PANDET

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

NKONGO BUDINA NZAU

MUTAMBA DIBUE

DENIS-KAMBAY

KUTEKALA KAAWA

MOLEKO MALIWA

BIE BONGENGE

DJIBOUTI

ABDI SAID

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

DOUGAN

MODU AKUSE BINDANG

NFA NDONG

GABON

OBIANG NDONG

MILEBOU AUBUSSON, ep.

MAKONGO

BERRE

GHANA

KUMI

HAITI

LUMERANT

BENOIT

FRANÇOIS

KENIA

KOMBO

LESOTHO

TIHELI

LIBERIA

DUNAH

BARCLAY

TELEWODA

MALI

BA

DIANESSY

CISSE

MOSAMBIK

MIGUEL

ERNESTO

NAMIBIA

DE WAAL

BASSON

NIGER

ABDOU YERIMA BAVO

NIGERIA

ABDULLAHI

BARAYA

USMAN

AKWASHIKI

AINIGABASANA

RUANDA

AYINKAMIYE

SENEGAL

CIRÉ SALL

EL WALY DIOP

SOW

GUEYE

SEYCHELLIT

FAURE

ETELÄ-AFRIKKA

MAGAU

SOOKLAL

SEALS

PULSE

MGULI

SUDAN

ALLOBA

LUAL YAK

BADRI

ABBAS

MUSTAFA

ABDELWAHAB

SURINAM

SITAL

ADJODHIA

TANSANIA

KAYOLA

TOGO

LAWSON

GBONE

UGANDA

OGWAL

DOMBO

KATENKA-APULI

SAMBIA

MBEWE

MUBANGA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

AKT-NEUVOSTO

| HAOMAE | Salomonsaarten ulkoasiain- ja ulkomaankauppaministeri, AKT-neuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- |

HAOMAE

Salomonsaarten ulkoasiain- ja ulkomaankauppaministeri, AKT-neuvoston puheenjohtaja

EU-NEUVOSTO

| KOHOUT | Tšekin tasavallan ulkoasiain varaministeri, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja |
| --- | --- |

KOHOUT

Tšekin tasavallan ulkoasiain varaministeri, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja

EUROOPAN KOMISSIO

| MICHEL | kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaava komission jäsen |
| --- | --- |
| ASHTON | kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen |

MICHEL

kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaava komission jäsen

ASHTON

kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen

AU

ANNADIF

ETSK

JAHIER

DANTIN

KING

CTA

BOTO

BURGUET

NEUN

ECOWAS

GARBA

SORIE

BA

AKT-SIHTEERISTÖ

KAPUTIN, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

NICKEL, yhteispääsihteeri

---

(1)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(2)  Läsnä 6. huhtikuuta 2009.

(3)  Läsnä 7. huhtikuuta 2009

(4)  Läsnä 8. huhtikuuta 2009.

(5)  Läsnä 9. huhtikuuta 2009.

---

LIITE III

MAANANTAINA 6. HUHTIKUUTA 2009 PIDETYN ISTUNNON LIITE

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

BARBADOS

Hänen Ylhäisyytensä Errol HUMPHREY,

suurlähettiläs, Barbadoksen suurlähetystö, Bryssel

BELIZE

Hänen Ylhäisyytensä Audrey Joy GRANT,

Suurlähettiläs, Belizen suurlähetystö, Bryssel

NORSUNLUURANNIKKO

Hänen Ylhäisyytensä Marie GOSSET,

Suurlähettiläs, Norsunluunrannikon suurlähetystö, Bryssel

ETIOPIA

Hänen Ylhäisyytensä Berhane GEBRE-CHRISTOS,

suurlähettiläs, Etiopian suurlähetystö, Bryssel

FIDŽI

Hänen Ylhäisyytensä Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI,

suurlähettiläs, Fidžin suurlähetystö, Bryssel

SAINT KITTS JA NEVIS

Arnold THOMAS

Lähetystöneuvos, Saint Kitts ja Nevisin suurlähetystö, Bryssel

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT PÄÄTÖSLAUSELMAT

| — | AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevat haasteet (AKT-EU/100.460/09/lopull.). | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Talouskumppanuussopimukset (EPA) ja niiden vaikutus AKT-maihin (AKT-EU/100.463/09/lopull.). | 24 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Ilmastonmuutoksen sosiaaliset vaikutukset ja ympäristövaikutukset AKT-maissa (AKT-EU/100.383/09/lopull.). | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Cotonoun kumppanuussopimuksen asema AKT-maiden elintarvike- ja rahoituskriisin hoitamisessa (AKT-EU/100.440/08/lopull.) | 38 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rauhan, turvallisuuden, vakauden ja hallinnon luominen Somaliaan ja niiden edistäminen (AKT-EU/100.569/09/lopull.). | 43 |
| --- | --- | --- |

—

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevista haasteista (AKT-EU/100.460/09/lopull.)

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1970 tehdyn Unescon yleissopimuksen toimenpiteistä kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1970 tehdyn Unescon yleissopimuksen toimenpiteistä kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi,

| — | ottaa huomioon vuonna 1978 tehdyn ihmisoikeuksia koskevan amerikkalaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1978 tehdyn ihmisoikeuksia koskevan amerikkalaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 1945 allekirjoitetun Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan ja kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 1945 allekirjoitetun Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan ja kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamisen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 antaman ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 antaman ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1985 tehdyn ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan afrikkalaisen peruskirjan (Banjul) ja vuonna 2004 perustetun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1985 tehdyn ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan afrikkalaisen peruskirjan (Banjul) ja vuonna 2004 perustetun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1992 antaman YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1992 antaman YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 1. helmikuuta 1995 tekemän puiteyleissopimuksen kansallisten vähemmistöjen suojelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 1. helmikuuta 1995 tekemän puiteyleissopimuksen kansallisten vähemmistöjen suojelusta,

| — | ottaa huomioon liittoutumattomien maiden liikkeen Durbanissa vuonna 1998 pitämässä XII huippukokouksessa antaman julistuksen IV luvun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liittoutumattomien maiden liikkeen Durbanissa vuonna 1998 pitämässä XII huippukokouksessa antaman julistuksen IV luvun,

| — | ottaa huomioon vuonna 2000 tehdyn Afrikan unionin perustamisasiakirjan 30 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2000 tehdyn Afrikan unionin perustamisasiakirjan 30 artiklan,

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (2),

| — | ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 2. marraskuuta 2001 antaman yleismaailmallisen julistuksen kulttuurin monimuotoisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 2. marraskuuta 2001 antaman yleismaailmallisen julistuksen kulttuurin monimuotoisuudesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 2001 järjestetyn rasismin vastaisen maailmankonferenssin ja vuonna 2002 järjestetyn kestävän kehityksen huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2001 järjestetyn rasismin vastaisen maailmankonferenssin ja vuonna 2002 järjestetyn kestävän kehityksen huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2003 tehdyn aineettoman kulttuuriperinnön säilyttämistä koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2003 tehdyn aineettoman kulttuuriperinnön säilyttämistä koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2003 tehdyn pöytäkirjan Afrikan tuomioistuimesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2003 tehdyn pöytäkirjan Afrikan tuomioistuimesta,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. huhtikuuta 2003 Brazzavillessä antaman päätöslauselman rasismista, rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja suvaitsemattomuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. huhtikuuta 2003 Brazzavillessä antaman päätöslauselman rasismista, rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja suvaitsemattomuudesta,

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2003 antamansa päätöslauselman kansainvälisestä rikostuomioistuimesta (ICC) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2003 antamansa päätöslauselman kansainvälisestä rikostuomioistuimesta (ICC) (3),

| — | ottaa huomioon AKT-maiden kulttuurien ja kulttuuriteollisuuden edistämistä koskevan Dakarin julistuksen, jonka AKT-maiden kulttuuriministerit allekirjoittivat ensimmäisessä kokouksessaan 20. kesäkuuta 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-maiden kulttuurien ja kulttuuriteollisuuden edistämistä koskevan Dakarin julistuksen, jonka AKT-maiden kulttuuriministerit allekirjoittivat ensimmäisessä kokouksessaan 20. kesäkuuta 2003,

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2003 annetun Euroopan neuvoston päätöslauselman 1334 autonomisten alueiden positiivisista kokemuksista inspiraation lähteenä konfliktien ratkaisemisessa Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2003 annetun Euroopan neuvoston päätöslauselman 1334 autonomisten alueiden positiivisista kokemuksista inspiraation lähteenä konfliktien ratkaisemisessa Euroopassa,

| — | ottaa huomioon YK:n kehitysohjelman vuoden 2004 inhimillisen kehityksen raportin kulttuurisesta vapaudesta nykypäivän monimuotoisessa maailmassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kehitysohjelman vuoden 2004 inhimillisen kehityksen raportin kulttuurisesta vapaudesta nykypäivän monimuotoisessa maailmassa,

| — | ottaa huomioon vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 8. kesäkuuta 2005 antaman päätöslauselman vähemmistöjen suojelusta ja syrjinnänvastaisista toimista laajentuneessa EU:ssa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 8. kesäkuuta 2005 antaman päätöslauselman vähemmistöjen suojelusta ja syrjinnänvastaisista toimista laajentuneessa EU:ssa (4),

| — | ottaa huomioon Cotonoussa kesäkuussa 2000 allekirjoitetun Cotonoun sopimuksen (5), jota tarkistettiin Luxemburgissa kesäkuussa 2005 (6), ja erityisesti sen 33 artiklan instituutioiden ja toimintaedellytysten kehittämisestä, jossa kehotetaan kunnioittamaan yhteiskuntien sisäistä ja keskinäistä monimuotoisuutta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa kesäkuussa 2000 allekirjoitetun Cotonoun sopimuksen (5), jota tarkistettiin Luxemburgissa kesäkuussa 2005 (6), ja erityisesti sen 33 artiklan instituutioiden ja toimintaedellytysten kehittämisestä, jossa kehotetaan kunnioittamaan yhteiskuntien sisäistä ja keskinäistä monimuotoisuutta,

| — | ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan afrikkalaisen peruskirjan, jonka Afrikan unioni hyväksyi Addis Abebassa 30. tammikuuta 2007, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan afrikkalaisen peruskirjan, jonka Afrikan unioni hyväksyi Addis Abebassa 30. tammikuuta 2007,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 13. syyskuuta 2007 antaman alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 13. syyskuuta 2007 antaman alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön perussopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön perussopimukset,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin vuonna 2003 pidetyn Maputon huippukokouksen päätöksen sisällyttää afrikkalainen diaspora sen kuudenneksi alueeksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin vuonna 2003 pidetyn Maputon huippukokouksen päätöksen sisällyttää afrikkalainen diaspora sen kuudenneksi alueeksi,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.460/09/lopull.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.460/09/lopull.),

| A. | ottaa huomioon, että maailman noin 200 maassa on noin 5 000 etnistä ryhmää ja kahdella kolmasosalla maista on vähintään yksi merkittävä etninen tai uskonnollinen vähemmistöryhmä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailman noin 200 maassa on noin 5 000 etnistä ryhmää ja kahdella kolmasosalla maista on vähintään yksi merkittävä etninen tai uskonnollinen vähemmistöryhmä,

| B. | katsoo näin ollen, että kaikkien demokratioiden on laadittava politiikkoja, joissa nimenomaisesti tunnustetaan kulttuuriset eroavaisuudet, ja samalla varmistetaan osallisuus sekä edistetään yhteisiä siteitä ja solidaarisuuden tunnetta, jotka ovat välttämättömiä demokraattisen yhteiskunnan toiminnalle, |
| --- | --- |

B.

katsoo näin ollen, että kaikkien demokratioiden on laadittava politiikkoja, joissa nimenomaisesti tunnustetaan kulttuuriset eroavaisuudet, ja samalla varmistetaan osallisuus sekä edistetään yhteisiä siteitä ja solidaarisuuden tunnetta, jotka ovat välttämättömiä demokraattisen yhteiskunnan toiminnalle,

| C. | ottaa huomioon, että etnisten, uskonnollisten ja kielellisten ryhmien tasavertaiset oikeudet tunnustava oikeudellinen kehys on keskeinen väline edistettäessä demokraattista hallintotapaa, laadittaessa monikulttuurisia politiikkoja ja kannustettaessa yksilön kehitystä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että etnisten, uskonnollisten ja kielellisten ryhmien tasavertaiset oikeudet tunnustava oikeudellinen kehys on keskeinen väline edistettäessä demokraattista hallintotapaa, laadittaessa monikulttuurisia politiikkoja ja kannustettaessa yksilön kehitystä,

| D. | ottaa huomioon, että kulttuurinen monimuotoisuus on ollut tunnustettu piirre suurimmassa osaa AKT- ja EU-maita ja se on vahvistunut viimeksi kuluneina vuosikymmeninä globalisaation seurauksena; ottaa huomioon, että uusien kulttuurien, uskontojen ja kielten mukauttaminen asettaa uusia haasteita monille yhteiskunnille, etenkin Euroopassa ja AKT-maissa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kulttuurinen monimuotoisuus on ollut tunnustettu piirre suurimmassa osaa AKT- ja EU-maita ja se on vahvistunut viimeksi kuluneina vuosikymmeninä globalisaation seurauksena; ottaa huomioon, että uusien kulttuurien, uskontojen ja kielten mukauttaminen asettaa uusia haasteita monille yhteiskunnille, etenkin Euroopassa ja AKT-maissa,

| E. | katsoo, että globaalissa maailmassa monimuotoisuuden kunnioittamisesta on tullut erityisen tärkeää sekä valtioille että kansainväliselle yhteisölle yhteiskunnallisten, etnisten ja uskonnollisten konfliktien ehkäisemiseksi, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että globaalissa maailmassa monimuotoisuuden kunnioittamisesta on tullut erityisen tärkeää sekä valtioille että kansainväliselle yhteisölle yhteiskunnallisten, etnisten ja uskonnollisten konfliktien ehkäisemiseksi,

Poliittiset ja oikeudelliset näkökohdat

| 1. | korostaa alueellisten ja alueiden välisten oikeudellisten välineiden ja rakenteiden kunnioittamisen ja noudattamisen merkitystä sekä ihmisoikeustuomioistuimien ja kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeää roolia; |
| --- | --- |

1.

korostaa alueellisten ja alueiden välisten oikeudellisten välineiden ja rakenteiden kunnioittamisen ja noudattamisen merkitystä sekä ihmisoikeustuomioistuimien ja kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeää roolia;

| 2. | korostaa ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen keskeistä roolia kaikkien kansojen oikeuksien suojelussa ja kaikenlaisen syrjinnän torjunnassa; |
| --- | --- |

2.

korostaa ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen keskeistä roolia kaikkien kansojen oikeuksien suojelussa ja kaikenlaisen syrjinnän torjunnassa;

| 3. | kehottaa kaikkia EU- ja AKT-maita ratifioimaan ja täytäntöönpanemaan kansainväliset ja alueelliset ihmisoikeussopimukset, vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevat erityiset oikeudelliset välineet mukaan luettuna, ja kehittämään näiden kansainvälisten yleissopimusten mukaista tehokasta syrjinnänvastaista lainsäädäntöä; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota apua tarvitsevien ryhmien, kuten HIV/aids-tartunnan saaneiden, albiinojen, asuinseudultaan siirtymään joutuneiden, pakolaisten ja siirtotyöläisten, ahdinkoon; |
| --- | --- |

3.

kehottaa kaikkia EU- ja AKT-maita ratifioimaan ja täytäntöönpanemaan kansainväliset ja alueelliset ihmisoikeussopimukset, vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevat erityiset oikeudelliset välineet mukaan luettuna, ja kehittämään näiden kansainvälisten yleissopimusten mukaista tehokasta syrjinnänvastaista lainsäädäntöä; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota apua tarvitsevien ryhmien, kuten HIV/aids-tartunnan saaneiden, albiinojen, asuinseudultaan siirtymään joutuneiden, pakolaisten ja siirtotyöläisten, ahdinkoon;

| 4. | panee merkille Kansainvälisen työjärjestön osuuden kaikkien työntekijöiden oikeuksien suojelussa ja syrjinnän torjunnassa ja kehottaa AKT- ja EU-maita pitämään kiinni näistä oikeuksista; |
| --- | --- |

4.

panee merkille Kansainvälisen työjärjestön osuuden kaikkien työntekijöiden oikeuksien suojelussa ja syrjinnän torjunnassa ja kehottaa AKT- ja EU-maita pitämään kiinni näistä oikeuksista;

| 5. | kehottaa kaikkia EU- ja AKT-valtioita ratifioimaan kiireellisesti alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 169; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kaikkia EU- ja AKT-valtioita ratifioimaan kiireellisesti alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 169;

| 6. | katsoo, että tilanteissa, joissa monimuotoisuus on synnyttänyt väkivaltaisia konflikteja tai niitä on vaarassa syntyä, olisi laadittava pysyviä sovittelumekanismeja, joilla voidaan käsitellä konflikteja ennen niiden kärjistymistä; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että tilanteissa, joissa monimuotoisuus on synnyttänyt väkivaltaisia konflikteja tai niitä on vaarassa syntyä, olisi laadittava pysyviä sovittelumekanismeja, joilla voidaan käsitellä konflikteja ennen niiden kärjistymistä;

| 7. | kehottaa EU- ja AKT-maiden hallituksia sisällyttämään kansalaisyhteiskunnan järjestöt, syrjäytyneitä ja vähemmistöjä edustavat järjestöt mukaan lukien, poliittiseen vuoropuheluun Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

kehottaa EU- ja AKT-maiden hallituksia sisällyttämään kansalaisyhteiskunnan järjestöt, syrjäytyneitä ja vähemmistöjä edustavat järjestöt mukaan lukien, poliittiseen vuoropuheluun Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaisesti;

| 8. | uskoo, että alueellisten ja paikallisten toimijoiden välinen kehitysyhteistyö sopii erityisen hyvin monimuotoisuuden mukauttamista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja tiettyjen yhteisöjen erityistarpeisiin vastaamiseen; kehottaa näin ollen EU- ja AKT-maiden hallituksia kannattamaan paikallis- ja aluetason yhteisiä kehitysaloitteita ja tarjoamaan niille riittävä poliittinen tila, jotta ne voivat menestyä itsenäisesti hallitusten välisestä yhteistyöstä riippumatta; |
| --- | --- |

8.

uskoo, että alueellisten ja paikallisten toimijoiden välinen kehitysyhteistyö sopii erityisen hyvin monimuotoisuuden mukauttamista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja tiettyjen yhteisöjen erityistarpeisiin vastaamiseen; kehottaa näin ollen EU- ja AKT-maiden hallituksia kannattamaan paikallis- ja aluetason yhteisiä kehitysaloitteita ja tarjoamaan niille riittävä poliittinen tila, jotta ne voivat menestyä itsenäisesti hallitusten välisestä yhteistyöstä riippumatta;

| 9. | uskoo, että olisi mahdollista toteuttaa monenvälinen vertaisarviointi, joka muistuttaisi afrikkalaista vertaisarviointimenettelyä, olosuhteiden arvioimiseksi eri valtioissa ja monimuotoisuuden demokraattista mukauttamista koskevien vertailuarvojen laatimiseksi; |
| --- | --- |

9.

uskoo, että olisi mahdollista toteuttaa monenvälinen vertaisarviointi, joka muistuttaisi afrikkalaista vertaisarviointimenettelyä, olosuhteiden arvioimiseksi eri valtioissa ja monimuotoisuuden demokraattista mukauttamista koskevien vertailuarvojen laatimiseksi;

| 10. | korostaa, että vähemmistöryhmien demokraattinen edustus ja niiden mahdollisuus osallistua politiikkaa, yhteiskuntaa ja kulttuuria koskevaan keskusteluun ovat välttämättömiä edellytyksiä sen varmistamiseksi, että hyvän hallinnon periaatteet pannan täytäntöön; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että vähemmistöryhmien demokraattinen edustus ja niiden mahdollisuus osallistua politiikkaa, yhteiskuntaa ja kulttuuria koskevaan keskusteluun ovat välttämättömiä edellytyksiä sen varmistamiseksi, että hyvän hallinnon periaatteet pannan täytäntöön;

| 11. | korostaa, että kansalaisen ei tarvitse kuulua uskonnolliseen ryhmään ollakseen oikeutettu täysiin kansalaisoikeuksiin ja sosiaalisiin oikeuksiin; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että kansalaisen ei tarvitse kuulua uskonnolliseen ryhmään ollakseen oikeutettu täysiin kansalaisoikeuksiin ja sosiaalisiin oikeuksiin;

Kulttuuriulottuvuus

| 12. | myöntää, että kulttuurisen monimuotoisuuden mukauttaminen voidaan toteuttaa erilaisilla poliittisilla ja perustuslaillisilla ratkaisuilla; uskoo kuitenkin, että monikulttuuristen politiikkojen laatiminen edellyttää ennen kaikkea oikeudellista kehystä, jossa tunnustetaan etnisten, uskonnollisten ja kielellisten ryhmien tasavertaiset oikeudet ja suojellaan kansalaisia kaikilta syrjinnän muodoilta; |
| --- | --- |

12.

myöntää, että kulttuurisen monimuotoisuuden mukauttaminen voidaan toteuttaa erilaisilla poliittisilla ja perustuslaillisilla ratkaisuilla; uskoo kuitenkin, että monikulttuuristen politiikkojen laatiminen edellyttää ennen kaikkea oikeudellista kehystä, jossa tunnustetaan etnisten, uskonnollisten ja kielellisten ryhmien tasavertaiset oikeudet ja suojellaan kansalaisia kaikilta syrjinnän muodoilta;

| 13. | korostaa erityisesti, että kaikkien AKT- ja EU-maiden on kunnioitettava uskonnonvapautta, sellaisena kuin se kirjattu ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18 artiklaan, YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista (vähemmistöistä annettu julistus) 1 ja 2 artiklaan ja muihin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin; |
| --- | --- |

13.

korostaa erityisesti, että kaikkien AKT- ja EU-maiden on kunnioitettava uskonnonvapautta, sellaisena kuin se kirjattu ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18 artiklaan, YK:n julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista (vähemmistöistä annettu julistus) 1 ja 2 artiklaan ja muihin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin;

| 14. | korostaa, että kulttuuriin ja uskontoon liittyvien käytäntöjen on noudatettava kansainvälisiä ihmisoikeusstandardeja, vähemmistöjen, naisten ja lasten oikeudet mukaan lukien, kuten ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 5 artiklassa ja 16 artiklan 2 kohdassa ja vähemmistöistä annetun julistuksen 4 artiklan 2 kohdassa todetaan, ja että uskonnollisten yhteisöjen ja kulttuuriyhteisöjen jäsenten valinnanvapaus on taattava; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että kulttuuriin ja uskontoon liittyvien käytäntöjen on noudatettava kansainvälisiä ihmisoikeusstandardeja, vähemmistöjen, naisten ja lasten oikeudet mukaan lukien, kuten ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 5 artiklassa ja 16 artiklan 2 kohdassa ja vähemmistöistä annetun julistuksen 4 artiklan 2 kohdassa todetaan, ja että uskonnollisten yhteisöjen ja kulttuuriyhteisöjen jäsenten valinnanvapaus on taattava;

| 15. | korostaa, että ryhmän perinteiset, kulttuuriset ja uskonnolliset oikeudet eivät voi heikentää kansainvälisesti sovittuja ihmisoikeuksia, jotka kuuluvat kaikille ihmisille; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että ryhmän perinteiset, kulttuuriset ja uskonnolliset oikeudet eivät voi heikentää kansainvälisesti sovittuja ihmisoikeuksia, jotka kuuluvat kaikille ihmisille;

| 16. | palauttaa mieliin, että uskonnon harjoittaminen on yksityiselämään kuuluva henkilökohtainen valinta, ja uskoo, että monissa yhteiskunnissa uskonnollisten järjestöjen ja valtion instituutioiden olisi oltava selkeästi erillisiä; |
| --- | --- |

16.

palauttaa mieliin, että uskonnon harjoittaminen on yksityiselämään kuuluva henkilökohtainen valinta, ja uskoo, että monissa yhteiskunnissa uskonnollisten järjestöjen ja valtion instituutioiden olisi oltava selkeästi erillisiä;

| 17. | kehottaa kaikkia AKT- ja EU-maita varmistamaan, että kunnioitetaan kaikkien kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien oikeutta käyttää äidinkieltään ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 2 artiklan mukaisesti; palauttaa mieliin, että vähemmistöistä annetun julistuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti valtioilla on velvollisuus toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vähemmistöryhmiin kuuluville tarjotaan mahdollisuuksien mukaan riittävät edellytykset oppia äidinkieltään tai saada opetusta äidinkielellään ja varmistetaan, että opetusjärjestelmissä vältytään etniseen taustaan, uskontoon tai kieleen perustuvalta erottelulta; korostaa tarvetta myös edistää muiden kielten oppimista ja varmistaa se; |
| --- | --- |

17.

kehottaa kaikkia AKT- ja EU-maita varmistamaan, että kunnioitetaan kaikkien kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien oikeutta käyttää äidinkieltään ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 2 artiklan mukaisesti; palauttaa mieliin, että vähemmistöistä annetun julistuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti valtioilla on velvollisuus toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vähemmistöryhmiin kuuluville tarjotaan mahdollisuuksien mukaan riittävät edellytykset oppia äidinkieltään tai saada opetusta äidinkielellään ja varmistetaan, että opetusjärjestelmissä vältytään etniseen taustaan, uskontoon tai kieleen perustuvalta erottelulta; korostaa tarvetta myös edistää muiden kielten oppimista ja varmistaa se;

| 18. | kannustaa AKT- ja EU-maita panostamaan opetusjärjestelmiinsä, sillä opetus on perusihmisoikeus (ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 26 artikla) ja se tarjoaa yhden tehokkaimmista suvaitsevaisuuden ja integraation edistämisen välineistä (vähemmistöistä annetun julistuksen 4 artiklan 4 kohta); kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota kunnioittamaan sitoumustaan kohdentaa vähintään 20 prosenttia kehitysyhteistyövälineen maantieteellisten ohjelmien määrärahoista terveydenhuoltoon ja opetukseen, ja pyytää sitä ulottamaan tämän sitoumuksen myös Euroopan kehitysrahastoon; |
| --- | --- |

18.

kannustaa AKT- ja EU-maita panostamaan opetusjärjestelmiinsä, sillä opetus on perusihmisoikeus (ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 26 artikla) ja se tarjoaa yhden tehokkaimmista suvaitsevaisuuden ja integraation edistämisen välineistä (vähemmistöistä annetun julistuksen 4 artiklan 4 kohta); kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota kunnioittamaan sitoumustaan kohdentaa vähintään 20 prosenttia kehitysyhteistyövälineen maantieteellisten ohjelmien määrärahoista terveydenhuoltoon ja opetukseen, ja pyytää sitä ulottamaan tämän sitoumuksen myös Euroopan kehitysrahastoon;

| 19. | kehottaa AKT- ja EU-maiden hallituksia varmistamaan, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 19 artiklan mukaisesti kaikilla kansalaisilla on yhtäläinen pääsy tiedotusvälineisiin, jotta he voivat täysipainoisesti ilmaista etnistä, uskonnollista ja kielellistä identiteettiään, mukaan lukien kohdennettu tuki vähemmistökielisille tiedotusvälineille ja kaikkien yhteiskuntaryhmien oikeudenmukaiselle ja tasapuoliselle edustukselle; erilaisten äänien olisi kyettävä harjoittamaan näitä oikeuksia, sillä demokraattisessa valtiossa asumisen etuna olisi oltava riittävä edustus tiedotusvälineissä ja pääsy tiedotusvälineisiin; korostaa, että laajamittaisella pääsyllä valtakunnallisiin tiedotusvälineisiin on suuri merkitys tiedon tietyn tason turvaamiselle; |
| --- | --- |

19.

kehottaa AKT- ja EU-maiden hallituksia varmistamaan, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 19 artiklan mukaisesti kaikilla kansalaisilla on yhtäläinen pääsy tiedotusvälineisiin, jotta he voivat täysipainoisesti ilmaista etnistä, uskonnollista ja kielellistä identiteettiään, mukaan lukien kohdennettu tuki vähemmistökielisille tiedotusvälineille ja kaikkien yhteiskuntaryhmien oikeudenmukaiselle ja tasapuoliselle edustukselle; erilaisten äänien olisi kyettävä harjoittamaan näitä oikeuksia, sillä demokraattisessa valtiossa asumisen etuna olisi oltava riittävä edustus tiedotusvälineissä ja pääsy tiedotusvälineisiin; korostaa, että laajamittaisella pääsyllä valtakunnallisiin tiedotusvälineisiin on suuri merkitys tiedon tietyn tason turvaamiselle;

| 20. | uskoo, että alueilla, joilla syrjäytyminen ja ennakkoluulot muodostavat huomattavan ongelman, AKT- ja EU-maiden yhteistyöllä olisi tuettava erityisohjelmia tiedotuksen ja opetuksena alalla suvaitsevaisuuden ja ymmärryksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

