# Úřední věstník C 200/2009

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2009.200.cze |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 200 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5225. srpna 2009 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2009.200.cze

Úřední věstník

Evropské unie

C 200

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5225. srpna 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| | 79. plenární zasedání 21. a 22. dubna 2009 |
| 2009/C 200/01 | Stanovisko Výboru regionů k akčnímu plánu pro městskou mobilitu | 1 |
| 2009/C 200/02 | Stanovisko Výboru regionů evropský strategický rámec pro mezinárodní vědeckotechnickou spolupráci | 5 |
| 2009/C 200/03 | Stanovisko Výboru regionů vzájemný vztah mezi trhem práce a regionálními potřebami v oblasti cestovního ruchu | 9 |
| 2009/C 200/04 | Stanovisko Výboru regionů plán evropské hospodářské obnovy a úloha místních a regionálních orgánů | 13 |
| 2009/C 200/05 | Stanovisko Výboru regionů místní orgány: aktéři rozvoje | 18 |
| 2009/C 200/06 | Stanovisko Výboru regionů úloha místních a regionálních orgánů ve strategii pro baltské moře | 23 |
| 2009/C 200/07 | Stanovisko Výboru regionů úloha místních a regionálních orgánů ve východním partnerství | 31 |
| 2009/C 200/08 | Stanovisko Výboru regionů obnovená sociální agenda: příležitosti, přístup a solidarita v evropě 21. století | 37 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Výbor regionů

79. plenární zasedání 21. a 22. dubna 2009

2009/C 200/01

Stanovisko Výboru regionů k akčnímu plánu pro městskou mobilitu

1

2009/C 200/02

Stanovisko Výboru regionů evropský strategický rámec pro mezinárodní vědeckotechnickou spolupráci

5

2009/C 200/03

Stanovisko Výboru regionů vzájemný vztah mezi trhem práce a regionálními potřebami v oblasti cestovního ruchu

9

2009/C 200/04

Stanovisko Výboru regionů plán evropské hospodářské obnovy a úloha místních a regionálních orgánů

13

2009/C 200/05

Stanovisko Výboru regionů místní orgány: aktéři rozvoje

18

2009/C 200/06

Stanovisko Výboru regionů úloha místních a regionálních orgánů ve strategii pro baltské moře

23

2009/C 200/07

Stanovisko Výboru regionů úloha místních a regionálních orgánů ve východním partnerství

31

2009/C 200/08

Stanovisko Výboru regionů obnovená sociální agenda: příležitosti, přístup a solidarita v evropě 21. století

37

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regionů |
| | 79. plenární zasedání 21. a 22. dubna 2009 |
| 2009/C 200/09 | Stanovisko Výboru regionů energie – strategický přezkum a energetická náročnost budov | 41 |
| 2009/C 200/10 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí, kterým se zavádí program MEDIA Mundus | 51 |
| 2009/C 200/11 | Stanovisko Výboru regionů řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA) | 58 |
| 2009/C 200/12 | Stanovisko Výboru regionů bezpečnost pacientů | 63 |
| 2009/C 200/13 | Stanovisko Výboru regionů zřízení evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci | 70 |
| 2009/C 200/14 | Stanovisko Výboru regionů k tématu práva spotřebitelů | 76 |

III   Přípravné akty

Výbor regionů

79. plenární zasedání 21. a 22. dubna 2009

2009/C 200/09

Stanovisko Výboru regionů energie – strategický přezkum a energetická náročnost budov

41

2009/C 200/10

Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí, kterým se zavádí program MEDIA Mundus

51

2009/C 200/11

Stanovisko Výboru regionů řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA)

58

2009/C 200/12

Stanovisko Výboru regionů bezpečnost pacientů

63

2009/C 200/13

Stanovisko Výboru regionů zřízení evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

70

2009/C 200/14

Stanovisko Výboru regionů k tématu práva spotřebitelů

76

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Výbor regionů

79. plenární zasedání 21. a 22. dubna 2009

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/1

---

Stanovisko Výboru regionů k akčnímu plánu pro městskou mobilitu

(2009/C 200/01)

VÝBOR REGIONŮ

| — | lituje toho, že Komise nedokázala vydat očekávaný Akční plán pro městskou mobilitu, neboť tím potenciálně omezuje možnosti politiky městské mobility; |
| --- | --- |

—

lituje toho, že Komise nedokázala vydat očekávaný Akční plán pro městskou mobilitu, neboť tím potenciálně omezuje možnosti politiky městské mobility;

| — | vítá četné iniciativy v oblasti městské politiky, které se na evropské úrovni objevily, a evropské financování, které již podpořilo řadu městských iniciativ, a proto považuje za nutné jít nad rámec zelené knihy a dále rozšířit politický záběr politiky městské mobility; |
| --- | --- |

—

vítá četné iniciativy v oblasti městské politiky, které se na evropské úrovni objevily, a evropské financování, které již podpořilo řadu městských iniciativ, a proto považuje za nutné jít nad rámec zelené knihy a dále rozšířit politický záběr politiky městské mobility;

| — | zdůrazňuje, že je důležité zajistit vytvoření přiměřených mechanismů financování a mechanismů, které zaručí účinné fungování partnerství. VR tedy prosazuje model, kde se plány městské mobility realizují pomocí udržitelných dlouhodobých dohod v rámci veřejného sektoru, dohod veřejného a soukromého sektoru či dohod o mobilitě; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že je důležité zajistit vytvoření přiměřených mechanismů financování a mechanismů, které zaručí účinné fungování partnerství. VR tedy prosazuje model, kde se plány městské mobility realizují pomocí udržitelných dlouhodobých dohod v rámci veřejného sektoru, dohod veřejného a soukromého sektoru či dohod o mobilitě;

| — | žádá, aby Komise zřídila finanční nástroj, který by motivoval městské a metropolitní oblasti k přípravě plánů mobility. Tento finanční nástroj by měl být regionům i městským oblastem dostupný přímo a nezávisle na souhlasu členského státu. Za plány městské mobility by měla nést odpovědnost města sama; |
| --- | --- |

—

žádá, aby Komise zřídila finanční nástroj, který by motivoval městské a metropolitní oblasti k přípravě plánů mobility. Tento finanční nástroj by měl být regionům i městským oblastem dostupný přímo a nezávisle na souhlasu členského státu. Za plány městské mobility by měla nést odpovědnost města sama;

| — | žádá, aby Evropská komise také celému procesu dodala na hodnotě tím, že bude poskytovat finanční pobídky, odměňovat projekty a zprostředkovávat výměnu osvědčených postupů. Stanovisko VR k zelené knize obsahovalo návrh, aby byl zaveden ekvivalent celoevropského plánu „modrých vlajek“, který by se uděloval na základě konkrétních ukazatelů městským oblastem s nízkou mírou znečištění a dopravního přetížení. |
| --- | --- |

—

žádá, aby Evropská komise také celému procesu dodala na hodnotě tím, že bude poskytovat finanční pobídky, odměňovat projekty a zprostředkovávat výměnu osvědčených postupů. Stanovisko VR k zelené knize obsahovalo návrh, aby byl zaveden ekvivalent celoevropského plánu „modrých vlajek“, který by se uděloval na základě konkrétních ukazatelů městským oblastem s nízkou mírou znečištění a dopravního přetížení.

| Hlavní zpravodaj | : | Sir Albert Bore, člen Rady města Birmingham (UK/SES) |
| --- | --- | --- |

Hlavní zpravodaj

:

Sir Albert Bore, člen Rady města Birmingham (UK/SES)

Odkaz

Žádost Evropského parlamentu o vypracování stanoviska z 10. března 2009

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Hlavní sdělení

| 1. | lituje toho, že Komise nedokázala vydat očekávaný Akční plán pro městskou mobilitu, neboť tím potenciálně omezuje možnosti politiky městské mobility; |
| --- | --- |

1.

lituje toho, že Komise nedokázala vydat očekávaný Akční plán pro městskou mobilitu, neboť tím potenciálně omezuje možnosti politiky městské mobility;

| 2. | vítá iniciativu Evropského parlamentu vydat zprávu z vlastní iniciativy a jeho rozhodnutí konzultovat záležitost s Výborem regionů; |
| --- | --- |

2.

vítá iniciativu Evropského parlamentu vydat zprávu z vlastní iniciativy a jeho rozhodnutí konzultovat záležitost s Výborem regionů;

| 3. | vítá četné iniciativy v oblasti městské politiky, které se na evropské úrovni objevily, a evropské financování, které již podpořilo řadu městských iniciativ, a proto považuje za nutné jít nad rámec zelené knihy a dále rozšířit politický záběr politiky městské mobility. Vzhledem k potenciálnímu přínosu lepší a udržitelné městské a metropolitní mobility ke kvalitě životních podmínek občanů EU v městských oblastech, ke snižování emisí uhlíku, omezování závislosti na fosilních palivech a k hospodářské konkurenceschopnosti je na místě, aby EU obnovila snahy v této oblasti politiky. Program musí být koherentní a–v souladu se zásadou subsidiarity – by EU měla podporovat činnost na místní a regionální úrovni šířením osvědčených postupů, výměnou zkušeností a podporou výzkumu a technologického rozvoje; |
| --- | --- |

3.

vítá četné iniciativy v oblasti městské politiky, které se na evropské úrovni objevily, a evropské financování, které již podpořilo řadu městských iniciativ, a proto považuje za nutné jít nad rámec zelené knihy a dále rozšířit politický záběr politiky městské mobility. Vzhledem k potenciálnímu přínosu lepší a udržitelné městské a metropolitní mobility ke kvalitě životních podmínek občanů EU v městských oblastech, ke snižování emisí uhlíku, omezování závislosti na fosilních palivech a k hospodářské konkurenceschopnosti je na místě, aby EU obnovila snahy v této oblasti politiky. Program musí být koherentní a–v souladu se zásadou subsidiarity – by EU měla podporovat činnost na místní a regionální úrovni šířením osvědčených postupů, výměnou zkušeností a podporou výzkumu a technologického rozvoje;

| 4. | uznává, že EU již významně podporuje výzkum spojený s městskou mobilitou, regulací veřejné dopravy a oblastí životního prostředí. V reakci na zelenou knihu Komise o městské mobilitě Výbor zdůraznil, jaký potenciální dlouhodobý přínos může mít propagace plánů městské mobility podobného druhu, jako již připravila např. francouzská a německá města, pro to, aby takové plány nalezly širší uplatnění ve městech v celé Evropské unii a staly se prostředkem, s jehož pomocí lze řešit dopravní přetížení a znečištění životního prostředí; je však pro větší zapojení měst do výzkumných projektů v oblastech městské mobility, řízení veřejné dopravy a problematiky životního prostředí, které podporuje EU. Toho lze dosáhnout prostřednictvím vypracování odpovídajících výzkumných programů; |
| --- | --- |

4.

uznává, že EU již významně podporuje výzkum spojený s městskou mobilitou, regulací veřejné dopravy a oblastí životního prostředí. V reakci na zelenou knihu Komise o městské mobilitě Výbor zdůraznil, jaký potenciální dlouhodobý přínos může mít propagace plánů městské mobility podobného druhu, jako již připravila např. francouzská a německá města, pro to, aby takové plány nalezly širší uplatnění ve městech v celé Evropské unii a staly se prostředkem, s jehož pomocí lze řešit dopravní přetížení a znečištění životního prostředí; je však pro větší zapojení měst do výzkumných projektů v oblastech městské mobility, řízení veřejné dopravy a problematiky životního prostředí, které podporuje EU. Toho lze dosáhnout prostřednictvím vypracování odpovídajících výzkumných programů;

| 5. | zdůrazňuje, že je důležité zajistit vytvoření přiměřených mechanismů financování a mechanismů, které zaručí účinné fungování partnerství. VR tedy prosazuje model, kde se plány městské mobility realizují pomocí udržitelných dlouhodobých dohod v rámci veřejného sektoru, dohod veřejného a soukromého sektoru či dohod o mobilitě. Prostřednictvím dohod o mobilitě by mělo být možné získat prostředky ze soukromého sektoru a z místních, regionálních a národních programů; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že je důležité zajistit vytvoření přiměřených mechanismů financování a mechanismů, které zaručí účinné fungování partnerství. VR tedy prosazuje model, kde se plány městské mobility realizují pomocí udržitelných dlouhodobých dohod v rámci veřejného sektoru, dohod veřejného a soukromého sektoru či dohod o mobilitě. Prostřednictvím dohod o mobilitě by mělo být možné získat prostředky ze soukromého sektoru a z místních, regionálních a národních programů;

| 6. | se domnívá, že je úlohou EU, aby v úzké spolupráci s Evropskou investiční bankou vytvořila inovační finanční nástroje, s jejichž pomocí bude možné financovat infrastrukturu nezbytnou pro udržitelnou mobilitu a investovat do vozidel s nízkými emisemi uhlíku. I když byly dosud iniciativy v těchto oblastech vítány, nastal čas přikročit k razantnějším krokům a přejít od izolovaných vzorových projektů k masivní realizaci projektů po celé Unii. Dohody o mobilitě by usnadnily navázání silného spojenectví zainteresovaných stran, jež by bylo schopné nést rizika související se značnou mírou obchodního zadlužení, které je nutné ke vzniku udržitelné dopravní infrastruktury ve velkém měřítku; |
| --- | --- |

6.

se domnívá, že je úlohou EU, aby v úzké spolupráci s Evropskou investiční bankou vytvořila inovační finanční nástroje, s jejichž pomocí bude možné financovat infrastrukturu nezbytnou pro udržitelnou mobilitu a investovat do vozidel s nízkými emisemi uhlíku. I když byly dosud iniciativy v těchto oblastech vítány, nastal čas přikročit k razantnějším krokům a přejít od izolovaných vzorových projektů k masivní realizaci projektů po celé Unii. Dohody o mobilitě by usnadnily navázání silného spojenectví zainteresovaných stran, jež by bylo schopné nést rizika související se značnou mírou obchodního zadlužení, které je nutné ke vzniku udržitelné dopravní infrastruktury ve velkém měřítku;

| 7. | podporuje návrhy obsažené v návrhu zprávy Evropského parlamentu, aby byla ve finančním rámci 2014–2020 prozkoumána možnost vytvořit evropský finanční nástroj, jenž by umožnil spolufinancovat






  — | plány městské a metropolitní dopravy (plány městské mobility) a |
| --- | --- | --- |

7.

podporuje návrhy obsažené v návrhu zprávy Evropského parlamentu, aby byla ve finančním rámci 2014–2020 prozkoumána možnost vytvořit evropský finanční nástroj, jenž by umožnil spolufinancovat

—

plány městské a metropolitní dopravy (plány městské mobility) a

| — | investice do městské a metropolitní mobility, které budou v souladu s environmentálními a sociohospodářskými cíli EU; |
| --- | --- |

—

investice do městské a metropolitní mobility, které budou v souladu s environmentálními a sociohospodářskými cíli EU;

| 8. | žádá, aby Komise zřídila finanční nástroj, který by motivoval městské a metropolitní oblasti k přípravě plánů mobility. Tento finanční nástroj by měl být regionům i městským oblastem dostupný přímo a nezávisle na souhlasu členského státu. Za plány městské mobility by měla nést odpovědnost města sama. Na místní a regionální úrovni se často stává, že realizace projektů závisí na zajištění správného poměru mezi investicemi veřejného a soukromého sektoru a tento proces by mohla EU usnadňovat; |
| --- | --- |

8.

žádá, aby Komise zřídila finanční nástroj, který by motivoval městské a metropolitní oblasti k přípravě plánů mobility. Tento finanční nástroj by měl být regionům i městským oblastem dostupný přímo a nezávisle na souhlasu členského státu. Za plány městské mobility by měla nést odpovědnost města sama. Na místní a regionální úrovni se často stává, že realizace projektů závisí na zajištění správného poměru mezi investicemi veřejného a soukromého sektoru a tento proces by mohla EU usnadňovat;

| 9. | žádá, aby Evropská komise také celému procesu dodala na hodnotě tím, že bude poskytovat finanční pobídky, odměňovat projekty a zprostředkovávat výměnu osvědčených postupů. Stanovisko VR k zelené knize obsahovalo návrh, aby byl zaveden ekvivalent celoevropského plánu „modrých vlajek“, který by se uděloval na základě konkrétních ukazatelů městským oblastem s nízkou mírou znečištění a dopravního přetížení; |
| --- | --- |

9.

žádá, aby Evropská komise také celému procesu dodala na hodnotě tím, že bude poskytovat finanční pobídky, odměňovat projekty a zprostředkovávat výměnu osvědčených postupů. Stanovisko VR k zelené knize obsahovalo návrh, aby byl zaveden ekvivalent celoevropského plánu „modrých vlajek“, který by se uděloval na základě konkrétních ukazatelů městským oblastem s nízkou mírou znečištění a dopravního přetížení;

Obecné připomínky

| 10. | účinné, účelné a udržitelné systémy městské dopravy značně přispívají k hospodářské konkurenceschopnosti měst, regionů a Evropské unie jako celku. Používání zásady subsidiarity vede k závěru, že rozvoj takových systémů je odpovědností příslušných místních a regionálních orgánů. Evropská unie může nicméně šířit osvědčené postupy, usnadňovat společné získávání poznatků, urychlovat převod technologií a zajišťovat, aby použité technologie byly slučitelné do té míry, jež je potřebná k usnadnění volného pohybu vozidel mezi členskými státy; |
| --- | --- |

10.

účinné, účelné a udržitelné systémy městské dopravy značně přispívají k hospodářské konkurenceschopnosti měst, regionů a Evropské unie jako celku. Používání zásady subsidiarity vede k závěru, že rozvoj takových systémů je odpovědností příslušných místních a regionálních orgánů. Evropská unie může nicméně šířit osvědčené postupy, usnadňovat společné získávání poznatků, urychlovat převod technologií a zajišťovat, aby použité technologie byly slučitelné do té míry, jež je potřebná k usnadnění volného pohybu vozidel mezi členskými státy;

| 11. | s prohlubující se celosvětovou hospodářskou recesí bojují Evropské podniky o to, aby si v narůstající konkurenci na celosvětových trzích udržely podíl na trhu. EU musí jít příkladem, udělat, co je v jejích silách, a zajistit, aby kvalitní městská infrastruktura pro pohyb osob a zboží poskytovala evropským podnikům oproti celosvětovým konkurentům výhodu, spíše než je omezovala ve schopnosti konkurovat. Je tedy věcí zásadního významu, aby impuls v podobě iniciativy Městská mobilita, jehož výsledkem bylo zveřejnění zelené knihy v září 2007, nevyzněl naprázdno a aby se EU zavázala ke konkrétním činnostem, jimiž se tento program bude realizovat; |
| --- | --- |

11.

s prohlubující se celosvětovou hospodářskou recesí bojují Evropské podniky o to, aby si v narůstající konkurenci na celosvětových trzích udržely podíl na trhu. EU musí jít příkladem, udělat, co je v jejích silách, a zajistit, aby kvalitní městská infrastruktura pro pohyb osob a zboží poskytovala evropským podnikům oproti celosvětovým konkurentům výhodu, spíše než je omezovala ve schopnosti konkurovat. Je tedy věcí zásadního významu, aby impuls v podobě iniciativy Městská mobilita, jehož výsledkem bylo zveřejnění zelené knihy v září 2007, nevyzněl naprázdno a aby se EU zavázala ke konkrétním činnostem, jimiž se tento program bude realizovat;

Doporučení k návrhu zprávy Evropského parlamentu:

Urychlit evropský výzkum a inovaci v oblasti městské mobility

| 12. | podporuje bezodkladný přezkum, zhodnocení a homogenizaci existujících městských statistik a databází, aby tak bylo možné zvážit, zda je potřebné jejich zkvalitnění; |
| --- | --- |

12.

podporuje bezodkladný přezkum, zhodnocení a homogenizaci existujících městských statistik a databází, aby tak bylo možné zvážit, zda je potřebné jejich zkvalitnění;

| 13. | podporuje okamžité zřízení evropského internetového portálu a fóra o městské mobilitě s cílem usnadnit výměnu a šíření informací, osvědčených postupů a inovací, zejména v oblasti podpory udržitelné dopravy; |
| --- | --- |

13.

podporuje okamžité zřízení evropského internetového portálu a fóra o městské mobilitě s cílem usnadnit výměnu a šíření informací, osvědčených postupů a inovací, zejména v oblasti podpory udržitelné dopravy;

| 14. | podporuje návrh na zavedení evropské ceny, jež bude každým rokem udělována za vynikající a obecně využitelné iniciativy a projekty v oblasti městské dopravy. Navrhuje však, aby byla cena zavedena v rámci zřízení ekvivalentu celoevropského plánu „modrých vlajek“, který by se uděloval na základě konkrétních ukazatelů městským oblastem s nízkou mírou znečištění a dopravního přetížení; |
| --- | --- |

14.

podporuje návrh na zavedení evropské ceny, jež bude každým rokem udělována za vynikající a obecně využitelné iniciativy a projekty v oblasti městské dopravy. Navrhuje však, aby byla cena zavedena v rámci zřízení ekvivalentu celoevropského plánu „modrých vlajek“, který by se uděloval na základě konkrétních ukazatelů městským oblastem s nízkou mírou znečištění a dopravního přetížení;

| 15. | podporuje rozvoj nové iniciativy CIVITAS, doporučuje však, aby byly přezkoumány a v maximální možné míře zlepšeny mechanismy, které podporují co nejrozsáhlejší uplatňování poznatků a inovačních zkušeností získaných v rámci programu CIVITAS; |
| --- | --- |

15.

podporuje rozvoj nové iniciativy CIVITAS, doporučuje však, aby byly přezkoumány a v maximální možné míře zlepšeny mechanismy, které podporují co nejrozsáhlejší uplatňování poznatků a inovačních zkušeností získaných v rámci programu CIVITAS;

| 16. | v zásadě souhlasí se zvýšením financování výzkumného a rozvojového programu IDS (inteligentních dopravních systémů), ale připouští, že realizace ambicí v oblasti integrace a interoperability systémů je významnou výzvou; |
| --- | --- |

16.

v zásadě souhlasí se zvýšením financování výzkumného a rozvojového programu IDS (inteligentních dopravních systémů), ale připouští, že realizace ambicí v oblasti integrace a interoperability systémů je významnou výzvou;

Vybízet k optimálnímu využívání různých druhů dopravy; stimulovat udržitelnou mobilitu v městských oblastech – přínos EU

| 17. | jednoznačně podporuje zavádění plánů udržitelné a integrované městské dopravy (plánů městské mobility) s cílem pokrýt rozsáhlejší oblasti dojíždění za prací, avšak s odkazem na problematiku subsidiarity připomíná, že zatímco EU by v rámci šíření osvědčených postupů mohla poskytovat podněty k přípravě takových plánů, rozhodnutí takové plány vypracovat zůstává na příslušných městech a regionech; |
| --- | --- |

17.

jednoznačně podporuje zavádění plánů udržitelné a integrované městské dopravy (plánů městské mobility) s cílem pokrýt rozsáhlejší oblasti dojíždění za prací, avšak s odkazem na problematiku subsidiarity připomíná, že zatímco EU by v rámci šíření osvědčených postupů mohla poskytovat podněty k přípravě takových plánů, rozhodnutí takové plány vypracovat zůstává na příslušných městech a regionech;

| 18. | jednoznačně podporuje návrh, aby podmínkou pro financování a spolufinancování projektů městské dopravy z finančních prostředků EU byla existence integrovaných plánů mobility, což bude dalším podnětem ze strany EU k přípravě těchto plánů; |
| --- | --- |

18.

jednoznačně podporuje návrh, aby podmínkou pro financování a spolufinancování projektů městské dopravy z finančních prostředků EU byla existence integrovaných plánů mobility, což bude dalším podnětem ze strany EU k přípravě těchto plánů;

| 19. | jednoznačně podporuje vypracování pokynů pro podpůrné financování EU v rámci stávajících nástrojů regionální politiky pro koordinované národní a regionální investice, práce a projekty v oblasti veřejné dopravy a obecněji dopravy sloužící k dojíždění za prací, pokud budou tyto investice v souladu s ekologickými a socioekonomickými cíli EU, včetně dosažení interoperability mezi všemi druhy dopravy. Dále podporuje vytvoření evropského finančního nástroje ve finančním rámci 2014–2020, jenž umožní spolufinancování městských plánů mobility. Nebudou z něj financovány projekty, ale výsledky, které budou v souladu s environmentálními a sociohospodářskými cíli EU. Výbor požaduje, aby se prozkoumala možnost zpřístupnit časné financování malých pilotních iniciativ. Doporučuje také, aby se hledaly ambicióznější nástroje, které budou poskytovat financování ve větším měřítku a napomohou realizaci plánů městské mobility. Podmínkou pro čerpání z těchto nástrojů bude existence dohod o městské mobilitě v rámci veřejného sektoru či mezi veřejným a soukromým sektorem, které pomohou získat finanční prostředky od soukromého sektoru a z místních, regionálních a národních programů; |
| --- | --- |

19.

jednoznačně podporuje vypracování pokynů pro podpůrné financování EU v rámci stávajících nástrojů regionální politiky pro koordinované národní a regionální investice, práce a projekty v oblasti veřejné dopravy a obecněji dopravy sloužící k dojíždění za prací, pokud budou tyto investice v souladu s ekologickými a socioekonomickými cíli EU, včetně dosažení interoperability mezi všemi druhy dopravy. Dále podporuje vytvoření evropského finančního nástroje ve finančním rámci 2014–2020, jenž umožní spolufinancování městských plánů mobility. Nebudou z něj financovány projekty, ale výsledky, které budou v souladu s environmentálními a sociohospodářskými cíli EU. Výbor požaduje, aby se prozkoumala možnost zpřístupnit časné financování malých pilotních iniciativ. Doporučuje také, aby se hledaly ambicióznější nástroje, které budou poskytovat financování ve větším měřítku a napomohou realizaci plánů městské mobility. Podmínkou pro čerpání z těchto nástrojů bude existence dohod o městské mobilitě v rámci veřejného sektoru či mezi veřejným a soukromým sektorem, které pomohou získat finanční prostředky od soukromého sektoru a z místních, regionálních a národních programů;

| 20. | vítá zahájení studie o zkušenostech s integrací tarifů (včetně čipových karet) a chtěl by podpořit další studii o poskytování informací o různých druzích dopravy v aglomeracích EU; žádá také, aby se podobným způsobem prozkoumala interoperabilita uvedených karet tak, aby mohly do budoucna obsahovat jízdenky s platností v různých metropolitních oblastech Evropské unie; |
| --- | --- |

20.

vítá zahájení studie o zkušenostech s integrací tarifů (včetně čipových karet) a chtěl by podpořit další studii o poskytování informací o různých druzích dopravy v aglomeracích EU; žádá také, aby se podobným způsobem prozkoumala interoperabilita uvedených karet tak, aby mohly do budoucna obsahovat jízdenky s platností v různých metropolitních oblastech Evropské unie;

| 21. | podporuje výzvu Komise k vypracování zprávy o zpoplatnění městských komunikací a o tom, zda je vhodné vypracovat příslušné hlavní směry, a také o poplatcích za vjezd do velkých měst a městských center. I když problémy spojené s vypracováním takových zpráv jsou značné a komplexní, lze díky nim získat velmi cenné poznatky, jež přispějí zejména k ucelenosti plánů městské mobility a k vývoji směrem k centralizovanému intermodálnímu systému plateb (one-stop); |
| --- | --- |

21.

podporuje výzvu Komise k vypracování zprávy o zpoplatnění městských komunikací a o tom, zda je vhodné vypracovat příslušné hlavní směry, a také o poplatcích za vjezd do velkých měst a městských center. I když problémy spojené s vypracováním takových zpráv jsou značné a komplexní, lze díky nim získat velmi cenné poznatky, jež přispějí zejména k ucelenosti plánů městské mobility a k vývoji směrem k centralizovanému intermodálnímu systému plateb (one-stop);

Městská doprava: průmyslové odvětví a evropské technologie, které je třeba brát v úvahu v rámci Lisabonské strategie a v plánu evropské hospodářské obnovy

| 22. | jednoznačně podporuje evropskou iniciativu, která se zavádí v oblasti normalizace a certifikace materiálů z hlediska bezpečnosti, pohodlí (hluk, vibrace, atd.), vzájemného propojení sítí, přístupnosti pro osoby s omezenou pohyblivostí, udržitelné dopravy a ekologicky čistého pohonu na základě uhlíkové bilance; |
| --- | --- |

22.

jednoznačně podporuje evropskou iniciativu, která se zavádí v oblasti normalizace a certifikace materiálů z hlediska bezpečnosti, pohodlí (hluk, vibrace, atd.), vzájemného propojení sítí, přístupnosti pro osoby s omezenou pohyblivostí, udržitelné dopravy a ekologicky čistého pohonu na základě uhlíkové bilance;

| 23. | rozhodně souhlasí, aby byla významná část prostředků uvolněných na základě plánu evropské hospodářské obnovy přidělena na financování investic a probíhajících prací v odvětví městské dopravy, které je možné okamžitě financovat a pokud jsou tyto investice v souladu s plněním environmentálních a sociohospodářských cílů EU; |
| --- | --- |

23.

rozhodně souhlasí, aby byla významná část prostředků uvolněných na základě plánu evropské hospodářské obnovy přidělena na financování investic a probíhajících prací v odvětví městské dopravy, které je možné okamžitě financovat a pokud jsou tyto investice v souladu s plněním environmentálních a sociohospodářských cílů EU;

Lepší soudržnost s ostatními politikami EU

| 24. | vyzývá Evropskou komisi, aby podporovala větší soudržnost evropských politik na místní úrovni i s dalšími politikami EU, např. politikami v oblasti životního prostředí, udržitelného rozvoje měst, dopravy cestujících a zboží v mimoměstských oblastech, změny klimatu a s regionální politikou; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Evropskou komisi, aby podporovala větší soudržnost evropských politik na místní úrovni i s dalšími politikami EU, např. politikami v oblasti životního prostředí, udržitelného rozvoje měst, dopravy cestujících a zboží v mimoměstských oblastech, změny klimatu a s regionální politikou;

| 25. | znovu žádá, aby byl vytvořen mechanismus na úrovni EU, který by poskytoval zpětnou vazbu o pokroku v provádění plánů městské mobility a nabízel ostatním městům příklad. Tento proces by měla zahájit srovnávací studie financovaná EU, jež by analyzovala města z celé EU a jejich metody snižování dopravního přetížení, zlepšování životního prostředí a poskytování udržitelnějších a nemotorových druhů dopravy. |
| --- | --- |

25.

znovu žádá, aby byl vytvořen mechanismus na úrovni EU, který by poskytoval zpětnou vazbu o pokroku v provádění plánů městské mobility a nabízel ostatním městům příklad. Tento proces by měla zahájit srovnávací studie financovaná EU, jež by analyzovala města z celé EU a jejich metody snižování dopravního přetížení, zlepšování životního prostředí a poskytování udržitelnějších a nemotorových druhů dopravy.