20.

uskoo, että alueilla, joilla syrjäytyminen ja ennakkoluulot muodostavat huomattavan ongelman, AKT- ja EU-maiden yhteistyöllä olisi tuettava erityisohjelmia tiedotuksen ja opetuksena alalla suvaitsevaisuuden ja ymmärryksen edistämiseksi;

| 21. | kehottaa AKT- ja EU-maita hyväksymään aktiivisia politiikkoja eri etnisten, kulttuuristen ja kielellisten ryhmien oikeudenmukaisen edustuksen edistämiseksi julkisissa viroissa, vaalijärjestelmissä, hallinnossa sekä poliisi- ja turvallisuusalalla torjumalla syrjinnän kaikkia muotoja ja kehittämällä kohdennettuja rekrytointipolitiikkoja ja tarvittaessa harjoittamaan positiivista erityiskohtelua; |
| --- | --- |

21.

kehottaa AKT- ja EU-maita hyväksymään aktiivisia politiikkoja eri etnisten, kulttuuristen ja kielellisten ryhmien oikeudenmukaisen edustuksen edistämiseksi julkisissa viroissa, vaalijärjestelmissä, hallinnossa sekä poliisi- ja turvallisuusalalla torjumalla syrjinnän kaikkia muotoja ja kehittämällä kohdennettuja rekrytointipolitiikkoja ja tarvittaessa harjoittamaan positiivista erityiskohtelua;

| 22. | pyytää AKT- ja EU-maita harkitsemaan vaalijärjestelmiensä uudistamista siten, että kannustettaisiin vähemmistöjen intressien oikeudenmukaista edustusta kuitenkin siten, että estetään etnisyyden nousu keskeiseksi erottajaksi; |
| --- | --- |

22.

pyytää AKT- ja EU-maita harkitsemaan vaalijärjestelmiensä uudistamista siten, että kannustettaisiin vähemmistöjen intressien oikeudenmukaista edustusta kuitenkin siten, että estetään etnisyyden nousu keskeiseksi erottajaksi;

| 23. | kehottaa AKT- ja EU-maita edistämään asianmukaisia teollis- ja tekijänoikeuksia – sellaisena kuin ne ovat Maailman henkisen omaisuuden järjestön kaltaisten tunnustettujen kansainvälisten elinten kuvaamina – suhteessa kulttuuriomaisuuden tai kulttuuri- ja luonnonperinnön vaihtoon ja siirtoon; |
| --- | --- |

23.

kehottaa AKT- ja EU-maita edistämään asianmukaisia teollis- ja tekijänoikeuksia – sellaisena kuin ne ovat Maailman henkisen omaisuuden järjestön kaltaisten tunnustettujen kansainvälisten elinten kuvaamina – suhteessa kulttuuriomaisuuden tai kulttuuri- ja luonnonperinnön vaihtoon ja siirtoon;

Yhteiskunta- ja talouskysymykset

| 24. | pyytää AKT- ja EU-maita tunnustamaan taloudellisen monipuolistamisen merkityksen ja täytäntöönpanemaan sitä edistäviä politiikkoja, kun otetaan huomioon, että sosio-taloudelliset tekijät voivat synnyttää tai kärjistää etnisiä ja kulttuurisia jännitteitä, sekä edistämään alueellista integraatiota kehityksen tukemiseksi; |
| --- | --- |

24.

pyytää AKT- ja EU-maita tunnustamaan taloudellisen monipuolistamisen merkityksen ja täytäntöönpanemaan sitä edistäviä politiikkoja, kun otetaan huomioon, että sosio-taloudelliset tekijät voivat synnyttää tai kärjistää etnisiä ja kulttuurisia jännitteitä, sekä edistämään alueellista integraatiota kehityksen tukemiseksi;

| 25. | pyytää AKT- ja EU-maita edistämään vähemmistöjen sosiaalista osallisuutta ja hyväksymään aktiivisia politiikkoja, joilla varmistetaan tasavertaiset mahdollisuudet työllisyyteen, opetukseen ja sosiaalipalveluihin; |
| --- | --- |

25.

pyytää AKT- ja EU-maita edistämään vähemmistöjen sosiaalista osallisuutta ja hyväksymään aktiivisia politiikkoja, joilla varmistetaan tasavertaiset mahdollisuudet työllisyyteen, opetukseen ja sosiaalipalveluihin;

| 26. | kehottaa EU:n jäsenmaita täyttämään sitoumuksensa avustaa AKT-maita niiden pyrkiessä saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet, |
| --- | --- |

26.

kehottaa EU:n jäsenmaita täyttämään sitoumuksensa avustaa AKT-maita niiden pyrkiessä saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet,

| 27. | tunnustaa, että globalisaation, luonnonvaroista aiheutuvien konfliktien ja ilmastonmuutoksen kaltaiset tekijät lisäävät muuttovirtoja, ja katsoo, että AKT-ryhmän ja AKT- ja EU-maiden välistä muuttoliikettä ei tulisi tarkastella yksinomaan taloudellisesta perspektiivistä, vaan huomioon olisi lisäksi otettava poliittinen, yhteiskunnallinen ja kulttuurinen vaihto; uskoo vakaasti, että on keskeisen tärkeää kunnioittaa tinkimättä kaikkien siirtolaisten oikeuksia ja ihmisarvoa; |
| --- | --- |

27.

tunnustaa, että globalisaation, luonnonvaroista aiheutuvien konfliktien ja ilmastonmuutoksen kaltaiset tekijät lisäävät muuttovirtoja, ja katsoo, että AKT-ryhmän ja AKT- ja EU-maiden välistä muuttoliikettä ei tulisi tarkastella yksinomaan taloudellisesta perspektiivistä, vaan huomioon olisi lisäksi otettava poliittinen, yhteiskunnallinen ja kulttuurinen vaihto; uskoo vakaasti, että on keskeisen tärkeää kunnioittaa tinkimättä kaikkien siirtolaisten oikeuksia ja ihmisarvoa;

| 28. | pitää kiinni siitä, että AKT- ja EU-maiden luonnonvaroista saatavat tulot olisi käytettävä näiden maiden yhteiskuntien kaikkien sektorien kehitystä hyödyntävällä tavalla; pyytää hallituksia varmistamaan, että kaikkia yhteisöjä kuullaan, jotta ne voivat hyötyä mahdollisista kaupallisista tuloista, ja että ympäristö- ja kulttuurinäkökohdat otetaan huomioon; myöntää, että on tarpeen luoda mekanismeja näiden etujen jakamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

pitää kiinni siitä, että AKT- ja EU-maiden luonnonvaroista saatavat tulot olisi käytettävä näiden maiden yhteiskuntien kaikkien sektorien kehitystä hyödyntävällä tavalla; pyytää hallituksia varmistamaan, että kaikkia yhteisöjä kuullaan, jotta ne voivat hyötyä mahdollisista kaupallisista tuloista, ja että ympäristö- ja kulttuurinäkökohdat otetaan huomioon; myöntää, että on tarpeen luoda mekanismeja näiden etujen jakamisen varmistamiseksi;

Kansainvälinen ja alueellinen kehitysyhteistyöpolitiikka

| 29. | pyytää EU- ja AKT-maiden hallituksia maa- ja aluekohtaisia strategia-asiakirjoja laatiessaan ja uudelleentarkastellessaan analysoimaan osallisuuteen ja etnisten, kulttuuristen, uskonnollisten ja uusien vähemmistöjen tasavertaisuuteen liittyviä ongelmia, ja ottamaan asianomaisten ryhmien edustajat mukaan kuulemisprosessiin; korostaa, että olisi laadittava ja rahoitettava erityisohjelmia, jotka edistävät tasavertaisia mahdollisuuksia sosiaalipalveluihin ja poliittiseen osallistumiseen; |
| --- | --- |

29.

pyytää EU- ja AKT-maiden hallituksia maa- ja aluekohtaisia strategia-asiakirjoja laatiessaan ja uudelleentarkastellessaan analysoimaan osallisuuteen ja etnisten, kulttuuristen, uskonnollisten ja uusien vähemmistöjen tasavertaisuuteen liittyviä ongelmia, ja ottamaan asianomaisten ryhmien edustajat mukaan kuulemisprosessiin; korostaa, että olisi laadittava ja rahoitettava erityisohjelmia, jotka edistävät tasavertaisia mahdollisuuksia sosiaalipalveluihin ja poliittiseen osallistumiseen;

| 30. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että vähemmistöjen oikeudet, alkuperäiskansat ja uudet vähemmistöt mukaan lukien, valtavirtaistetaan kaikkiin ohjelmiin ja hankkeisiin erityisesti ihmisoikeuksien, demokratian ja hallinnon alalla; |
| --- | --- |

30.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että vähemmistöjen oikeudet, alkuperäiskansat ja uudet vähemmistöt mukaan lukien, valtavirtaistetaan kaikkiin ohjelmiin ja hankkeisiin erityisesti ihmisoikeuksien, demokratian ja hallinnon alalla;

| 31. | palauttaa mieliin EU:n myönteiset kokemukset vähemmistöjen oikeuksien suojelun ja rajakonfliktien rauhanomaisen ratkaisemisen alalta; |
| --- | --- |

31.

palauttaa mieliin EU:n myönteiset kokemukset vähemmistöjen oikeuksien suojelun ja rajakonfliktien rauhanomaisen ratkaisemisen alalta;

| 32. | pyytää AKT- ja EU-maita tunnustamaan, että Afrikan unionin perustamisasiakirjalla on myönteinen vaikutus, sillä siinä määrätään, että perustuslainvastaisilla keinoilla valtaan nousevat hallitukset eivät voi osallistua Afrikan unionin toimintaan; |
| --- | --- |

32.

pyytää AKT- ja EU-maita tunnustamaan, että Afrikan unionin perustamisasiakirjalla on myönteinen vaikutus, sillä siinä määrätään, että perustuslainvastaisilla keinoilla valtaan nousevat hallitukset eivät voi osallistua Afrikan unionin toimintaan;

| 33. | uskoo, että afrikkalainen vertaisarviointimenettely edistää tehokkaasti demokraattisia instituutioita, jotka edesauttavat moninaisuutta ja vastuullista hallintoa; kehottaa AKT-maiden alueellisia ja aluetasoa alempia järjestöjä kiinnittämään aikaisempaa enemmän huomiota vähemmistökysymyksiin tällaisissa yhteyksissä; |
| --- | --- |

33.

uskoo, että afrikkalainen vertaisarviointimenettely edistää tehokkaasti demokraattisia instituutioita, jotka edesauttavat moninaisuutta ja vastuullista hallintoa; kehottaa AKT-maiden alueellisia ja aluetasoa alempia järjestöjä kiinnittämään aikaisempaa enemmän huomiota vähemmistökysymyksiin tällaisissa yhteyksissä;

| 34. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Afrikan unionin komissiolle, yleisafrikkalaiselle parlamentille sekä kansallisille ja alueellisille parlamenteille, Euroopan komissiolle, Yhdistyneille Kansakunnille ja alueellisille organisaatioille sekä EU:n ja Afrikan unionin puheenjohtajavaltioille. |
| --- | --- |

34.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Afrikan unionin komissiolle, yleisafrikkalaiselle parlamentille sekä kansallisille ja alueellisille parlamenteille, Euroopan komissiolle, Yhdistyneille Kansakunnille ja alueellisille organisaatioille sekä EU:n ja Afrikan unionin puheenjohtajavaltioille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (7)

talouskumppanuussopimuksista (EPA) ja niiden vaikutuksista AKT-maihin

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 178 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 178 artiklan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoittaman kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoittaman kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (8),

| — | ottaa huomioon Sharm El-Sheikissä Egyptissä 30. kesäkuuta–1. heinäkuuta 2008 kokoontuneen Afrikan unionin yleiskokouksen yhdennentoista istunnon päätöksen (9) talouskumppanuussopimuksia koskeneesta raportista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Sharm El-Sheikissä Egyptissä 30. kesäkuuta–1. heinäkuuta 2008 kokoontuneen Afrikan unionin yleiskokouksen yhdennentoista istunnon päätöksen (9) talouskumppanuussopimuksia koskeneesta raportista,

| — | ottaa huomioon Addis Abebassa 31. tammikuuta–2. helmikuuta 2008 kokoontuneen Afrikan unionin yleiskokouksen kymmenennen istunnon julkilausuman talouskumppanuussopimuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Abebassa 31. tammikuuta–2. helmikuuta 2008 kokoontuneen Afrikan unionin yleiskokouksen kymmenennen istunnon julkilausuman talouskumppanuussopimuksista,

| — | ottaa huomioon AKT-valtioiden ja hallitusten päämiesten 3. lokakuuta 2008 Accrassa hyväksymän julkilausuman (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-valtioiden ja hallitusten päämiesten 3. lokakuuta 2008 Accrassa hyväksymän julkilausuman (10),

| — | ottaa huomioon komission 12. huhtikuuta 2005 antaman tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ”Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus – Kehityksen vauhdittaminen vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 12. huhtikuuta 2005 antaman tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ”Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus – Kehityksen vauhdittaminen vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi” (11),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2005 pidetyssä yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa hyväksytyt vuosituhannen kehitystavoitteita koskevat päätelmät (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2005 pidetyssä yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa hyväksytyt vuosituhannen kehitystavoitteita koskevat päätelmät (12),

| — | ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 27. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 980/2005 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 27. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 980/2005 (13),

| — | ottaa huomioon talouskumppanuussopimukset vahvistavissa tai niiden vahvistamiseen johtavissa sopimuksissa määrättyjen järjestelyjen soveltamisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) tietyistä valtioista peräisin oleviin tuotteisiin 20. joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1528/2007 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talouskumppanuussopimukset vahvistavissa tai niiden vahvistamiseen johtavissa sopimuksissa määrättyjen järjestelyjen soveltamisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) tietyistä valtioista peräisin oleviin tuotteisiin 20. joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1528/2007 (14),

| — | ottaa huomioon 26. ja 27. toukokuuta 2008 pidetyn yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston päätelmät talouskumppanuussopimuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. ja 27. toukokuuta 2008 pidetyn yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston päätelmät talouskumppanuussopimuksista,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n ministerineuvoston Addis Ababassa 13. kesäkuuta 2008 antaman päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n ministerineuvoston Addis Ababassa 13. kesäkuuta 2008 antaman päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon komission 27. kesäkuuta 2007 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle otsikolla ”Kairosta Lissaboniin – EU:n ja Afrikan strateginen kumppanuus” (KOM(2007)0357), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 27. kesäkuuta 2007 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle otsikolla ”Kairosta Lissaboniin – EU:n ja Afrikan strateginen kumppanuus” (KOM(2007)0357),

| — | ottaa huomioon komission 23. lokakuuta 2007 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle talouskumppanuussopimuksista (KOM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. lokakuuta 2007 antaman tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle talouskumppanuussopimuksista (KOM(2007)0635),

| — | ottaa huomioon tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja erityisesti sen XXIV artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja erityisesti sen XXIV artiklan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimaksi köyhyyden poistamisen perusteeksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimaksi köyhyyden poistamisen perusteeksi,

| — | ottaa huomioon Afrikan integraatioministereiden toisessa konferenssissa Kigalissa Ruandassa 26.–27. heinäkuuta 2007 annetun julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan integraatioministereiden toisessa konferenssissa Kigalissa Ruandassa 26.–27. heinäkuuta 2007 annetun julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Addis Ababassa 3. huhtikuuta 2008 ja 2. maaliskuuta 2009 kokoontuneen Afrikan unionin kaupasta vastaavien ministerien neljännen ja viidennen yleiskokouksen julkilausumat talouskumppanuussopimuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Ababassa 3. huhtikuuta 2008 ja 2. maaliskuuta 2009 kokoontuneen Afrikan unionin kaupasta vastaavien ministerien neljännen ja viidennen yleiskokouksen julkilausumat talouskumppanuussopimuksista,

| — | ottaa huomioon Ranskan kansalliskokouksen jäsenen Christiane Taubiran 16. kesäkuuta 2008 esittämän selonteon: ”Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan kansalliskokouksen jäsenen Christiane Taubiran 16. kesäkuuta 2008 esittämän selonteon: ”Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde”,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 26. syyskuuta 2002 antaman päätöslauselman Euroopan parlamentin suosituksista komissiolle talouskumppanuussopimusten neuvottelemisesta AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 26. syyskuuta 2002 antaman päätöslauselman Euroopan parlamentin suosituksista komissiolle talouskumppanuussopimusten neuvottelemisesta AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa (15),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. maaliskuuta 2006 antaman päätöslauselman talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. maaliskuuta 2006 antaman päätöslauselman talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (16),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. toukokuuta 2007 antaman päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. toukokuuta 2007 antaman päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista (17),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. toukokuuta 2007 antaman päätöslauselman EU:n avusta kaupan kehittämiseksi (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. toukokuuta 2007 antaman päätöslauselman EU:n avusta kaupan kehittämiseksi (18),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 12. joulukuuta 2007 antaman päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 12. joulukuuta 2007 antaman päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista (19),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2004 antamansa päätöslauselman otsikolla ”Talouskumppanuussopimukset: hankaluudet ja näkymät” (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2004 antamansa päätöslauselman otsikolla ”Talouskumppanuussopimukset: hankaluudet ja näkymät” (20),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista käydyistä neuvotteluista (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman talouskumppanuussopimuksista käydyistä neuvotteluista (21),

| — | ottaa huomioon kehitysmyönteisistä talouskumppanuussopimuksista 20. marraskuuta 2007 annetun Kigalin julistuksen (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysmyönteisistä talouskumppanuussopimuksista 20. marraskuuta 2007 annetun Kigalin julistuksen (22),

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU 100 463/08/lopull.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU 100 463/08/lopull.),

| A. | ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksen 36 artiklan 1 kohta sisältää Euroopan unionin ja AKT-valtioiden sitoumuksen sopia Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaisista kaupankäyntijärjestelyistä, joilla poistetaan vaiheittain niiden välisen kaupan esteet ja vahvistetaan yhteistyötä kaikilla kauppaan liittyvillä aloilla, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksen 36 artiklan 1 kohta sisältää Euroopan unionin ja AKT-valtioiden sitoumuksen sopia Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaisista kaupankäyntijärjestelyistä, joilla poistetaan vaiheittain niiden välisen kaupan esteet ja vahvistetaan yhteistyötä kaikilla kauppaan liittyvillä aloilla,

| B. | toteaa kuitenkin, että Cotonoun sopimuksen 37 artiklan 3 kohdassa määrätään, että ”valmisteluvaihetta käytetään myös AKT-valtioiden julkisen ja yksityisen sektorin toimintaedellytysten kehittämiseen”, |
| --- | --- |

B.

toteaa kuitenkin, että Cotonoun sopimuksen 37 artiklan 3 kohdassa määrätään, että ”valmisteluvaihetta käytetään myös AKT-valtioiden julkisen ja yksityisen sektorin toimintaedellytysten kehittämiseen”,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni aloitti vuonna 2002 AKT-valtioiden ryhmän kanssa neuvottelut yleisistä kysymyksistä, minkä jälkeen neuvotteluja jatkettiin erikseen kuuden talouskumppanuussopimusalueen kanssa (Karibia, Länsi-Afrikka, Keski-Afrikka, itäinen ja eteläinen Afrikka, SADC miinus, Tyynenmeren alue), |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni aloitti vuonna 2002 AKT-valtioiden ryhmän kanssa neuvottelut yleisistä kysymyksistä, minkä jälkeen neuvotteluja jatkettiin erikseen kuuden talouskumppanuussopimusalueen kanssa (Karibia, Länsi-Afrikka, Keski-Afrikka, itäinen ja eteläinen Afrikka, SADC miinus, Tyynenmeren alue),

| D. | ottaa huomioon, että Karibian AKT-valtioiden foorumin (CARIFORUM) 15 jäsenvaltiota parafoivat talouskumppanuussopimuksen EU:n ja sen jäsenvaltioiden kanssa 16. joulukuuta 2007, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Karibian AKT-valtioiden foorumin (CARIFORUM) 15 jäsenvaltiota parafoivat talouskumppanuussopimuksen EU:n ja sen jäsenvaltioiden kanssa 16. joulukuuta 2007,

| E. | ottaa huomioon, että 18 Afrikan maata, joista 8 kuuluu vähiten kehittyneisiin maihin (LDC), parafoivat ”ponnahduslautana toimivat” talouskumppanuussopimukset marras- ja joulukuussa 2007, kun taas 29 muuta Afrikan AKT-valtiota, joista kolme ei kuulu vähiten kehittyneisiin maihin, ei parafoinut mitään talouskumppanuussopimusta, ja että Etelä-Afrikka oli jo lyönyt lukkoon EU:n kanssa WTO-sääntöjen mukaisen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 18 Afrikan maata, joista 8 kuuluu vähiten kehittyneisiin maihin (LDC), parafoivat ”ponnahduslautana toimivat” talouskumppanuussopimukset marras- ja joulukuussa 2007, kun taas 29 muuta Afrikan AKT-valtiota, joista kolme ei kuulu vähiten kehittyneisiin maihin, ei parafoinut mitään talouskumppanuussopimusta, ja että Etelä-Afrikka oli jo lyönyt lukkoon EU:n kanssa WTO-sääntöjen mukaisen kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen,

| F. | ottaa huomioon, että Papua-Uusi-Guinea ja Fidži, joista kumpikaan ei kuulu vähiten kehittyneiden maiden joukkoon, parafoivat väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen 23. marraskuuta 2007, kun taas muut Tyynenmeren AKT-valtiot (kuusi LDC- ja seitsemän ei-LDC-valtiota) eivät parafoineet talouskumppanuussopimusta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Papua-Uusi-Guinea ja Fidži, joista kumpikaan ei kuulu vähiten kehittyneiden maiden joukkoon, parafoivat väliaikaisen talouskumppanuussopimuksen 23. marraskuuta 2007, kun taas muut Tyynenmeren AKT-valtiot (kuusi LDC- ja seitsemän ei-LDC-valtiota) eivät parafoineet talouskumppanuussopimusta,

| G. | ottaa huomioon, että vuonna 2008 allekirjoitettiin ainoastaan CARIFORUM-valtioiden ja EU:n välinen sopimus ja väliaikaiset sopimukset EU:n ja Norsunluurannikon ja EU:n ja Kamerunin välillä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuonna 2008 allekirjoitettiin ainoastaan CARIFORUM-valtioiden ja EU:n välinen sopimus ja väliaikaiset sopimukset EU:n ja Norsunluurannikon ja EU:n ja Kamerunin välillä,

| H. | ottaa huomioon, että EU on soveltanut 1. tammikuuta 2008 alkaen tuontijärjestelyjä talouskumppanuussopimuksen tai ponnahduslautasopimuksen parafoineista AKT-valtioista peräisin oleviin tuotteisiin näissä sopimuksissa määrätyllä tavalla (23), |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU on soveltanut 1. tammikuuta 2008 alkaen tuontijärjestelyjä talouskumppanuussopimuksen tai ponnahduslautasopimuksen parafoineista AKT-valtioista peräisin oleviin tuotteisiin näissä sopimuksissa määrätyllä tavalla (23),

| I. | ottaa huomioon, että Afrikan ja Tyynenmeren alueet jatkavat Euroopan unionin kanssa neuvotteluja täysimääräisten talouskumppanuussopimusten tekemisestä, ja että puolet AKT-valtioista ei toistaiseksi ole parafoineet tai allekirjoittaneet tällaista sopimusta, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Afrikan ja Tyynenmeren alueet jatkavat Euroopan unionin kanssa neuvotteluja täysimääräisten talouskumppanuussopimusten tekemisestä, ja että puolet AKT-valtioista ei toistaiseksi ole parafoineet tai allekirjoittaneet tällaista sopimusta,

| J. | ottaa huomioon, että AKT-maat ovat olleet huolestuneita eräistä parafoituihin talouskumppanuussopimuksiin sisältyvistä lausekkeista ja pyytäneet niiden korjaamista ennen allekirjoittamista, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että AKT-maat ovat olleet huolestuneita eräistä parafoituihin talouskumppanuussopimuksiin sisältyvistä lausekkeista ja pyytäneet niiden korjaamista ennen allekirjoittamista,

| K. | ottaa huomioon, että kaikki osapuolet ovat toistuvasti vahvistaneet, että talouskumppanuussopimusten on oltava kehitysyhteistyövälineitä, jotta voidaan edistää kestävää kehitystä ja alueellista yhdentymistä sekä vähentää köyhyyttä AKT-valtioissa, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kaikki osapuolet ovat toistuvasti vahvistaneet, että talouskumppanuussopimusten on oltava kehitysyhteistyövälineitä, jotta voidaan edistää kestävää kehitystä ja alueellista yhdentymistä sekä vähentää köyhyyttä AKT-valtioissa,

| L. | ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksista aiheutuvilla sopeuttamiskustannuksilla on merkittävä vaikutus AKT-valtioiden kehitykseen ja että nämä vaikutukset, joita kylläkin on vaikea ennustaa, koostuvat suoranaisesti tullien menettämisestä, ja epäsuorasti vaikutuksista, jotka aiheutuvat mukauttamiseen tai sosiaaliseen tukeen liittyvistä kustannuksista työllisyyden, ammattitaidon parantamisen, tuotannon, viennin monipuolistamisen ja julkisen talouden hallinnan uudistamisen alalla, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksista aiheutuvilla sopeuttamiskustannuksilla on merkittävä vaikutus AKT-valtioiden kehitykseen ja että nämä vaikutukset, joita kylläkin on vaikea ennustaa, koostuvat suoranaisesti tullien menettämisestä, ja epäsuorasti vaikutuksista, jotka aiheutuvat mukauttamiseen tai sosiaaliseen tukeen liittyvistä kustannuksista työllisyyden, ammattitaidon parantamisen, tuotannon, viennin monipuolistamisen ja julkisen talouden hallinnan uudistamisen alalla,

| M. | ottaa huomioon, että 21 AKT-maata, joista osa ei ole vielä allekirjoittanut talouskumppanuussopimusta, on sisällyttänyt kymmenennen EKR:n kansallisiin maaohjelmiinsa erityiset määrät talouskumppanuussopimuksiin liittyviä liitännäistoimenpiteitä varten, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 21 AKT-maata, joista osa ei ole vielä allekirjoittanut talouskumppanuussopimusta, on sisällyttänyt kymmenennen EKR:n kansallisiin maaohjelmiinsa erityiset määrät talouskumppanuussopimuksiin liittyviä liitännäistoimenpiteitä varten,

| N. | ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksilla voi olla seuraavia väliaikaisia kehitysvaikutuksia AKT-valtioille:






  — | nettotullitulojen väheneminen ja sen vaikutus AKT-valtioiden budjettiin, |
| --- | --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksilla voi olla seuraavia väliaikaisia kehitysvaikutuksia AKT-valtioille:

—

nettotullitulojen väheneminen ja sen vaikutus AKT-valtioiden budjettiin,

| — | väliaikaisten sopimusten parafoinnista aiheutuvat AKT-alueiden alueellista yhdentymistä koskevat ongelmat, jotka voivat estää integroidun talouskehityksen edellyttämän kehyksen luomista, mikä puolestaan voisi edesauttaa AKT-valtioiden talouskasvua, |
| --- | --- |

—

väliaikaisten sopimusten parafoinnista aiheutuvat AKT-alueiden alueellista yhdentymistä koskevat ongelmat, jotka voivat estää integroidun talouskehityksen edellyttämän kehyksen luomista, mikä puolestaan voisi edesauttaa AKT-valtioiden talouskasvua,

| — | AKT-valtioiden talouden tarjonnan paraneminen ja EU:sta tuotujen tuotteiden tarjoaminen asiakkaille, |
| --- | --- |

—

AKT-valtioiden talouden tarjonnan paraneminen ja EU:sta tuotujen tuotteiden tarjoaminen asiakkaille,

| — | AKT-valtioista Euroopan unioniin suuntautuvan viennin kasvu muun muassa parempien alkuperäsääntöjen avulla, minkä pitäisi johtaa talouskasvuun, parantaa työllisyyttä ja lisätä valtion tuloja, joita voidaan käyttää sosiaalisten toimenpiteiden rahoittamiseen, |
| --- | --- |