V Bruselu dne 21. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/5

---

Stanovisko Výboru regionů evropský strategický rámec pro mezinárodní vědeckotechnickou spolupráci

(2009/C 200/02)

VÝBOR REGIONŮ

| — | poukazuje na to, že místní a regionální orgány mají obzvláště důležitou úlohu v uskutečnění evropského výzkumného prostoru (EVP); |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že místní a regionální orgány mají obzvláště důležitou úlohu v uskutečnění evropského výzkumného prostoru (EVP);

| — | zdůrazňuje, že Evropská komise a členské státy by měly přijmout opatření nezbytná k účinnému a úplnému zapojení regionálních a místních orgánů do řízení iniciativ spojených s EVP; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že Evropská komise a členské státy by měly přijmout opatření nezbytná k účinnému a úplnému zapojení regionálních a místních orgánů do řízení iniciativ spojených s EVP;

| — | uznává potřebu vědeckotechnické spolupráce mezi EU a sousedními zeměmi. To by mělo znamenat účast našich sousedů nejenom na rámcovém výzkumném programu EU, ale také na jiných aspektech evropského výzkumného prostoru, jako například koordinaci výzkumných programů a infrastruktur, prosazování zásad sdílení znalostí a mobilitě výzkumných pracovníků bez hranic; |
| --- | --- |

—

uznává potřebu vědeckotechnické spolupráce mezi EU a sousedními zeměmi. To by mělo znamenat účast našich sousedů nejenom na rámcovém výzkumném programu EU, ale také na jiných aspektech evropského výzkumného prostoru, jako například koordinaci výzkumných programů a infrastruktur, prosazování zásad sdílení znalostí a mobilitě výzkumných pracovníků bez hranic;

| — | chce, aby bylo zajištěno koordinované používání 7. RP, strukturálních fondů, programu pro konkurenceschopnost a inovace a EZFRV, neboť je to zásadní pro konkurenceschopnost EU a soulad mezi politikou soudržnosti, výzkumnou politikou, politikou v oblasti vyššího vzdělávání a inovační politikou na národní a regionální úrovni, jak je uvedeno v předchozích stanoviscích VR. |
| --- | --- |

—

chce, aby bylo zajištěno koordinované používání 7. RP, strukturálních fondů, programu pro konkurenceschopnost a inovace a EZFRV, neboť je to zásadní pro konkurenceschopnost EU a soulad mezi politikou soudržnosti, výzkumnou politikou, politikou v oblasti vyššího vzdělávání a inovační politikou na národní a regionální úrovni, jak je uvedeno v předchozích stanoviscích VR.

| Zpravodaj | : | pan Jyrki Myllyvirta (FI/ELS), starosta Lahti |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Jyrki Myllyvirta (FI/ELS), starosta Lahti

Odkaz

sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Evropský strategický rámec pro mezinárodní vědeckotechnickou spolupráci

KOM(2008) 588 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Závažnost pro místní a regionální úroveň a pro VR

| 1. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány mají obzvláště důležitou úlohu v uskutečnění evropského výzkumného prostoru (EVP). Jsou klíčovými hráči v rozvoji regionálních výzkumných a inovačních strategií, často řídí výzkumné instituty a podporují inovační prostředí, jelikož mají potřebné zkušenosti. Městům nebo regionálním úřadům veřejné správy je navíc typicky přiznána zákonodárná moc a mají svůj vlastní rozpočet na výzkum nebo fungují jiným způsobem jako důležitá hnací síla výzkumných a vývojových činností a spolufinancují je. K tomu, aby bylo možné vytvářet koncepce úspěšných a plodných výzkumných aktivit a realizovat je, je nezbytné mít na místní a regionální úrovni účinný a funkční institucionální systém; |
| --- | --- |

1.

poukazuje na to, že místní a regionální orgány mají obzvláště důležitou úlohu v uskutečnění evropského výzkumného prostoru (EVP). Jsou klíčovými hráči v rozvoji regionálních výzkumných a inovačních strategií, často řídí výzkumné instituty a podporují inovační prostředí, jelikož mají potřebné zkušenosti. Městům nebo regionálním úřadům veřejné správy je navíc typicky přiznána zákonodárná moc a mají svůj vlastní rozpočet na výzkum nebo fungují jiným způsobem jako důležitá hnací síla výzkumných a vývojových činností a spolufinancují je. K tomu, aby bylo možné vytvářet koncepce úspěšných a plodných výzkumných aktivit a realizovat je, je nezbytné mít na místní a regionální úrovni účinný a funkční institucionální systém;

| 2. | místní a regionální orgány jsou tedy jedněmi z hlavních aktérů politik a iniciativ na prohloubení a, co je důležitější, rozšíření EVP, především jeho vize silných výzkumných institutů a vědeckých ústavů zasazených do inovačních prostředí a mezinárodní spolupráce a koordinace výzkumných činností; |
| --- | --- |

2.

místní a regionální orgány jsou tedy jedněmi z hlavních aktérů politik a iniciativ na prohloubení a, co je důležitější, rozšíření EVP, především jeho vize silných výzkumných institutů a vědeckých ústavů zasazených do inovačních prostředí a mezinárodní spolupráce a koordinace výzkumných činností;

| 3. | upozorňuje na značný význam měst a regionů při rozvíjení inovačního prostředí. Jejich činnosti podstatným způsobem ovlivňují jak vytváření evropského výzkumného prostoru, pokud jde o mobilitu vědeckých pracovníků (pouze přizpůsobivé, tolerantní a inovační prostředí přitahuje vědecké pracovníky), tak jako vývojových center výzkumné infrastruktury. V tomto případě jsou důležité místní politiky inovací, technologická centra, podnikatelské líhně, vědecké parky a rizikový kapitál (1); |
| --- | --- |

3.

upozorňuje na značný význam měst a regionů při rozvíjení inovačního prostředí. Jejich činnosti podstatným způsobem ovlivňují jak vytváření evropského výzkumného prostoru, pokud jde o mobilitu vědeckých pracovníků (pouze přizpůsobivé, tolerantní a inovační prostředí přitahuje vědecké pracovníky), tak jako vývojových center výzkumné infrastruktury. V tomto případě jsou důležité místní politiky inovací, technologická centra, podnikatelské líhně, vědecké parky a rizikový kapitál (1);

Obecné připomínky

| 4. | domnívá se, že navržená iniciativa má významný přínos k prohloubení a rozšíření EVP. Ve svém stanovisku Evropský výzkumný prostor: nové perspektivy
   (1) již Výbor upozornil na to, že je nezbytné přijmout opatření na zintenzivnění procesu vytváření evropského výzkumného prostoru, aby bylo možné z Evropy učinit nejdynamičtější ekonomiku světa (2); |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že navržená iniciativa má významný přínos k prohloubení a rozšíření EVP. Ve svém stanovisku Evropský výzkumný prostor: nové perspektivy
   (1) již Výbor upozornil na to, že je nezbytné přijmout opatření na zintenzivnění procesu vytváření evropského výzkumného prostoru, aby bylo možné z Evropy učinit nejdynamičtější ekonomiku světa (2);

| 5. | zdůrazňuje, že Evropská komise a členské státy by měly přijmout opatření nezbytná k účinnému a úplnému zapojení regionálních a místních orgánů do řízení (2) iniciativ spojených s EVP. Je třeba, aby se znalosti a inovace staly hnací silou ekonomiky; aktivní účast místních a regionálních orgánů v EVP povede ke zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že Evropská komise a členské státy by měly přijmout opatření nezbytná k účinnému a úplnému zapojení regionálních a místních orgánů do řízení (2) iniciativ spojených s EVP. Je třeba, aby se znalosti a inovace staly hnací silou ekonomiky; aktivní účast místních a regionálních orgánů v EVP povede ke zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti;

| 6. | poznamenává, že na poli vědeckotechnické spolupráce mají města a regiony obzvláštní význam. Města a regiony v rámci svých výzkumných politik díky podpůrným programovým, strukturálním a legislativním rámcovým podmínkám významně přispívají k vytvoření evropské přidané hodnoty v oblasti výzkumu a k utváření evropského výzkumného prostoru a oživují ho (1); |
| --- | --- |

6.

poznamenává, že na poli vědeckotechnické spolupráce mají města a regiony obzvláštní význam. Města a regiony v rámci svých výzkumných politik díky podpůrným programovým, strukturálním a legislativním rámcovým podmínkám významně přispívají k vytvoření evropské přidané hodnoty v oblasti výzkumu a k utváření evropského výzkumného prostoru a oživují ho (1);

| 7. | vítá toto sdělení, především vzhledem k jeho cíli posílit vědeckotechnickou základnu EU, oživit konkurenceschopnost jejího průmyslu a pomoci řešit celosvětové výzvy v kontextu „globální odpovědnosti“; |
| --- | --- |

7.

vítá toto sdělení, především vzhledem k jeho cíli posílit vědeckotechnickou základnu EU, oživit konkurenceschopnost jejího průmyslu a pomoci řešit celosvětové výzvy v kontextu „globální odpovědnosti“;

| 8. | připomíná Evropské komisi, že bude podrobně dohlížet na uplatňování dohodnuté zásady zahrnout města a „regionální orgány i subjekty jako univerzity a výzkumné organizace, občanskou společnost a podniky, jež by měly být aktivně zapojeny do řízení EVP“ (3), a taktéž na dodržování zásady subsidiarity a „proměnné geometrie“; |
| --- | --- |

8.

připomíná Evropské komisi, že bude podrobně dohlížet na uplatňování dohodnuté zásady zahrnout města a „regionální orgány i subjekty jako univerzity a výzkumné organizace, občanskou společnost a podniky, jež by měly být aktivně zapojeny do řízení EVP“ (3), a taktéž na dodržování zásady subsidiarity a „proměnné geometrie“;

| 9. | uznává potřebu vědeckotechnické spolupráce mezi EU a sousedními zeměmi. To by mělo znamenat účast našich sousedů nejenom na rámcovém výzkumném programu EU (4), ale také na jiných aspektech evropského výzkumného prostoru, jako například koordinaci výzkumných programů a infrastruktur, prosazování zásad sdílení znalostí a mobilitě výzkumných pracovníků bez hranic (5); |
| --- | --- |

9.

uznává potřebu vědeckotechnické spolupráce mezi EU a sousedními zeměmi. To by mělo znamenat účast našich sousedů nejenom na rámcovém výzkumném programu EU (4), ale také na jiných aspektech evropského výzkumného prostoru, jako například koordinaci výzkumných programů a infrastruktur, prosazování zásad sdílení znalostí a mobilitě výzkumných pracovníků bez hranic (5);

| 10. | zdůrazňuje důležitost vědeckotechnické spolupráce se sousedními zeměmi, která může mít také velký dopad na regionální rozvoj uvnitř EU. To se týká Ruska, jež má významné vědecké a technické kapacity, ale také východoevropských, balkánských a středomořských zemí, které nejsou členy EU; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje důležitost vědeckotechnické spolupráce se sousedními zeměmi, která může mít také velký dopad na regionální rozvoj uvnitř EU. To se týká Ruska, jež má významné vědecké a technické kapacity, ale také východoevropských, balkánských a středomořských zemí, které nejsou členy EU;

Význam stávajících výzkumných programů a finančních nástrojů EU pro otevírání EVP

| 11. | vítá aktivity směřující k otevření 7. RP a programu pro konkurenceschopnost a inovace sousedním zemím, což by těmto programům dalo další územní rozměr; |
| --- | --- |

11.

vítá aktivity směřující k otevření 7. RP a programu pro konkurenceschopnost a inovace sousedním zemím, což by těmto programům dalo další územní rozměr;

| 12. | připomíná závěry skupiny expertů na EVP (6) týkající se rostoucího významu národních a regionálních subjektů v rozvoji významných evropských iniciativ jako je ERA-NET, Eurostars, EIT nebo Joint Technology and Cluster; |
| --- | --- |

12.

připomíná závěry skupiny expertů na EVP (6) týkající se rostoucího významu národních a regionálních subjektů v rozvoji významných evropských iniciativ jako je ERA-NET, Eurostars, EIT nebo Joint Technology and Cluster;

| 13. | chce, aby bylo zajištěno koordinované používání 7. RP, strukturálních fondů, programu pro konkurenceschopnost a inovace a EZFRV, neboť je to zásadní pro konkurenceschopnost EU a soulad mezi politikou soudržnosti, výzkumnou politikou, politikou v oblasti vyššího vzdělávání a inovační politikou na národní a regionální úrovni, jak je uvedeno v předchozích stanoviscích VR (7); |
| --- | --- |

13.

chce, aby bylo zajištěno koordinované používání 7. RP, strukturálních fondů, programu pro konkurenceschopnost a inovace a EZFRV, neboť je to zásadní pro konkurenceschopnost EU a soulad mezi politikou soudržnosti, výzkumnou politikou, politikou v oblasti vyššího vzdělávání a inovační politikou na národní a regionální úrovni, jak je uvedeno v předchozích stanoviscích VR (7);

| 14. | klade značný důraz na to, že je nutné zvýšit evropské kapacity výzkumu, odborné přípravy a inovace zejména s ohledem na podporu infrastruktury ve výzkumu, výzkum ve prospěch malých a středních podniků, regionální uskupení zaměřená na výzkum a uvolnění výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ regionech EU, otázky k tématu „Věda ve společnosti“ a přesahující mezinárodní spolupráci (8); |
| --- | --- |

14.

klade značný důraz na to, že je nutné zvýšit evropské kapacity výzkumu, odborné přípravy a inovace zejména s ohledem na podporu infrastruktury ve výzkumu, výzkum ve prospěch malých a středních podniků, regionální uskupení zaměřená na výzkum a uvolnění výzkumného potenciálu v „konvergenčních“ regionech EU, otázky k tématu „Věda ve společnosti“ a přesahující mezinárodní spolupráci (8);

| 15. | je zastáncem široké interpretace konceptu inovace, která bude zahrnovat sociální a společenské vědy a jejich plodnou souhru s městskou kulturou a kulturou regionů; |
| --- | --- |

15.

je zastáncem široké interpretace konceptu inovace, která bude zahrnovat sociální a společenské vědy a jejich plodnou souhru s městskou kulturou a kulturou regionů;

| 16. | konstatuje, že dosažení minimálního objemu, jež je cílem výzkumných ústavů a mezinárodních sítí, závisí na předmětu studie, oblasti výzkumu a účastnících. Neměl by být použit jeden univerzální model pro všechna mezinárodní partnerství; |
| --- | --- |

16.

konstatuje, že dosažení minimálního objemu, jež je cílem výzkumných ústavů a mezinárodních sítí, závisí na předmětu studie, oblasti výzkumu a účastnících. Neměl by být použit jeden univerzální model pro všechna mezinárodní partnerství;

| 17. | připomíná cíl, jejž vytyčila zelená kniha (5), tj. nalézt přiměřenou rovnováhu mezi institucionálním a konkurenčním financováním. Výbor regionů v souladu se svými názory vyjádřenými v dřívějších stanoviscích k příbuzným tématům žádá, aby pokračovala diskuse o přiměřené rovnováze mezi institucionálním a konkurenčním financováním; |
| --- | --- |

17.

připomíná cíl, jejž vytyčila zelená kniha (5), tj. nalézt přiměřenou rovnováhu mezi institucionálním a konkurenčním financováním. Výbor regionů v souladu se svými názory vyjádřenými v dřívějších stanoviscích k příbuzným tématům žádá, aby pokračovala diskuse o přiměřené rovnováze mezi institucionálním a konkurenčním financováním;

| 18. | je nakloněn tomu, jak již dříve zdůraznil (1), více důvěřovat vědeckým pracovníkům a jejich týmům, že vyberou zajímavé a užitečné oblasti výzkumu, a dobrovolným (zdola nahoru) a horizontálním sítím, než těžkopádnému řízení shora a z něho vyplývající rituální spolupráci; |
| --- | --- |

18.

je nakloněn tomu, jak již dříve zdůraznil (1), více důvěřovat vědeckým pracovníkům a jejich týmům, že vyberou zajímavé a užitečné oblasti výzkumu, a dobrovolným (zdola nahoru) a horizontálním sítím, než těžkopádnému řízení shora a z něho vyplývající rituální spolupráci;

| 19. | žádá o soudržnost politik v případě víceúrovňových programů a programů s účastí mnoha zainteresovaných stran, především těch, do nichž jsou zapojeni partneři ze třetích zemí. Tato soudržnost je podmíněna existencí účinného systému víceúrovňové správy (7); |
| --- | --- |

19.

žádá o soudržnost politik v případě víceúrovňových programů a programů s účastí mnoha zainteresovaných stran, především těch, do nichž jsou zapojeni partneři ze třetích zemí. Tato soudržnost je podmíněna existencí účinného systému víceúrovňové správy (7);

Mobilita výzkumných pracovníků

| 20. | bezvýhradně souhlasí s tím, že mobilita výzkumných pracovníků je zásadním rysem mezinárodní vědeckotechnické spolupráce, a v této souvislosti zdůrazňuje následující body:






  — | pokrok u mobility vědeckých pracovníků včetně nezbytných legislativních úprav v oblasti práva pobytu a důchodu, jakož i doprovodná podpůrná opatření prospěšná pro rodinu, by měly být považovány za obzvláště významné pro rozvoj evropského výzkumného prostoru (1); |
| --- | --- | --- |

20.

bezvýhradně souhlasí s tím, že mobilita výzkumných pracovníků je zásadním rysem mezinárodní vědeckotechnické spolupráce, a v této souvislosti zdůrazňuje následující body:

—

pokrok u mobility vědeckých pracovníků včetně nezbytných legislativních úprav v oblasti práva pobytu a důchodu, jakož i doprovodná podpůrná opatření prospěšná pro rodinu, by měly být považovány za obzvláště významné pro rozvoj evropského výzkumného prostoru (1);

| — | kariérní růst a mobilita výzkumných pracovníků (9) by měly být zvýšeny pomocí optimálního souboru politických nástrojů na národní úrovni a na úrovni Společenství a prostřednictvím dalšího rozvoje kvalifikací všech výzkumných pracovníků. Ve společnosti, především mezi mladými lidmi, je třeba prosadit zájem o výzkum a inovace; |
| --- | --- |

—

kariérní růst a mobilita výzkumných pracovníků (9) by měly být zvýšeny pomocí optimálního souboru politických nástrojů na národní úrovni a na úrovni Společenství a prostřednictvím dalšího rozvoje kvalifikací všech výzkumných pracovníků. Ve společnosti, především mezi mladými lidmi, je třeba prosadit zájem o výzkum a inovace;

| 21. | zdůrazňuje, že je rovněž nutné získat vynikající vědecké pracovníky ze zemí mimo Evropu, a proto vyzdvihuje význam evropských programů mobility, jako je program Marie Curie, a vítá podpůrná opatření, která byla v některých regionech přijata s cílem přilákat vědecké pracovníky zpět (1); |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že je rovněž nutné získat vynikající vědecké pracovníky ze zemí mimo Evropu, a proto vyzdvihuje význam evropských programů mobility, jako je program Marie Curie, a vítá podpůrná opatření, která byla v některých regionech přijata s cílem přilákat vědecké pracovníky zpět (1);

Globální výzkumná infrastruktura a otevřené výzkumné programy

| 22. | souhlasí se závěry Rady ve složení pro konkurenceschopnost ze dne 30. května 2008, která vyzvala Komisi a členské státy, aby podporovaly regionální a místní orgány v podávání žádostí o moderní výzkumné infrastruktury, v jejich budování a provozování. Výbor v této souvislosti navrhl, aby se:






  — | zajistilo, že regionální a místní orgány budou plně zapojeny do sestavování plánu činnosti Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) (10), a zejména do prioritizace 35 již schválených klíčových evropských projektů; |
| --- | --- | --- |

22.

souhlasí se závěry Rady ve složení pro konkurenceschopnost ze dne 30. května 2008, která vyzvala Komisi a členské státy, aby podporovaly regionální a místní orgány v podávání žádostí o moderní výzkumné infrastruktury, v jejich budování a provozování. Výbor v této souvislosti navrhl, aby se:

—

zajistilo, že regionální a místní orgány budou plně zapojeny do sestavování plánu činnosti Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) (10), a zejména do prioritizace 35 již schválených klíčových evropských projektů;

| — | bral na vědomí význam regionálních a místních orgánů z hlediska jejich zapojení do ERI; |
| --- | --- |

—

bral na vědomí význam regionálních a místních orgánů z hlediska jejich zapojení do ERI;

| — | zajistilo, že místní a regionální orgány budou skutečně zapojeny do účinného řízení ERI (2); |
| --- | --- |

—

zajistilo, že místní a regionální orgány budou skutečně zapojeny do účinného řízení ERI (2);

| 23. | zdůrazňuje význam místních a regionálních orgánů jakožto subjektů, jež stimulují programy společného výzkumu (včetně programů, jichž se účastní třetí země), jelikož lépe znají místní specifika vědeckotechnického a podnikatelského charakteru a potažmo potřeby spolupráce ve strategických oblastech (2). Několik evropských regionů se již úspěšně zapojilo do spolupráce na koordinaci nástrojů výzkumných programů, jako např. v případě projektů ERA-NET. Hnací silou dohod o spolupráci v rámci společného programu by neměly být pouze členské státy, ale také města a regionální orgány (2); |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje význam místních a regionálních orgánů jakožto subjektů, jež stimulují programy společného výzkumu (včetně programů, jichž se účastní třetí země), jelikož lépe znají místní specifika vědeckotechnického a podnikatelského charakteru a potažmo potřeby spolupráce ve strategických oblastech (2). Několik evropských regionů se již úspěšně zapojilo do spolupráce na koordinaci nástrojů výzkumných programů, jako např. v případě projektů ERA-NET. Hnací silou dohod o spolupráci v rámci společného programu by neměly být pouze členské státy, ale také města a regionální orgány (2);

Subsidiarita, proporcionalita a lepší právní předpisy

| 24. | poukazuje na to, že toto sdělení nezohledňuje všechny místní a regionální aspekty a že Evropská komise k němu nepředložila posouzení dopadu. Toto stanovisko se týká pravomocí místních a regionálních orgánů a zdůrazňuje zvláštní význam mezinárodní vědeckotechnické spolupráce pro města a regiony. |
| --- | --- |

24.

poukazuje na to, že toto sdělení nezohledňuje všechny místní a regionální aspekty a že Evropská komise k němu nepředložila posouzení dopadu. Toto stanovisko se týká pravomocí místních a regionálních orgánů a zdůrazňuje zvláštní význam mezinárodní vědeckotechnické spolupráce pro města a regiony.

II.   PŘÍLOHA

Výchozí informace o sdělení Evropské komise

Toto sdělení bylo vypracováno v reakci na závěry Rady z února 2008 a je jednou z pěti iniciativ Komise navazujících na veřejné diskuse o budoucnosti EVP (11) a o globalizaci informační společnosti. Toto sdělení dále odpovídá závěrům světového summitu o informační společnosti (SSIS) z roku 2005.

Účelem tohoto sdělení Komise bylo zvýšit úsilí Evropy v oblasti výzkumu a usnadnit využívání nových technologií, aby bylo možné účinněji a účelněji reagovat na velké společenské výzvy dnešní doby.

Sedmý rámcový program pro výzkum (7. RP) byl otevřen účasti třetích zemí a obsahuje několik nových nástrojů na podporu mezinárodní spolupráce, aby tak zohlednil potřebu dále prohloubit a rozšířit EVP prostřednictvím posílené spolupráce s mezinárodními partnery. 7. RP však představuje pouze zlomek celkového evropského výzkumu. Toto sdělení proto navrhuje nový evropský rámec obsahující několik základních zásad a hlavní směry pro opatření. Opatření tohoto rámce posílí veřejné a soukromé subjekty Evropy při komunikaci s partnery a konkurenty kdekoli na světě. Navrhovaný rámec přispěje k volnému oběhu znalostí („pátá svoboda EU“) na globální úrovni, k celosvětovému zvýšení prestiže Evropy v oblasti vědy a techniky a k rozšíření know-how Evropy v oblasti IKT ve světě. Evropský výzkumný prostor jako prostor otevřený světu tak bude mít globální význam a zvýší konkurenceschopnost Evropy v celosvětovém hospodářství (12).

V Bruselu dne 21. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 83/2007 fin.

1

(2)  CdR 283/2008 fin.

2

(3)  Závěry Rady o zahájení „lublaňského procesu“ – k plné realizaci evropského výzkumného prostoru, 30. května 2008.

3

(4)  Viz sdělení Komise KOM(2006) 724 ze dne 4.12.2006 o obecném přístupu, který umožní účast partnerských zemí EPS v agenturách a programech Společenství.

4

(5)  KOM(2007) 161 v konečném znění.

5

(6)  Zpráva skupiny expertů na EVP s názvem Otevření se světu – mezinárodní vědeckotechnická spolupráce.

6

(7)  CdR 263/2007 fin.

7

(8)  CdR 155/2005 fin.

8

(9)  Key Issues Paper 2009 – příspěvek Rady ve složení pro konkurenceschopnost k jarnímu zasedání Evropské rady.

9

(10)  Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury, http://cordis.europa.eu/esfri/home.html.

10

(11)  SEK(2008) 430, 2.4.2008.

11

(12)  Sdělení Komise Evropský strategický rámec pro mezinárodní vědeckotechnickou spolupráci – KOM(588) 2008.

12

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/9

---

Stanovisko Výboru regionů vzájemný vztah mezi trhem práce a regionálními potřebami v oblasti cestovního ruchu

(2009/C 200/03)

VÝBOR REGIONŮ VYDÁVÁ NÁSLEDUJÍCÍ DOPORUČENÍ

| — | uznává, že cestovní ruch významně přispívá k HDP všech členských států, ačkoli jsou v nich mezi úlohou cestovního ruchu a jeho přínosem jako podnikatelské činnosti velké rozdíly, a to jak v rámci národních ekonomik, tak z hlediska místního a regionálního rozvoje; |
| --- | --- |

—

uznává, že cestovní ruch významně přispívá k HDP všech členských států, ačkoli jsou v nich mezi úlohou cestovního ruchu a jeho přínosem jako podnikatelské činnosti velké rozdíly, a to jak v rámci národních ekonomik, tak z hlediska místního a regionálního rozvoje;

| — | uznává, že odvětví cestovního ruchu se potýká s určitými potížemi, především s hospodářskou krizí. V této souvislosti je nezbytné stimulovat odvětví cestovního ruchu a podporovat podnikatelského ducha v tomto odvětví, a to zejména z toho důvodu, že cestovní ruch má sociální rozměr v oblasti zaměstnanosti a také sociální a regionální soudržnosti; |
| --- | --- |

—

uznává, že odvětví cestovního ruchu se potýká s určitými potížemi, především s hospodářskou krizí. V této souvislosti je nezbytné stimulovat odvětví cestovního ruchu a podporovat podnikatelského ducha v tomto odvětví, a to zejména z toho důvodu, že cestovní ruch má sociální rozměr v oblasti zaměstnanosti a také sociální a regionální soudržnosti;

| — | podtrhuje, že rozvoj cestovního ruchu musí být trvale udržitelný, aby se tak neplýtvalo přírodními zdroji ani neničilo přírodní prostředí. Je třeba respektovat přírodní bohatství v daném regionu a využívat je za účelem rozvoje cestovního ruchu, který bude šetrný k životnímu prostředí a trvale udržitelný. Cílem musí být ochrana a zhodnocování životního prostředí, jeho zachování pro budoucí generace a vytváření podmínek, jež umožní vznik nových pracovních příležitostí. |
| --- | --- |

—

podtrhuje, že rozvoj cestovního ruchu musí být trvale udržitelný, aby se tak neplýtvalo přírodními zdroji ani neničilo přírodní prostředí. Je třeba respektovat přírodní bohatství v daném regionu a využívat je za účelem rozvoje cestovního ruchu, který bude šetrný k životnímu prostředí a trvale udržitelný. Cílem musí být ochrana a zhodnocování životního prostředí, jeho zachování pro budoucí generace a vytváření podmínek, jež umožní vznik nových pracovních příležitostí.

| Zpravodaj | : | Konstantinos TATSIS (Řecko, ELS), předseda rozšířené departementální samosprávy Drama-Kavala-Xanthi |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Konstantinos TATSIS (Řecko, ELS), předseda rozšířené departementální samosprávy Drama-Kavala-Xanthi

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | uznává, že cestovní ruch významně přispívá k HDP všech členských států, ačkoli jsou v nich mezi úlohou cestovního ruchu a jeho přínosem jako podnikatelské činnosti velké rozdíly, a to jak v rámci národních ekonomik, tak z hlediska místního a regionálního rozvoje; |
| --- | --- |

1.

uznává, že cestovní ruch významně přispívá k HDP všech členských států, ačkoli jsou v nich mezi úlohou cestovního ruchu a jeho přínosem jako podnikatelské činnosti velké rozdíly, a to jak v rámci národních ekonomik, tak z hlediska místního a regionálního rozvoje;

| 2. | konstatuje, že cestovní ruch je pro mnoho regionálních ekonomik podstatným zdrojem příjmů, avšak evropský rozměr této problematiky je zatím velmi omezený. Vítá proto sdělení Komise nazvané Obnovená politika EU v oblasti cestovního ruchu: Vstříc silnějšímu partnerství pro evropský cestovní ruch a Agendu pro udržitelný a konkurenceschopný evropský cestovní ruch; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že cestovní ruch je pro mnoho regionálních ekonomik podstatným zdrojem příjmů, avšak evropský rozměr této problematiky je zatím velmi omezený. Vítá proto sdělení Komise nazvané Obnovená politika EU v oblasti cestovního ruchu: Vstříc silnějšímu partnerství pro evropský cestovní ruch a Agendu pro udržitelný a konkurenceschopný evropský cestovní ruch;

| 3. | vítá skutečnost, že cestovní ruch byl v novém článku 195 Smlouvy o fungování Evropské unie (Lisabonská smlouva) uznán jako oblast pro doplňkovou činnost EU, a tudíž doufá, že bude co nejdříve dosaženo ratifikace této smlouvy, aby se mohla stát řádným právním základem pro činnost EU v této oblasti; |
| --- | --- |

3.

vítá skutečnost, že cestovní ruch byl v novém článku 195 Smlouvy o fungování Evropské unie (Lisabonská smlouva) uznán jako oblast pro doplňkovou činnost EU, a tudíž doufá, že bude co nejdříve dosaženo ratifikace této smlouvy, aby se mohla stát řádným právním základem pro činnost EU v této oblasti;

Úloha cestovního ruchu

| 4. | poznamenává, že význam i úloha cestovního ruchu spočívá v různých aspektech, protože velkou měrou přispívá k evropské ekonomice jako celku, ale i k rozvoji národních ekonomik mnoha členských států a růstu jejich HDP. Rozvoj cestovního ruchu má – kromě svého významu pro vzdělávání a udržování zdraví i pro rozumné využívání volného času a rekreaci – zároveň výrazné dopady na zaměstnanost vzhledem k tomu, že mnoho oborů na cestovním ruchu závisí a že v turistických infrastrukturách a dalších činnostech, které se kolem nich koncentrují, nachází mnoho lidí práci; |
| --- | --- |