—

AKT-valtioista Euroopan unioniin suuntautuvan viennin kasvu muun muassa parempien alkuperäsääntöjen avulla, minkä pitäisi johtaa talouskasvuun, parantaa työllisyyttä ja lisätä valtion tuloja, joita voidaan käyttää sosiaalisten toimenpiteiden rahoittamiseen,

| — | alueellinen yhdentyminen AKT-alueilla, mikä voi parantaa talouskehitysmahdollisuuksia ja osaltaan lisätä talouskasvua, |
| --- | --- |

—

alueellinen yhdentyminen AKT-alueilla, mikä voi parantaa talouskehitysmahdollisuuksia ja osaltaan lisätä talouskasvua,

| — | kauppaa tukevaan apuun tarkoitetun rahoituksen käyttäminen onnistuneesti talouskumppanuussopimusten yhteydessä, |
| --- | --- |

—

kauppaa tukevaan apuun tarkoitetun rahoituksen käyttäminen onnistuneesti talouskumppanuussopimusten yhteydessä,

| — | uudistusten ja tarpeisiin vastaavien toimenpiteiden toteuttaminen AKT-valtioissa, etenkin mitä tulee julkisen talouden hallintaan, tullien kantamiseen ja uuden verotulojärjestelmän luomiseen, |
| --- | --- |

—

uudistusten ja tarpeisiin vastaavien toimenpiteiden toteuttaminen AKT-valtioissa, etenkin mitä tulee julkisen talouden hallintaan, tullien kantamiseen ja uuden verotulojärjestelmän luomiseen,

| O. | ottaa huomioon, että AKT-alueiden sisäisellä ja keskinäisellä kaupalla ja AKT-valtioiden ja muiden kehitysmaiden (etelä–etelä-kauppayhteistyö) välisellä kaupalla voi olla merkittäviä myönteisiä vaikutuksia AKT-valtioiden kehitykseen, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että AKT-alueiden sisäisellä ja keskinäisellä kaupalla ja AKT-valtioiden ja muiden kehitysmaiden (etelä–etelä-kauppayhteistyö) välisellä kaupalla voi olla merkittäviä myönteisiä vaikutuksia AKT-valtioiden kehitykseen,

| P. | ottaa huomioon, että yksi Cotonoun sopimuksen tavoitteista on, että talouskumppanuussopimuksista tulee välineitä, joilla edistetään kestävää kehitystä, vähennetään köyhyyttä, integroidaan AKT-alueiden taloudet asteittain osaksi maailmantaloutta ja tehostetaan alueellista yhdentymistä, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että yksi Cotonoun sopimuksen tavoitteista on, että talouskumppanuussopimuksista tulee välineitä, joilla edistetään kestävää kehitystä, vähennetään köyhyyttä, integroidaan AKT-alueiden taloudet asteittain osaksi maailmantaloutta ja tehostetaan alueellista yhdentymistä,

| Q. | ottaa huomioon, että Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso totesi Lissabonissa joulukuussa 2007 pidetyssä EU–Afrikka-huippukokouksessa, että on mahdollista tarkistaa kahden osapuolen viimeksi kuluneiden kuukausien aikana allekirjoittamien talouskumppanuussopimusten määräyksiä, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso totesi Lissabonissa joulukuussa 2007 pidetyssä EU–Afrikka-huippukokouksessa, että on mahdollista tarkistaa kahden osapuolen viimeksi kuluneiden kuukausien aikana allekirjoittamien talouskumppanuussopimusten määräyksiä,

| R. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen talous- ja elintarvikekriisi koskettaa eniten AKT-maiden väestöä ja nyt on tärkeämpää kuin koskaan ponnistella vuosituhannen vaihteen kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen talous- ja elintarvikekriisi koskettaa eniten AKT-maiden väestöä ja nyt on tärkeämpää kuin koskaan ponnistella vuosituhannen vaihteen kehitysyhteistyötavoitteiden saavuttamiseksi,

| 1. | kehottaa jäsenvaltioita myös tänä maailmanlaajuisen talouskriisin aikana kunnioittamaan antamiaan sitoumuksia kasvattaa virallista kehitysapua, joka mahdollistaa kauppaa tukevan avun lisäämisen, ja perustamaan alueellisten kauppaa tukevan avun pakettien muodossa liitännäistoimenpiteitä talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoa varten ja siten vahvistamaan talouskumppanuussopimusten myönteistä vaikutusta kehitykseen; korostaa, että talouskumppanuussopimuksen tekeminen ei ole kauppaa tukevaa kehitysyhteistyötä varten tarkoitettujen varojen saamisen edellytys; |
| --- | --- |

1.

kehottaa jäsenvaltioita myös tänä maailmanlaajuisen talouskriisin aikana kunnioittamaan antamiaan sitoumuksia kasvattaa virallista kehitysapua, joka mahdollistaa kauppaa tukevan avun lisäämisen, ja perustamaan alueellisten kauppaa tukevan avun pakettien muodossa liitännäistoimenpiteitä talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoa varten ja siten vahvistamaan talouskumppanuussopimusten myönteistä vaikutusta kehitykseen; korostaa, että talouskumppanuussopimuksen tekeminen ei ole kauppaa tukevaa kehitysyhteistyötä varten tarkoitettujen varojen saamisen edellytys;

| 2. | pitää kiinni siitä, että talouskumppanuussopimukset ovat kehitysyhteistyöväline, jonka olisi heijasteltava sekä AKT-maiden kansallisia että niiden alueellisia etuja ja tarpeita, jotta voidaan vähentää köyhyyttä, saavuttaa vuosituhannen vaihteen kehitysyhteistyötavoitteet ja kunnioittaa perusihmisoikeuksia, kuten oikeus ravintoon tai oikeus julkisiin peruspalveluihin; kehottaa neuvostoa, komissiota ja EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia tekemään kaikkensa luottamuksen, keskinäisen kunnioituksen ja turvallisuuden ilmapiirin palauttamiseksi siltä osin kuin se on vahingoittunut neuvottelujen aikana; |
| --- | --- |

2.

pitää kiinni siitä, että talouskumppanuussopimukset ovat kehitysyhteistyöväline, jonka olisi heijasteltava sekä AKT-maiden kansallisia että niiden alueellisia etuja ja tarpeita, jotta voidaan vähentää köyhyyttä, saavuttaa vuosituhannen vaihteen kehitysyhteistyötavoitteet ja kunnioittaa perusihmisoikeuksia, kuten oikeus ravintoon tai oikeus julkisiin peruspalveluihin; kehottaa neuvostoa, komissiota ja EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia tekemään kaikkensa luottamuksen, keskinäisen kunnioituksen ja turvallisuuden ilmapiirin palauttamiseksi siltä osin kuin se on vahingoittunut neuvottelujen aikana;

| 3. | a) | muistuttaa EU:n toimielimiä ja hallituksia siitä, että talouskumppanuussopimuksen tekeminen tai siitä luopuminen ei saisi johtaa tilanteeseen, jossa AKT-valtio voi joutua epäsuotuisampaan asemaan kuin se oli Cotonoun sopimukseen sisältyneitä kauppaa koskevia määräyksiä sovellettaessa; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

muistuttaa EU:n toimielimiä ja hallituksia siitä, että talouskumppanuussopimuksen tekeminen tai siitä luopuminen ei saisi johtaa tilanteeseen, jossa AKT-valtio voi joutua epäsuotuisampaan asemaan kuin se oli Cotonoun sopimukseen sisältyneitä kauppaa koskevia määräyksiä sovellettaessa;

| b) | kehottaa Euroopan unionia tarjoamaan riittävät ja ennakoitavat määrärahat, Euroopan kehitysrahaston määrärahojen lisäksi, joilla katetaan kustannukset, jotka aiheutuvat sopeuttamisesta, tarjontapuolen kapasiteetin tukemisesta, infrastruktuurin vahvistamisesta, sääntelykapasiteetista, kilpailukyvystä sekä kansallisesta ja alueellisesta yhteenliitettävyydestä; |
| --- | --- |

b)

kehottaa Euroopan unionia tarjoamaan riittävät ja ennakoitavat määrärahat, Euroopan kehitysrahaston määrärahojen lisäksi, joilla katetaan kustannukset, jotka aiheutuvat sopeuttamisesta, tarjontapuolen kapasiteetin tukemisesta, infrastruktuurin vahvistamisesta, sääntelykapasiteetista, kilpailukyvystä sekä kansallisesta ja alueellisesta yhteenliitettävyydestä;

| c) | pyytää, että Euroopan unioni ei myöskään aseta kymmenennen EKR:n tai kauppaa tukevan kehitysyhteistyön määrärahojen vapauttamisen ehdoksi täysimääräisen talouskumppanuussopimuksen allekirjoittamista; |
| --- | --- |

c)

pyytää, että Euroopan unioni ei myöskään aseta kymmenennen EKR:n tai kauppaa tukevan kehitysyhteistyön määrärahojen vapauttamisen ehdoksi täysimääräisen talouskumppanuussopimuksen allekirjoittamista;

| 4. | korostaa, että WTO-sääntöjen noudattaminen sellaisena kuin se on määritelty GATT XXIV:ssä, koskee ainoastaan tavaroiden kauppaa ja edellyttää, että olennainen osa kaupasta vapautetaan kohtuullisen ajan kuluessa, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota hyväksymään kaikki AKT-maiden esittämät WTO-yhteensopivat ehdotukset, jotka koskevat ainoastaan tavaroita; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että WTO-sääntöjen noudattaminen sellaisena kuin se on määritelty GATT XXIV:ssä, koskee ainoastaan tavaroiden kauppaa ja edellyttää, että olennainen osa kaupasta vapautetaan kohtuullisen ajan kuluessa, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota hyväksymään kaikki AKT-maiden esittämät WTO-yhteensopivat ehdotukset, jotka koskevat ainoastaan tavaroita;

| 5. | kehottaa AKT-maita ja Euroopan komissiota hyödyntämään mahdollisimman hyvin käytettävissä olevaa kauppaa tukevaan apuun tarkoitettua rahoitusta tukeakseen uudistusprosessia talouskehityksen kannalta tärkeillä aloilla, parantamaan infrastruktuuria, kun se on tarpeen talouskumppanuussopimusten tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisen tehostamiseksi, kompensoimaan tullitulojen nettomenetykset ja edistämään verouudistusta siten, että sosiaalialaan tehtävät julkiset investoinnit eivät vähene, investoimaan tuotantoketjuun vientituotannon monipuolistamiseksi, ja tuottamaan enemmän korkeamman lisäarvon sisältäviä vientituotteita; |
| --- | --- |

5.

kehottaa AKT-maita ja Euroopan komissiota hyödyntämään mahdollisimman hyvin käytettävissä olevaa kauppaa tukevaan apuun tarkoitettua rahoitusta tukeakseen uudistusprosessia talouskehityksen kannalta tärkeillä aloilla, parantamaan infrastruktuuria, kun se on tarpeen talouskumppanuussopimusten tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisen tehostamiseksi, kompensoimaan tullitulojen nettomenetykset ja edistämään verouudistusta siten, että sosiaalialaan tehtävät julkiset investoinnit eivät vähene, investoimaan tuotantoketjuun vientituotannon monipuolistamiseksi, ja tuottamaan enemmän korkeamman lisäarvon sisältäviä vientituotteita;

| 6. | toistaa kantansa, jonka mukaan talouskumppanuussopimusten rahoittamiseen pitäisi käyttää EKR:n sijaan täydentävää kauppaa tukevaa apua, johon Euroopan unioni on sitoutunut vuonna 2005 ja joka on vuosittain 2 miljardia euroa vuodesta 2010 lähtien ja josta 50 prosenttia myönnetään AKT-maille; vastustaa kaikkia Euroopan yhteisön tuen myöntämiselle asetettuja talouskumppanuussopimuksiin liittyviä ehdollisuuksia ja pyytää komissiota takaamaan, että kymmenennen EKR:n rahoituksen saantia ei sidota neuvottelujen tuloksiin ja tahtiin; |
| --- | --- |

6.

toistaa kantansa, jonka mukaan talouskumppanuussopimusten rahoittamiseen pitäisi käyttää EKR:n sijaan täydentävää kauppaa tukevaa apua, johon Euroopan unioni on sitoutunut vuonna 2005 ja joka on vuosittain 2 miljardia euroa vuodesta 2010 lähtien ja josta 50 prosenttia myönnetään AKT-maille; vastustaa kaikkia Euroopan yhteisön tuen myöntämiselle asetettuja talouskumppanuussopimuksiin liittyviä ehdollisuuksia ja pyytää komissiota takaamaan, että kymmenennen EKR:n rahoituksen saantia ei sidota neuvottelujen tuloksiin ja tahtiin;

| 7. | korostaa, että jäsenvaltioiden lupaama kehitysyhteistyön julkisen tuen lisäys olisi ensi sijassa käytettävä tehostamaan ponnisteluja kohti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista AKT-maissa, joita maailmanlaajuinen talous- ja elintarvikekriisi koskettaa voimakkaimmin ja joissa se on uhannut ja uhkaa tehdä tyhjäksi vuosituhannen kehitystavoitteisiin pyrkimisen yhteydessä saavutetut tulokset; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että jäsenvaltioiden lupaama kehitysyhteistyön julkisen tuen lisäys olisi ensi sijassa käytettävä tehostamaan ponnisteluja kohti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista AKT-maissa, joita maailmanlaajuinen talous- ja elintarvikekriisi koskettaa voimakkaimmin ja joissa se on uhannut ja uhkaa tehdä tyhjäksi vuosituhannen kehitystavoitteisiin pyrkimisen yhteydessä saavutetut tulokset;

| 8. | korostaa myös, että kaikkien sopimusten on kunnioitettava AKT-maita suosivaa epäsymmetriaa sekä sopimuksen kohteena olevan tuotevalikoiman että siirtymäaikojen osalta ja että talouskumppanuussopimusten on tarjottava käytännön takuut AKT-maiden yksilöimien herkkien alojen suojelusta; |
| --- | --- |

8.

korostaa myös, että kaikkien sopimusten on kunnioitettava AKT-maita suosivaa epäsymmetriaa sekä sopimuksen kohteena olevan tuotevalikoiman että siirtymäaikojen osalta ja että talouskumppanuussopimusten on tarjottava käytännön takuut AKT-maiden yksilöimien herkkien alojen suojelusta;

| 9. | panee hyvin huolestuneena merkille, että EY on tekemässä sopimusta banaaneista latinalais-amerikkalaisten suosituimmuuskohtelusta nauttivien banaanintoimittajien kanssa, mikä uhkaisi AKT-maiden banaanialan elinkelpoisuutta ja etenkin pienten ja haavoittuvassa asemassa olevien kansantalouksien kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä; kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että kaikkien haavoittuvaisimpien pienten banaaniviljelijöiden elinkeinon turvaamiseksi ryhdytään toimiin; |
| --- | --- |

9.

panee hyvin huolestuneena merkille, että EY on tekemässä sopimusta banaaneista latinalais-amerikkalaisten suosituimmuuskohtelusta nauttivien banaanintoimittajien kanssa, mikä uhkaisi AKT-maiden banaanialan elinkelpoisuutta ja etenkin pienten ja haavoittuvassa asemassa olevien kansantalouksien kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä; kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että kaikkien haavoittuvaisimpien pienten banaaniviljelijöiden elinkeinon turvaamiseksi ryhdytään toimiin;

| 10. | korostaa, että talouskumppanuussopimuksiin liittyvissä tukitoimenpiteissä on otettava huomioon, että alueellinen yhdentyminen ja taloussuhteet muiden kehitysmaiden kanssa ovat tärkeitä AKT-valtioiden kehitykselle; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että talouskumppanuussopimuksiin liittyvissä tukitoimenpiteissä on otettava huomioon, että alueellinen yhdentyminen ja taloussuhteet muiden kehitysmaiden kanssa ovat tärkeitä AKT-valtioiden kehitykselle;

| 11. | a) | pyytää, että komissio sallisi AKT-maiden neuvotella uudelleen kiistanalaiset lausekkeet ennen kattavien alueellisten sopimusten allekirjoittamista, jotta AKT-neuvottelijoilla olisi riittävästi aikaa arvioida sopimuksia ja tehdä ehdotuksia ennen kyseisten sopimusten hyväksymistä, ja että komissio neuvoisi AKT-neuvottelijoita asioissa, joissa neuvottelijat pitävät sitä tarpeellisena; korostaa erityisesti, että on tärkeää ottaa huomioon kumppanimaiden ja niiden parlamenttien, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet täysimääräisiä talouskumppanuussopimuksia koskevissa neuvotteluissa, ja että neuvotteluja ei tulisi käydä paineen alaisena eikä kiireessä; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

pyytää, että komissio sallisi AKT-maiden neuvotella uudelleen kiistanalaiset lausekkeet ennen kattavien alueellisten sopimusten allekirjoittamista, jotta AKT-neuvottelijoilla olisi riittävästi aikaa arvioida sopimuksia ja tehdä ehdotuksia ennen kyseisten sopimusten hyväksymistä, ja että komissio neuvoisi AKT-neuvottelijoita asioissa, joissa neuvottelijat pitävät sitä tarpeellisena; korostaa erityisesti, että on tärkeää ottaa huomioon kumppanimaiden ja niiden parlamenttien, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet täysimääräisiä talouskumppanuussopimuksia koskevissa neuvotteluissa, ja että neuvotteluja ei tulisi käydä paineen alaisena eikä kiireessä;

| b) | kehottaa Euroopan komissiota kuulemaan kattavasti AKT-ryhmää Cotonoun sopimuksen 12 artiklan mukaisesti ennen kuin se tekee sitoumuksia, jotka saattavat vaikuttaa kielteisesti AKT-alueiden taloudelliseen yhdentymiseen tai AKT- ja EU-maiden välisiin kauppasuhteisiin; |
| --- | --- |

b)

kehottaa Euroopan komissiota kuulemaan kattavasti AKT-ryhmää Cotonoun sopimuksen 12 artiklan mukaisesti ennen kuin se tekee sitoumuksia, jotka saattavat vaikuttaa kielteisesti AKT-alueiden taloudelliseen yhdentymiseen tai AKT- ja EU-maiden välisiin kauppasuhteisiin;

| 12. | korostaa, että talouskumppanuussopimusten olisi sisällettävä tarkistuslauseke, jossa määrätään viiden vuoden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta tapahtuvasta tarkistamisesta, johon kansallisten parlamenttien, Euroopan parlamentin ja kansalaisyhteiskunnan on virallisesti osallistuttava, ja korostaa, että talouskumppanuussopimuksiin tarvitaan vahvempia valvontaa ja arviointia koskevia määräyksiä, joilla määritellään talouskumppanuussopimuksen vaikutus maan ja alueen kehitykseen sekä köyhyyden vähentämistavoitteisiin – ei pelkästään talouskumppanuussopimuksen noudattamisen tasoon – ja määrätään suojamekanismista, jotta voidaan muuttaa tai kumota mikä tahansa talouskumppanuussopimuksen osa, joka vaarantaa alueellisen yhdentymisprosessin tai heikentää mahdollisuuksia vähentää köyhyyttä tai saavuttaa vuosituhannen vaihteen kehitysyhteistyötavoitteet; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että talouskumppanuussopimusten olisi sisällettävä tarkistuslauseke, jossa määrätään viiden vuoden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta tapahtuvasta tarkistamisesta, johon kansallisten parlamenttien, Euroopan parlamentin ja kansalaisyhteiskunnan on virallisesti osallistuttava, ja korostaa, että talouskumppanuussopimuksiin tarvitaan vahvempia valvontaa ja arviointia koskevia määräyksiä, joilla määritellään talouskumppanuussopimuksen vaikutus maan ja alueen kehitykseen sekä köyhyyden vähentämistavoitteisiin – ei pelkästään talouskumppanuussopimuksen noudattamisen tasoon – ja määrätään suojamekanismista, jotta voidaan muuttaa tai kumota mikä tahansa talouskumppanuussopimuksen osa, joka vaarantaa alueellisen yhdentymisprosessin tai heikentää mahdollisuuksia vähentää köyhyyttä tai saavuttaa vuosituhannen vaihteen kehitysyhteistyötavoitteet;

| 13. | a) | kehottaa AKT-valtioiden hallituksia toteuttamaan tarvittavat uudistukset hyvän hallintotavan aikaansaamiseksi erityisesti julkisessa hallinnossa, mitä tulee esimerkiksi julkisen talouden hallintaan, tullien kantamiseen, verotulojärjestelmään, lahjonnan torjuntaan ja väärinkäytöksiin; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

kehottaa AKT-valtioiden hallituksia toteuttamaan tarvittavat uudistukset hyvän hallintotavan aikaansaamiseksi erityisesti julkisessa hallinnossa, mitä tulee esimerkiksi julkisen talouden hallintaan, tullien kantamiseen, verotulojärjestelmään, lahjonnan torjuntaan ja väärinkäytöksiin;

| b) | pyytää kaikkien asianomaisten, erityisesti hallitusten ja parlamentin jäsenten, aktiivista osallistumista neuvotteluprosessiin, ja kansalaisyhteiskunnan tehostettua osallistumista, jotta saataisiin aikaan alueellinen konsensus ennen täysimääräisen talouskumppanuussopimuksen allekirjoittamista; |
| --- | --- |

b)

pyytää kaikkien asianomaisten, erityisesti hallitusten ja parlamentin jäsenten, aktiivista osallistumista neuvotteluprosessiin, ja kansalaisyhteiskunnan tehostettua osallistumista, jotta saataisiin aikaan alueellinen konsensus ennen täysimääräisen talouskumppanuussopimuksen allekirjoittamista;

| 14. | korostaa, että neuvottelujen ja niiden tulosten avoimuutta on lisättävä, jotta politiikan tekijät, parlamenttien jäsenet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat tarkastella niitä julkisesti; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että neuvottelujen ja niiden tulosten avoimuutta on lisättävä, jotta politiikan tekijät, parlamenttien jäsenet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat tarkastella niitä julkisesti;

| 15. | kehottaa EU:n jäsenvaltioiden toimielimiä ja hallituksia tekemään kaikkensa luottamuksen ilmapiirin palauttamiseksi siltä osin kuin se on vahingoittunut neuvottelujen aikana; |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:n jäsenvaltioiden toimielimiä ja hallituksia tekemään kaikkensa luottamuksen ilmapiirin palauttamiseksi siltä osin kuin se on vahingoittunut neuvottelujen aikana;

| 16. | korostaa, että talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoa olisi seurattava parlamentaarisessa elimessä, josta on määrättävä talouskumppanuussopimusteksteissä, ja että tämän parlamentaarisen elimen olisi kussakin tapauksessa polveuduttava AKT:n ja EU:n yhteisestä parlamentaarisesta edustajakokouksesta ja sen elimistä ja pysyttävä tiiviissä yhteydessä siihen tai oltava sen osa, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon talouskumppanuussopimusten vaikutukset AKT-maiden talouksiin, kuten Cotonoun sopimuksessa on määrätty; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoa olisi seurattava parlamentaarisessa elimessä, josta on määrättävä talouskumppanuussopimusteksteissä, ja että tämän parlamentaarisen elimen olisi kussakin tapauksessa polveuduttava AKT:n ja EU:n yhteisestä parlamentaarisesta edustajakokouksesta ja sen elimistä ja pysyttävä tiiviissä yhteydessä siihen tai oltava sen osa, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon talouskumppanuussopimusten vaikutukset AKT-maiden talouksiin, kuten Cotonoun sopimuksessa on määrätty;

| 17. | korostaa erityisesti kansallisten parlamenttien ja valtiosta riippumattomien toimijoiden keskeistä roolia talouskumppanuussopimusten seurannassa ja valvonnassa ja kehottaa sisällyttämään ne järjestelmällisesti meneillään olevaan neuvotteluprosessiin; katsoo, että tämä edellyttää myöhempiä neuvotteluja varten selkeää esityslistaa, josta AKT-maat ja EU sopivat ja joka perustuu osallistavaan lähestymistapaan; |
| --- | --- |

17.

korostaa erityisesti kansallisten parlamenttien ja valtiosta riippumattomien toimijoiden keskeistä roolia talouskumppanuussopimusten seurannassa ja valvonnassa ja kehottaa sisällyttämään ne järjestelmällisesti meneillään olevaan neuvotteluprosessiin; katsoo, että tämä edellyttää myöhempiä neuvotteluja varten selkeää esityslistaa, josta AKT-maat ja EU sopivat ja joka perustuu osallistavaan lähestymistapaan;

| 18. | suosittelee, että Euroopan parlamentin aikataulussa olisi mahdollisuuksien mukaan ennen hyväksynnän antamista odotettava AKT-parlamenttien lausuntoja talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen tuloksista ja otettava ne huomioon; |
| --- | --- |

18.

suosittelee, että Euroopan parlamentin aikataulussa olisi mahdollisuuksien mukaan ennen hyväksynnän antamista odotettava AKT-parlamenttien lausuntoja talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen tuloksista ja otettava ne huomioon;

| 19. | a) | katsoo, että EKR:n aluekohtaisiin strategia-asiakirjoihin ja alueohjelmiin olisi sisällytettävä merkittävä, järjestelmällinen ja tarkkaan harkittu tuki talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoa varten ottaen huomioon tarvittava uudistusprosessi, jonka avulla talouskumppanuussopimuksesta tulee menestys; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

katsoo, että EKR:n aluekohtaisiin strategia-asiakirjoihin ja alueohjelmiin olisi sisällytettävä merkittävä, järjestelmällinen ja tarkkaan harkittu tuki talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoa varten ottaen huomioon tarvittava uudistusprosessi, jonka avulla talouskumppanuussopimuksesta tulee menestys;

| b) | pitää kiinni siitä, että täysimääräisiä talouskumppanuussopimuksia koskevien asiakirjojen on otettava huomioon kunkin alueen ja kunkin AKT-maan tasolla tehdyissä vaikutustutkimuksissa paljastuneet mahdolliset tulonmenetykset, ja että niiden uudelleenneuvotteluun on tarvittaessa mahdollisuus; |
| --- | --- |

b)

pitää kiinni siitä, että täysimääräisiä talouskumppanuussopimuksia koskevien asiakirjojen on otettava huomioon kunkin alueen ja kunkin AKT-maan tasolla tehdyissä vaikutustutkimuksissa paljastuneet mahdolliset tulonmenetykset, ja että niiden uudelleenneuvotteluun on tarvittaessa mahdollisuus;

| c) | pyytää, että AKT-alueet järjestävät seminaareja EKR:n aluekohtaisista strategia-asiakirjoista ja alueohjelmista mahdollisimman pikaisesti, jotta voidaan arvioida niiden vaikutusta talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

c)

pyytää, että AKT-alueet järjestävät seminaareja EKR:n aluekohtaisista strategia-asiakirjoista ja alueohjelmista mahdollisimman pikaisesti, jotta voidaan arvioida niiden vaikutusta talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoon;

| d) | kehottaa Euroopan unionia ja AKT-maita varmistamaan, että talouskumppanuussopimukset vastaavat vallitsevaan maailmanlaajuiseen kriisiin, jotta minimoidaan maailmantalouden taantumisen vaikutus AKT-maihin; |
| --- | --- |

d)

kehottaa Euroopan unionia ja AKT-maita varmistamaan, että talouskumppanuussopimukset vastaavat vallitsevaan maailmanlaajuiseen kriisiin, jotta minimoidaan maailmantalouden taantumisen vaikutus AKT-maihin;

| 20. | korostaa, että AKT-maiden allekirjoittamat väliaikaiset sopimukset eivät saa heikentää AKT-alueiden mahdollisuuksia tehdä EU:n kanssa sellaisia täysimääräisiä talouskumppanuussopimuksia, joissa otetaan huomioon kehitysulottuvuus ja alueellisten talouksien yhdentämiseksi toteutetut toimet ja joissa tehostetaan AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että AKT-maiden allekirjoittamat väliaikaiset sopimukset eivät saa heikentää AKT-alueiden mahdollisuuksia tehdä EU:n kanssa sellaisia täysimääräisiä talouskumppanuussopimuksia, joissa otetaan huomioon kehitysulottuvuus ja alueellisten talouksien yhdentämiseksi toteutetut toimet ja joissa tehostetaan AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä;

| 21. | korostaa jälleen kerran tarvetta tunnistaa herkät tuotteet, jotka olisi jätettävä kaupan vapauttamisen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

21.