4.

poznamenává, že význam i úloha cestovního ruchu spočívá v různých aspektech, protože velkou měrou přispívá k evropské ekonomice jako celku, ale i k rozvoji národních ekonomik mnoha členských států a růstu jejich HDP. Rozvoj cestovního ruchu má – kromě svého významu pro vzdělávání a udržování zdraví i pro rozumné využívání volného času a rekreaci – zároveň výrazné dopady na zaměstnanost vzhledem k tomu, že mnoho oborů na cestovním ruchu závisí a že v turistických infrastrukturách a dalších činnostech, které se kolem nich koncentrují, nachází mnoho lidí práci;

| 5. | dodává, že cestovní ruch napomáhá prosazování širší sociální soudržnosti, poněvadž dává některým regionům – a zejména těm, které nemají jiné zdroje pro vytváření bohatství – možnosti rozvoje a zakládání podniků, protože se díky němu ve společnosti rozšiřuje takto vytvořený hospodářský produkt. V oblastech s neustále se snižujícím počtem obyvatel a tíživou hospodářskou situací může být rostoucí cestovní ruch dokonce protiváhou, jež v některých případech zvrátí negativní rozvoj a podpoří potřebné strukturální změny; |
| --- | --- |

5.

dodává, že cestovní ruch napomáhá prosazování širší sociální soudržnosti, poněvadž dává některým regionům – a zejména těm, které nemají jiné zdroje pro vytváření bohatství – možnosti rozvoje a zakládání podniků, protože se díky němu ve společnosti rozšiřuje takto vytvořený hospodářský produkt. V oblastech s neustále se snižujícím počtem obyvatel a tíživou hospodářskou situací může být rostoucí cestovní ruch dokonce protiváhou, jež v některých případech zvrátí negativní rozvoj a podpoří potřebné strukturální změny;

| 6. | poznamenává, že bude třeba zdůraznit význam, jaký má cestovní ruch v procesu rozvoje evropského sociálního povědomí prostřednictvím mobility občanů Unie. Přínos, jež cestovní ruch představuje pro upevňování tohoto vědomí sounáležitosti díky vztahům a kontaktům, které občané udržují s ostatními členskými státy, jinými společenskými kulturami a různými zeměmi, posiluje pocit rozmanitosti, zároveň však občany utvrzuje v cítění společné perspektivy. Mobilita občanů, zajišťovaná prostřednictvím rozvoje cestovního ruchu v evropských regionech, je úhelným kamenem konceptu evropského občanství; |
| --- | --- |

6.

poznamenává, že bude třeba zdůraznit význam, jaký má cestovní ruch v procesu rozvoje evropského sociálního povědomí prostřednictvím mobility občanů Unie. Přínos, jež cestovní ruch představuje pro upevňování tohoto vědomí sounáležitosti díky vztahům a kontaktům, které občané udržují s ostatními členskými státy, jinými společenskými kulturami a různými zeměmi, posiluje pocit rozmanitosti, zároveň však občany utvrzuje v cítění společné perspektivy. Mobilita občanů, zajišťovaná prostřednictvím rozvoje cestovního ruchu v evropských regionech, je úhelným kamenem konceptu evropského občanství;

| 7. | poznamenává, že rozvoj cestovního ruchu přímo souvisí s oblastmi, jako je životní prostředí a kultura. Pokud jde o životní prostředí, je nutné podporovat politiky zaměřené na rozvoj udržitelného a životaschopného cestovního ruchu, aby tak bylo možné životní prostředí využívat a zároveň je jeho zhodnocováním chránit. Co se týče kultury, cestovní ruch umožňuje těžit ze současné kulturní produkce i zdůraznit bohatost evropského kulturního dědictví; |
| --- | --- |

7.

poznamenává, že rozvoj cestovního ruchu přímo souvisí s oblastmi, jako je životní prostředí a kultura. Pokud jde o životní prostředí, je nutné podporovat politiky zaměřené na rozvoj udržitelného a životaschopného cestovního ruchu, aby tak bylo možné životní prostředí využívat a zároveň je jeho zhodnocováním chránit. Co se týče kultury, cestovní ruch umožňuje těžit ze současné kulturní produkce i zdůraznit bohatost evropského kulturního dědictví;

| 8. | zdůrazňuje, že cestovní ruch představuje na regionální úrovni stabilní zdroj pracovních míst, přispívá k upevnění a stimulaci zaměstnanosti a velkou měrou se podílí na naplňování cílů Lisabonské strategie v otázce podporování zaměstnanosti; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že cestovní ruch představuje na regionální úrovni stabilní zdroj pracovních míst, přispívá k upevnění a stimulaci zaměstnanosti a velkou měrou se podílí na naplňování cílů Lisabonské strategie v otázce podporování zaměstnanosti;

Potíže odvětví cestovního ruchu na regionální úrovni

| 9. | uznává, že odvětví cestovního ruchu se potýká s určitými potížemi, především s hospodářskou krizí. V této souvislosti je nezbytné stimulovat odvětví cestovního ruchu a podporovat podnikatelského ducha v tomto odvětví, a to zejména z toho důvodu, že cestovní ruch má sociální rozměr v oblasti zaměstnanosti a také sociální a regionální soudržnosti; |
| --- | --- |

9.

uznává, že odvětví cestovního ruchu se potýká s určitými potížemi, především s hospodářskou krizí. V této souvislosti je nezbytné stimulovat odvětví cestovního ruchu a podporovat podnikatelského ducha v tomto odvětví, a to zejména z toho důvodu, že cestovní ruch má sociální rozměr v oblasti zaměstnanosti a také sociální a regionální soudržnosti;

| 10. | podtrhuje, že rozvoj cestovního ruchu musí být trvale udržitelný, aby se tak neplýtvalo přírodními zdroji ani neničilo přírodní prostředí. Je třeba respektovat přírodní bohatství v daném regionu a využívat je za účelem rozvoje cestovního ruchu, který bude šetrný k životnímu prostředí a trvale udržitelný. Cílem musí být ochrana a zhodnocování životního prostředí, jeho zachování pro budoucí generace a vytváření podmínek, jež umožní vznik nových pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

10.

podtrhuje, že rozvoj cestovního ruchu musí být trvale udržitelný, aby se tak neplýtvalo přírodními zdroji ani neničilo přírodní prostředí. Je třeba respektovat přírodní bohatství v daném regionu a využívat je za účelem rozvoje cestovního ruchu, který bude šetrný k životnímu prostředí a trvale udržitelný. Cílem musí být ochrana a zhodnocování životního prostředí, jeho zachování pro budoucí generace a vytváření podmínek, jež umožní vznik nových pracovních příležitostí;

| 11. | poznamenává, že územní plány týkající se cestovního ruchu na regionální úrovni jsou nástrojem k tomu, aby byla nalezena ideální rovnováha mezi rozvojem podnikatelského ducha a využíváním přírodního prostředí a zabránilo se tak plýtvání přírodními zdroji i zdroji energie v každém regionu. V některých regionech již byly stanoveny stropy k omezení počtu hotelových zařízení; Výbor navrhuje tuto praxi projednat v rámci výměny osvědčených postupů. Výbor v tomto ohledu doporučuje, aby se stanovila konkrétní kritéria pro posouzení toho, na jaké úrovni se nachází tento strop, a to na základě regionálních cílů v oblasti rozvoje, sociálních potřeb a vytváření dodatečných pracovních míst; |
| --- | --- |

11.

poznamenává, že územní plány týkající se cestovního ruchu na regionální úrovni jsou nástrojem k tomu, aby byla nalezena ideální rovnováha mezi rozvojem podnikatelského ducha a využíváním přírodního prostředí a zabránilo se tak plýtvání přírodními zdroji i zdroji energie v každém regionu. V některých regionech již byly stanoveny stropy k omezení počtu hotelových zařízení; Výbor navrhuje tuto praxi projednat v rámci výměny osvědčených postupů. Výbor v tomto ohledu doporučuje, aby se stanovila konkrétní kritéria pro posouzení toho, na jaké úrovni se nachází tento strop, a to na základě regionálních cílů v oblasti rozvoje, sociálních potřeb a vytváření dodatečných pracovních míst;

| 12. | poznamenává, že v odvětví cestovního ruchu se konkurence projevuje ve třech formách. Především zde existuje vnější konkurence mezi vnitrostátními destinacemi na území Evropské unie a těmi, jež se nacházejí za hranicemi EU. Pak je tu konkurence vnitřní, mezi různými evropskými destinacemi. Třetí formou je konkurence, která probíhá uvnitř jedné země mezi vnitrostátními destinacemi. Každá z těchto forem konkurence má své přesné charakteristiky a musí se k ní odlišně přistupovat; |
| --- | --- |

12.

poznamenává, že v odvětví cestovního ruchu se konkurence projevuje ve třech formách. Především zde existuje vnější konkurence mezi vnitrostátními destinacemi na území Evropské unie a těmi, jež se nacházejí za hranicemi EU. Pak je tu konkurence vnitřní, mezi různými evropskými destinacemi. Třetí formou je konkurence, která probíhá uvnitř jedné země mezi vnitrostátními destinacemi. Každá z těchto forem konkurence má své přesné charakteristiky a musí se k ní odlišně přistupovat;

| 13. | poznamenává, že dalším problémem odvětví cestovního ruchu na regionální úrovni je jeho sezónní charakter. Již z povahy problému vyplývá, že řešení nelze hledat na národní úrovni, ale úrovni regionální, vzhledem k tomu, že tento sezónní charakter souvisí s konkrétními sociálními a regionálními charakteristikami, které přímo ovlivňují cestovní ruch. Na úrovni států je naopak možné rozvíjet a diversifikovat nabídku cestovního ruchu z různých hledisek podle ročních období; |
| --- | --- |

13.

poznamenává, že dalším problémem odvětví cestovního ruchu na regionální úrovni je jeho sezónní charakter. Již z povahy problému vyplývá, že řešení nelze hledat na národní úrovni, ale úrovni regionální, vzhledem k tomu, že tento sezónní charakter souvisí s konkrétními sociálními a regionálními charakteristikami, které přímo ovlivňují cestovní ruch. Na úrovni států je naopak možné rozvíjet a diversifikovat nabídku cestovního ruchu z různých hledisek podle ročních období;

| 14. | uznává, že cestovní ruch je v samém svém základě jedním z odvětví služeb, pro něž je typická silná konkurence, a dále zákazníci, kteří vyhledávají kvalitu. Z toho vyplývá, že zaměstnanci v tomto odvětví musí mít vysokou úroveň a odpovídající odbornou přípravu; |
| --- | --- |

14.

uznává, že cestovní ruch je v samém svém základě jedním z odvětví služeb, pro něž je typická silná konkurence, a dále zákazníci, kteří vyhledávají kvalitu. Z toho vyplývá, že zaměstnanci v tomto odvětví musí mít vysokou úroveň a odpovídající odbornou přípravu;

| 15. | zdůrazňuje, že je nezbytné podpořit podniky aktivní v odvětví cestovního ruchu, a to tak, aby měly možnost přilákat kvalifikované pracovníky s odbornou přípravou vysoké úrovně. Produkty cestovního ruchu tím získají větší dynamiku na úrovni celé Evropy a podaří se významně zlepšit služby poskytované návštěvníkům, díky čemuž budou evropské turistické destinace atraktivnější; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že je nezbytné podpořit podniky aktivní v odvětví cestovního ruchu, a to tak, aby měly možnost přilákat kvalifikované pracovníky s odbornou přípravou vysoké úrovně. Produkty cestovního ruchu tím získají větší dynamiku na úrovni celé Evropy a podaří se významně zlepšit služby poskytované návštěvníkům, díky čemuž budou evropské turistické destinace atraktivnější;

| 16. | zdůrazňuje, že je nutné podpořit malé a střední podniky na základě zásady „zelenou malým a středním podnikům“ uvedené v nařízení týkajícím se těchto podniků. Odvětví cestovního ruchu tvoří z velké části MSP, a proto je potřeba, aby k nim byl legislativní rámec, jenž upravuje jejich fungování, vstřícnější a aby byla přijímána přímá opatření takovým způsobem, aby se zachovala stávající pracovní místa a zároveň se vytvářely nové pracovní příležitosti; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že je nutné podpořit malé a střední podniky na základě zásady „zelenou malým a středním podnikům“ uvedené v nařízení týkajícím se těchto podniků. Odvětví cestovního ruchu tvoří z velké části MSP, a proto je potřeba, aby k nim byl legislativní rámec, jenž upravuje jejich fungování, vstřícnější a aby byla přijímána přímá opatření takovým způsobem, aby se zachovala stávající pracovní místa a zároveň se vytvářely nové pracovní příležitosti;

Návrhy

| 17. | poznamenává, že podporu odvětví cestovního ruchu je nutné realizovat v rámci obecnější rozvojové politiky Unie, a to při zohlednění jeho klíčových priorit a hlavních nástrojů v této oblasti; |
| --- | --- |

17.

poznamenává, že podporu odvětví cestovního ruchu je nutné realizovat v rámci obecnější rozvojové politiky Unie, a to při zohlednění jeho klíčových priorit a hlavních nástrojů v této oblasti;

| 18. | navrhuje uskutečnění veřejných a soukromých iniciativ, které by podpořily lepší letecké a námořní propojení mezi evropskými regiony, jež by umožnilo větší mobilitu občanů Evropské unie; |
| --- | --- |

18.

navrhuje uskutečnění veřejných a soukromých iniciativ, které by podpořily lepší letecké a námořní propojení mezi evropskými regiony, jež by umožnilo větší mobilitu občanů Evropské unie;

| 19. | upozorňuje na to, že v rámci životaschopného a udržitelného růstu představuje využívání a ochrana životního prostředí jeden z hlavních pilířů rozvoje; |
| --- | --- |

19.

upozorňuje na to, že v rámci životaschopného a udržitelného růstu představuje využívání a ochrana životního prostředí jeden z hlavních pilířů rozvoje;

| 20. | poukazuje na to, že druhý pilíř tohoto rozvoje spočívá v posílení sociálního rozměru cestovního ruchu, a to v rámci ochrany pracovních míst a nutnosti rozprostřít bohatství vyprodukované cestovním ruchem na celou společnost v širším smyslu; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na to, že druhý pilíř tohoto rozvoje spočívá v posílení sociálního rozměru cestovního ruchu, a to v rámci ochrany pracovních míst a nutnosti rozprostřít bohatství vyprodukované cestovním ruchem na celou společnost v širším smyslu;

| 21. | navrhuje v této souvislosti, aby byly zahájeny iniciativy za účelem posílení zaměstnanosti v odvětví cestovního ruchu, a to prostřednictvím vzdělávacích programů pro pracovníky, aby byla přijata opatření pro propojení cestovního ruchu s životním prostředím a podporu udržitelného cestovního ruchu, aby se podporovalo zavádění nových technologií do regionálních produktů cestovního ruchu, které by byly v neustále souladu s kulturou a poskytovanými službami, aby se prosazoval vznik sítě turistických destinací na evropské úrovni, která by zohledňovala ochranu životního prostředí, aby se zdůraznila místní produkce a úroveň poskytovaných služeb a aby se podpořily podnikatelské praktiky, které přispívají k pokroku v sociální oblasti a k šíření bohatství napříč společností na místní úrovni; |
| --- | --- |

21.

navrhuje v této souvislosti, aby byly zahájeny iniciativy za účelem posílení zaměstnanosti v odvětví cestovního ruchu, a to prostřednictvím vzdělávacích programů pro pracovníky, aby byla přijata opatření pro propojení cestovního ruchu s životním prostředím a podporu udržitelného cestovního ruchu, aby se podporovalo zavádění nových technologií do regionálních produktů cestovního ruchu, které by byly v neustále souladu s kulturou a poskytovanými službami, aby se prosazoval vznik sítě turistických destinací na evropské úrovni, která by zohledňovala ochranu životního prostředí, aby se zdůraznila místní produkce a úroveň poskytovaných služeb a aby se podpořily podnikatelské praktiky, které přispívají k pokroku v sociální oblasti a k šíření bohatství napříč společností na místní úrovni;

| 22. | poznamenává, že je třeba posílit stávající postupy a současná opatření na úrovni Společenství, jako jsou například pilotní projekt v oblasti sociálního cestovního ruchu v Evropě a iniciativa týkající se destinací nejvyšší kvality (EDEN), které by měly zároveň více zohledňovat své příslušné odvětví. V tomto směru Výbor vítá, že je každoročně stanoveno několik kategorií, které jsou každý rok tytéž, s cílem zabránit tomu, aby při meziroční změně obsahu došlo k narušení kontinuity. Vyzývá rovněž Evropskou komisi, aby v zájmu podpory společných projektů v oblasti cestovního ruchu přijala opatření na podporu přeshraniční a meziregionální spolupráce mezi místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

22.

poznamenává, že je třeba posílit stávající postupy a současná opatření na úrovni Společenství, jako jsou například pilotní projekt v oblasti sociálního cestovního ruchu v Evropě a iniciativa týkající se destinací nejvyšší kvality (EDEN), které by měly zároveň více zohledňovat své příslušné odvětví. V tomto směru Výbor vítá, že je každoročně stanoveno několik kategorií, které jsou každý rok tytéž, s cílem zabránit tomu, aby při meziroční změně obsahu došlo k narušení kontinuity. Vyzývá rovněž Evropskou komisi, aby v zájmu podpory společných projektů v oblasti cestovního ruchu přijala opatření na podporu přeshraniční a meziregionální spolupráce mezi místními a regionálními orgány;

| 23. | trvá na tom, že je nutné napomáhat náhradním formám turistického ruchu, aby tak byly využity všechny možnosti, které máme, a vytvářet mimo jiné nové služby a propagovat nové produkty; |
| --- | --- |

23.

trvá na tom, že je nutné napomáhat náhradním formám turistického ruchu, aby tak byly využity všechny možnosti, které máme, a vytvářet mimo jiné nové služby a propagovat nové produkty;

| 24. | navrhuje, aby byl předložen evropský model rozvoje udržitelného cestovního ruchu, který by byl založen na programu, který bude zahrnovat začlenění kultury do produktu cestovního ruchu, ochranu životního prostředí, podporu konkurenceschopnosti nabídky evropského cestovního ruchu, zlepšení leteckého a námořního propojení mezi regiony, stimulaci podnikatelského ducha a zavádění nových technologií; |
| --- | --- |

24.

navrhuje, aby byl předložen evropský model rozvoje udržitelného cestovního ruchu, který by byl založen na programu, který bude zahrnovat začlenění kultury do produktu cestovního ruchu, ochranu životního prostředí, podporu konkurenceschopnosti nabídky evropského cestovního ruchu, zlepšení leteckého a námořního propojení mezi regiony, stimulaci podnikatelského ducha a zavádění nových technologií;

| 25. | navrhuje posílit úlohu, kterou hraje Cedefop při zajištění vazby na regionální orgány, a vyzvat jej, aby i nadále zkoumal požadavky na kvalifikaci v odvětví cestovního ruchu na základě potřeb a ambicí regionů, a rozšířit tak pracovní příležitosti a zlepšit kvalitu poskytovaných služeb; |
| --- | --- |

25.

navrhuje posílit úlohu, kterou hraje Cedefop při zajištění vazby na regionální orgány, a vyzvat jej, aby i nadále zkoumal požadavky na kvalifikaci v odvětví cestovního ruchu na základě potřeb a ambicí regionů, a rozšířit tak pracovní příležitosti a zlepšit kvalitu poskytovaných služeb;

| 26. | navrhuje, aby po vzoru 89 územních pilotních dohod o zaměstnanosti bylo vyvozeno poučení z evropských zkušeností s místními akčními plány v oblasti zaměstnanosti a aby na regionální úrovni byly ve spolupráci s místními a regionálními orgány, představiteli poskytovatelů hotelových a rekreačních služeb a kultury, se zástupci zaměstnanců v těchto odvětvích a sociálními subjekty v oblasti alternativního cestovního ruchu v Evropě vypracovány plány, jak na regionální úrovni provádět ucelenou politiku na podporu zaměstnanosti v cestovním ruchu. Doporučuje, aby opatření uvedená v těchto plánech byla zařazena mezi iniciativy, jež jsou způsobilé pro finanční podporu ze strukturálních fondů; |
| --- | --- |

26.

navrhuje, aby po vzoru 89 územních pilotních dohod o zaměstnanosti bylo vyvozeno poučení z evropských zkušeností s místními akčními plány v oblasti zaměstnanosti a aby na regionální úrovni byly ve spolupráci s místními a regionálními orgány, představiteli poskytovatelů hotelových a rekreačních služeb a kultury, se zástupci zaměstnanců v těchto odvětvích a sociálními subjekty v oblasti alternativního cestovního ruchu v Evropě vypracovány plány, jak na regionální úrovni provádět ucelenou politiku na podporu zaměstnanosti v cestovním ruchu. Doporučuje, aby opatření uvedená v těchto plánech byla zařazena mezi iniciativy, jež jsou způsobilé pro finanční podporu ze strukturálních fondů;

| 27. | navrhuje přijmout opatření na dočasné snížení poplatků na regionálních letištích, a zvýšit tak provoz a posílit přímé spojení těchto letišť s hlavními středisky cestovního ruchu. |
| --- | --- |

27.

navrhuje přijmout opatření na dočasné snížení poplatků na regionálních letištích, a zvýšit tak provoz a posílit přímé spojení těchto letišť s hlavními středisky cestovního ruchu.

V Bruselu dne 22. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/13

---

Stanovisko Výboru regionů plán evropské hospodářské obnovy a úloha místních a regionálních orgánů

(2009/C 200/04)

VÝBOR REGIONŮ PŘEDKLÁDÁ NÁSLEDUJÍCÍ DOPORUČENÍ

| — | vítá jasné poselství předsedy EK Barrosa na summitu G-20 dne 2. dubna 2009 v Londýně, ve kterém zdůraznil význam pěti koordinovaných postupů v zájmu hospodářské obnovy, kterými jsou: celosvětová koordinace daňových pobídek, vytvoření dlouhodobé poptávky prostřednictvím stimulace důvěry, potřeba stimulu pro celosvětové řízení, stimulace obchodu a stimulace k rozvoji a boji proti klimatické změně; |
| --- | --- |

—

vítá jasné poselství předsedy EK Barrosa na summitu G-20 dne 2. dubna 2009 v Londýně, ve kterém zdůraznil význam pěti koordinovaných postupů v zájmu hospodářské obnovy, kterými jsou: celosvětová koordinace daňových pobídek, vytvoření dlouhodobé poptávky prostřednictvím stimulace důvěry, potřeba stimulu pro celosvětové řízení, stimulace obchodu a stimulace k rozvoji a boji proti klimatické změně;

| — | s ohledem na očekávaný nerovnoměrný dopad krize v různých regionech podtrhuje význam cíle územní soudržnosti v kontextu navržených opatření na zachování či vytváření pracovních míst a stimulaci hospodářské činnosti; |
| --- | --- |

—

s ohledem na očekávaný nerovnoměrný dopad krize v různých regionech podtrhuje význam cíle územní soudržnosti v kontextu navržených opatření na zachování či vytváření pracovních míst a stimulaci hospodářské činnosti;

| — | podporuje přístup Evropské unie spočívající v poskytnutí významné podpory nezbytné pro hospodářskou obnovu jednak formou stimulace kupní síly a jednak prostřednictvím opatření ve čtyřech prioritních oblastech Lisabonské strategie (konkurenceschopnost a inovace, udržitelný rozvoj a sociální soudržnost). |
| --- | --- |

—

podporuje přístup Evropské unie spočívající v poskytnutí významné podpory nezbytné pro hospodářskou obnovu jednak formou stimulace kupní síly a jednak prostřednictvím opatření ve čtyřech prioritních oblastech Lisabonské strategie (konkurenceschopnost a inovace, udržitelný rozvoj a sociální soudržnost).

| Zpravodaj | : | pan Dietmar Brockes (DE/ALDE), poslanec zemského sněmu spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Dietmar Brockes (DE/ALDE), poslanec zemského sněmu spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko

Odkaz

sdělení Komise Evropské Radě Plán evropské hospodářské obnovy

KOM(2008) 800 v konečném znění

I.   OBECNÉ PŘIPOMÍNKY

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | je nadmíru znepokojen prudkým zhoršením ekonomické situace v členských státech EU a v jejich regionech a obcích i skutečností, že krize měla enormní dopad na celou světovou ekonomiku; |
| --- | --- |

1.

je nadmíru znepokojen prudkým zhoršením ekonomické situace v členských státech EU a v jejich regionech a obcích i skutečností, že krize měla enormní dopad na celou světovou ekonomiku;

| 2. | je potěšen, že Evropská komise v reakci na globální finanční a ekonomickou krizi rychle připravila plán hospodářské obnovy, a zároveň upozorňuje, že ekonomické prognózy, z nichž tento plán vychází, již byly vzhledem k vývoji situace upraveny směrem dolů; |
| --- | --- |

2.

je potěšen, že Evropská komise v reakci na globální finanční a ekonomickou krizi rychle připravila plán hospodářské obnovy, a zároveň upozorňuje, že ekonomické prognózy, z nichž tento plán vychází, již byly vzhledem k vývoji situace upraveny směrem dolů;

| 3. | vítá jasné poselství předsedy EK Barrosa na summitu G-20 dne 2. dubna 2009 v Londýně, ve kterém zdůraznil význam pěti koordinovaných postupů v zájmu hospodářské obnovy, kterými jsou: celosvětová koordinace daňových pobídek, vytvoření dlouhodobé poptávky prostřednictvím stimulace důvěry, potřeba stimulu pro celosvětové řízení, stimulace obchodu a stimulace k rozvoji a boji proti klimatické změně; |
| --- | --- |

3.

vítá jasné poselství předsedy EK Barrosa na summitu G-20 dne 2. dubna 2009 v Londýně, ve kterém zdůraznil význam pěti koordinovaných postupů v zájmu hospodářské obnovy, kterými jsou: celosvětová koordinace daňových pobídek, vytvoření dlouhodobé poptávky prostřednictvím stimulace důvěry, potřeba stimulu pro celosvětové řízení, stimulace obchodu a stimulace k rozvoji a boji proti klimatické změně;

| 4. | zdůrazňuje, že celosvětová hospodářská a finanční krize je pro tržní hospodářství zatěžkávací zkouškou, a vyzývá proto ty, kdo nesou zodpovědnost v hospodářské sféře, aby krizi řešili s odhodláním a chladnou hlavou a dodali občanům odvahu tím, že jim budou dobrým příkladem; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že celosvětová hospodářská a finanční krize je pro tržní hospodářství zatěžkávací zkouškou, a vyzývá proto ty, kdo nesou zodpovědnost v hospodářské sféře, aby krizi řešili s odhodláním a chladnou hlavou a dodali občanům odvahu tím, že jim budou dobrým příkladem;

| 5. | ostře nesouhlasí s excesy finančního sektoru, který spekuluje s vypůjčeným kapitálem, využívá takových derivátů, jako jsou zajištěné dluhové obligace, cenné papíry zajištěné aktivy a swapy úvěrového selhání, a ohrazuje se rovněž proti nedostatečné kontrole ze strany vnitrostátních, evropských a mezinárodních dozorčích orgánů a institucí a proti slabosti finančního nařízení; |
| --- | --- |

5.

ostře nesouhlasí s excesy finančního sektoru, který spekuluje s vypůjčeným kapitálem, využívá takových derivátů, jako jsou zajištěné dluhové obligace, cenné papíry zajištěné aktivy a swapy úvěrového selhání, a ohrazuje se rovněž proti nedostatečné kontrole ze strany vnitrostátních, evropských a mezinárodních dozorčích orgánů a institucí a proti slabosti finančního nařízení;

| 6. | vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby v rámci blížících se diskusí o novém celosvětovém finančním řádu prosazovaly důkladnou reorganizaci celého finančního systému (včetně investičního bankovnictví, zajišťovacích fondů a soukromého kapitálu), která by zamezila opakování těchto excesů. Jedná se především o:






  — | ukončení systému zprostředkovatelských bank a zavedení povinných kvót základního kapitálu pro finanční instituce a účely zabezpečení v případě krize; |
| --- | --- | --- |

6.

vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby v rámci blížících se diskusí o novém celosvětovém finančním řádu prosazovaly důkladnou reorganizaci celého finančního systému (včetně investičního bankovnictví, zajišťovacích fondů a soukromého kapitálu), která by zamezila opakování těchto excesů. Jedná se především o:

—

ukončení systému zprostředkovatelských bank a zavedení povinných kvót základního kapitálu pro finanční instituce a účely zabezpečení v případě krize;

| — | zákaz takových derivátů, které vzhledem ke své struktuře nemohou být regulovány nebo které i v případě, že regulovány jsou, obsahují nepředvídatelná systémová rizika; |
| --- | --- |

—

zákaz takových derivátů, které vzhledem ke své struktuře nemohou být regulovány nebo které i v případě, že regulovány jsou, obsahují nepředvídatelná systémová rizika;

| — | zamezení pobídkových systémů v rámci finančního sektoru (bonusů, daňových zvýhodnění apod.), které podporují systémová rizika; |
| --- | --- |

—

zamezení pobídkových systémů v rámci finančního sektoru (bonusů, daňových zvýhodnění apod.), které podporují systémová rizika;

| — | veřejné stanovy asociace ratingových agentur a mezinárodní monitoring takových orgánů; |
| --- | --- |

—

veřejné stanovy asociace ratingových agentur a mezinárodní monitoring takových orgánů;

| 7. | je více než kdy jindy přesvědčen, že reálná ekonomika a její finanční systém musí sloužit lidem. Domnívá se, že regulaci a kontrolu, zejména pravidel stanovených dohodou Basel II, je třeba rozšířit na všechny subjekty ve finančním systému, včetně zajišťovacích fondů, private equity a jiných neregulovaných finančních subjektů; |
| --- | --- |

7.

je více než kdy jindy přesvědčen, že reálná ekonomika a její finanční systém musí sloužit lidem. Domnívá se, že regulaci a kontrolu, zejména pravidel stanovených dohodou Basel II, je třeba rozšířit na všechny subjekty ve finančním systému, včetně zajišťovacích fondů, private equity a jiných neregulovaných finančních subjektů;

| 8. | považuje zásadní a strukturální reformu globálního finančního systému za stejně důležitou jako opatření na podporu hospodářství, která přijala EU a členské státy v reakci na stávající hospodářskou krizi. Nová důvěra ve finanční trhy zabrání tomu, aby tržní hospodářství bylo celkově trvale diskreditováno. Tuto důvěru lze obnovit pouze jednoznačnou, účinnou a srozumitelnou nápravou současných otřesů v určitých částech finančních trhů, o které bude vhodným způsobem informováno; |
| --- | --- |

8.