korostaa jälleen kerran tarvetta tunnistaa herkät tuotteet, jotka olisi jätettävä kaupan vapauttamisen ulkopuolelle;

| 22. | korostaa tarvetta palauttaa AKT- ja EU-maiden välinen luottamus, joka vahingoittui talouskumppanuussopimuksista käytyjen neuvottelujen aikana, maita yhdistävän kumppanuuden hengessä; |
| --- | --- |

22.

korostaa tarvetta palauttaa AKT- ja EU-maiden välinen luottamus, joka vahingoittui talouskumppanuussopimuksista käytyjen neuvottelujen aikana, maita yhdistävän kumppanuuden hengessä;

| 23. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

23.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (24)

ilmastonmuutoksen sosiaalisista vaikutuksista ja ympäristövaikutuksista AKT-maissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotounussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen (jäljempänä ”Cotonoun sopimus”) ja erityisesti sen 32 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotounussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen (jäljempänä ”Cotonoun sopimus”) ja erityisesti sen 32 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177–181 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177–181 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta: ”Eurooppalainen konsensus” ja erityisesti sen 12, 22, 38, 75, 76, 101, 105 artiklan (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 20. joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman Euroopan unionin kehityspolitiikasta: ”Eurooppalainen konsensus” ja erityisesti sen 12, 22, 38, 75, 76, 101, 105 artiklan (25),

| — | ottaa huomioon Agenda 21:n, ympäristöä ja kehitystä koskevan Rio de Janeiron julistuksen, metsien kestävää hoitoa koskevien periaatteiden julistuksen, jonka yli 178 hallitusta hyväksyi Rio de Janeirossa (Brasilia) 3.–14. kesäkuuta 1992 pidetyssä YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa (UNCED) ja jonka periaatteet vahvistettiin lujasti Johannesburgissa (Etelä-Afrikka) 26. elokuuta–4. syyskuuta 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa (WSSD), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Agenda 21:n, ympäristöä ja kehitystä koskevan Rio de Janeiron julistuksen, metsien kestävää hoitoa koskevien periaatteiden julistuksen, jonka yli 178 hallitusta hyväksyi Rio de Janeirossa (Brasilia) 3.–14. kesäkuuta 1992 pidetyssä YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa (UNCED) ja jonka periaatteet vahvistettiin lujasti Johannesburgissa (Etelä-Afrikka) 26. elokuuta–4. syyskuuta 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa (WSSD),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Pariisissa 17. kesäkuuta 1994 hyväksytyn ja 26. joulukuuta 1996 voimaan tulleen YK:n aavikoitumisen estämistä koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisissa 17. kesäkuuta 1994 hyväksytyn ja 26. joulukuuta 1996 voimaan tulleen YK:n aavikoitumisen estämistä koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi,

| — | ottaa huomioon Afrikan kehitystä edistävän uuden kumppanuuden (NEPAD) ympäristöaloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan kehitystä edistävän uuden kumppanuuden (NEPAD) ympäristöaloitteen,

| — | ottaa huomioon Hyogon toimintakehyksen vuosiksi 2005–2015: tammikuussa 2005 Kobossa, Hyogossa (Japani) järjestetyn suuronnettomuuksien vähentämistä käsitelleen kansainvälisen konferenssin hyväksymä ”Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Hyogon toimintakehyksen vuosiksi 2005–2015: tammikuussa 2005 Kobossa, Hyogossa (Japani) järjestetyn suuronnettomuuksien vähentämistä käsitelleen kansainvälisen konferenssin hyväksymä ”Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters”,

| — | ottaa huomioon OECD:n jäsenmaiden kehitys- ja ympäristöministerien 4. huhtikuuta 2006 hyväksymän julistuksen ilmastonmuutokseen sopeutumisen sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n jäsenmaiden kehitys- ja ympäristöministerien 4. huhtikuuta 2006 hyväksymän julistuksen ilmastonmuutokseen sopeutumisen sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön,

| — | ottaa huomioon Heiligendammissa 7. kesäkuuta 2007 annetun G8-maiden huippukokouksen julkilausuman, jonka aiheena on ilmastonmuutos, energiatehokkuus ja energiahuollon varmuus maailmantalouden kasvun haasteena ja mahdollisuutena (”Climate Change, Energy Efficiency and Energy Security – Challenge and Opportunity for World Economic Growth”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Heiligendammissa 7. kesäkuuta 2007 annetun G8-maiden huippukokouksen julkilausuman, jonka aiheena on ilmastonmuutos, energiatehokkuus ja energiahuollon varmuus maailmantalouden kasvun haasteena ja mahdollisuutena (”Climate Change, Energy Efficiency and Energy Security – Challenge and Opportunity for World Economic Growth”),

| — | ottaa huomioon Afrikan ja EU:n kumppanuuden ilmastonmuutoksen alalla osana ensimmäistä toimintasuunnitelmaa (2008–2010) EU:n ja Afrikan yhteisen strategian täytäntöönpanemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ja EU:n kumppanuuden ilmastonmuutoksen alalla osana ensimmäistä toimintasuunnitelmaa (2008–2010) EU:n ja Afrikan yhteisen strategian täytäntöönpanemiseksi,

| — | ottaa huomioon Balissa (Indonesia) joulukuussa 2007 järjestetyssä YK:n ilmastonmuutoskonferenssissa hyväksytyn Balin etenemissuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Balissa (Indonesia) joulukuussa 2007 järjestetyssä YK:n ilmastonmuutoskonferenssissa hyväksytyn Balin etenemissuunnitelman,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 14. konferenssin (COP 14) ja osapuolten neljännen konferenssin, joka toimii Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP 4) kokouksena Pozanissa (Puolassa) 1.–12. joulukuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 14. konferenssin (COP 14) ja osapuolten neljännen konferenssin, joka toimii Kioton pöytäkirjan osapuolten (COP/MOP 4) kokouksena Pozanissa (Puolassa) 1.–12. joulukuuta 2008,

| — | ottaa huomioon komission 11. maaliskuuta 2003 neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman tiedonannon ”Ilmastonmuutos ja kehitysyhteistyö” (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 11. maaliskuuta 2003 neuvostolle ja Euroopan parlamentille antaman tiedonannon ”Ilmastonmuutos ja kehitysyhteistyö” (26),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2004 päivätyt neuvoston päätelmät ja ilmastonmuutosta koskevan toimintasuunnitelman kehitysyhteistyön yhteydessä 2004–2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2004 päivätyt neuvoston päätelmät ja ilmastonmuutosta koskevan toimintasuunnitelman kehitysyhteistyön yhteydessä 2004–2008,

| — | ottaa huomioon komission 12. huhtikuuta 2005 antaman tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ”Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus – Kehityksen vauhdittaminen vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi” (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 12. huhtikuuta 2005 antaman tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ”Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus – Kehityksen vauhdittaminen vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi” (27),

| — | ottaa huomioon komission 10. tammikuuta 2007 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rajoittaminen kahteen celsiusasteeseen – Toimet vuoteen 2020 ja sen jälkeen” (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 10. tammikuuta 2007 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rajoittaminen kahteen celsiusasteeseen – Toimet vuoteen 2020 ja sen jälkeen” (28),

| — | ottaa huomioon 8.–9. maaliskuuta kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa korostetaan tärkeyttä saavuttaa strateginen tavoite maailman keskilämpötilan nousun rajoittamiseksi kahteen celsiusasteeseen teollistumista edeltäneen ajan keskilämpötilaan verrattuna, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8.–9. maaliskuuta kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, joissa korostetaan tärkeyttä saavuttaa strateginen tavoite maailman keskilämpötilan nousun rajoittamiseksi kahteen celsiusasteeseen teollistumista edeltäneen ajan keskilämpötilaan verrattuna,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman luominen Euroopan unionin ja ilmastonmuutokselle altteimpien köyhien kehitysmaiden välille (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman luominen Euroopan unionin ja ilmastonmuutokselle altteimpien köyhien kehitysmaiden välille (29),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 21. lokakuuta 2008 antaman päätöslauselman maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman luomisesta Euroopan unionin ja ilmastonmuutokselle altteimpien köyhien kehitysmaiden välille (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 21. lokakuuta 2008 antaman päätöslauselman maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman luomisesta Euroopan unionin ja ilmastonmuutokselle altteimpien köyhien kehitysmaiden välille (30),

| — | ottaa huomioon korkean edustajan ja Euroopan komission 14. maaliskuuta 2008 Euroopan neuvostolle antaman asiakirjan ”Climate Change and International Security” (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan ja Euroopan komission 14. maaliskuuta 2008 Euroopan neuvostolle antaman asiakirjan ”Climate Change and International Security” (31),

| — | ottaa huomioon komission 16. lokakuuta 2008 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjumisesta ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 16. lokakuuta 2008 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjumisesta ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi (32),

| — | ottaa huomioon komission 21. tammikuuta 2009 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Kohti kattavaa ilmastosopimusta Kööpenhaminassa” (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 21. tammikuuta 2009 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Kohti kattavaa ilmastosopimusta Kööpenhaminassa” (33),

| — | ottaa huomioon Cariforumin ja EU:n 17. toukokuuta 2008 antaman julistuksen ilmastonmuutoksesta ja energiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cariforumin ja EU:n 17. toukokuuta 2008 antaman julistuksen ilmastonmuutoksesta ja energiasta,

| — | ottaa huomioon Tyynenmeren foorumin valtioiden ja Euroopan unionin 7. marraskuuta 2008 antaman julistuksen ilmastonmuutoksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tyynenmeren foorumin valtioiden ja Euroopan unionin 7. marraskuuta 2008 antaman julistuksen ilmastonmuutoksesta,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2008 annetun Afrikan ja EU:n julistuksen ilmastonmuutoksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2008 annetun Afrikan ja EU:n julistuksen ilmastonmuutoksesta,

| — | ottaa huomioon Nicholas Sternin vuonna 2006 laatiman raportin ”The Economics of Climate Change. The Stern Review”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nicholas Sternin vuonna 2006 laatiman raportin ”The Economics of Climate Change. The Stern Review”,

| — | ottaa huomioon OECD:n vuonna 2007 laatiman raportin ”Stocktaking of Progress on Integrating Adaptation to Climate Change into Development Co-operation Activities”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n vuonna 2007 laatiman raportin ”Stocktaking of Progress on Integrating Adaptation to Climate Change into Development Co-operation Activities”,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) työryhmän raportit ja erityisesti IPCC:n työryhmän II neljännen arviointikertomuksen ”Climate Change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) työryhmän raportit ja erityisesti IPCC:n työryhmän II neljännen arviointikertomuksen ”Climate Change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability”,

| — | ottaa huomioon YK:n kehitysohjelman julkaiseman inhimillisen kehityksen raportin 2007/2008 ”Fighting climate change: Human solidarity in a divided world”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kehitysohjelman julkaiseman inhimillisen kehityksen raportin 2007/2008 ”Fighting climate change: Human solidarity in a divided world”,

| — | ottaa huomioon Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston raportin ”Global Monitoring Report 2008: MDGs and the Environment – Agenda for Inclusive and Sustainable Development”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston raportin ”Global Monitoring Report 2008: MDGs and the Environment – Agenda for Inclusive and Sustainable Development”,

| — | ottaa huomioon OECD:n julkaisun ”Environmental Outlook to 2030” maaliskuulta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n julkaisun ”Environmental Outlook to 2030” maaliskuulta 2008,

| — | ottaa huomioon Strasbourgissa 1. huhtikuuta 1999 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksista ja pienistä saarivaltioista AKT:n ja EU:n yhteistyön puitteissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Strasbourgissa 1. huhtikuuta 1999 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksista ja pienistä saarivaltioista AKT:n ja EU:n yhteistyön puitteissa,

| — | ottaa huomioon Kigalissa (Ruanda) 22. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman luonnonkatastrofeista AKT-maissa: torjuntavalmiutta (EKR-rahastot) ja hätäapua (ECHO-rahastot) koskeva Euroopan unionin rahoitus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kigalissa (Ruanda) 22. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman luonnonkatastrofeista AKT-maissa: torjuntavalmiutta (EKR-rahastot) ja hätäapua (ECHO-rahastot) koskeva Euroopan unionin rahoitus,

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100 383/09/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100 383/09/lopullinen),

| A. | ottaa huomioon, että kehitysmaat ovat vaikuttaneet vähiten ilmastonmuutokseen, mutta joutuvat kohtaamaan sen vakavimmat sosiaaliset ja ympäristölliset seuraukset sosiaalisen, taloudellisen ja maantieteellisen suojattomuutensa sekä voimakkaan riippuvuutensa maataloudesta, kalastuksesta ja muista luonnonvaroista vuoksi ja siksi, että niillä on vähäinen kapasiteetti hoitaa ilmastonmuutoksen vaikutuksia, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kehitysmaat ovat vaikuttaneet vähiten ilmastonmuutokseen, mutta joutuvat kohtaamaan sen vakavimmat sosiaaliset ja ympäristölliset seuraukset sosiaalisen, taloudellisen ja maantieteellisen suojattomuutensa sekä voimakkaan riippuvuutensa maataloudesta, kalastuksesta ja muista luonnonvaroista vuoksi ja siksi, että niillä on vähäinen kapasiteetti hoitaa ilmastonmuutoksen vaikutuksia,

| B. | ottaa huomioon, että nopeutunut merenpinnan nousu aiheuttaa tulvia, rantaeroosiota, suolaisen veden sekoittumista sisämaan makean veden varoihin ja jopa joidenkin Tyynenmeren tai Karibian alavien saarten jäämistä veden alle; ottaa huomioon, että pelkästään Afrikassa rannikkoalueiden tulvimisuhan alla olevien henkilöiden määrä voi nousta yhdestä miljoonasta vuonna 1990 yli 70 miljoonaan vuonna 2080, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nopeutunut merenpinnan nousu aiheuttaa tulvia, rantaeroosiota, suolaisen veden sekoittumista sisämaan makean veden varoihin ja jopa joidenkin Tyynenmeren tai Karibian alavien saarten jäämistä veden alle; ottaa huomioon, että pelkästään Afrikassa rannikkoalueiden tulvimisuhan alla olevien henkilöiden määrä voi nousta yhdestä miljoonasta vuonna 1990 yli 70 miljoonaan vuonna 2080,

| C. | ottaa huomioon, että lämpötilan nousu ja sademäärän vaihtelu johtaa vakavaan kuivuuteen ja vähentää jyrkästi veden saatavuutta AKT-maissa; ottaa huomioon, että lämpötilan noustessa asteella 75–250 miljoonaa afrikkalaista joutuu kärsimään veden puutteen pahenemisesta ja kasvavasta veden saantiin liittyvästä epävarmuudesta, lämpötilan noustessa 2 astetta tämä määrä kasvaa 350-600 miljoonaan ja lämpötilan noustessa 3 astetta jopa 1,8 miljardiin, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että lämpötilan nousu ja sademäärän vaihtelu johtaa vakavaan kuivuuteen ja vähentää jyrkästi veden saatavuutta AKT-maissa; ottaa huomioon, että lämpötilan noustessa asteella 75–250 miljoonaa afrikkalaista joutuu kärsimään veden puutteen pahenemisesta ja kasvavasta veden saantiin liittyvästä epävarmuudesta, lämpötilan noustessa 2 astetta tämä määrä kasvaa 350-600 miljoonaan ja lämpötilan noustessa 3 astetta jopa 1,8 miljardiin,

| D. | katsoo, että valtamerien lämpeneminen moninkertaistaa äärimmäisten ilmastoilmiöiden, kuten trooppisten myrskyjen ja hirmumyrskyjen, syntymisen, mikä vaikuttaa rajusti mataliin rannikkoalueisiin, suurkaupunkeja ja valtavia väestökeskittymiä ympäröiviin vesistöalueisiin, taloudellisesti tärkeisiin infrastruktuureihin, kuten satamiin, merellä sijaitseviin infrastruktuureihin, rannikolla sijaitseviin kaupunkeihin ja matkailuinfrastruktuureihin, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että valtamerien lämpeneminen moninkertaistaa äärimmäisten ilmastoilmiöiden, kuten trooppisten myrskyjen ja hirmumyrskyjen, syntymisen, mikä vaikuttaa rajusti mataliin rannikkoalueisiin, suurkaupunkeja ja valtavia väestökeskittymiä ympäröiviin vesistöalueisiin, taloudellisesti tärkeisiin infrastruktuureihin, kuten satamiin, merellä sijaitseviin infrastruktuureihin, rannikolla sijaitseviin kaupunkeihin ja matkailuinfrastruktuureihin,

| E. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos lisää entisestään aavikoitumista ja maaperän köyhtymistä, jolloin yhä suurempi osa maataloustuotannosta on vaarassa ja nälkä ja aliravitsemus lisääntyvät AKT-alueilla, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos lisää entisestään aavikoitumista ja maaperän köyhtymistä, jolloin yhä suurempi osa maataloustuotannosta on vaarassa ja nälkä ja aliravitsemus lisääntyvät AKT-alueilla,

| F. | ottaa huomioon, että nouseva merenpinta ja lämpötila vaikuttavat huomattavasti rannikon ja meren ekosysteemeihin, vähentävät saalismääriä Tyynenmeren ja Karibian saarilla ja Afrikan rannikolla ja vaikuttavat kielteisesti paikallisiin elintarvikevaroihin, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että nouseva merenpinta ja lämpötila vaikuttavat huomattavasti rannikon ja meren ekosysteemeihin, vähentävät saalismääriä Tyynenmeren ja Karibian saarilla ja Afrikan rannikolla ja vaikuttavat kielteisesti paikallisiin elintarvikevaroihin,

| G. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos nopeuttaa edelleen biologisen monimuotoisuuden heikentymistä, aiheuttaa vakavaa uhkaa, että monet kasvi- ja eläinlajit kuolevat sukupuuttoon, ja vahingoittaa korjaamattomasti joitakin ekosysteemejä, jotka ovat erityisen herkkiä ilmastonmuutoksille, kuten koralliriutat, mangrovelehdot tai sademetsät; ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta koskevilla seurauksilla AKT-maissa on erittäin merkittäviä vaikutuksia elintarvikeketjuun ja niiden ihmisten elantoon, jotka ovat suoraan riippuvaisia kyseisistä ekosysteemeistä saatavista tuotteista, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos nopeuttaa edelleen biologisen monimuotoisuuden heikentymistä, aiheuttaa vakavaa uhkaa, että monet kasvi- ja eläinlajit kuolevat sukupuuttoon, ja vahingoittaa korjaamattomasti joitakin ekosysteemejä, jotka ovat erityisen herkkiä ilmastonmuutoksille, kuten koralliriutat, mangrovelehdot tai sademetsät; ottaa huomioon, että biologista monimuotoisuutta koskevilla seurauksilla AKT-maissa on erittäin merkittäviä vaikutuksia elintarvikeketjuun ja niiden ihmisten elantoon, jotka ovat suoraan riippuvaisia kyseisistä ekosysteemeistä saatavista tuotteista,

| H. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos yhdessä nykyisten heikkojen julkisten terveydenhuoltojärjestelmien ja rajoitetun julkisen terveydenhuollon saannin ja vesihuollon ja vedenpuhdistuksen puutteiden kanssa johtaa siihen, että vektorivälitteiset ja veden välityksellä tarttuvat taudit, kuten malaria, dengue-kuume, kolera, lisääntyvät, sekä lämpörasitukset ja hengitystiesairauksien esiintyminen lisääntyvät, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos yhdessä nykyisten heikkojen julkisten terveydenhuoltojärjestelmien ja rajoitetun julkisen terveydenhuollon saannin ja vesihuollon ja vedenpuhdistuksen puutteiden kanssa johtaa siihen, että vektorivälitteiset ja veden välityksellä tarttuvat taudit, kuten malaria, dengue-kuume, kolera, lisääntyvät, sekä lämpörasitukset ja hengitystiesairauksien esiintyminen lisääntyvät,

| I. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen ympäristövaikutukset laukaisevat laajamittaiset muuttovirrat maan sisällä ja rajojen ylitse (hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin arvio on 150 miljoonaa maahanmuuttajaa vuoteen 2050 mennessä); ottaa huomioon, että suurin osa AKT-maiden ympäristön vuoksi muuttavista muuttaa kotimaansa sisällä tai naapurimaahansa ja asettuu sinne, mikä johtaa kiihtyviin inhimillisiin kriiseihin, nopeaan kaupungistumiseen ja siihen liittyvään slummien kasvuun ja AKT-maiden kehityksen pysähtymiseen, katsoo, että tämän kaupungistumisen seurauksena on maaseudun hylkääminen ja maaperän heikkenemisen lisääntyminen, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen ympäristövaikutukset laukaisevat laajamittaiset muuttovirrat maan sisällä ja rajojen ylitse (hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin arvio on 150 miljoonaa maahanmuuttajaa vuoteen 2050 mennessä); ottaa huomioon, että suurin osa AKT-maiden ympäristön vuoksi muuttavista muuttaa kotimaansa sisällä tai naapurimaahansa ja asettuu sinne, mikä johtaa kiihtyviin inhimillisiin kriiseihin, nopeaan kaupungistumiseen ja siihen liittyvään slummien kasvuun ja AKT-maiden kehityksen pysähtymiseen, katsoo, että tämän kaupungistumisen seurauksena on maaseudun hylkääminen ja maaperän heikkenemisen lisääntyminen,

| J. | ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön ja Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen mukaan ilmastonmuutos lisää hyönteisten levittämiä tauteja, kuten malariaa, Chikungunya-virusta ja borrelioosia, mikä edellyttää sopeuttamistoimia, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön ja Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen mukaan ilmastonmuutos lisää hyönteisten levittämiä tauteja, kuten malariaa, Chikungunya-virusta ja borrelioosia, mikä edellyttää sopeuttamistoimia,

| K. | ottaa huomioon, että monet ilmastonmuutoksen aiheuttamat terveysvaikutukset voidaan esimerkiksi WHO:n kertomusten mukaan pitää hallinnassa valmistautumalla niihin, vahvistamalla terveydenhuoltojärjestelmiä ja toteuttamalla asianmukaisia ennalta ehkäiseviä toimia, kun erityistä huomiota kiinnitetään trooppisten tautien leviämiseen ja yleisiin tiedotuskampanjoihin, joissa otetaan huomioon erityisen haavoittuvat ryhmät, kuten raskaana olevat naiset, vastasyntyneet, lapset ja ikäihmiset, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että monet ilmastonmuutoksen aiheuttamat terveysvaikutukset voidaan esimerkiksi WHO:n kertomusten mukaan pitää hallinnassa valmistautumalla niihin, vahvistamalla terveydenhuoltojärjestelmiä ja toteuttamalla asianmukaisia ennalta ehkäiseviä toimia, kun erityistä huomiota kiinnitetään trooppisten tautien leviämiseen ja yleisiin tiedotuskampanjoihin, joissa otetaan huomioon erityisen haavoittuvat ryhmät, kuten raskaana olevat naiset, vastasyntyneet, lapset ja ikäihmiset,

| L. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos vesittää kansallista, alueellista ja globaalia turvallisuutta ja johtaa niukkojen luonnonvarojen saatavuutta, valvontaa ja käyttöä koskeviin ristiriitoihin tai jännitteisiin kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön vuoksi, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos vesittää kansallista, alueellista ja globaalia turvallisuutta ja johtaa niukkojen luonnonvarojen saatavuutta, valvontaa ja käyttöä koskeviin ristiriitoihin tai jännitteisiin kotiseudultaan siirtymään joutuneen väestön vuoksi,

| M. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos asettaa 40 prosenttia kansainvälisen köyhyyden vähentämiseen suunnatuista investoinneista vaaraan (Maailmanpankin arvio) ja uhkaa täten vakavasti köyhyyden vähentämistä, taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja vuosituhattavoitteiden saavuttamista useissa AKT-maissa, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos asettaa 40 prosenttia kansainvälisen köyhyyden vähentämiseen suunnatuista investoinneista vaaraan (Maailmanpankin arvio) ja uhkaa täten vakavasti köyhyyden vähentämistä, taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja vuosituhattavoitteiden saavuttamista useissa AKT-maissa,

| N. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen pahimpien peruuttamattomien vaikutusten välttämiseksi lämpötilan nousu on rajoitettava 2 asteeseen ja ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuudet on vakiinnutettava maailmanlaajuisesti alle 450 ppm:ään; katsoo, että kiistämättömästi suurimpien hiilidioksidipäästöjen tuottajien – teollisuusmaiden ja kehittyvien maiden – olisi otettava ensisijainen vastuu päästöjensä leikkaamisesta, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen pahimpien peruuttamattomien vaikutusten välttämiseksi lämpötilan nousu on rajoitettava 2 asteeseen ja ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuudet on vakiinnutettava maailmanlaajuisesti alle 450 ppm:ään; katsoo, että kiistämättömästi suurimpien hiilidioksidipäästöjen tuottajien – teollisuusmaiden ja kehittyvien maiden – olisi otettava ensisijainen vastuu päästöjensä leikkaamisesta,

| O. | katsoo, että hillitsemistoimenpiteet on yhdistettävä sopeutumistoimenpiteisiin AKT-maissa ilmastonmuutoksen huomattavien vaikutusten hoitamiseksi; ottaa huomioon, että historiallisesti vastuu ilmastonmuutoksesta lankeaa teollisuusmaille, joilla on moraalinen velvollisuus auttaa AKT-maita sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ”saastuttaja maksaa” -periaatteen mukaisesti, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että hillitsemistoimenpiteet on yhdistettävä sopeutumistoimenpiteisiin AKT-maissa ilmastonmuutoksen huomattavien vaikutusten hoitamiseksi; ottaa huomioon, että historiallisesti vastuu ilmastonmuutoksesta lankeaa teollisuusmaille, joilla on moraalinen velvollisuus auttaa AKT-maita sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ”saastuttaja maksaa” -periaatteen mukaisesti,

| P. | ottaa huomioon, että kehitysmaiden ilmastonmuutokseen sopeutumisen rahoituksessa on vakavia puutteita; ottaa huomioon, että vaikka arvioiden mukaan sopeutumisen vuotuiset kustannukset ovat 10–80 miljardia Yhdysvaltain dollaria, tällä hetkellä teollisuusmaiden monenvälisten rahoitusmekanismien kautta ohjatut varat ovat 150–300 miljoonaa dollaria vuodessa, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kehitysmaiden ilmastonmuutokseen sopeutumisen rahoituksessa on vakavia puutteita; ottaa huomioon, että vaikka arvioiden mukaan sopeutumisen vuotuiset kustannukset ovat 10–80 miljardia Yhdysvaltain dollaria, tällä hetkellä teollisuusmaiden monenvälisten rahoitusmekanismien kautta ohjatut varat ovat 150–300 miljoonaa dollaria vuodessa,

| Q. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja katastrofiriskin vähentämisessä varhaiset toimet ovat selkeästi kustannustehokas ratkaisu; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan yhdellä katastrofiriskin vähentämiseen sijoitetulla Yhdysvaltain dollarilla on mahdollista säästää jopa seitsemän dollaria katastrofivalmiudessa, mikä tukee vahvasti avustusvarojen ennakkojakelua, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja katastrofiriskin vähentämisessä varhaiset toimet ovat selkeästi kustannustehokas ratkaisu; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan yhdellä katastrofiriskin vähentämiseen sijoitetulla Yhdysvaltain dollarilla on mahdollista säästää jopa seitsemän dollaria katastrofivalmiudessa, mikä tukee vahvasti avustusvarojen ennakkojakelua,

| R. | ottaa huomioon, että varojen soveltamis- ja jakomenettelyt ilmastonmuutoksen eri rahoitusmekanismeissa, kuten puhtaan kehityksen mekanismi (CDM), ovat melko monimutkaisia eivätkä vastaanottajamaat ole osallisina, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että varojen soveltamis- ja jakomenettelyt ilmastonmuutoksen eri rahoitusmekanismeissa, kuten puhtaan kehityksen mekanismi (CDM), ovat melko monimutkaisia eivätkä vastaanottajamaat ole osallisina,

| S. | ottaa huomioon, että CDM on toistaiseksi sopinut huonosti köyhimpien maiden tarpeisiin saada puhdasta teknologiaa koskevia investointeja, kun Afrikan osuus on vain kaksi prosenttia kaikista CDM-hankkeista; ottaa huomioon, että CDM-hankkeiden kestävyys- ja täydentävyyskriteereistä ei usein ole pidetty kiinni, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että CDM on toistaiseksi sopinut huonosti köyhimpien maiden tarpeisiin saada puhdasta teknologiaa koskevia investointeja, kun Afrikan osuus on vain kaksi prosenttia kaikista CDM-hankkeista; ottaa huomioon, että CDM-hankkeiden kestävyys- ja täydentävyyskriteereistä ei usein ole pidetty kiinni,

| T. | ottaa huomioon, että kaikenlainen viivästys lujien päätösten tekemisessä tarpeellisista mekanismeista ja rahoituksesta ilmastonmuutoksen syiden ja vaikutusten vähentämiseksi aiheuttaa paljon suurempia kustannuksia, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että kaikenlainen viivästys lujien päätösten tekemisessä tarpeellisista mekanismeista ja rahoituksesta ilmastonmuutoksen syiden ja vaikutusten vähentämiseksi aiheuttaa paljon suurempia kustannuksia,