považuje zásadní a strukturální reformu globálního finančního systému za stejně důležitou jako opatření na podporu hospodářství, která přijala EU a členské státy v reakci na stávající hospodářskou krizi. Nová důvěra ve finanční trhy zabrání tomu, aby tržní hospodářství bylo celkově trvale diskreditováno. Tuto důvěru lze obnovit pouze jednoznačnou, účinnou a srozumitelnou nápravou současných otřesů v určitých částech finančních trhů, o které bude vhodným způsobem informováno;

| 9. | má za to, že mimořádná doba si žádá mimořádná opatření; nyní záleží na tom, aby se jednalo rychle, upustilo se od zavedených způsobů myšlení a dodržovala se Maastrichtská kritéria v jejich novém znění. Důležité bude rovněž zpružnit kritéria Paktu o stabilitě a růstu pro oblast veřejných financí (veřejný dluh a schodek veřejných financí); |
| --- | --- |

9.

má za to, že mimořádná doba si žádá mimořádná opatření; nyní záleží na tom, aby se jednalo rychle, upustilo se od zavedených způsobů myšlení a dodržovala se Maastrichtská kritéria v jejich novém znění. Důležité bude rovněž zpružnit kritéria Paktu o stabilitě a růstu pro oblast veřejných financí (veřejný dluh a schodek veřejných financí);

| 10. | s ohledem na očekávaný nerovnoměrný dopad krize v různých regionech podtrhuje význam cíle územní soudržnosti v kontextu navržených opatření na zachování či vytváření pracovních míst a stimulaci hospodářské činnosti; |
| --- | --- |

10.

s ohledem na očekávaný nerovnoměrný dopad krize v různých regionech podtrhuje význam cíle územní soudržnosti v kontextu navržených opatření na zachování či vytváření pracovních míst a stimulaci hospodářské činnosti;

| 11. | poznamenává, že služby nabízené členskými státy a jejich regionálními nebo místními orgány představují hlavní část veřejných služeb, která co nejpříměji ovlivňuje schopnost obyvatelstva čelit celosvětové hospodářské krizi, avšak z důvodu výrazných rozpočtových omezení v členských státech budou schopny jejich orgány zajistit svůj provoz pouze v omezené míře; nicméně i za těchto podmínek je třeba zachovat zásady právního státu v celé Evropské unii a v každém členském státě, neboť představují základ důvěry občanů ve veřejnou moc; |
| --- | --- |

11.

poznamenává, že služby nabízené členskými státy a jejich regionálními nebo místními orgány představují hlavní část veřejných služeb, která co nejpříměji ovlivňuje schopnost obyvatelstva čelit celosvětové hospodářské krizi, avšak z důvodu výrazných rozpočtových omezení v členských státech budou schopny jejich orgány zajistit svůj provoz pouze v omezené míře; nicméně i za těchto podmínek je třeba zachovat zásady právního státu v celé Evropské unii a v každém členském státě, neboť představují základ důvěry občanů ve veřejnou moc;

Obecné hodnocení Plánu evropské hospodářské obnovy

| 12. | vítá, že Evropská komise rychle a rozhodně vypracovala Plán evropské hospodářské obnovy, aby tak zastavila spirálu hospodářského poklesu; |
| --- | --- |

12.

vítá, že Evropská komise rychle a rozhodně vypracovala Plán evropské hospodářské obnovy, aby tak zastavila spirálu hospodářského poklesu;

| 13. | zdůrazňuje, že členské státy EU se v této krizi musí zachovat jako Společenství a nesmí se vrátit k nacionalistické a protekcionistické praxi; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že členské státy EU se v této krizi musí zachovat jako Společenství a nesmí se vrátit k nacionalistické a protekcionistické praxi;

| 14. | vyzdvihuje proto nutnost úzké koordinace na úrovni EU a rozhodného evropského přístupu, který poskytne společný akční rámec pro vnitrostátní opatření uzpůsobená konkrétní hospodářské situaci a možnostem veřejných rozpočtů v jednotlivých členských státech. Důrazně tvrdí, že ovlivňování základních funkcí místních orgánů ze strany vlád některých členských států do značné míry snižuje schopnost těchto států a Evropské unie jako celku dosáhnout lisabonských cílů a prohlubuje nerovnosti ve vývoji různých evropských regionů; |
| --- | --- |

14.

vyzdvihuje proto nutnost úzké koordinace na úrovni EU a rozhodného evropského přístupu, který poskytne společný akční rámec pro vnitrostátní opatření uzpůsobená konkrétní hospodářské situaci a možnostem veřejných rozpočtů v jednotlivých členských státech. Důrazně tvrdí, že ovlivňování základních funkcí místních orgánů ze strany vlád některých členských států do značné míry snižuje schopnost těchto států a Evropské unie jako celku dosáhnout lisabonských cílů a prohlubuje nerovnosti ve vývoji různých evropských regionů;

| 15. | podporuje návrh na investice do energetiky a projektů infrastruktury pro širokopásmové připojení, které Evropská komise představila jako součást provádění Plánu evropské hospodářské obnovy, jenž Evropská rada podpořila v prosinci 2008 a v březnu 2009. Domnívá se však, že jak omezená volnost Komise při nakládání s nevyužitými penězi z rozpočtu EU, tak nadměrně dlouhá vyjednávání s členskými státy ohledně využití těchto peněz poukazují na potřebu (jak VR také zdůraznil ve stanovisku k přezkumu rozpočtu v polovině období (1)) strukturální reformy rozpočtu EU a především jeho větší flexibility; |
| --- | --- |

15.

podporuje návrh na investice do energetiky a projektů infrastruktury pro širokopásmové připojení, které Evropská komise představila jako součást provádění Plánu evropské hospodářské obnovy, jenž Evropská rada podpořila v prosinci 2008 a v březnu 2009. Domnívá se však, že jak omezená volnost Komise při nakládání s nevyužitými penězi z rozpočtu EU, tak nadměrně dlouhá vyjednávání s členskými státy ohledně využití těchto peněz poukazují na potřebu (jak VR také zdůraznil ve stanovisku k přezkumu rozpočtu v polovině období (1)) strukturální reformy rozpočtu EU a především jeho větší flexibility;

| 16. | podporuje přístup Evropské unie spočívající v poskytnutí významné podpory nezbytné pro hospodářskou obnovu jednak formou stimulace kupní síly a jednak prostřednictvím opatření ve čtyřech prioritních oblastech Lisabonské strategie (konkurenceschopnost a inovace, udržitelný rozvoj a sociální soudržnost); |
| --- | --- |

16.

podporuje přístup Evropské unie spočívající v poskytnutí významné podpory nezbytné pro hospodářskou obnovu jednak formou stimulace kupní síly a jednak prostřednictvím opatření ve čtyřech prioritních oblastech Lisabonské strategie (konkurenceschopnost a inovace, udržitelný rozvoj a sociální soudržnost);

| 17. | vítá závazek Evropské rady (19. a 20. března) ohledně obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost a zdůrazňuje vysokou aktuálnost probíhající činnosti související s budoucností strategie pro růst a zaměstnanost po roce 2010. V této souvislosti opět připomíná, že se rozhodl zahájit konzultace evropských místních a regionálních orgánů o budoucnosti strategie pro růst a zaměstnanost po roce 2010 (2); |
| --- | --- |

17.

vítá závazek Evropské rady (19. a 20. března) ohledně obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost a zdůrazňuje vysokou aktuálnost probíhající činnosti související s budoucností strategie pro růst a zaměstnanost po roce 2010. V této souvislosti opět připomíná, že se rozhodl zahájit konzultace evropských místních a regionálních orgánů o budoucnosti strategie pro růst a zaměstnanost po roce 2010 (2);

| 18. | vítá, že Evropská rada ve dnech 19. a 20. března explicitně uznala prioritu řešit sociální dopady krize pomocí „stimulace zaměstnanosti, zejména prostřednictvím podpory získávání nových dovedností nezbytných pro nová zaměstnání“, kdy „klíčem [...] je dodržovat zásadu solidarity a umožnit systémům sociální ochrany v plném rozsahu plnit úlohu automatických stabilizátorů [...]“ (bod 19 závěrů předsednictví); |
| --- | --- |

18.

vítá, že Evropská rada ve dnech 19. a 20. března explicitně uznala prioritu řešit sociální dopady krize pomocí „stimulace zaměstnanosti, zejména prostřednictvím podpory získávání nových dovedností nezbytných pro nová zaměstnání“, kdy „klíčem [...] je dodržovat zásadu solidarity a umožnit systémům sociální ochrany v plném rozsahu plnit úlohu automatických stabilizátorů [...]“ (bod 19 závěrů předsednictví);

| 19. | lituje, že Evropská rada na svém posledním zasedání ve dnech 19. a 20. března 2009 v Bruselu výslovně neuznala význam místních a regionálních orgánů v boji proti hospodářské krizi; |
| --- | --- |

19.

lituje, že Evropská rada na svém posledním zasedání ve dnech 19. a 20. března 2009 v Bruselu výslovně neuznala význam místních a regionálních orgánů v boji proti hospodářské krizi;

| 20. | vyzývá Komisi, aby se při mezinárodních jednáních zasadila o udržitelnou restrukturalizaci a stabilizaci globálních finančních systémů; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Komisi, aby se při mezinárodních jednáních zasadila o udržitelnou restrukturalizaci a stabilizaci globálních finančních systémů;

| 21. | domnívá se, že programy veřejných investic a finančních pobídek navržené na podporu hospodářské obnovy musí rovněž napomoci přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, a vyzývá Komisi a členské státy, aby své plány hospodářské obnovy koncipovaly podle toho. Stávající finanční krize nesmí ohrozit výhledové cíle EU v oblasti klimatu na období po roce 2012; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že programy veřejných investic a finančních pobídek navržené na podporu hospodářské obnovy musí rovněž napomoci přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, a vyzývá Komisi a členské státy, aby své plány hospodářské obnovy koncipovaly podle toho. Stávající finanční krize nesmí ohrozit výhledové cíle EU v oblasti klimatu na období po roce 2012;

| 22. | vyzývá členské státy, aby rychle připravily vnitrostátní plány hospodářské obnovy a daly k dispozici odpovídající finanční prostředky na jejich uskutečnění, pokud příslušné programy dosud nebyly zavedeny; |
| --- | --- |

22.

vyzývá členské státy, aby rychle připravily vnitrostátní plány hospodářské obnovy a daly k dispozici odpovídající finanční prostředky na jejich uskutečnění, pokud příslušné programy dosud nebyly zavedeny;

| 23. | při sestavování národních plánů obnovy je nezbytné přesně hodnotit dlouhodobý dopad navrhovaných úsporných opatření na hospodářskou a sociální situaci v dané zemi. Neuvážená opatření umožňující pouze omezené úspory by mohla v budoucnu způsobit více škody než užitku a existuje riziko, že tato škoda by s postupem času ještě narostla. Naopak je třeba zohlednit dopady zadlužení na manévrovací prostor ve veřejných rozpočtech. Proto je každý jednotlivý výdaj nutno přezkoumat z hlediska jeho nezbytnosti a rentability; |
| --- | --- |

23.

při sestavování národních plánů obnovy je nezbytné přesně hodnotit dlouhodobý dopad navrhovaných úsporných opatření na hospodářskou a sociální situaci v dané zemi. Neuvážená opatření umožňující pouze omezené úspory by mohla v budoucnu způsobit více škody než užitku a existuje riziko, že tato škoda by s postupem času ještě narostla. Naopak je třeba zohlednit dopady zadlužení na manévrovací prostor ve veřejných rozpočtech. Proto je každý jednotlivý výdaj nutno přezkoumat z hlediska jeho nezbytnosti a rentability;

| 24. | naléhá, aby se v zájmu zvýšení investic a modernizace evropské infrastruktury začaly využívat evropské strukturální fondy; |
| --- | --- |

24.

naléhá, aby se v zájmu zvýšení investic a modernizace evropské infrastruktury začaly využívat evropské strukturální fondy;

| 25. | naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby navrhly doplňující opatření na podporu flexibility v rámci strukturálních fondů EU, které by pomohly řešit aktuální potíže v oblasti spolufinancování z veřejných a soukromých zdrojů; |
| --- | --- |

25.

naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby navrhly doplňující opatření na podporu flexibility v rámci strukturálních fondů EU, které by pomohly řešit aktuální potíže v oblasti spolufinancování z veřejných a soukromých zdrojů;

| 26. | žádá Komisi, aby prověřila, jak lze krátkodobě prostřednictvím výjimek čelit mechanismům ve finančních a účetních právních předpisech, které by za stávajících okolností mohly přispět k prohloubení krize; |
| --- | --- |

26.

žádá Komisi, aby prověřila, jak lze krátkodobě prostřednictvím výjimek čelit mechanismům ve finančních a účetních právních předpisech, které by za stávajících okolností mohly přispět k prohloubení krize;

| 27. | vyzývá členské státy, především členy eurozóny, aby prozkoumaly možnost souhrnné evropské půjčky i jiné možnosti, za které by ručily společně všechny členské státy; |
| --- | --- |

27.

vyzývá členské státy, především členy eurozóny, aby prozkoumaly možnost souhrnné evropské půjčky i jiné možnosti, za které by ručily společně všechny členské státy;

| 28. | podporuje nedávný návrh Komise dát Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGAF) větší flexibilitu, aby tento nástroj mohl být efektivně využíván na zmírňování negativních dopadů, jež má krize na trhy práce. V této souvislosti připomíná, že řadu změn, které nyní předkládá Komise, navrhl již ve svém původním stanovisku k EGAF v roce 2006, a vítá, že jsou tyto návrhy nyní brány v potaz; |
| --- | --- |

28.

podporuje nedávný návrh Komise dát Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGAF) větší flexibilitu, aby tento nástroj mohl být efektivně využíván na zmírňování negativních dopadů, jež má krize na trhy práce. V této souvislosti připomíná, že řadu změn, které nyní předkládá Komise, navrhl již ve svém původním stanovisku k EGAF v roce 2006, a vítá, že jsou tyto návrhy nyní brány v potaz;

Regionální a místní rozměr hospodářské krize

| 29. | upozorňuje na to, že velké množství projektů veřejné infrastruktury a rozvoje blízkých občanům je uskutečňováno na regionální a místní úrovni příslušnými orgány územní samosprávy; jsou odpovědné za jednu třetinu výdajů veřejných rozpočtů a za více než dvě třetiny veřejných investic v EU; |
| --- | --- |

29.

upozorňuje na to, že velké množství projektů veřejné infrastruktury a rozvoje blízkých občanům je uskutečňováno na regionální a místní úrovni příslušnými orgány územní samosprávy; jsou odpovědné za jednu třetinu výdajů veřejných rozpočtů a za více než dvě třetiny veřejných investic v EU;

| 30. | rád by upozornil na to, že mnoho místních a regionálních orgánů bylo v posledních letech zapojeno do přeshraničních dohod o pronájmu nezbytných infrastruktur, z nichž mnoho je dnes ohroženo v důsledku finanční krize a nedostatečných informací, na kterých bylo mnoho z nich založeno. Mnoho z těchto projektů s sebou stále přináší finanční a právní rizika, a mohlo by tedy být zapotřebí koordinovat činnost, aby se omezily potenciálně velmi škodlivé důsledky pro občany a problémy těmito projekty vyvolané; |
| --- | --- |

30.

rád by upozornil na to, že mnoho místních a regionálních orgánů bylo v posledních letech zapojeno do přeshraničních dohod o pronájmu nezbytných infrastruktur, z nichž mnoho je dnes ohroženo v důsledku finanční krize a nedostatečných informací, na kterých bylo mnoho z nich založeno. Mnoho z těchto projektů s sebou stále přináší finanční a právní rizika, a mohlo by tedy být zapotřebí koordinovat činnost, aby se omezily potenciálně velmi škodlivé důsledky pro občany a problémy těmito projekty vyvolané;

| 31. | apeluje na Radu, Komisi a členské státy, aby náležitě zohlednily úlohu místních a regionálních orgánů při překonávání hospodářské krize, a vyzývá členské státy, aby se vyhnuly přímým škrtům v rozpočtech pro místní orgány, které již tak utrpěly snížením příjmů v důsledku hospodářské krize; |
| --- | --- |