Yleistä

| 1. | kehottaa komissiota ja avunantajamaita muokkaamaan ja suunnittelemaan uudelleen kehitysyhteistyötä, jotta siinä otetaan huomioon ilmastonmuutos ja pyritään vähäisiä hiilidioksidipäästöjä koskevaan tavoitteeseen; |
| --- | --- |

1.

kehottaa komissiota ja avunantajamaita muokkaamaan ja suunnittelemaan uudelleen kehitysyhteistyötä, jotta siinä otetaan huomioon ilmastonmuutos ja pyritään vähäisiä hiilidioksidipäästöjä koskevaan tavoitteeseen;

| 2. | kehottaa komissiota yksinkertaistamaan nykyisiä ilmastonmuutoksen ja kehitysyhteistyökysymysten käsittelemiseen tarkoitettuja rakenteitaan; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota yksinkertaistamaan nykyisiä ilmastonmuutoksen ja kehitysyhteistyökysymysten käsittelemiseen tarkoitettuja rakenteitaan;

| 3. | kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita luomaan parempia yhteyksiä vuosituhannen kehitystavoitteiden ja ilmastonkehityksen välillä sisällyttämällä ilmastonmuutoksen vaikutukset ja siihen sopeutuminen hankkeisiin ja ohjelmiin, jolla pyritään vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen, sekä laajoihin köyhyyden vähentämisstrategioihin ja kehitysyhteistyöpolitiikkoihin; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita luomaan parempia yhteyksiä vuosituhannen kehitystavoitteiden ja ilmastonkehityksen välillä sisällyttämällä ilmastonmuutoksen vaikutukset ja siihen sopeutuminen hankkeisiin ja ohjelmiin, jolla pyritään vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen, sekä laajoihin köyhyyden vähentämisstrategioihin ja kehitysyhteistyöpolitiikkoihin;

| 4. | panee tyytyväisenä merkille, että Kioton sopimuksen jälkeistä kehystä koskevissa neuvotteluissa on saavutettu jonkin verran edistystä ilmastonmuutokseen sopeutumisen asettamisessa tasavertaiseen asemaan ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemisen kanssa; korostaa kuitenkin, että ilmastonmuutokseen sopeutumisesta käytävien neuvottelujen ja sen vaikutusten hillitsemistä koskevien neuvottelujen välinen yhteys on luotava, jotta näitä kysymyksiä koskevia avainpäätöksiä ei tehdä erillään toisistaan; |
| --- | --- |

4.

panee tyytyväisenä merkille, että Kioton sopimuksen jälkeistä kehystä koskevissa neuvotteluissa on saavutettu jonkin verran edistystä ilmastonmuutokseen sopeutumisen asettamisessa tasavertaiseen asemaan ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemisen kanssa; korostaa kuitenkin, että ilmastonmuutokseen sopeutumisesta käytävien neuvottelujen ja sen vaikutusten hillitsemistä koskevien neuvottelujen välinen yhteys on luotava, jotta näitä kysymyksiä koskevia avainpäätöksiä ei tehdä erillään toisistaan;

| 5. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja yksityissektoria tekemään – jotta helpotettaisiin AKT-maiden siirtymistä kohti hiilidioksidipäästöiltään vähäisempää taloutta – tarpeelliset investoinnit tutkimukseen, kehitykseen ja hillitsemis- ja sopeutumisteknologioiden (esimerkiksi hiilidioksidipäästöltään vähäiset energiateknologiat, hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiat) nopeaan ja kattavaan siirtoon AKT-maissa; kehottaa myös kansainvälistä yhteisöä poistamaan kaupan esteet ilmastonmuutokseen sopeutumisteknologialta ja vapauttamaan teollis- ja tekijänoikeudet (esimerkiksi pakolliset lisenssit); |
| --- | --- |

5.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja yksityissektoria tekemään – jotta helpotettaisiin AKT-maiden siirtymistä kohti hiilidioksidipäästöiltään vähäisempää taloutta – tarpeelliset investoinnit tutkimukseen, kehitykseen ja hillitsemis- ja sopeutumisteknologioiden (esimerkiksi hiilidioksidipäästöltään vähäiset energiateknologiat, hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiat) nopeaan ja kattavaan siirtoon AKT-maissa; kehottaa myös kansainvälistä yhteisöä poistamaan kaupan esteet ilmastonmuutokseen sopeutumisteknologialta ja vapauttamaan teollis- ja tekijänoikeudet (esimerkiksi pakolliset lisenssit);

| 6. | kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita tukemaan Unescon toimia, joilla myötävaikutetaan pienten saarikehitysvaltioiden kestävää kehitystä koskevan Barbadosin toimintaohjelman ja sen jälkeisen Mauritiuksen strategian täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita tukemaan Unescon toimia, joilla myötävaikutetaan pienten saarikehitysvaltioiden kestävää kehitystä koskevan Barbadosin toimintaohjelman ja sen jälkeisen Mauritiuksen strategian täytäntöönpanoon;

Hillitseminen

| 7. | korostaa, että Kööpenhaminassa vuonna 2009 pidettävässä YK:n ilmastonmuutoskonferenssissa on päästävä maailmanlaajuiseen konsensukseen kunnianhimoisesta ja sitovasta hillitsemistavoitteesta UNFCCC:n yhteisen, mutta erilaisen vastuun periaatteen nojalla, ja kehottaa siksi kaikkia teollisuusmaita ja nopeasti kehittyviä maita sopimaan sitovasta kasvihuonekaasutavoitteesta; esittää, että kehittyvien talouksien uuteen sopimukseen osallistumisen innoittamiseksi näitä maita varten vahvistettaisiin joustavampi ja eriytetty lähestymistapa (esimerkiksi tavoitteet vain tietyille aloille) ottaen huomioon kunkin maan sopeutumiskapasiteetti ja teollistuneiden maiden historiallinen vastuu maapallon lämpenemisestä; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että Kööpenhaminassa vuonna 2009 pidettävässä YK:n ilmastonmuutoskonferenssissa on päästävä maailmanlaajuiseen konsensukseen kunnianhimoisesta ja sitovasta hillitsemistavoitteesta UNFCCC:n yhteisen, mutta erilaisen vastuun periaatteen nojalla, ja kehottaa siksi kaikkia teollisuusmaita ja nopeasti kehittyviä maita sopimaan sitovasta kasvihuonekaasutavoitteesta; esittää, että kehittyvien talouksien uuteen sopimukseen osallistumisen innoittamiseksi näitä maita varten vahvistettaisiin joustavampi ja eriytetty lähestymistapa (esimerkiksi tavoitteet vain tietyille aloille) ottaen huomioon kunkin maan sopeutumiskapasiteetti ja teollistuneiden maiden historiallinen vastuu maapallon lämpenemisestä;

| 8. | panee merkille, että varojen soveltamis- ja jakomenettelyt puhtaan kehityksen mekanismissa (CDM) on tarkistettava ja yksinkertaistettava, jotta CDM olisi helpommin AKT-maiden saatavilla ja tuloksena olisi CDM-hankkeiden tasapainoisempi jakautuminen siten, että hankkeiden määrä lisääntyisi erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa; korostaa, että järjestelmä olisi luotavat sen varmistamiseksi, että CDM-hankkeissa noudatetaan täydentävyysperiaatetta ja edistetään kestävää kehitystä AKT-maissa; kehottaa avunantajamaita auttamaan tarpeellisen kapasiteetin luomisessa AKT-maissa, jotta tehostettaisiin niiden osallistumista CDM-hankkeisiin, ja kehottaa avunantajamaita olemaan keskittymättä yksinomaan CDM-hankkeisiin ylivertaisen politiikan välineenä, vaan kehittämään myös uusia mekanismeja hillitsemiseen AKT-maissa; |
| --- | --- |

8.

panee merkille, että varojen soveltamis- ja jakomenettelyt puhtaan kehityksen mekanismissa (CDM) on tarkistettava ja yksinkertaistettava, jotta CDM olisi helpommin AKT-maiden saatavilla ja tuloksena olisi CDM-hankkeiden tasapainoisempi jakautuminen siten, että hankkeiden määrä lisääntyisi erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa; korostaa, että järjestelmä olisi luotavat sen varmistamiseksi, että CDM-hankkeissa noudatetaan täydentävyysperiaatetta ja edistetään kestävää kehitystä AKT-maissa; kehottaa avunantajamaita auttamaan tarpeellisen kapasiteetin luomisessa AKT-maissa, jotta tehostettaisiin niiden osallistumista CDM-hankkeisiin, ja kehottaa avunantajamaita olemaan keskittymättä yksinomaan CDM-hankkeisiin ylivertaisen politiikan välineenä, vaan kehittämään myös uusia mekanismeja hillitsemiseen AKT-maissa;

| 9. | kehottaa teollistuneiden maiden ja kehittyvien talouksien hallituksia asettamaan selvät ja johdonmukaiset pitkän aikavälin poliittiset puitteet ekoinnovaation ja investointien kannustamiseksi (esimerkiksi uusiutuvat energialähteet, polttoainekulutukseltaan tehokkaat ajoneuvot ja hybridiajoneuvot, uudet polttoaineet); painottaa, että yksityissektorille on myös keskeinen asema ekoinnovaation ajamisessa eteenpäin; uskoo myös, että kehittyneissä maissa on otettava käyttöön keskipitkän ja pitkän aikavälin keinoja yleisten kulutustottumuksien muuttamiseksi päästöjen vähentämistä varten; |
| --- | --- |

9.

kehottaa teollistuneiden maiden ja kehittyvien talouksien hallituksia asettamaan selvät ja johdonmukaiset pitkän aikavälin poliittiset puitteet ekoinnovaation ja investointien kannustamiseksi (esimerkiksi uusiutuvat energialähteet, polttoainekulutukseltaan tehokkaat ajoneuvot ja hybridiajoneuvot, uudet polttoaineet); painottaa, että yksityissektorille on myös keskeinen asema ekoinnovaation ajamisessa eteenpäin; uskoo myös, että kehittyneissä maissa on otettava käyttöön keskipitkän ja pitkän aikavälin keinoja yleisten kulutustottumuksien muuttamiseksi päästöjen vähentämistä varten;

| 10. | tähdentää, että komission ja avunantajamaiden hallitusten olisi vahvistettava kumppanuutta AKT-maiden hallitusten kanssa kunnianhimoisten poliittisten aloitteiden ja suunnitelmien kehittämiseksi, jotta metsien häviämistä hillittäisiin ja vähennettäisiin metsien heikentymistä ja tarjottaisiin teknologioita ja tuntuvia resursseja metsien kestävään hoitoon AKT-maissa; |
| --- | --- |

10.

tähdentää, että komission ja avunantajamaiden hallitusten olisi vahvistettava kumppanuutta AKT-maiden hallitusten kanssa kunnianhimoisten poliittisten aloitteiden ja suunnitelmien kehittämiseksi, jotta metsien häviämistä hillittäisiin ja vähennettäisiin metsien heikentymistä ja tarjottaisiin teknologioita ja tuntuvia resursseja metsien kestävään hoitoon AKT-maissa;

Sopeutuminen

| 11. | kehottaa AKT-maiden hallituksia sisällyttämään sopeutumistavoitteita ja -keinoja suoraa kansallisiin kehityssuunnitelmiinsa, köyhyyden vähentämisstrategioihinsa ja alakohtaisiin politiikkoihinsa ja strategioihinsa sekä päätöksentekoprosessinsa kaikkiin vaiheisiin ja tasoihin; |
| --- | --- |

11.

kehottaa AKT-maiden hallituksia sisällyttämään sopeutumistavoitteita ja -keinoja suoraa kansallisiin kehityssuunnitelmiinsa, köyhyyden vähentämisstrategioihinsa ja alakohtaisiin politiikkoihinsa ja strategioihinsa sekä päätöksentekoprosessinsa kaikkiin vaiheisiin ja tasoihin;

| 12. | korostaa, että sopeutumisen rahoittamisesta olisi tehtävä oikeudellisesti sitova sitoumus, joka sisällytetään Kööpenhaminassa joulukuussa vuonna 2009 tehtävään kansainväliseen sopimukseen ja kansalliseen lainsäädäntöön 27 jäsenvaltion EU:ssa; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että sopeutumisen rahoittamisesta olisi tehtävä oikeudellisesti sitova sitoumus, joka sisällytetään Kööpenhaminassa joulukuussa vuonna 2009 tehtävään kansainväliseen sopimukseen ja kansalliseen lainsäädäntöön 27 jäsenvaltion EU:ssa;

| 13. | kehottaa teollistuneita maita lisäämään huomattavasti taloudellista tukeaan sopeutumiselle AKT-maissa ja tutkimaan tähän tarkoitukseen suunnattuja innovatiivisia rahoitusmekanismeja, kuten muun muassa kansainväliset kauppaverot, kansalliset päästöverot, lentolippuverot ja sallittujen päästömäärien huutokauppa; kehottaa komissiota lisäämään huomattavasti maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman budjettia, kiinnittämään paljon enemmän huomiota ilmastonuutokseen tulevassa EKR-budjetissa ja panemaan kiireellisesti täytäntöön maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rahoitusjärjestelmän, joka on innovatiivinen rahoitusväline varojen ennakkojakelun muodossa ilmastoon liittyville investoinneille köyhimmille ja haavoittuvimmille maille; |
| --- | --- |

13.

kehottaa teollistuneita maita lisäämään huomattavasti taloudellista tukeaan sopeutumiselle AKT-maissa ja tutkimaan tähän tarkoitukseen suunnattuja innovatiivisia rahoitusmekanismeja, kuten muun muassa kansainväliset kauppaverot, kansalliset päästöverot, lentolippuverot ja sallittujen päästömäärien huutokauppa; kehottaa komissiota lisäämään huomattavasti maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman budjettia, kiinnittämään paljon enemmän huomiota ilmastonuutokseen tulevassa EKR-budjetissa ja panemaan kiireellisesti täytäntöön maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rahoitusjärjestelmän, joka on innovatiivinen rahoitusväline varojen ennakkojakelun muodossa ilmastoon liittyville investoinneille köyhimmille ja haavoittuvimmille maille;

| 14. | korostaa, että sopeutumisrahoituksen on täydennettävä jo olemassa olevia julkista kehitysapua ja tukea koskevia sitoumuksia; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että sopeutumisrahoituksen on täydennettävä jo olemassa olevia julkista kehitysapua ja tukea koskevia sitoumuksia;

| 15. | kehottaa kansainvälisiä rahoituslaitoksia laajentamaan sopeutuspolitiikkojaan, -ohjelmiaan ja -rahoitusvälineitään; |
| --- | --- |

15.

kehottaa kansainvälisiä rahoituslaitoksia laajentamaan sopeutuspolitiikkojaan, -ohjelmiaan ja -rahoitusvälineitään;

| 16. | vaatii yksityissektoria vauhdittamaan sitoumuksiaan ilmastonmuutoksen rahoituskuilun kuromiseksi umpeen; rohkaisee komissiota ja EU:ta ja AKT-maiden hallituksia investoimaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittämiseen lisärahoituksen saamiseksi yksityiseltä sektorilta sopeutumishankkeiden rahoittamiseen erityisesti vähiten kehittyneissä maissa (LDC-maat); |
| --- | --- |

16.

vaatii yksityissektoria vauhdittamaan sitoumuksiaan ilmastonmuutoksen rahoituskuilun kuromiseksi umpeen; rohkaisee komissiota ja EU:ta ja AKT-maiden hallituksia investoimaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittämiseen lisärahoituksen saamiseksi yksityiseltä sektorilta sopeutumishankkeiden rahoittamiseen erityisesti vähiten kehittyneissä maissa (LDC-maat);

| 17. | uskoo, että tarvitaan avunantajien välistä parempaa koordinointia, paljon intensiivisempää pohjoisen ja etelän välistä vuoropuhelua ja tehostettua yhteistyötä avunantaja- ja kehitysmaiden kanssa ilmastonmuutospolitiikan ja -mekanismien sekä ilmastonmuutokseen sopeutumisen rahoittamisen aloilla Pariisin periaatteiden ja Accran toimintaohjelman 2008 mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

uskoo, että tarvitaan avunantajien välistä parempaa koordinointia, paljon intensiivisempää pohjoisen ja etelän välistä vuoropuhelua ja tehostettua yhteistyötä avunantaja- ja kehitysmaiden kanssa ilmastonmuutospolitiikan ja -mekanismien sekä ilmastonmuutokseen sopeutumisen rahoittamisen aloilla Pariisin periaatteiden ja Accran toimintaohjelman 2008 mukaisesti;

| 18. | korostaa, että on edistettävä lisää alueellista yhteistyötä, hyvien käytäntöjen vaihtoa ja keskustelufoorumien perustamista samanlaisista ilmastonmuutosongelmista kärsivien AKT-maiden välillä; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että on edistettävä lisää alueellista yhteistyötä, hyvien käytäntöjen vaihtoa ja keskustelufoorumien perustamista samanlaisista ilmastonmuutosongelmista kärsivien AKT-maiden välillä;

| 19. | kannustaa AKT-maiden hallituksia ottamaan kansalaisyhteiskunnan ja paikalliset yhteisöt enemmän mukaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien strategioiden laadintaan ja toteutukseen, varsinkin koska niillä on vahvaa käytännön kokemusta ja ne ovat suorassa kosketuksessa henkilöihin ja paikkoihin, jotka ovat heikoimmassa asemassa ilmastonmuutoksen tuhoisien vaikutusten edessä; |
| --- | --- |

19.

kannustaa AKT-maiden hallituksia ottamaan kansalaisyhteiskunnan ja paikalliset yhteisöt enemmän mukaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien strategioiden laadintaan ja toteutukseen, varsinkin koska niillä on vahvaa käytännön kokemusta ja ne ovat suorassa kosketuksessa henkilöihin ja paikkoihin, jotka ovat heikoimmassa asemassa ilmastonmuutoksen tuhoisien vaikutusten edessä;

| 20. | kehottaa avunantajamaita ja kansainvälisiä järjestöjä investoimaan sellaisen infrastruktuurin vahvistamiseen, jolla seurataan ilmastoa ja hallinnoidaan ilmastoon liittyviä tietoa ja kehitetään sopeutumisvalmiuksia instituutioissa, paikallisyhteisöissä ja yksilötasolla AKT-maissa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa avunantajamaita ja kansainvälisiä järjestöjä investoimaan sellaisen infrastruktuurin vahvistamiseen, jolla seurataan ilmastoa ja hallinnoidaan ilmastoon liittyviä tietoa ja kehitetään sopeutumisvalmiuksia instituutioissa, paikallisyhteisöissä ja yksilötasolla AKT-maissa;

| 21. | kannustaa EU:n jäsenvaltioiden T&K-laitoksia edistämään ja helpottamaan parhaiden käytäntöjen ja tietojen vaihtoa, jakamaan kokemuksia ja tietämystä sekä kehittämään verkostoja ja kumppanuuksia vastaavien laitosten kanssa AKT-maissa aloilla, joilla ilmastonmuutos on merkittävä tekijä (esimerkiksi maatalous, vesivarojen hallinta); |
| --- | --- |

21.

kannustaa EU:n jäsenvaltioiden T&K-laitoksia edistämään ja helpottamaan parhaiden käytäntöjen ja tietojen vaihtoa, jakamaan kokemuksia ja tietämystä sekä kehittämään verkostoja ja kumppanuuksia vastaavien laitosten kanssa AKT-maissa aloilla, joilla ilmastonmuutos on merkittävä tekijä (esimerkiksi maatalous, vesivarojen hallinta);

| 22. | kehottaa kehitysyhteistyökumppaneita tukemaan AKT-maiden hallituksia ja kansalaisjärjestöjä ilmastonmuutoksen vaikutuksia koskevien julkisten opetus- ja tiedotuskampanjoiden laatimisessa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa kehitysyhteistyökumppaneita tukemaan AKT-maiden hallituksia ja kansalaisjärjestöjä ilmastonmuutoksen vaikutuksia koskevien julkisten opetus- ja tiedotuskampanjoiden laatimisessa;

| 23. | pitää tervetulleena komission aikomusta ehdottaa katastrofiriskin vähentämistä koskevaa EU:n strategiaa; kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita lisäämään investointeja katastrofiriskin vähentämistä koskevaa EU:n strategiaan keinona helpottaa ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sisällyttämään pitkän aikavälin rahoituksen katastrofiriskin vähentämistä koskevalle EU:n strategialle osana kehitysyhteistyöapua; katsoo, että olisi edistettävä ilmastoon liittyvien yksityissektorin vakuutusmarkkinoiden kehittämistä, jotta tehostettaisiin vastustuskykyä ilmastoshokkeja vastaan; |
| --- | --- |

23.

pitää tervetulleena komission aikomusta ehdottaa katastrofiriskin vähentämistä koskevaa EU:n strategiaa; kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita lisäämään investointeja katastrofiriskin vähentämistä koskevaa EU:n strategiaan keinona helpottaa ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sisällyttämään pitkän aikavälin rahoituksen katastrofiriskin vähentämistä koskevalle EU:n strategialle osana kehitysyhteistyöapua; katsoo, että olisi edistettävä ilmastoon liittyvien yksityissektorin vakuutusmarkkinoiden kehittämistä, jotta tehostettaisiin vastustuskykyä ilmastoshokkeja vastaan;

| 24. | kehottaa komissiota ja EU:n hallituksia tarjoamaan enemmän resursseja terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin vahvistamiseksi AKT-maissa, jotta niitä helpotettaisiin selviämään ilmastonmuutoksen terveydelle aiheuttamista haitallisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota ja EU:n hallituksia tarjoamaan enemmän resursseja terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin vahvistamiseksi AKT-maissa, jotta niitä helpotettaisiin selviämään ilmastonmuutoksen terveydelle aiheuttamista haitallisista vaikutuksista;

| 25. | katsoo, että ympäristöstä johtuvan muuttoliikkeen riittävä suunnittelu ja hallinta ovat tulevaisuudessa erittäin tärkeitä ihmisten turvallisuudelle; kehottaa tätä varten kansainvälistä yhteisöä kartoittamaan ympäristösyiden vuoksi siirtymään joutuneiden henkilöiden suojelun puutteet nykyisessä lainsäädännössä ja puuttumaan niihin; esittää harkitsemaan turvapaikkasäännöksiä tai alueellisia tai kansainvälisiä sopimuksia saarivaltioiden, joita uhkaa veden alle jääminen, äärimmäisen haavoittuvan tilanteen vuoksi; huomauttaa myös, että on kehitettävä ja luotava välineet ympäristöpakolaisten identiteetin, kulttuurin ja perinteiden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että ympäristöstä johtuvan muuttoliikkeen riittävä suunnittelu ja hallinta ovat tulevaisuudessa erittäin tärkeitä ihmisten turvallisuudelle; kehottaa tätä varten kansainvälistä yhteisöä kartoittamaan ympäristösyiden vuoksi siirtymään joutuneiden henkilöiden suojelun puutteet nykyisessä lainsäädännössä ja puuttumaan niihin; esittää harkitsemaan turvapaikkasäännöksiä tai alueellisia tai kansainvälisiä sopimuksia saarivaltioiden, joita uhkaa veden alle jääminen, äärimmäisen haavoittuvan tilanteen vuoksi; huomauttaa myös, että on kehitettävä ja luotava välineet ympäristöpakolaisten identiteetin, kulttuurin ja perinteiden suojelemiseksi;

| 26. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, UNFCCC:lle ja Maailmanpankille. |
| --- | --- |

26.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, UNFCCC:lle ja Maailmanpankille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (34)

Cotonoun kumppanuussopimuksen asemasta AKT-maiden elintarvike- ja rahoituskriisin hoitamisessa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja vuonna 2005 tarkistetun AKT-maiden ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen (35) tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja vuonna 2005 tarkistetun AKT-maiden ja EU:n välisen kumppanuussopimuksen (35) tavoitteet,

| — | ottaa huomioon G20-ryhmän 15. marraskuuta 2008 antaman julkilausuman rahoituskriisistä (36) ja G20-johtajien Lontoon huippukokouksessa 2. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-ryhmän 15. marraskuuta 2008 antaman julkilausuman rahoituskriisistä (36) ja G20-johtajien Lontoon huippukokouksessa 2. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2008 antamansa maailmanlaajuista elintarvike- ja rahoituskriisiä koskevan Port Moresbyn julistuksen (37), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2008 antamansa maailmanlaajuista elintarvike- ja rahoituskriisiä koskevan Port Moresbyn julistuksen (37),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet ja sitoumuksen puolittaa nälkää näkevien ja vähemmällä kuin yhdellä Yhdysvaltain dollarilla vuorokaudessa selviämään joutuvien henkilöiden osuus maailman väestöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet ja sitoumuksen puolittaa nälkää näkevien ja vähemmällä kuin yhdellä Yhdysvaltain dollarilla vuorokaudessa selviämään joutuvien henkilöiden osuus maailman väestöstä,

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”EU kansainvälisenä kehitysyhteistyötoimijana – Nopeutetaan vuosituhannen kehitystavoitteiden toteutumista” (KOM(2008)0177), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”EU kansainvälisenä kehitysyhteistyötoimijana – Nopeutetaan vuosituhannen kehitystavoitteiden toteutumista” (KOM(2008)0177),

| — | ottaa huomioon komission 8. huhtikuuta 2009 antaman tiedonannon kehitysmaiden tukemisesta kriisistä selviämiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 8. huhtikuuta 2009 antaman tiedonannon kehitysmaiden tukemisesta kriisistä selviämiseksi,

| — | ottaa huomioon 21. ja 22. maaliskuuta 2002 pidetyssä kehitysrahoitusta koskevassa YK:n kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen ja 2. joulukuuta 2008 annetun kehitysrahoitusta koskevan Dohan julistuksen, joka hyväksyttiin Monterreyn konsensuksen täytäntöönpanoa tarkastelevassa kansainvälisessä kehitysrahoituksen seurantakonferenssissa (38), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. ja 22. maaliskuuta 2002 pidetyssä kehitysrahoitusta koskevassa YK:n kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen ja 2. joulukuuta 2008 annetun kehitysrahoitusta koskevan Dohan julistuksen, joka hyväksyttiin Monterreyn konsensuksen täytäntöönpanoa tarkastelevassa kansainvälisessä kehitysrahoituksen seurantakonferenssissa (38),

| — | ottaa huomioon Pariisin julistuksen (39) ja Accran toimintaohjelman (40), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin julistuksen (39) ja Accran toimintaohjelman (40),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston äskettäin julkaiseman raportin ”The implications of the Global Financial Crisis for Low-Income Countries”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston äskettäin julkaiseman raportin ”The implications of the Global Financial Crisis for Low-Income Countries”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 julkaistun vuosituhannen ekosysteemien arviointia koskevan raportin päätelmät (41), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 julkaistun vuosituhannen ekosysteemien arviointia koskevan raportin päätelmät (41),

| — | ottaa huomioon vuoden 1996 Maailman elintarvikehuippukokouksen päätelmät sekä kokouksessa määritetyn tavoitteen (42) puolittaa maapallon nälästä kärsivien henkilöiden määrä vuoteen 2015 mennessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1996 Maailman elintarvikehuippukokouksen päätelmät sekä kokouksessa määritetyn tavoitteen (42) puolittaa maapallon nälästä kärsivien henkilöiden määrä vuoteen 2015 mennessä,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokoukselle 25. lokakuuta 2007 annetun oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisedustajan raportin (43), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokoukselle 25. lokakuuta 2007 annetun oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisedustajan raportin (43),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1337/2008 (44) rahoitusvälineen perustamisesta elintarvikkeiden jyrkkään hinnannousuun liittyvää nopeaa toimintaa varten kehitysmaissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1337/2008 (44) rahoitusvälineen perustamisesta elintarvikkeiden jyrkkään hinnannousuun liittyvää nopeaa toimintaa varten kehitysmaissa,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa elintarviketurvaan liittyvistä ongelmista AKT-maissa ja AKT:n ja EU:n välisen yhteistyön merkityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa elintarviketurvaan liittyvistä ongelmista AKT-maissa ja AKT:n ja EU:n välisen yhteistyön merkityksestä,

| A. | ottaa huomioon, että vuosituhannen kehitystavoitteet, erityisesti äärimmäisen köyhyyden ja nälänhädän poistaminen, sekä Yhdistyneiden Kansakuntien konferensseissa hyväksytyt kehityspäämäärät ja -periaatteet muodostavat selkeän tulevaisuudenkuvan, ja Cotonoun kumppanuussopimukseen perustuvan AKT-EU-yhteistyön on rakennuttava niille, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuosituhannen kehitystavoitteet, erityisesti äärimmäisen köyhyyden ja nälänhädän poistaminen, sekä Yhdistyneiden Kansakuntien konferensseissa hyväksytyt kehityspäämäärät ja -periaatteet muodostavat selkeän tulevaisuudenkuvan, ja Cotonoun kumppanuussopimukseen perustuvan AKT-EU-yhteistyön on rakennuttava niille,

| B. | ottaa huomioon, että rahoituskriisin johdosta eräät lahjoittajamaat ovat vähentäneet kehitysmaille osoitetulle julkiselle kehitysavulle antamaansa rahoitusta, vaikka viime mainittujen talous on jo epävarmalla pohjalla, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että rahoituskriisin johdosta eräät lahjoittajamaat ovat vähentäneet kehitysmaille osoitetulle julkiselle kehitysavulle antamaansa rahoitusta, vaikka viime mainittujen talous on jo epävarmalla pohjalla,

| C. | ottaa huomioon, että Lomén ja Cotonoun sopimuksiin kirjattua tavoitetta edistää AKT-maiden integroitumista maailmantalouteen ei vielä ole saavutettu ja että AKT-maiden osuus EU:n tuonnista on kutistunut edelleen, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Lomén ja Cotonoun sopimuksiin kirjattua tavoitetta edistää AKT-maiden integroitumista maailmantalouteen ei vielä ole saavutettu ja että AKT-maiden osuus EU:n tuonnista on kutistunut edelleen,

| D. | ottaa huomioon, että AKT-maat ovat riippuvaisia kauppatavaroiden viennistä, josta ne saavat yli 50 prosenttia valuuttatuloistaan, ja että rahoituskriisi on johtanut monissa kehitysmaissa viennin ja rahalähetysvirtojen vähentymiseen, vaikeuttanut luotonsaantia, vähentänyt ulkomaisia suoria sijoituksia ja romahduttanut kauppatavaroiden hinnat, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että AKT-maat ovat riippuvaisia kauppatavaroiden viennistä, josta ne saavat yli 50 prosenttia valuuttatuloistaan, ja että rahoituskriisi on johtanut monissa kehitysmaissa viennin ja rahalähetysvirtojen vähentymiseen, vaikeuttanut luotonsaantia, vähentänyt ulkomaisia suoria sijoituksia ja romahduttanut kauppatavaroiden hinnat,

| E. | ottaa huomioon Maailmanpankin uudet vuotta 2009 koskevat arviot, joiden mukaan talouskasvun hidastuminen johtaa siihen, että niiden 130–155 miljoonan henkilön lisäksi, jotka ajautuivat vuonna 2008 köyhyyteen nopeasti kohonneiden polttoaineiden ja elintarvikkeiden hintojen vuoksi, vähemmällä kuin 1,25 Yhdysvaltain dollarilla vuorokaudessa joutuu selviämään 46 miljoonaa henkilöä enemmän kuin mitä odotettiin ennen kriisin puhkeamista; ottaa huomioon, että aina kasvuvauhdin hidastuessa yhdellä prosenttiyksiköllä voi köyhyyteen pudonneiden määrä jälleen lisääntyä 20 miljoonalla henkilöllä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon Maailmanpankin uudet vuotta 2009 koskevat arviot, joiden mukaan talouskasvun hidastuminen johtaa siihen, että niiden 130–155 miljoonan henkilön lisäksi, jotka ajautuivat vuonna 2008 köyhyyteen nopeasti kohonneiden polttoaineiden ja elintarvikkeiden hintojen vuoksi, vähemmällä kuin 1,25 Yhdysvaltain dollarilla vuorokaudessa joutuu selviämään 46 miljoonaa henkilöä enemmän kuin mitä odotettiin ennen kriisin puhkeamista; ottaa huomioon, että aina kasvuvauhdin hidastuessa yhdellä prosenttiyksiköllä voi köyhyyteen pudonneiden määrä jälleen lisääntyä 20 miljoonalla henkilöllä,

| F. | ottaa huomioon, että Global Financial Integrity (GFI) -ajatushautomon hiljan julkaiseman raportin mukaan kehitysmaiden lainanhoitokulut nousivat 540 miljardiin dollariin vuonna 2006 ja ne menettivät liki miljardi dollaria maista laittomasti poistuneiden rahavirtojen vuoksi; ottaa huomioon, että kehitysmaiden luottomenot ovat nousseet jyrkästi ja että niiden valuutat ovat heikentyneet merkittävästi; ottaa huomioon, että talouden ja rahoitustoiminnan integraatio ei ole koskaan aiemmin edennyt näin pitkälle ja että ulkomaisten pankkien saatavat kehitysmaista ovat melkein kolminkertaistuneet 3,1 miljardiin dollariin viimeisten viiden vuoden aikana; ottaa huomioon, että eräiden arvioiden mukaan kehitysmaihin virtaavan rahan kokonaismäärä putoaa yhdestä miljardista dollarista vuonna 2007 165 miljardiin dollariin tänä vuonna, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Global Financial Integrity (GFI) -ajatushautomon hiljan julkaiseman raportin mukaan kehitysmaiden lainanhoitokulut nousivat 540 miljardiin dollariin vuonna 2006 ja ne menettivät liki miljardi dollaria maista laittomasti poistuneiden rahavirtojen vuoksi; ottaa huomioon, että kehitysmaiden luottomenot ovat nousseet jyrkästi ja että niiden valuutat ovat heikentyneet merkittävästi; ottaa huomioon, että talouden ja rahoitustoiminnan integraatio ei ole koskaan aiemmin edennyt näin pitkälle ja että ulkomaisten pankkien saatavat kehitysmaista ovat melkein kolminkertaistuneet 3,1 miljardiin dollariin viimeisten viiden vuoden aikana; ottaa huomioon, että eräiden arvioiden mukaan kehitysmaihin virtaavan rahan kokonaismäärä putoaa yhdestä miljardista dollarista vuonna 2007 165 miljardiin dollariin tänä vuonna,

| G. | ottaa huomioon, että vaikka maatalousalan suuri merkitys AKT-maille on näytetty toteen, sen enempää kansalliset hallitukset kuin EU:kaan kehitysyhteistyöpolitiikkojensa kautta eivät ole antaneet riittävästi painoarvoa tälle avainalalle, mikä on saattanut sadat miljoonat ihmiset äärimmäisen köyhyyden, nälänhädän ja aliravitsemuksen uhan alle, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vaikka maatalousalan suuri merkitys AKT-maille on näytetty toteen, sen enempää kansalliset hallitukset kuin EU:kaan kehitysyhteistyöpolitiikkojensa kautta eivät ole antaneet riittävästi painoarvoa tälle avainalalle, mikä on saattanut sadat miljoonat ihmiset äärimmäisen köyhyyden, nälänhädän ja aliravitsemuksen uhan alle,

| H. | ottaa huomioon, että maataloustuotannon lisäämisen kehitysmaissa, joka on elintarvikehuollon epävarmuuden vähentämisen perusedellytys, vakava este on se seikka, että etenkin naispuolisilla pienviljelijöillä on usein vaikea saada maata sekä lainoja tai mikroluottoja investoidakseen siemeniin, lannoitteisiin ja kastelujärjestelmiin sekä tarvittaviin kasvinsuojelukeinoihin, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että maataloustuotannon lisäämisen kehitysmaissa, joka on elintarvikehuollon epävarmuuden vähentämisen perusedellytys, vakava este on se seikka, että etenkin naispuolisilla pienviljelijöillä on usein vaikea saada maata sekä lainoja tai mikroluottoja investoidakseen siemeniin, lannoitteisiin ja kastelujärjestelmiin sekä tarvittaviin kasvinsuojelukeinoihin,

| I. | ottaa huomioon, että maataloustukien poistaminen AKT-maissa ja vienninedistämistukien lopettaminen kehittyneissä maissa on myötävaikuttanut satotuottojen ja maataloustuotannon pienentymiseen, mikä on johtanut elintarvikkeiden tuonnin lisääntymiseen, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maataloustukien poistaminen AKT-maissa ja vienninedistämistukien lopettaminen kehittyneissä maissa on myötävaikuttanut satotuottojen ja maataloustuotannon pienentymiseen, mikä on johtanut elintarvikkeiden tuonnin lisääntymiseen,

| J. | ottaa huomioon, että yhä tiheämmin esiintyvät luonnonkatastrofit vaikeuttavat toimintaa maatalousalalla ja että ennen kyseisiä katastrofeja ja niiden jälkeen annetulle elintarvikeavulle osoitetut voimavarat ovat samanaikaisesti pienentyneet, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yhä tiheämmin esiintyvät luonnonkatastrofit vaikeuttavat toimintaa maatalousalalla ja että ennen kyseisiä katastrofeja ja niiden jälkeen annetulle elintarvikeavulle osoitetut voimavarat ovat samanaikaisesti pienentyneet,

G20 ja sen Lontoon huippukokous

| 1. | tukee Lontoossa 2. huhtikuuta 2009 pidetyn G20-ryhmän kokouksen tuloksia ja sitoumuksia, erityisesti mitä tulee kasvun ja työllisyyden palauttamiseen, rahoitusalan valvonnan ja sääntelyn tiukentamiseen, maailmanlaajuisten rahoituslaitosten vahvistamiseen, protektionismin torjumiseen, maailmanlaajuisen kaupan ja sijoitustoiminnan edistämiseen, sen varmistamiseen, että elpyminen on oikeudenmukaista ja kestävää kaikkien osalta, ja tukisitoumusten lunastamiseen; |
| --- | --- |

1.

tukee Lontoossa 2. huhtikuuta 2009 pidetyn G20-ryhmän kokouksen tuloksia ja sitoumuksia, erityisesti mitä tulee kasvun ja työllisyyden palauttamiseen, rahoitusalan valvonnan ja sääntelyn tiukentamiseen, maailmanlaajuisten rahoituslaitosten vahvistamiseen, protektionismin torjumiseen, maailmanlaajuisen kaupan ja sijoitustoiminnan edistämiseen, sen varmistamiseen, että elpyminen on oikeudenmukaista ja kestävää kaikkien osalta, ja tukisitoumusten lunastamiseen;

| 2. | pitää näin ollen myönteisenä elvytykseen sovittua 1,1 miljardia dollaria ja luottaa siihen, että kyseisestä summasta noin neljännes käytetään kehitysmaiden hyväksi; kehottaa G20-maita toimittamaan mainitun summan kehitysmaille siirtämällä niille pikaisesti tosiasiallisesti uusia ja täydentäviä varoja; |
| --- | --- |

2.

pitää näin ollen myönteisenä elvytykseen sovittua 1,1 miljardia dollaria ja luottaa siihen, että kyseisestä summasta noin neljännes käytetään kehitysmaiden hyväksi; kehottaa G20-maita toimittamaan mainitun summan kehitysmaille siirtämällä niille pikaisesti tosiasiallisesti uusia ja täydentäviä varoja;

| 3. | kehottaa G20-maita, EU:ta ja AKT-maita tekemään kaikkensa estääkseen leviävää maailmanlaajuista kriisiä muuttumasta ankaraksi inhimilliseksi kriisiksi, ja korostaa sosiaalisen suojelun ja elintarvikevarmuuteen investoimisen tärkeyttä köyhien välittömistä tarpeista huolehtimiseksi; |
| --- | --- |

3.

kehottaa G20-maita, EU:ta ja AKT-maita tekemään kaikkensa estääkseen leviävää maailmanlaajuista kriisiä muuttumasta ankaraksi inhimilliseksi kriisiksi, ja korostaa sosiaalisen suojelun ja elintarvikevarmuuteen investoimisen tärkeyttä köyhien välittömistä tarpeista huolehtimiseksi;

| 4. | kehottaa maksamaan alhaisen tulotason maille tarkoitetut 50 miljardia dollaria suorina tukina lainojen sijaan sosiaalisen suojelun tukemiseksi, kaupan piristämiseksi ja alhaisen tulotason maiden kehityksen turvaamiseksi; |
| --- | --- |

4.

kehottaa maksamaan alhaisen tulotason maille tarkoitetut 50 miljardia dollaria suorina tukina lainojen sijaan sosiaalisen suojelun tukemiseksi, kaupan piristämiseksi ja alhaisen tulotason maiden kehityksen turvaamiseksi;

| 5. | kannattaa G20:n aikomusta käyttää varoja tarkoituksenmukaisesti ja joustavasti kasvun tukemiseksi; pitää myönteisenä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) edistymistä uuden joustavaa luototusta käsittelevän linjansa suhteen, koska IMF on luopumassa aikaisemmista rajoittavista ja jäykistä luotonannon ja ehtojen puitteistaan, mikä käy ilmi maailmanlaajuisen rahoituskriisin vaikutuksia alhaisen tulotason maihin tarkastelevasta IMF:n kertomuksesta, jossa se toteaa, että lainapolitiikkaa laadittaessa etusijalle olisi asetettava sosiaalisten ohjelmien suojaaminen tai laajentaminen tai hyväksyttyjen investointien edistäminen ja yleisesti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisvauhdin ylläpitäminen; |
| --- | --- |

5.

kannattaa G20:n aikomusta käyttää varoja tarkoituksenmukaisesti ja joustavasti kasvun tukemiseksi; pitää myönteisenä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) edistymistä uuden joustavaa luototusta käsittelevän linjansa suhteen, koska IMF on luopumassa aikaisemmista rajoittavista ja jäykistä luotonannon ja ehtojen puitteistaan, mikä käy ilmi maailmanlaajuisen rahoituskriisin vaikutuksia alhaisen tulotason maihin tarkastelevasta IMF:n kertomuksesta, jossa se toteaa, että lainapolitiikkaa laadittaessa etusijalle olisi asetettava sosiaalisten ohjelmien suojaaminen tai laajentaminen tai hyväksyttyjen investointien edistäminen ja yleisesti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisvauhdin ylläpitäminen;

| 6. | tukee täysin G20:n määrätietoista päätöstä uudistaa kansainvälisiä rahoituslaitoksia, mutta pitää mahdottomana ajatusta odottaa vuoteen 2011, että kehitysmaille annetaan enemmän äänivaltaa ja suurempi edustus kansainvälisellä rahoitusalalla, erityisesti pitäen mielessä IMF:n uudet vastuut, ja pyytää tässä suhteessa parantamaan avoimuutta ja vastuullisuutta sekä soveltamaan uutta lähestymistapaa kehitysyhteistyöpolitiikkaan; katsoo, että näistä hallinnon uudistuksista on sovittava Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston komiteoiden seuraavissa kokouksissa 25. ja 26. huhtikuuta 2009; |
| --- | --- |

6.

tukee täysin G20:n määrätietoista päätöstä uudistaa kansainvälisiä rahoituslaitoksia, mutta pitää mahdottomana ajatusta odottaa vuoteen 2011, että kehitysmaille annetaan enemmän äänivaltaa ja suurempi edustus kansainvälisellä rahoitusalalla, erityisesti pitäen mielessä IMF:n uudet vastuut, ja pyytää tässä suhteessa parantamaan avoimuutta ja vastuullisuutta sekä soveltamaan uutta lähestymistapaa kehitysyhteistyöpolitiikkaan; katsoo, että näistä hallinnon uudistuksista on sovittava Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston komiteoiden seuraavissa kokouksissa 25. ja 26. huhtikuuta 2009;

| 7. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita toteuttamaan toimenpiteitä torjuakseen kehitysmaiden veroparatiiseja, veropetoksia ja laitonta pääomapakoa, joiden kulut kyseisille maille ovat noin 800 miljardia euroa vuodessa, eli toisin sanoen yli kahdeksankertainen summa maiden saamiin avustuksiin verrattuna; |
| --- | --- |

7.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita toteuttamaan toimenpiteitä torjuakseen kehitysmaiden veroparatiiseja, veropetoksia ja laitonta pääomapakoa, joiden kulut kyseisille maille ovat noin 800 miljardia euroa vuodessa, eli toisin sanoen yli kahdeksankertainen summa maiden saamiin avustuksiin verrattuna;

| 8. | pitää valitettavana, että G20:n antamat kauppaa tukevaa apua ja virallista kehitysapua koskevat lupaukset ovat riittämättömät; korostaa, että vaikka lehdistötiedotteessa luetellaan rahoitustoimia, joilla on määrä lisätä voimavaroja kehitysmaille Maailmanpankin ja IMF:n kautta, siihen ei sisälly erityistä sitoumusta varmistaa, että kauppa tukevassa avussa on kyse uudesta rahoituksesta; |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana, että G20:n antamat kauppaa tukevaa apua ja virallista kehitysapua koskevat lupaukset ovat riittämättömät; korostaa, että vaikka lehdistötiedotteessa luetellaan rahoitustoimia, joilla on määrä lisätä voimavaroja kehitysmaille Maailmanpankin ja IMF:n kautta, siihen ei sisälly erityistä sitoumusta varmistaa, että kauppa tukevassa avussa on kyse uudesta rahoituksesta;

| 9. | katsoo, että ilmastonmuutoksen haaste on kohdattava rakenteellisten uudistusten avulla ja kehottaa toteuttamaan järjestelmällisen ilmastonmuutokseen liittyvien riskien arvioinnin kaikkien politiikan alojen suunnittelun ja päätöksenteon yhteydessä, kauppa, maatalous, elintarviketurvallisuus ja niin edelleen mukaan lukien; pyytää, että kyseisen arvioinnin tulokset hyödynnetään kestävää kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevien selkeiden suuntaviivojen laatimiseksi; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että ilmastonmuutoksen haaste on kohdattava rakenteellisten uudistusten avulla ja kehottaa toteuttamaan järjestelmällisen ilmastonmuutokseen liittyvien riskien arvioinnin kaikkien politiikan alojen suunnittelun ja päätöksenteon yhteydessä, kauppa, maatalous, elintarviketurvallisuus ja niin edelleen mukaan lukien; pyytää, että kyseisen arvioinnin tulokset hyödynnetään kestävää kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevien selkeiden suuntaviivojen laatimiseksi;

Rahoituskriisi

| 10. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita pitämään kiinni julkista kehitysapua koskevista sitoumuksistaan – eli lupauksesta nostaa se 0,56 prosenttiin bruttokansantulosta vuoteen 2010 mennessä ja 0,7 prosenttiin bruttokansantulosta vuoteen 2015 mennessä – ja olemaan käyttämättä rahoituskriisiä perusteluna avun leikkaamiselle; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita pitämään kiinni julkista kehitysapua koskevista sitoumuksistaan – eli lupauksesta nostaa se 0,56 prosenttiin bruttokansantulosta vuoteen 2010 mennessä ja 0,7 prosenttiin bruttokansantulosta vuoteen 2015 mennessä – ja olemaan käyttämättä rahoituskriisiä perusteluna avun leikkaamiselle;

| 11. | katsoo, että tilanne edellyttää aloitteita ja mekanismeja kehitysmaiden nykyisten velkaongelmien ratkaisemiseksi, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita olemaan sisällyttämättä velkahelpotukseen käytettäviä varoja virallisen kehitysavun määräänsä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että tilanne edellyttää aloitteita ja mekanismeja kehitysmaiden nykyisten velkaongelmien ratkaisemiseksi, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita olemaan sisällyttämättä velkahelpotukseen käytettäviä varoja virallisen kehitysavun määräänsä;

| 12. | katsoo, että on ponnisteltava lujemmin, jotta kestävään kehitykseen – mikä tarkoittaa taloudellisten ja sosiaalisten perusrakenteiden yleistä saatavuutta, yleismaailmallisten sosiaalipalveluiden tarjoamista sekä toimintaedellytysten parantamista – voidaan osoittaa enemmän kansallisia ja kansainvälisiä voimavaroja; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että on ponnisteltava lujemmin, jotta kestävään kehitykseen – mikä tarkoittaa taloudellisten ja sosiaalisten perusrakenteiden yleistä saatavuutta, yleismaailmallisten sosiaalipalveluiden tarjoamista sekä toimintaedellytysten parantamista – voidaan osoittaa enemmän kansallisia ja kansainvälisiä voimavaroja;

| 13. | palauttaa mieleen, että tulojen ja vaurauden oikeudenmukainen ja kestävä jakaminen edellyttää nykyaikaista ja tehokasta verojärjestelmää; kehottaa AKT-maita ja EU:ta tekemään yhteistyötä sellaisen verouudistuksen edistämiseksi, joka mahdollistaa verotulojen lisäämisen tehostamalla verojenkeruuta, laajentamalla veropohjaa ja tehostamalla veronkierron ehkäisemistä; |
| --- | --- |

13.

palauttaa mieleen, että tulojen ja vaurauden oikeudenmukainen ja kestävä jakaminen edellyttää nykyaikaista ja tehokasta verojärjestelmää; kehottaa AKT-maita ja EU:ta tekemään yhteistyötä sellaisen verouudistuksen edistämiseksi, joka mahdollistaa verotulojen lisäämisen tehostamalla verojenkeruuta, laajentamalla veropohjaa ja tehostamalla veronkierron ehkäisemistä;

| 14. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti EU:n jäsenvaltioita antamaan enemmän painoarvoa työllisyyttä ja työmarkkinoita koskeville kysymyksille kansainvälisissä kehitysyhteistyöpolitiikoissaan, jotta lievennetään maailmanlaajuisen talouskehityksen hidastumisen vaikutuksia kehitysmaiden kasvuun, kauppaan ja ulkomaisten suorien investointien virtoihin auttamalla niitä vahvistamaan entisestään niiden kaupan valmiuksia ja parantamalla niiden infrastruktuuria ja helpottamalla rahalähetyksiä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti EU:n jäsenvaltioita antamaan enemmän painoarvoa työllisyyttä ja työmarkkinoita koskeville kysymyksille kansainvälisissä kehitysyhteistyöpolitiikoissaan, jotta lievennetään maailmanlaajuisen talouskehityksen hidastumisen vaikutuksia kehitysmaiden kasvuun, kauppaan ja ulkomaisten suorien investointien virtoihin auttamalla niitä vahvistamaan entisestään niiden kaupan valmiuksia ja parantamalla niiden infrastruktuuria ja helpottamalla rahalähetyksiä;

| 15. | korostaa, että vapaa ja oikeudenmukainen kauppa, investointeja, yrittäjyyttä ja innovointia edistävät markkinaperiaatteet sekä tehokkaasti säännellyt rahoitusmarkkinat ovat talouskasvun, työllisyyden ja köyhyyden vähentämisen perusehtoja; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että vapaa ja oikeudenmukainen kauppa, investointeja, yrittäjyyttä ja innovointia edistävät markkinaperiaatteet sekä tehokkaasti säännellyt rahoitusmarkkinat ovat talouskasvun, työllisyyden ja köyhyyden vähentämisen perusehtoja;

| 16. | uskoo, että syrjimätön ja oikeudenmukainen kansainvälinen kauppa voi olla voimakas kehityksen ja kestävän talouskasvun moottori, mutta toteaa, että kauppaa tulisi käydä avointen ja kaikkien hyväksymien sääntöjen ohjaamana; palauttaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden mieleen tarpeen huolehtia kauppapolitiikkojen ja kehitysyhteistyötavoitteiden välisestä johdonmukaisuudesta, myös talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvotteluiden yhteydessä; |
| --- | --- |

16.

uskoo, että syrjimätön ja oikeudenmukainen kansainvälinen kauppa voi olla voimakas kehityksen ja kestävän talouskasvun moottori, mutta toteaa, että kauppaa tulisi käydä avointen ja kaikkien hyväksymien sääntöjen ohjaamana; palauttaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden mieleen tarpeen huolehtia kauppapolitiikkojen ja kehitysyhteistyötavoitteiden välisestä johdonmukaisuudesta, myös talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvotteluiden yhteydessä;

| 17. | tähdentää tarvetta välttää liiallista sääntelyä, joka voisi haitata talouskasvua, ja korostaa, että valtion ja liike-elämän on lisättävä vuoropuheluaan, jotta löydetään uusia keinoja asettaa selkeitä sääntöjä, varmistaa omaisuutta koskevien oikeuksien toteutuminen ja luoda mikroyrityksiä ja pk-yrityksiä tukevia talouden perusrakenteita; |
| --- | --- |

17.

tähdentää tarvetta välttää liiallista sääntelyä, joka voisi haitata talouskasvua, ja korostaa, että valtion ja liike-elämän on lisättävä vuoropuheluaan, jotta löydetään uusia keinoja asettaa selkeitä sääntöjä, varmistaa omaisuutta koskevien oikeuksien toteutuminen ja luoda mikroyrityksiä ja pk-yrityksiä tukevia talouden perusrakenteita;

| 18. | kehottaa AKT-maita ja EU:ta sitoutumaan avoimiin ja kaikki osapuolet kattaviin neuvotteluihin talouskumppanuussopimusten tekemisestä ottaen nykyisen talouskriisin vaikutukset AKT-maihin huomioon; |
| --- | --- |

18.

kehottaa AKT-maita ja EU:ta sitoutumaan avoimiin ja kaikki osapuolet kattaviin neuvotteluihin talouskumppanuussopimusten tekemisestä ottaen nykyisen talouskriisin vaikutukset AKT-maihin huomioon;

| 19. | kehottaa kaikkia sidosryhmiä työskentelemään yhdessä, jotta taattaisiin menestyksekäs, kestävä ja oikea-aikainen päätös Dohan neuvottelukierrokselle; |
| --- | --- |

19.

kehottaa kaikkia sidosryhmiä työskentelemään yhdessä, jotta taattaisiin menestyksekäs, kestävä ja oikea-aikainen päätös Dohan neuvottelukierrokselle;

Elintarvikekriisi

| 20. | kehottaa Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita parantamaan kehitysyhteistyöpolitiikkojen yhtenäisyyttä maatalouden ja kaupan alalla; |
| --- | --- |

20.

kehottaa Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita parantamaan kehitysyhteistyöpolitiikkojen yhtenäisyyttä maatalouden ja kaupan alalla;

| 21. | toistaa oikeutta ruokaa koskevan periaatteen; palauttaa EU:n ja AKT-maiden johtajien mieleen, että ne ovat sitoutuneet puolittamaan nälkää näkevien ihmisten määrän vuoteen 2015 mennessä, ja kehottaa komissiota, EU:n neuvostoa ja AKT-maita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet – ja varmistamaan niiden asianmukaisen rahoituksen – kyseisen lupauksen lunastamiseksi; |
| --- | --- |

21.

toistaa oikeutta ruokaa koskevan periaatteen; palauttaa EU:n ja AKT-maiden johtajien mieleen, että ne ovat sitoutuneet puolittamaan nälkää näkevien ihmisten määrän vuoteen 2015 mennessä, ja kehottaa komissiota, EU:n neuvostoa ja AKT-maita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet – ja varmistamaan niiden asianmukaisen rahoituksen – kyseisen lupauksen lunastamiseksi;

| 22. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia vastaamaan heikoimmassa asemassa olevien ihmisten, erityisesti naisten ja lasten, kiireellisiin tarpeisiin lisäämällä kestäviä ravitsemukseen liittyviä toimenpiteitä ja turvaverkostoja ja laajentamalla sosiaalisen suojelun järjestelmiä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia vastaamaan heikoimmassa asemassa olevien ihmisten, erityisesti naisten ja lasten, kiireellisiin tarpeisiin lisäämällä kestäviä ravitsemukseen liittyviä toimenpiteitä ja turvaverkostoja ja laajentamalla sosiaalisen suojelun järjestelmiä;

| 23. | ehdottaa AKT-maiden hallituksia kuulemaan viljelijöitä ja laiduneläinten kasvattajia, joista monet ovat naisia, laatiessaan maanviljelyä ja maankäyttöä koskevia toimintasuunnitelmiaan sekä varmistamaan, että heillä on mahdollisuus saada maata ja luottoja sekä hyödyntää uusia, tuotantoa lisääviä teknologioita; |
| --- | --- |

23.

ehdottaa AKT-maiden hallituksia kuulemaan viljelijöitä ja laiduneläinten kasvattajia, joista monet ovat naisia, laatiessaan maanviljelyä ja maankäyttöä koskevia toimintasuunnitelmiaan sekä varmistamaan, että heillä on mahdollisuus saada maata ja luottoja sekä hyödyntää uusia, tuotantoa lisääviä teknologioita;

| 24. | kehottaa Cotonoun kumppanuussopimuksen meneillään olevan uudelleenarvioinnin yhteydessä muuttamaan sen 54 artiklaa siten, että siinä otetaan huomioon vuosituhannen kehitystavoitteeseen 1 – nälkää näkevien määrän puolittaminen vuoteen 2015 mennessä – liitetyt tavoitteet; |
| --- | --- |

24.

kehottaa Cotonoun kumppanuussopimuksen meneillään olevan uudelleenarvioinnin yhteydessä muuttamaan sen 54 artiklaa siten, että siinä otetaan huomioon vuosituhannen kehitystavoitteeseen 1 – nälkää näkevien määrän puolittaminen vuoteen 2015 mennessä – liitetyt tavoitteet;

| 25. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia takaamaan yhdessä riittävän avun ja julkisten menojen kanavoimisen elintarviketurvan saavuttamiseksi AKT-maiden valtioiden ja hallitusten päämiesten vuoden 2004 kesäkuussa antaman Maputon julistuksen (45) mukaisesti; |
| --- | --- |

25.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia takaamaan yhdessä riittävän avun ja julkisten menojen kanavoimisen elintarviketurvan saavuttamiseksi AKT-maiden valtioiden ja hallitusten päämiesten vuoden 2004 kesäkuussa antaman Maputon julistuksen (45) mukaisesti;

| 26. | kehottaa rikkaita valtioita, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuna, ja Yhdysvaltojen uutta hallintoa vähentämään maataloustukia ja lakkauttamaan maatalouden vientituet, kuten useimmat varakkaat valtiot lupasivat kehitysyhteistyötä koskevan Dohan kierroksen alussa, vaikka sen jälkeen asiassa ei ole juurikaan edistytty; |
| --- | --- |

26.

kehottaa rikkaita valtioita, EU:n jäsenvaltiot mukaan luettuna, ja Yhdysvaltojen uutta hallintoa vähentämään maataloustukia ja lakkauttamaan maatalouden vientituet, kuten useimmat varakkaat valtiot lupasivat kehitysyhteistyötä koskevan Dohan kierroksen alussa, vaikka sen jälkeen asiassa ei ole juurikaan edistytty;

| 27. | tuomitsee voimakkaasti maailmanlaajuisilla hyödykkeillä, maatalouden raaka-aineilla ja energialla keinottelun, joka lisää hintojen heilahtelua ja syventää maailmanlaajuista elintarvikekriisiä; korostaa, että ei voida hyväksyä sitä, että yhden nälänhätä johtaa toisen taloudelliseen voittoon, ja vaatii asianmukaista sääntelyä ja tehokasta kansallisen ja kansainvälisen tason valvontaa, jotta voidaan ehkäistä keinottelun aiheuttamat oikeuteen ravintoon kohdistuvat rikkomukset; kehottaa EU:ta ja AKT-maita ja yrityksiä panemaan kaivosteollisuuden avoimuutta ajavan hankkeen täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

27.

tuomitsee voimakkaasti maailmanlaajuisilla hyödykkeillä, maatalouden raaka-aineilla ja energialla keinottelun, joka lisää hintojen heilahtelua ja syventää maailmanlaajuista elintarvikekriisiä; korostaa, että ei voida hyväksyä sitä, että yhden nälänhätä johtaa toisen taloudelliseen voittoon, ja vaatii asianmukaista sääntelyä ja tehokasta kansallisen ja kansainvälisen tason valvontaa, jotta voidaan ehkäistä keinottelun aiheuttamat oikeuteen ravintoon kohdistuvat rikkomukset; kehottaa EU:ta ja AKT-maita ja yrityksiä panemaan kaivosteollisuuden avoimuutta ajavan hankkeen täysimääräisesti täytäntöön;

| 28. | panee hyvin huolestuneena merkille, että EY on tekemässä sopimusta banaaneista latinalais-amerikkalaisten suosituimmuuskohtelusta nauttivien (46) banaanintoimittajien kanssa, mikä uhkaisi AKT-maiden banaanialan elinkelpoisuutta ja etenkin pienten ja haavoittuvassa asemassa olevien kansantalouksien kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä; kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että kaikkien haavoittuvaisimpien pienten banaaniviljelijöiden elinkeinon turvaamiseksi ryhdytään toimiin; |
| --- | --- |

28.

panee hyvin huolestuneena merkille, että EY on tekemässä sopimusta banaaneista latinalais-amerikkalaisten suosituimmuuskohtelusta nauttivien (46) banaanintoimittajien kanssa, mikä uhkaisi AKT-maiden banaanialan elinkelpoisuutta ja etenkin pienten ja haavoittuvassa asemassa olevien kansantalouksien kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä; kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että kaikkien haavoittuvaisimpien pienten banaaniviljelijöiden elinkeinon turvaamiseksi ryhdytään toimiin;

| 29. | kehottaa EU:n toimielimiä panemaan aikailematta täytäntöön hiljattain sovitun ehdotuksen 1 miljardin dollarin suuruisesta elintarvikerahoitusvälineestä alentamatta kahdenvälisen avustuksen määrärahoja, sekä ottamaan elintarvikkeiden tuotantoa koskevan kysymyksen jälleen ensisijaiseen käsittelyyn kansainvälisessä keskustelussa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa EU:n toimielimiä panemaan aikailematta täytäntöön hiljattain sovitun ehdotuksen 1 miljardin dollarin suuruisesta elintarvikerahoitusvälineestä alentamatta kahdenvälisen avustuksen määrärahoja, sekä ottamaan elintarvikkeiden tuotantoa koskevan kysymyksen jälleen ensisijaiseen käsittelyyn kansainvälisessä keskustelussa;

| 30. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita kehittämään mekanismeja ja politiikkoja kauppatavaroiden hintojen heilahtelujen vaikutusten lieventämiseksi sekä rohkaisemaan AKT-maiden kansantalouksien paikallisten ja toissijaisten teollisuudenalojen monipuolistamista mahdollisuuksien mukaan; katsoo, että teknologian ja liiketaloudellisen tietotaidon siirroilla voidaan vaikuttaa myönteisesti kehitykseen; kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita kehittämään toimenpiteitä, joilla pyritään luomaan mahdollisimman laajat kytkennät kansallisen tuotannon toimintoihin, tehostamaan teknologian siirtämistä ja luomaan koulutusmahdollisuuksia paikalliselle työvoimalle; |
| --- | --- |

30.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita kehittämään mekanismeja ja politiikkoja kauppatavaroiden hintojen heilahtelujen vaikutusten lieventämiseksi sekä rohkaisemaan AKT-maiden kansantalouksien paikallisten ja toissijaisten teollisuudenalojen monipuolistamista mahdollisuuksien mukaan; katsoo, että teknologian ja liiketaloudellisen tietotaidon siirroilla voidaan vaikuttaa myönteisesti kehitykseen; kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita kehittämään toimenpiteitä, joilla pyritään luomaan mahdollisimman laajat kytkennät kansallisen tuotannon toimintoihin, tehostamaan teknologian siirtämistä ja luomaan koulutusmahdollisuuksia paikalliselle työvoimalle;

| 31. | korostaa, että EU:n ja AKT-maiden järjestön on laadittava kattavat ja tehokkaat toimintastrategiat maatalousalaa vahingoittavista luonnonkatastrofeista aiheutuvien hätätilojen varalta; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että EU:n ja AKT-maiden järjestön on laadittava kattavat ja tehokkaat toimintastrategiat maatalousalaa vahingoittavista luonnonkatastrofeista aiheutuvien hätätilojen varalta;

| 32. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle ja G20-ryhmän maiden hallituksille ja ryhmän sihteeristölle. |
| --- | --- |

32.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle ja G20-ryhmän maiden hallituksille ja ryhmän sihteeristölle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (47)

rauhan, turvallisuuden, vakauden ja hallinnon luomisesta Somaliaan ja niiden edistämisestä

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009, |
| --- | --- |

—

kokoontuu Prahassa (Tšekin tasavallassa) 6.–9. huhtikuuta 2009,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 1988 tehdyn merenkulun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemistä koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 1988 tehdyn merenkulun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemistä koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta Somaliasta 3. helmikuuta 2009 antaman julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta Somaliasta 3. helmikuuta 2009 antaman julistuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston Somaliasta antamat päätöslauselmat 1814 (2008), 1816 (2008) ja 1844 (2008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston Somaliasta antamat päätöslauselmat 1814 (2008), 1816 (2008) ja 1844 (2008),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin Javier Solanan 23. helmikuuta ja 4. huhtikuuta 2009 sekä Euroopan komission jäsenen Louis Michelin 26. helmikuuta 2008 antamat lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin Javier Solanan 23. helmikuuta ja 4. huhtikuuta 2009 sekä Euroopan komission jäsenen Louis Michelin 26. helmikuuta 2008 antamat lausumat,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin toimeenpanevan komitean Addis Abebassa (Etiopiassa) 30. tammikuuta 2009 tekemät päätökset ja antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin toimeenpanevan komitean Addis Abebassa (Etiopiassa) 30. tammikuuta 2009 tekemät päätökset ja antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin valtioiden ja hallitusten päämiesten huippukokouksessa Addis Abebassa (Etiopiassa) 4. helmikuuta 2009 annetun tiedonannon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin valtioiden ja hallitusten päämiesten huippukokouksessa Addis Abebassa (Etiopiassa) 4. helmikuuta 2009 annetun tiedonannon,

| — | ottaa huomioon Afrikan sarven alueen maiden kehitysjärjestön (IGAD) valtioiden ja hallitusten päämiesten Nairobissa (Keniassa) 29. lokakuuta 2008 pidetyssä 13. ylimääräisessä kokouksessa annetun julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan sarven alueen maiden kehitysjärjestön (IGAD) valtioiden ja hallitusten päämiesten Nairobissa (Keniassa) 29. lokakuuta 2008 pidetyssä 13. ylimääräisessä kokouksessa annetun julkilausuman,

| — | ottaa huomioon IGAD:n ministerineuvoston Addis Abebassa (Etiopiassa) 27. tammikuuta 2009 pidetyssä 32. ylimääräisessä kokouksessa annetun tiedonannon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IGAD:n ministerineuvoston Addis Abebassa (Etiopiassa) 27. tammikuuta 2009 pidetyssä 32. ylimääräisessä kokouksessa annetun tiedonannon,

| — | ottaa huomioon AKT-suurlähettiläskomitean AKT-ministerineuvoston 86. istunnossa Brysselissä (Belgiassa) 10.–14. joulukuuta 2007 AKT-maiden ryhmän tulevaisuudesta laatiman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-suurlähettiläskomitean AKT-ministerineuvoston 86. istunnossa Brysselissä (Belgiassa) 10.–14. joulukuuta 2007 AKT-maiden ryhmän tulevaisuudesta laatiman raportin,

| — | ottaa huomioon AKT-sihteeristön hankkeen kehittää indikaattoreita, joiden avulla on tarkoitus mitata ja seurata alueellisia integraatioprosesseja kuudella AKT-alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-sihteeristön hankkeen kehittää indikaattoreita, joiden avulla on tarkoitus mitata ja seurata alueellisia integraatioprosesseja kuudella AKT-alueella,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin Somalian tilanteesta 19. kesäkuuta 2008 ja 20. marraskuuta 2008 antamat päätöslauselmat (48) ja sen Somaliasta aiemmin antamat päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin Somalian tilanteesta 19. kesäkuuta 2008 ja 20. marraskuuta 2008 antamat päätöslauselmat (48) ja sen Somaliasta aiemmin antamat päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Afrikan parlamentaarisen unionin Somalian tilanteesta 30. marraskuuta 2008 antaman päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan parlamentaarisen unionin Somalian tilanteesta 30. marraskuuta 2008 antaman päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin 10. joulukuuta 2008 antaman julistuksen ja sen 22. joulukuuta 2008 antaman tiedonannon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin 10. joulukuuta 2008 antaman julistuksen ja sen 22. joulukuuta 2008 antaman tiedonannon,

| — | ottaa huomioon aseellisten selkkausten lopettamisen ehtoja koskevat allekirjoitetut asiakirjat ja Somalian siirtymäkauden liittovaltiohallituksen (TFG) sekä Somalian jälleenvapautusta kannattavan liiton (ARS) 26. lokakuuta 2008 antaman yhteisiä poliittisia tavoitteita koskevan yhteisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aseellisten selkkausten lopettamisen ehtoja koskevat allekirjoitetut asiakirjat ja Somalian siirtymäkauden liittovaltiohallituksen (TFG) sekä Somalian jälleenvapautusta kannattavan liiton (ARS) 26. lokakuuta 2008 antaman yhteisiä poliittisia tavoitteita koskevan yhteisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 26.–27. helmikuuta 2009 pidetyn kansainvälisen Somalian yhteysryhmän (ICG) 14. kokouksen, jonka puheenjohtajana toimi YK:n Somalian erityisedustaja Ahmedou Ould-Abdallah, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26.–27. helmikuuta 2009 pidetyn kansainvälisen Somalian yhteysryhmän (ICG) 14. kokouksen, jonka puheenjohtajana toimi YK:n Somalian erityisedustaja Ahmedou Ould-Abdallah,

| A. | vahvistaa, että on tärkeää kunnioittaa Somalian alueellista koskemattomuutta, itsemääräämisoikeutta, poliittista riippumattomuutta ja yhtenäisyyttä, |
| --- | --- |

A.

vahvistaa, että on tärkeää kunnioittaa Somalian alueellista koskemattomuutta, itsemääräämisoikeutta, poliittista riippumattomuutta ja yhtenäisyyttä,

| B. | ottaa huomioon, että Somalian valtio on ollut hajoamassa viimeisten 17 vuoden ajan ja että tilanne on huonontunut yhdeksi maailman pahimmista humanitaarisista ja turvallisuuskriiseistä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Somalian valtio on ollut hajoamassa viimeisten 17 vuoden ajan ja että tilanne on huonontunut yhdeksi maailman pahimmista humanitaarisista ja turvallisuuskriiseistä,

| C. | ottaa huomioon, että TFG ja ARS allekirjoittivat sopimuksen vallanjaosta Djiboutissa 9. kesäkuuta 2008; ottaa huomioon, että Djiboutin rauhanprosessin alkuperäisenä tavoitteena oli käynnistää laaja-alainen kansallinen sovinnontekoprosessi ja luoda vahva ja kattava poliittinen liittoutuma, joka kykenee turvaamaan rauhan, vastaamaan sovinnonteosta maassa ja muodostamaan uudelleen keskusjohtoisen hallinnon, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että TFG ja ARS allekirjoittivat sopimuksen vallanjaosta Djiboutissa 9. kesäkuuta 2008; ottaa huomioon, että Djiboutin rauhanprosessin alkuperäisenä tavoitteena oli käynnistää laaja-alainen kansallinen sovinnontekoprosessi ja luoda vahva ja kattava poliittinen liittoutuma, joka kykenee turvaamaan rauhan, vastaamaan sovinnonteosta maassa ja muodostamaan uudelleen keskusjohtoisen hallinnon,

| D. | katsoo, että rauhanprosessia ovat edelleen mutkistaneet ARS:n ja TFG:n väliset erimielisyydet ja voimistuneet sotilaalliset ääriainekset, kuten Al-Shabab, jotka eivät vielä ole rauhanprosessin osapuolina ja jotka nyt hallitsevat osia Somaliasta, mukaan lukien Baidoaa, joka oli parlamentin entinen toimipaikka, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että rauhanprosessia ovat edelleen mutkistaneet ARS:n ja TFG:n väliset erimielisyydet ja voimistuneet sotilaalliset ääriainekset, kuten Al-Shabab, jotka eivät vielä ole rauhanprosessin osapuolina ja jotka nyt hallitsevat osia Somaliasta, mukaan lukien Baidoaa, joka oli parlamentin entinen toimipaikka,

| E. | katsoo, että laajalle levinneitä ihmisoikeusrikkomuksia ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksia, joihin kaikki Somalian konfliktin osapuolet ovat syyllistyneet ja joita ovat etenkin kidutus ja pahoinpitelyt, raiskaukset, oikeuden päätökseen perustumattomat teloitukset, mielivaltaiset pidätykset ja hyökkäykset siviilejä, toimittajia ja ihmisoikeusaktivisteja sekä siviili-infrastruktuuria vastaan, esiintyy edelleen Somaliassa, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että laajalle levinneitä ihmisoikeusrikkomuksia ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksia, joihin kaikki Somalian konfliktin osapuolet ovat syyllistyneet ja joita ovat etenkin kidutus ja pahoinpitelyt, raiskaukset, oikeuden päätökseen perustumattomat teloitukset, mielivaltaiset pidätykset ja hyökkäykset siviilejä, toimittajia ja ihmisoikeusaktivisteja sekä siviili-infrastruktuuria vastaan, esiintyy edelleen Somaliassa,

| F. | ottaa huomioon, että lapsiin kohdistuvat vakavat ihmisoikeusrikkomukset Somaliassa, murhista raiskauksiin ja lapsisotilaiden värväyksestä humanitaarisen avun kieltämiseen sitä tarvitsevilta, ovat yleistyneet viimeksi kuluneen vuoden aikana, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että lapsiin kohdistuvat vakavat ihmisoikeusrikkomukset Somaliassa, murhista raiskauksiin ja lapsisotilaiden värväyksestä humanitaarisen avun kieltämiseen sitä tarvitsevilta, ovat yleistyneet viimeksi kuluneen vuoden aikana,

| G. | ottaa huomioon, että helmikuun 2007 jälkeen noin 340 000 somalia on paennut taisteluja Mogadishussa, 2,6 miljoonaa somalia – noin 35 prosenttia väestöstä – tarvitsee humanitaarista apua ja 1,3 miljoonaa henkilöä on joutunut siirtymään asuinseudultaan; ottaa huomioon, että monet pakolaiset ovat joutuneet palkkasoturijoukkojen ryöstämiksi, raiskaamiksi tai pahoinpitelemiksi Somaliasta paetessaan, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että helmikuun 2007 jälkeen noin 340 000 somalia on paennut taisteluja Mogadishussa, 2,6 miljoonaa somalia – noin 35 prosenttia väestöstä – tarvitsee humanitaarista apua ja 1,3 miljoonaa henkilöä on joutunut siirtymään asuinseudultaan; ottaa huomioon, että monet pakolaiset ovat joutuneet palkkasoturijoukkojen ryöstämiksi, raiskaamiksi tai pahoinpitelemiksi Somaliasta paetessaan,

| H. | ilmaisee tyytyväisyytensä, että Kenia on majoittanut 250 000 pakolaista Daadabin pakolaisleireille; ottaa huomioon, että sadat somalit ovat hukkuneet yrittäessään ylittää Adeninlahtea Jemenin puolelle ja ihmiskaupan harjoittajat ovat jättäneet monet merelle oman onnensa nojaan, |
| --- | --- |

H.

ilmaisee tyytyväisyytensä, että Kenia on majoittanut 250 000 pakolaista Daadabin pakolaisleireille; ottaa huomioon, että sadat somalit ovat hukkuneet yrittäessään ylittää Adeninlahtea Jemenin puolelle ja ihmiskaupan harjoittajat ovat jättäneet monet merelle oman onnensa nojaan,

| I. | ottaa huomioon, että Etiopia veti joukkonsa Somaliasta osana YK:n tukemaa rauhansopimusta hauraan siirtymäajan hallituksen ja pääopposition maltillisen siiven välillä; katsoo, että Etiopian joukkojen vetäytyminen – epävakaasta valtatyhjiöstä heräävistä peloista huolimatta – ja uuden presidentin valinta tarjoavat mahdollisuuden Somalian sisäisen sovinnontekoprosessin käynnistämiselle; katsoo, että Afrikan unionin Somalian operaatio (AMISOM), joka on maaliskuusta 2007 toiminut lähinnä Mogadishussa, joutuu nyt toimimaan yksin paikan päällä, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Etiopia veti joukkonsa Somaliasta osana YK:n tukemaa rauhansopimusta hauraan siirtymäajan hallituksen ja pääopposition maltillisen siiven välillä; katsoo, että Etiopian joukkojen vetäytyminen – epävakaasta valtatyhjiöstä heräävistä peloista huolimatta – ja uuden presidentin valinta tarjoavat mahdollisuuden Somalian sisäisen sovinnontekoprosessin käynnistämiselle; katsoo, että Afrikan unionin Somalian operaatio (AMISOM), joka on maaliskuusta 2007 toiminut lähinnä Mogadishussa, joutuu nyt toimimaan yksin paikan päällä,

| J. | katsoo, että siviileihin ja avustustyöntekijöihin kohdistuvat väkivallanteot, jotka loukkaavat kansainvälistä humanitaarista oikeutta, sekä AMISOMin henkilöstöön ja kantoihin kohdistuvat hyökkäykset ja kaikki väkivallanteot ja väkivallalla uhkailu, joihin poliittista prosessia horjuttamaan pyrkivät tahot syyllistyvät, haittaavat AMISOMin toimintaa ja heikentävät rauhaa ja vakautta alueella, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että siviileihin ja avustustyöntekijöihin kohdistuvat väkivallanteot, jotka loukkaavat kansainvälistä humanitaarista oikeutta, sekä AMISOMin henkilöstöön ja kantoihin kohdistuvat hyökkäykset ja kaikki väkivallanteot ja väkivallalla uhkailu, joihin poliittista prosessia horjuttamaan pyrkivät tahot syyllistyvät, haittaavat AMISOMin toimintaa ja heikentävät rauhaa ja vakautta alueella,

| K. | ottaa huomioon, että vuoden alusta alkaen arviolta 10 000 pakolaista – tämän määrän odotetaan kasvavan 25 000:een lähiviikkojen aikana – on saapunut Dolo Adon rajakaupunkiin Etiopian somalialueelle; ottaa huomioon, että pakolaisista suurin osa on naisia ja lapsia, jotka ovat paenneet Etiopian joukkojen vetäytymisen jälkeen, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vuoden alusta alkaen arviolta 10 000 pakolaista – tämän määrän odotetaan kasvavan 25 000:een lähiviikkojen aikana – on saapunut Dolo Adon rajakaupunkiin Etiopian somalialueelle; ottaa huomioon, että pakolaisista suurin osa on naisia ja lapsia, jotka ovat paenneet Etiopian joukkojen vetäytymisen jälkeen,

| L. | ottaa huomioon, että kolmen viime vuoden aikana merirosvojen onnistuneet hyökkäykset ovat yleistyneet merkittävästi (10 hyökkäystä vuonna 2006, 35 vuonna 2007, 43 vuonna 2008 ja toistaiseksi 9 vuonna 2009) ja panttivankeja on otettu ja aluksia anastettu huomattavasti enemmän, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kolmen viime vuoden aikana merirosvojen onnistuneet hyökkäykset ovat yleistyneet merkittävästi (10 hyökkäystä vuonna 2006, 35 vuonna 2007, 43 vuonna 2008 ja toistaiseksi 9 vuonna 2009) ja panttivankeja on otettu ja aluksia anastettu huomattavasti enemmän,

| M. | katsoo, että merirosvous avomerellä on kasvava uhka ihmisten hengelle ja terveydelle sekä humanitaariselle avulle, erityisesti Somalian merialueilla ja muissa Afrikan sarven maissa; katsoo, että merirosvous ja aseelliset ryöstöt johtuvat Somalian jatkuvista konflikteista ja poliittisesta epävakaudesta, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että merirosvous avomerellä on kasvava uhka ihmisten hengelle ja terveydelle sekä humanitaariselle avulle, erityisesti Somalian merialueilla ja muissa Afrikan sarven maissa; katsoo, että merirosvous ja aseelliset ryöstöt johtuvat Somalian jatkuvista konflikteista ja poliittisesta epävakaudesta,

| N. | katsoo, että Somalian vesillä harjoitettu laajamittainen laiton kalastus niin ikään lisää merirosvoutta, tuhoaa Somalialle elintärkeitä ravintovaroja ja vie paikallista kalastajilta tärkeitä tuloja, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Somalian vesillä harjoitettu laajamittainen laiton kalastus niin ikään lisää merirosvoutta, tuhoaa Somalialle elintärkeitä ravintovaroja ja vie paikallista kalastajilta tärkeitä tuloja,

| O. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) raportin mukaan Somalian rannikolle on kuljetettu laittomasti valtavia määriä myrkyllisiä jätteitä, jotka vuotavat mereen, jättäen täysin huomiotta paikallisväestön terveyden ja ympäristönsuojelun, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) raportin mukaan Somalian rannikolle on kuljetettu laittomasti valtavia määriä myrkyllisiä jätteitä, jotka vuotavat mereen, jättäen täysin huomiotta paikallisväestön terveyden ja ympäristönsuojelun,

| P. | ottaa huomioon, että kyseisen raportin mukaan osa mereen heitetyistä jätteistä on peräisin Euroopan unionista ja nämä jätteet aiheuttavat korjaamatonta vahinkoa ihmisten terveydelle ja ympäristölle alueella, mikä on räikeä ihmisoikeusrikkomus, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kyseisen raportin mukaan osa mereen heitetyistä jätteistä on peräisin Euroopan unionista ja nämä jätteet aiheuttavat korjaamatonta vahinkoa ihmisten terveydelle ja ympäristölle alueella, mikä on räikeä ihmisoikeusrikkomus,

| Q. | ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelman (WFP) oli keskeytettävä merirosvouden vuoksi elintarvikeavun toimittaminen Somaliaan, mikä on entisestään pahentanut jo valmiiksi heikkoa humanitaarista tilannetta, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Maailman elintarvikeohjelman (WFP) oli keskeytettävä merirosvouden vuoksi elintarvikeavun toimittaminen Somaliaan, mikä on entisestään pahentanut jo valmiiksi heikkoa humanitaarista tilannetta,

| R. | ottaa huomioon, että EU käynnisti 8. joulukuuta 2008 EU NAVFOR Somalia -merioperaationsa (operaatio Atalanta), jonka tavoitteena on suojella WFP:n ja muiden kauppalaivojen merikuljetuksia niiden purjehtiessa Somalian rannikolla, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU käynnisti 8. joulukuuta 2008 EU NAVFOR Somalia -merioperaationsa (operaatio Atalanta), jonka tavoitteena on suojella WFP:n ja muiden kauppalaivojen merikuljetuksia niiden purjehtiessa Somalian rannikolla,

| S. | katsoo, että merirosvoutta ei kukisteta yksinomaan sotilaallisin välinein, vaan Somaliassa on ennen kaikkea edistettävä menestyksellisesti rauhaa, kehitystä ja valtion rakenteiden luomista, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että merirosvoutta ei kukisteta yksinomaan sotilaallisin välinein, vaan Somaliassa on ennen kaikkea edistettävä menestyksellisesti rauhaa, kehitystä ja valtion rakenteiden luomista,

Viimeaikainen poliittinen kehitys

| 1. | tukee voimakkaasti joulukuun 2008 jälkeen saavutettua edistymistä ja ennen kaikkea laajennetun ja useampia tahoja edustavan parlamentin luomista, siirtymäkauden jatkamista, šeikki Sharif Sheikh Ahmedin valintaa presidentiksi sekä pääministerin ja hallituksen nimittämistä; tunnustaa tämän uuden prosessin ja tukee sitä somalien käynnistämänä ja johtamana rauhan- ja sovinnontekoprosessina; |
| --- | --- |

1.

tukee voimakkaasti joulukuun 2008 jälkeen saavutettua edistymistä ja ennen kaikkea laajennetun ja useampia tahoja edustavan parlamentin luomista, siirtymäkauden jatkamista, šeikki Sharif Sheikh Ahmedin valintaa presidentiksi sekä pääministerin ja hallituksen nimittämistä; tunnustaa tämän uuden prosessin ja tukee sitä somalien käynnistämänä ja johtamana rauhan- ja sovinnontekoprosessina;

| 2. | panee erityisen tyytyväisenä merkille hallituksen ja parlamentin jäsenten toimipaikan siirtämisen Mogadishuun ja näiden sitoutumisen Djiboutin rauhanprosessin jatkamiseen; korostaa, että on kiireellisesti toimitettava konkreettista ja koordinoitua tukea, jotta voidaan käsitellä sovittuja ja toisiinsa liittyviä ensisijaisia painopisteitä, joita ovat poliittiset kysymykset, turvallisuuteen, elpymiseen ja ihmisoikeuksiin liittyvät kysymykset sekä instituutioiden kehittäminen; pitää tätä merkittävänä askeleena kohti toimivaa hallintoa Somaliassa; |
| --- | --- |

2.

panee erityisen tyytyväisenä merkille hallituksen ja parlamentin jäsenten toimipaikan siirtämisen Mogadishuun ja näiden sitoutumisen Djiboutin rauhanprosessin jatkamiseen; korostaa, että on kiireellisesti toimitettava konkreettista ja koordinoitua tukea, jotta voidaan käsitellä sovittuja ja toisiinsa liittyviä ensisijaisia painopisteitä, joita ovat poliittiset kysymykset, turvallisuuteen, elpymiseen ja ihmisoikeuksiin liittyvät kysymykset sekä instituutioiden kehittäminen; pitää tätä merkittävänä askeleena kohti toimivaa hallintoa Somaliassa;

| 3. | panee tyytyväisenä merkille helmikuussa 2009 saavutetun tulitauon; kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita ja asianomaisia sidosryhmiä liittymään rauhanprosessiin ja pidättäytymään uusista väkivallanteoista; |
| --- | --- |

3.

panee tyytyväisenä merkille helmikuussa 2009 saavutetun tulitauon; kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita ja asianomaisia sidosryhmiä liittymään rauhanprosessiin ja pidättäytymään uusista väkivallanteoista;

| 4. | kehottaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja erityisesti naisjärjestöjä osallistumaan kansalliseen vuoropuheluun ja kansalliseen sovinnontekoprosessiin; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja erityisesti naisjärjestöjä osallistumaan kansalliseen vuoropuheluun ja kansalliseen sovinnontekoprosessiin;

| 5. | korostaa, että koko maahan on kiireellisesti palautettava laki ja järjestys ja on kunnioitettava kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta; panee merkille, että presidentti Ahmed on suostunut ottamaan käyttöön sharian; korostaa, että sharia olisi kodifioitava, jotta vältetään sen ihmisoikeuksia loukkaavat väärintulkinnat, ja painottaa myös, että muutettaessa lainsäädäntöä olisi kunnioitettava ihmisoikeuksia ja erityisesti naisten oikeuksia; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että koko maahan on kiireellisesti palautettava laki ja järjestys ja on kunnioitettava kansainvälisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta; panee merkille, että presidentti Ahmed on suostunut ottamaan käyttöön sharian; korostaa, että sharia olisi kodifioitava, jotta vältetään sen ihmisoikeuksia loukkaavat väärintulkinnat, ja painottaa myös, että muutettaessa lainsäädäntöä olisi kunnioitettava ihmisoikeuksia ja erityisesti naisten oikeuksia;

| 6. | kehottaa uutta johtoa laatiman ja panemaan täytäntöön suunnitelman, joka tähtää kestävien instituutioiden perustamiseen viipymättä siirtymäkauden liittovaltion peruskirjan voimassaolon jatkamista elokuuhun 2011 koskevan aikataulun mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

kehottaa uutta johtoa laatiman ja panemaan täytäntöön suunnitelman, joka tähtää kestävien instituutioiden perustamiseen viipymättä siirtymäkauden liittovaltion peruskirjan voimassaolon jatkamista elokuuhun 2011 koskevan aikataulun mukaisesti;

Djiboutin sopimus ja kansainvälisen yhteisön vastuu

| 7. | ilmaisee kiitollisuutensa Djiboutin tasavallalle sen toimimisesta välittäjänä ja neuvottelijana koko Somalian rauhanprosessin ajan ja sen toimimisesta vakauden ja rauhan hyväksi rauhallisen tilanteen palauttamiseksi alueelle; |
| --- | --- |

7.

ilmaisee kiitollisuutensa Djiboutin tasavallalle sen toimimisesta välittäjänä ja neuvottelijana koko Somalian rauhanprosessin ajan ja sen toimimisesta vakauden ja rauhan hyväksi rauhallisen tilanteen palauttamiseksi alueelle;

| 8. | ilmaisee kunnioituksensa Kenian toiminnalle Somalian sovinnontekokonferenssin isännöimisestä ja välittäjänä toimimisesta IGAD:n alaisuudessa, mikä johti TFG:n muodostamiseen; arvostaa Afrikan unionin tavoin Etiopian tekemiä uhrauksia ja sen sitoutuneisuutta löytää kestävä ratkaisu Somalian konfliktiin; |
| --- | --- |

8.

ilmaisee kunnioituksensa Kenian toiminnalle Somalian sovinnontekokonferenssin isännöimisestä ja välittäjänä toimimisesta IGAD:n alaisuudessa, mikä johti TFG:n muodostamiseen; arvostaa Afrikan unionin tavoin Etiopian tekemiä uhrauksia ja sen sitoutuneisuutta löytää kestävä ratkaisu Somalian konfliktiin;

| 9. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä vahvistamaan YK:n asekauppasaartoa ja seuraamaan lentokenttiä ja merisatamia, jotta varmistetaan, että aseita ei tuoda laittomasti maahan ja jotta kohennetaan yleistä turvallisuustilannetta; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä vahvistamaan YK:n asekauppasaartoa ja seuraamaan lentokenttiä ja merisatamia, jotta varmistetaan, että aseita ei tuoda laittomasti maahan ja jotta kohennetaan yleistä turvallisuustilannetta;

| 10. | kehottaa kaikkia konfliktin osapuolia lopettamaan siviileihin kohdistuvat hyökkäykset, tappouhkaukset, raiskaukset, laittomat pidätykset, kidnappaukset, pelottelut ja siviilien ryöstelyn sekä noudattamaan täysin Geneven sopimuksen yhteisen 3 artiklan määräyksiä; kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa tukemaan pyrkimyksiä langettaa asianmukaiset rangaistukset tällaisiin rikoksiin syyllistyneille; |
| --- | --- |

10.

kehottaa kaikkia konfliktin osapuolia lopettamaan siviileihin kohdistuvat hyökkäykset, tappouhkaukset, raiskaukset, laittomat pidätykset, kidnappaukset, pelottelut ja siviilien ryöstelyn sekä noudattamaan täysin Geneven sopimuksen yhteisen 3 artiklan määräyksiä; kehottaa Euroopan komissiota ja neuvostoa tukemaan pyrkimyksiä langettaa asianmukaiset rangaistukset tällaisiin rikoksiin syyllistyneille;

| 11. | kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa vahvistamaan ihmisoikeustilanteen seurantaa ja siitä raportointia, toimittamaan apua ja neuvoja siirtymäkauden liittovaltion elimille ja tukemaan ihmisoikeusaktivistien työtä kaikkialla Somaliassa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa vahvistamaan ihmisoikeustilanteen seurantaa ja siitä raportointia, toimittamaan apua ja neuvoja siirtymäkauden liittovaltion elimille ja tukemaan ihmisoikeusaktivistien työtä kaikkialla Somaliassa;

| 12. | kehottaa kansainvälistä Somalian yhteysryhmää, Afrikan unionia ja TFG:n avunantajavaltioita EU, Norja ja Yhdysvallat mukaan luettuina tukemaan rakenteita, joiden avulla voidaan tutkia Somaliassa vuodesta 1991 lähtien esiintyneet kansainväliset ihmisoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden rikkomukset; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kansainvälistä Somalian yhteysryhmää, Afrikan unionia ja TFG:n avunantajavaltioita EU, Norja ja Yhdysvallat mukaan luettuina tukemaan rakenteita, joiden avulla voidaan tutkia Somaliassa vuodesta 1991 lähtien esiintyneet kansainväliset ihmisoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden rikkomukset;

| 13. | panee tyytyväisenä merkille, että TFG on sitoutunut luomaan tehokasta ja vastuullista hallintoa ICG:n kokouksessa New Yorkissa joulukuussa 2008 esiteltyjen ehdotusluonnosten perusteella; panee myös tyytyväisenä merkille, että Somalian siirtymäkauden elimet ovat kutsuneet kaikki Somalian sidosryhmät maan sisältä ja sen ulkopuolelta liittymään sovinnontekoprosessiin; |
| --- | --- |

13.

panee tyytyväisenä merkille, että TFG on sitoutunut luomaan tehokasta ja vastuullista hallintoa ICG:n kokouksessa New Yorkissa joulukuussa 2008 esiteltyjen ehdotusluonnosten perusteella; panee myös tyytyväisenä merkille, että Somalian siirtymäkauden elimet ovat kutsuneet kaikki Somalian sidosryhmät maan sisältä ja sen ulkopuolelta liittymään sovinnontekoprosessiin;

| 14. | panee tyytyväisenä merkille ICG:n päätöksen toimittaa säännöllisesti tietoja kuuden kuukauden toimintasuunnitelmista, jotka on laadittu yhteistyössä TFG:n kanssa; tukee voimakkaasti ICG:n kehotusta edistää lisävoimavaroin nopeaan elpymiseen tähtääviä aloitteita, kuten työpaikkojen luontia ja sosiaaliturvan ja elinkeinotoiminnan tarjoamista, jotka vaikuttaisivat välittömästi somalien hyvinvointiin ja turvallisuustilanteeseen ja Somalian tulevaan vakauteen, ja turvata kansainvälisen yhteisön jo tekemät poliittiset ja taloudelliset investoinnit; |
| --- | --- |

14.

panee tyytyväisenä merkille ICG:n päätöksen toimittaa säännöllisesti tietoja kuuden kuukauden toimintasuunnitelmista, jotka on laadittu yhteistyössä TFG:n kanssa; tukee voimakkaasti ICG:n kehotusta edistää lisävoimavaroin nopeaan elpymiseen tähtääviä aloitteita, kuten työpaikkojen luontia ja sosiaaliturvan ja elinkeinotoiminnan tarjoamista, jotka vaikuttaisivat välittömästi somalien hyvinvointiin ja turvallisuustilanteeseen ja Somalian tulevaan vakauteen, ja turvata kansainvälisen yhteisön jo tekemät poliittiset ja taloudelliset investoinnit;

| 15. | kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan tukeaan Somalian instituutioiden kehittämiselle; kehottaa vahvistamaan Afrikan unionin Somalian operaatiota (AMISOM) ja YK:n vakauttamisjoukkojen lähettämistä alueelle sopivalla hetkellä heti kun poliittiset ja turvallisuusolot tämän sallivat; |
| --- | --- |

15.

kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan tukeaan Somalian instituutioiden kehittämiselle; kehottaa vahvistamaan Afrikan unionin Somalian operaatiota (AMISOM) ja YK:n vakauttamisjoukkojen lähettämistä alueelle sopivalla hetkellä heti kun poliittiset ja turvallisuusolot tämän sallivat;

AMISOMin tehtävä

| 16. | pyytää YK:n pääsihteeriä luomaan viipymättä erityisrahaston AMISOMin tukemiseksi siihen saakka, kunnes YK siirtää alueelle rauhanturvajoukkoja; |
| --- | --- |

16.

pyytää YK:n pääsihteeriä luomaan viipymättä erityisrahaston AMISOMin tukemiseksi siihen saakka, kunnes YK siirtää alueelle rauhanturvajoukkoja;

| 17. | vaatii, etenkin Etiopian joukkojen vetäytymisen jälkeen, että AMISOMille ja kaikille sitä seuraaville YK:n rauhanturvaoperaatioille annetaan valtuutus suojella siviilejä – myös naisia, lapsia ja asuinseudultaan siirtymään joutuneita henkilöitä – ja että siihen sisällytetään vahva ihmisoikeuksia koskeva osa, jolla on mahdollisuus valvoa ja tutkia ihmisoikeusloukkauksia ja raportoida niistä; |
| --- | --- |

17.

vaatii, etenkin Etiopian joukkojen vetäytymisen jälkeen, että AMISOMille ja kaikille sitä seuraaville YK:n rauhanturvaoperaatioille annetaan valtuutus suojella siviilejä – myös naisia, lapsia ja asuinseudultaan siirtymään joutuneita henkilöitä – ja että siihen sisällytetään vahva ihmisoikeuksia koskeva osa, jolla on mahdollisuus valvoa ja tutkia ihmisoikeusloukkauksia ja raportoida niistä;

| 18. | ilmaisee kunnioituksensa Afrikan valtioille, etenkin Ugandalle ja Burundille, niiden toiminnasta, ja tuomitsee viimeaikaiset hyökkäykset, joissa useat ugandalaiset ja burundilaiset AMISOMin sotilaat sekä monet siviilit ovat saaneet surmansa; kannustaa AMISOMia ja sen joukkoja jatkamaan toimintaansa näissä erittäin vaikeissa olosuhteissa, ja kehottaa kaikkia somalialaisia osapuolia tukemaan tahoja, jotka pyrkivät rauhan ja vakauden tuomiseen Somaliaan; |
| --- | --- |

18.

ilmaisee kunnioituksensa Afrikan valtioille, etenkin Ugandalle ja Burundille, niiden toiminnasta, ja tuomitsee viimeaikaiset hyökkäykset, joissa useat ugandalaiset ja burundilaiset AMISOMin sotilaat sekä monet siviilit ovat saaneet surmansa; kannustaa AMISOMia ja sen joukkoja jatkamaan toimintaansa näissä erittäin vaikeissa olosuhteissa, ja kehottaa kaikkia somalialaisia osapuolia tukemaan tahoja, jotka pyrkivät rauhan ja vakauden tuomiseen Somaliaan;

Humanitaariset kysymykset ja ihmisoikeudet

| 19. | kehottaa uutta hallitusta ryhtymään nopeasti kaikkiin tarvittaviin asianomaisiin toimiin, jotta estetään tämänhetkisen humanitaarisen kriisin pahentuminen, ja takaamaan turvallisuuden ja rauhan lopettamalla taistelut, jotka ovat tuoneet mukanaan väestön siirtymistä asuinseudultaan, siviiliuhreja ja aineellisia vahinkoja, aliravitsemusta ja sairauksia; |
| --- | --- |

19.

kehottaa uutta hallitusta ryhtymään nopeasti kaikkiin tarvittaviin asianomaisiin toimiin, jotta estetään tämänhetkisen humanitaarisen kriisin pahentuminen, ja takaamaan turvallisuuden ja rauhan lopettamalla taistelut, jotka ovat tuoneet mukanaan väestön siirtymistä asuinseudultaan, siviiliuhreja ja aineellisia vahinkoja, aliravitsemusta ja sairauksia;

| 20. | tuomitsee viime kuukausina yleistyneet avustustyöntekijöihin kohdistuvat hyökkäykset, jotka ovat rajoittaneet avustusoperaatioita ja heikentäneet Somalian humanitaarista tilannetta; kehottaa Somalian uutta johtoa tekemään kaikkensa, jotta varmistetaan humanitaarisen avun pääsy maahan ja avun tarjoaminen sitä tarvitsevalle väestölle, ja ryhtymään tehokkaisiin toimiin, joilla varmistetaan paikallisten ja kansainvälisten avustustyöntekijöiden turvallisuus; |
| --- | --- |

20.

tuomitsee viime kuukausina yleistyneet avustustyöntekijöihin kohdistuvat hyökkäykset, jotka ovat rajoittaneet avustusoperaatioita ja heikentäneet Somalian humanitaarista tilannetta; kehottaa Somalian uutta johtoa tekemään kaikkensa, jotta varmistetaan humanitaarisen avun pääsy maahan ja avun tarjoaminen sitä tarvitsevalle väestölle, ja ryhtymään tehokkaisiin toimiin, joilla varmistetaan paikallisten ja kansainvälisten avustustyöntekijöiden turvallisuus;

| 21. | kehottaa YK:n Somaliaa käsittelevää humanitaarisen avun koordinaattoria neuvottelemaan humanitaarisen avun pääsystä erillään Djiboutin rauhanprosessissa siten, että neuvotteluissa käsitellään maantieteellinen alue kerrallaan, elintarviketoimitusten nopeuttamiseksi ja vakavan humanitaarisen tilanteen lievittämiseksi; kehottaa kaikkia asianomaisia hallituksia takaamaan humanitaarisen avun toimittamisen somalipakolaisille alueella, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä lisäämään tukeaan; |
| --- | --- |

21.

kehottaa YK:n Somaliaa käsittelevää humanitaarisen avun koordinaattoria neuvottelemaan humanitaarisen avun pääsystä erillään Djiboutin rauhanprosessissa siten, että neuvotteluissa käsitellään maantieteellinen alue kerrallaan, elintarviketoimitusten nopeuttamiseksi ja vakavan humanitaarisen tilanteen lievittämiseksi; kehottaa kaikkia asianomaisia hallituksia takaamaan humanitaarisen avun toimittamisen somalipakolaisille alueella, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä lisäämään tukeaan;

| 22. | kehottaa uutta hallitusta käsittelemään oikeuslaitoksen kysymystä kiireellisesti, jotta lopetetaan rankaisemattomuuden kulttuuri, kun otetaan huomioon, että somalit yleisesti ja naiset erityisesti joutuvat ihmisoikeusrikkomusten, myös tappojen, raiskauksien ja kidutuksen kohteiksi; |
| --- | --- |

22.

kehottaa uutta hallitusta käsittelemään oikeuslaitoksen kysymystä kiireellisesti, jotta lopetetaan rankaisemattomuuden kulttuuri, kun otetaan huomioon, että somalit yleisesti ja naiset erityisesti joutuvat ihmisoikeusrikkomusten, myös tappojen, raiskauksien ja kidutuksen kohteiksi;

| 23. | kehottaa EU:ta antamaan kaiken tarpeellisen tuen pysyvän demokraattisen hallinnon aikaansaamiseksi Somaliaan sekä tukemaan edelleen Somalian nykyistä johtoa sen pyrkiessä ottamaan koko maa haltuunsa ja vakiinnuttamaan oikeusvaltion kansainvälisten ihmisoikeusvelvollisuuksiensa mukaisesti; |
| --- | --- |

23.

kehottaa EU:ta antamaan kaiken tarpeellisen tuen pysyvän demokraattisen hallinnon aikaansaamiseksi Somaliaan sekä tukemaan edelleen Somalian nykyistä johtoa sen pyrkiessä ottamaan koko maa haltuunsa ja vakiinnuttamaan oikeusvaltion kansainvälisten ihmisoikeusvelvollisuuksiensa mukaisesti;

Merirosvous

| 24. | tuomitsee voimakkaasti merirosvouden ja aseelliset ryöstöt erityisesti Somalian rannikolla; |
| --- | --- |

24.

tuomitsee voimakkaasti merirosvouden ja aseelliset ryöstöt erityisesti Somalian rannikolla;

| 25. | panee tyytyväisenä merkille EU:n alusten siirtämisen alueelle osana merirosvouden vastaista Atalanta-operaatiota, joka on vähentänyt voimakkaasti hyökkäysten määrää tänä vuonna; kehottaa koordinoimaan operaatiota tehokkaasti muiden alueella toimivien laivastojen, etenkin Yhdysvaltojen, Venäjän ja Kiinan kanssa; pyytää, että Atalanta-operaatiota laajennetaan läntiselle Intian valtamerelle, jolle merirosvot ovat nyt asettautumassa uudelleen; |
| --- | --- |

25.

panee tyytyväisenä merkille EU:n alusten siirtämisen alueelle osana merirosvouden vastaista Atalanta-operaatiota, joka on vähentänyt voimakkaasti hyökkäysten määrää tänä vuonna; kehottaa koordinoimaan operaatiota tehokkaasti muiden alueella toimivien laivastojen, etenkin Yhdysvaltojen, Venäjän ja Kiinan kanssa; pyytää, että Atalanta-operaatiota laajennetaan läntiselle Intian valtamerelle, jolle merirosvot ovat nyt asettautumassa uudelleen;

| 26. | kehottaa siirtymäkauden parlamenttia ja uutta siirtymäkauden liittovaltiohallitusta käsittelemään humanitaarista apua kuljettaviin aluksiin Somalian rannikolla kohdistunutta merirosvousta ja aseellisia ryöstöjä rikoksina, joihin syyllistyneet on saatettava oikeuden eteen kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

26.

kehottaa siirtymäkauden parlamenttia ja uutta siirtymäkauden liittovaltiohallitusta käsittelemään humanitaarista apua kuljettaviin aluksiin Somalian rannikolla kohdistunutta merirosvousta ja aseellisia ryöstöjä rikoksina, joihin syyllistyneet on saatettava oikeuden eteen kansainvälisen oikeuden mukaisesti;

| 27. | panee tyytyväisenä merkille, että 14. tammikuuta 2009 perustettiin Somalian rannikon merirosvoutta käsittelevä YK:n yhteysryhmä; |
| --- | --- |

27.

panee tyytyväisenä merkille, että 14. tammikuuta 2009 perustettiin Somalian rannikon merirosvoutta käsittelevä YK:n yhteysryhmä;

| 28. | suosittelee voimakkaasti, että EU tukee Somalian uutta hallitusta ja kaikkia muita asianomaisia osapuolia perusinfrastruktuurin kehittämiseksi kalastusta, merivarojen säilyttämistä ja jätehuoltoa varten, jotta kannustetaan työpaikkojen luontiin, mikä vähentää nuorten värväystä merirosvoiksi ja sotilaalliseen toimintaan; |
| --- | --- |

28.

suosittelee voimakkaasti, että EU tukee Somalian uutta hallitusta ja kaikkia muita asianomaisia osapuolia perusinfrastruktuurin kehittämiseksi kalastusta, merivarojen säilyttämistä ja jätehuoltoa varten, jotta kannustetaan työpaikkojen luontiin, mikä vähentää nuorten värväystä merirosvoiksi ja sotilaalliseen toimintaan;

Laiton kalastus, myrkylliset jätteet ja salakuljetus

| 29. | tuomitsee voimakkaasti laittoman kalastuksen Somalian vesillä, ja kehottaa EU:ta puuttumaan tähän laittomaan toimintaan panemalla nopeasti täytäntöön vuonna 2009 hyväksytyt jäljitettävyyttä, valvontaa ja rangaistuksia koskevat uudet säännöt; |
| --- | --- |

29.

tuomitsee voimakkaasti laittoman kalastuksen Somalian vesillä, ja kehottaa EU:ta puuttumaan tähän laittomaan toimintaan panemalla nopeasti täytäntöön vuonna 2009 hyväksytyt jäljitettävyyttä, valvontaa ja rangaistuksia koskevat uudet säännöt;

| 30. | kehottaa Yhdistyneitä kansakuntia ja Euroopan komissiota selvittämään perinpohjaisesti myrkyllisten jätteiden sijoittamisen Somalian rannikolle, määrittämään vastuulliset kaikilla eri tasoilla, tukemaan ponnisteluja saattaa oikeuden eteen tähän ympäristörikokseen syyllistyneet ja varmistamaan, että ympäristön pilaantumiseen puututaan kattavasti; |
| --- | --- |

30.

kehottaa Yhdistyneitä kansakuntia ja Euroopan komissiota selvittämään perinpohjaisesti myrkyllisten jätteiden sijoittamisen Somalian rannikolle, määrittämään vastuulliset kaikilla eri tasoilla, tukemaan ponnisteluja saattaa oikeuden eteen tähän ympäristörikokseen syyllistyneet ja varmistamaan, että ympäristön pilaantumiseen puututaan kattavasti;

| 31. | kehottaa UNEP:tä jatkamaan tutkimuksiaan ja laatimaan perinpohjaisen ja tarkan arvion kyseisen ongelman laajuudesta, koska tämä on erittäin tärkeää Somalian tulevaisuuden kannalta; |
| --- | --- |

31.

kehottaa UNEP:tä jatkamaan tutkimuksiaan ja laatimaan perinpohjaisen ja tarkan arvion kyseisen ongelman laajuudesta, koska tämä on erittäin tärkeää Somalian tulevaisuuden kannalta;

| 32. | tuomitsee Somalian rannikolla tapahtuvan ihmiskaupan; |
| --- | --- |

32.

tuomitsee Somalian rannikolla tapahtuvan ihmiskaupan;

| 33. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle ja Euroopan komissiolle, EU- ja AKT-maiden parlamenteille, Somalian presidentille ja parlamentille, Afrikan unionin puheenjohtajalle ja komissiolle, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n pääsihteerille. |
| --- | --- |

33.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n neuvostolle ja Euroopan komissiolle, EU- ja AKT-maiden parlamenteille, Somalian presidentille ja parlamentille, Afrikan unionin puheenjohtajalle ja komissiolle, yleisafrikkalaiselle parlamentille ja YK:n pääsihteerille.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 9. huhtikuuta 2009 Prahassa (Tšekin tasavalta).

1

(2)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

2

(3)  EUVL C 231, 26.9.2003, s. 20.

3

(4)  EUVL C 124 E, 25.5.2006, s. 405.

4

(5)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

5

(6)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27.

6

(7)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 9. huhtikuuta 2009 Prahassa (Tšekin tasavalta).

7

(8)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

8

(9)  AU/Dec. 197(XI).

9

(10)  AKT/28/025/08.

10

(11)  KOM(2005)0134 lopullinen.

11

(12)  9266/05

12

(13)  EUVL L 169, 30.6.2005, s. 1.

13

(14)  EUVL L 348, 31.12.2007, s. 1–154.

14

(15)  EUVL C 273 E, 14.11.2003, s. 305.

15

(16)  EUVL C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

16

(17)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

17

(18)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 291.

18

(19)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0614.

19

(20)  EUVL C 120, 30.4.2004, s. 16–22.

20

(21)  EUVL C 330, 30.12.2006, s. 36–40.

21

(22)  EUVL C 58, 1.3.2008, s. 44–46.

22

(23)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1528/2007, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, talouskumppanuussopimukset vahvistavissa tai niiden vahvistamiseen johtavissa sopimuksissa määrättyjen järjestelyjen soveltamisesta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän (AKT) tietyistä valtioista peräisin oleviin tuotteisiin (EUVL L 348, 31.12.2007, s. 1).

23

(24)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 9. huhtikuuta 2009 Prahassa (Tšekin tasavalta).

24

(25)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

25

(26)  KOM(2003)0085.

26

(27)  KOM(2005)0134 lopullinen.

27

(28)  KOM(2007)0002 lopullinen.

28

(29)  KOM(2007) 540.

29

(30)  P6_TA(2008)0491.

30

(31)  S113/08.

31

(32)  KOM(2008)0645 lopullinen.

32

(33)  KOM(2009)0039 lopullinen.

33

(34)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 9. huhtikuuta 2009 Prahassa (Tšekin tasavalta).

34

(35)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3; sopimus sellaisena kuin se on viimeksi tarkistettuna AKT–EU-ministerineuvoston päätöksellä N:o 1/2006 (EUVL L 247, 9.9.2006, s. 22).

35

(36)  Washingtonin huippukokouksen 15. marraskuuta 2008 antama julkilausuma rahoitusmarkkinoista ja maailmantaloudesta.

36

(37)  AKT-EU/100.393/08 (28.11.2008).

37

(38)  Kehitysrahoitusta koskeva Dohan julistus: Monterreyn konsensuksen tarkistamista käsitelleen kansainvälisen kehitysrahoituksen seurantakonferenssin loppuasiakirja (A/CONF.212/L.1/Rev.1*).

38

(39)  Pariisin korkean tason foorumissa, jonka teemana oli ”yhteinen edistyminen kohti avun tuloksellisuuden parantumista”2. maaliskuuta 2005 hyväksytty Pariisin julistus kehitysavun tuloksellisuudesta, omistajuudesta, yhdenmukaistamisesta, yhteensovittamisesta kumppanimaiden kehitysstrategioihin, tulosohjautuneisuudesta ja molemminpuolisesta vastuuvelvollisuudesta.

39

(40)  Hyväksytty 2.–4. syyskuuta 2008 Accrassa (Ghana) pidetyssä kolmannessa kehitysavun tuloksellisuutta käsitelleessä korkean tason foorumissa.

40

(41)  Katso http://www.millenniumassessment.org/en/index.aspx

41

(42)  Rooma (Italia), 13.–17. marraskuuta 1996.

42

(43)  YK:n yleiskokous, 62. istunto, asiakirjaviite A/62/289, 22.8.2007.

43

(44)  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 62.

44

(45)  Maputossa Mosambikin tasavallassa 23. ja 24. kesäkuuta 2004 pidetty AKT-maiden valtioiden ja hallitusten päämiesten 4. huippukokous: Maputon julistus: ”Together shaping our future” (muokatkaamme yhdessä tulevaisuutemme, asiakirja AKT/28/010/04 lopullinen), Maputo, 24. kesäkuuta 2004.

45

(46)  Suosituimmuuskohtelusta nauttiva maa.

46

(47)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt 9. huhtikuuta 2009 Prahassa (Tšekin tasavalta).

47

(48)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0313 ja P6_TA(2008)0569.

48

---