31.

apeluje na Radu, Komisi a členské státy, aby náležitě zohlednily úlohu místních a regionálních orgánů při překonávání hospodářské krize, a vyzývá členské státy, aby se vyhnuly přímým škrtům v rozpočtech pro místní orgány, které již tak utrpěly snížením příjmů v důsledku hospodářské krize;

| 32. | upozorňuje na osvědčené postupy několika členských států, které bez ohledu na hospodářskou situaci našly způsoby, jak podpořit místní orgány a poskytnout jim dodatečné půjčky a zvláštní financování jako kompenzaci za vyšší potřeby veřejných služeb; |
| --- | --- |

32.

upozorňuje na osvědčené postupy několika členských států, které bez ohledu na hospodářskou situaci našly způsoby, jak podpořit místní orgány a poskytnout jim dodatečné půjčky a zvláštní financování jako kompenzaci za vyšší potřeby veřejných služeb;

| 33. | dává k uvážení, zda minulé snahy o konsolidaci – pokud byly na úkor čistých veřejných investic – způsobily pokles veřejných kapitálových fondů; proto je dnes třeba uskutečňovat větší veřejné investice zejména i na místní a regionální úrovni: do veřejné infrastruktury, pozemních komunikací, mateřských škol, škol, vysokých škol, nemocnic, do širokopásmové sítě či energetické účinnosti. Naopak musí být na úkor spotřebních výdajů zesíleno úsilí o konsolidaci, aby se nevytvářely dluhy a byl zachován manévrovací prostor pro budoucí generace; |
| --- | --- |

33.

dává k uvážení, zda minulé snahy o konsolidaci – pokud byly na úkor čistých veřejných investic – způsobily pokles veřejných kapitálových fondů; proto je dnes třeba uskutečňovat větší veřejné investice zejména i na místní a regionální úrovni: do veřejné infrastruktury, pozemních komunikací, mateřských škol, škol, vysokých škol, nemocnic, do širokopásmové sítě či energetické účinnosti. Naopak musí být na úkor spotřebních výdajů zesíleno úsilí o konsolidaci, aby se nevytvářely dluhy a byl zachován manévrovací prostor pro budoucí generace;

| 34. | vyzývá Komisi, aby předložila návrh pravidel pro poskytování mikroúvěrů v rámci EU. Cílem tohoto návrhu by mělo být stanovení základních parametrů pro poskytování mikroúvěrů, aby se tak předešlo jakémukoliv narušení hospodářské soutěže a usnadnilo se zajištění přeshraničního přístupu k mikroúvěrům a spolufinancování z rozpočtu EU. V tomto ohledu Výbor regionů podporuje iniciativu Jasmine, kterou Evropská komise a Evropská investiční banka vyhlásily v září roku 2008; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi, aby předložila návrh pravidel pro poskytování mikroúvěrů v rámci EU. Cílem tohoto návrhu by mělo být stanovení základních parametrů pro poskytování mikroúvěrů, aby se tak předešlo jakémukoliv narušení hospodářské soutěže a usnadnilo se zajištění přeshraničního přístupu k mikroúvěrům a spolufinancování z rozpočtu EU. V tomto ohledu Výbor regionů podporuje iniciativu Jasmine, kterou Evropská komise a Evropská investiční banka vyhlásily v září roku 2008;

Příspěvek regionálních a místních orgánů k překonání krize

| 35. | zdůrazňuje, že opatření ke stimulaci obnovy musí být přijata v souladu se zásadou subsidiarity na všech regionálních úrovních EU; dále jsou účelná i opatření, která lze rychle využít k okamžité stimulaci poptávky; k rychlému přijetí opatření by mohlo pomoci mj. i dřívější vyplácení podpůrných prostředků EU; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že opatření ke stimulaci obnovy musí být přijata v souladu se zásadou subsidiarity na všech regionálních úrovních EU; dále jsou účelná i opatření, která lze rychle využít k okamžité stimulaci poptávky; k rychlému přijetí opatření by mohlo pomoci mj. i dřívější vyplácení podpůrných prostředků EU;

| 36. | dává při tom k uvážení, že opatření musejí být i dlouhodobě účelná a účinná ve smyslu Lisabonské strategie; finančně uskutečnitelná musejí být nejen samotná opatření, ale také sekundární náklady; |
| --- | --- |

36.

dává při tom k uvážení, že opatření musejí být i dlouhodobě účelná a účinná ve smyslu Lisabonské strategie; finančně uskutečnitelná musejí být nejen samotná opatření, ale také sekundární náklady;

| 37. | žádá Komisi, aby zejména regionálním a místním orgánům umožnila zjednodušené a flexibilní způsoby zadávání veřejných zakázek v oblasti malých investic, aby byl tok prostředků rychlý a malé a střední podniky i řemeslné podniky rychleji dostávaly zakázky, které jim umožní zachovat pracovní místa; |
| --- | --- |

37.

žádá Komisi, aby zejména regionálním a místním orgánům umožnila zjednodušené a flexibilní způsoby zadávání veřejných zakázek v oblasti malých investic, aby byl tok prostředků rychlý a malé a střední podniky i řemeslné podniky rychleji dostávaly zakázky, které jim umožní zachovat pracovní místa;

| 38. | vítá, že Komise předložila návrhy na rychlejší a snazší využívání prostředků ze strukturálních fondů v členských státech; rychlé uskutečňování a financování projektů infrastruktury bude možné pouze tehdy, podaří-li se v tomto směru dosáhnout značného zjednodušení; |
| --- | --- |

38.

vítá, že Komise předložila návrhy na rychlejší a snazší využívání prostředků ze strukturálních fondů v členských státech; rychlé uskutečňování a financování projektů infrastruktury bude možné pouze tehdy, podaří-li se v tomto směru dosáhnout značného zjednodušení;

| 39. | zdůrazňuje, že Evropská komise by měla v této souvislosti zvýšit své úsilí a případně zvážit širší revizi institucionálního rámce politiky soudržnosti s cílem zjednodušit a zmírnit postupy pro její provádění (řízení, monitorování, kontrolu) tak, aby jednoznačně motivovaly k investování a urychlily jej; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že Evropská komise by měla v této souvislosti zvýšit své úsilí a případně zvážit širší revizi institucionálního rámce politiky soudržnosti s cílem zjednodušit a zmírnit postupy pro její provádění (řízení, monitorování, kontrolu) tak, aby jednoznačně motivovaly k investování a urychlily jej;

| 40. | žádá Komisi o spolupráci a podporu při zodpovězení otázky, jak se finančně slabé orgány územní samosprávy mohou zapojit do projektů i v rámci cíle soudržnosti. Musí se zvážit, zda je třeba stanovit novou míru spolufinancování, aby bylo usnadněno využívání financování ze strany EU; |
| --- | --- |

40.

žádá Komisi o spolupráci a podporu při zodpovězení otázky, jak se finančně slabé orgány územní samosprávy mohou zapojit do projektů i v rámci cíle soudržnosti. Musí se zvážit, zda je třeba stanovit novou míru spolufinancování, aby bylo usnadněno využívání financování ze strany EU;

| 41. | proto žádá Komisi, aby přijala kroky na podporu místních a regionálních orgánů a MSP, aby se tak mohly účastnit příslušného spolufinancování či k němu měly snazší přístup. Ačkoliv Výbor vítá iniciativu na zvýšení předběžného financování projektů EU, stávající potíže při zajišťování výrazné spoluúčasti na financování budou překážkou tomu, čeho by se v praxi mohlo dosáhnout; |
| --- | --- |

41.

proto žádá Komisi, aby přijala kroky na podporu místních a regionálních orgánů a MSP, aby se tak mohly účastnit příslušného spolufinancování či k němu měly snazší přístup. Ačkoliv Výbor vítá iniciativu na zvýšení předběžného financování projektů EU, stávající potíže při zajišťování výrazné spoluúčasti na financování budou překážkou tomu, čeho by se v praxi mohlo dosáhnout;

| 42. | zdůrazňuje, že by měly být zváženy zvláštní podpůrné kroky na místní a regionální úrovni v regionech s rychlejším přírůstkem nezaměstnanosti. V této souvislosti by se mělo uvažovat o potenciálním přezkumu mapy státní pomoci pro regionální účely; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že by měly být zváženy zvláštní podpůrné kroky na místní a regionální úrovni v regionech s rychlejším přírůstkem nezaměstnanosti. V této souvislosti by se mělo uvažovat o potenciálním přezkumu mapy státní pomoci pro regionální účely;

| 43. | naléhá na takovou volbu opatření, která budou ku prospěchu a malým a středním podnikům; |
| --- | --- |

43.

naléhá na takovou volbu opatření, která budou ku prospěchu a malým a středním podnikům;

| 44. | očekává od Komise, že propočítá výši finanční podpory na záruky zejména pro malé a střední podniky tak, aby odpovídala finanční krizi; je zde především potřeba mimořádně a naléhavě posílit a finančně podporovat vzájemné záruční režimy a režimy rizikového kapitálu s cílem usnadnit MSP přístup k dostatečným finančním prostředkům, zvláště pak v současné krizové situaci, která je velkou měrou zasahuje; |
| --- | --- |

44.

očekává od Komise, že propočítá výši finanční podpory na záruky zejména pro malé a střední podniky tak, aby odpovídala finanční krizi; je zde především potřeba mimořádně a naléhavě posílit a finančně podporovat vzájemné záruční režimy a režimy rizikového kapitálu s cílem usnadnit MSP přístup k dostatečným finančním prostředkům, zvláště pak v současné krizové situaci, která je velkou měrou zasahuje;

| 45. | považuje za nezbytnou rozsáhlou podporu opatření v oblasti odborné přípravy a zvyšování kvalifikace a žádá Komisi, aby zvážila předložení návrhů doplňujících opatření na podporu flexibility, tak aby mohly programy regionálního rozvoje přeskupit plánované výdaje směrem k podpoře priorit Evropského sociálního fondu, jako jsou rekvalifikace a snižování nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

45.

považuje za nezbytnou rozsáhlou podporu opatření v oblasti odborné přípravy a zvyšování kvalifikace a žádá Komisi, aby zvážila předložení návrhů doplňujících opatření na podporu flexibility, tak aby mohly programy regionálního rozvoje přeskupit plánované výdaje směrem k podpoře priorit Evropského sociálního fondu, jako jsou rekvalifikace a snižování nezaměstnanosti;

| 46. | poukazuje na osvědčené nástroje k účinné podpoře podniků nacházejících se v obtížné situaci, jako je např. poradenství, vytváření sítí, informační střediska; opatření by měla být zaměřena především na malé a střední podniky, které postihla hospodářská krize přesto, že stály na pevných základech; právě tyto podniky přispějí po překonání krize k upevnění růstu; |
| --- | --- |

46.

poukazuje na osvědčené nástroje k účinné podpoře podniků nacházejících se v obtížné situaci, jako je např. poradenství, vytváření sítí, informační střediska; opatření by měla být zaměřena především na malé a střední podniky, které postihla hospodářská krize přesto, že stály na pevných základech; právě tyto podniky přispějí po překonání krize k upevnění růstu;

| 47. | vyzývá Evropskou komisi, aby v červnu sestavila první bilanci a prověřila, jak dalece byla dosavadní opatření, přijatá jak na úrovni Společenství, tak členských států, účinná a zda je nezbytný další program; |
| --- | --- |

47.

vyzývá Evropskou komisi, aby v červnu sestavila první bilanci a prověřila, jak dalece byla dosavadní opatření, přijatá jak na úrovni Společenství, tak členských států, účinná a zda je nezbytný další program;

| 48. | doporučuje, aby regiony zhodnotily uskutečňování opatření v rámci metody osvědčených postupů; |
| --- | --- |

48.

doporučuje, aby regiony zhodnotily uskutečňování opatření v rámci metody osvědčených postupů;

| 49. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Radě a členskému státu předsedajícímu Radě EU; |
| --- | --- |

49.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Radě a členskému státu předsedajícímu Radě EU;

| 50. | upozorňuje Evropskou komisi na potřebu zajistit ve všech členských státech bezpodmínečné dodržování Evropské charty místní samosprávy. |
| --- | --- |

50.

upozorňuje Evropskou komisi na potřebu zajistit ve všech členských státech bezpodmínečné dodržování Evropské charty místní samosprávy.

V Bruselu dne 22. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 16/2008 fin.

1

(2)  http://www.cor.europa.eu/pages/EventTemplate.aspx?view=folder&id=bb54a097-28c8-4025-88cc-b9f8a63caeb7&sm=bb54a097-28c8-4025-88cc-b9f8a63caeb7.

2

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/18

---

Stanovisko Výboru regionů místní orgány: aktéři rozvoje

(2009/C 200/05)

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá text Evropské komise, který již ve svém názvu výslovně uznává úlohu místních a regionálních orgánů v mezinárodní spolupráci ve prospěch rozvojových zemí (RZ); |
| --- | --- |

—

vítá text Evropské komise, který již ve svém názvu výslovně uznává úlohu místních a regionálních orgánů v mezinárodní spolupráci ve prospěch rozvojových zemí (RZ);

| — | s uspokojením se setkává s většinou prvků, které příznivě vyhodnotil ve stanoviscích z let 2005, 2007 a 2008 k tomuto tématu; |
| --- | --- |

—

s uspokojením se setkává s většinou prvků, které příznivě vyhodnotil ve stanoviscích z let 2005, 2007 a 2008 k tomuto tématu;

| — | zdůrazňuje specifický přínos místních a regionálních orgánů, uznává potřebu harmonizace akcí rozvojové spolupráce na všech úrovních a přeje si pokrok v plné integraci místních a regionálních orgánů rozvojových zemí do politik rozvoje a spolupráce; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje specifický přínos místních a regionálních orgánů, uznává potřebu harmonizace akcí rozvojové spolupráce na všech úrovních a přeje si pokrok v plné integraci místních a regionálních orgánů rozvojových zemí do politik rozvoje a spolupráce;

| — | vítá a přijímá návrh, aby se v rámci evropských institucí stal záštitou strukturovaného dialogu o rozvoji s územními orgány; tento návrh je plně v souladu s úlohou, kterou mu ukládají smlouvy; |
| --- | --- |

—

vítá a přijímá návrh, aby se v rámci evropských institucí stal záštitou strukturovaného dialogu o rozvoji s územními orgány; tento návrh je plně v souladu s úlohou, kterou mu ukládají smlouvy;

| — | zavazuje se přijmout nezbytná opatření, aby mohl s Evropskou komisí pořádat výroční konference o decentralizované spolupráci navrhované ve sdělení, kam by „byly pozvány všechny subjekty činné v tomto systému spolupráce“, a navrhuje, aby se konaly v návaznosti na plenární zasedání VR; první z nich by měla proběhnout před koncem roku 2009, bude-li to možné; |
| --- | --- |

—

zavazuje se přijmout nezbytná opatření, aby mohl s Evropskou komisí pořádat výroční konference o decentralizované spolupráci navrhované ve sdělení, kam by „byly pozvány všechny subjekty činné v tomto systému spolupráce“, a navrhuje, aby se konaly v návaznosti na plenární zasedání VR; první z nich by měla proběhnout před koncem roku 2009, bude-li to možné;

| — | navrhuje založit a provozovat v partnerství s Evropskou komisí „burzu“ decentralizované spolupráce v podobě internetového portálu, který by byl pokračováním konferencí za použití virtuálních prostředků; |
| --- | --- |

—

navrhuje založit a provozovat v partnerství s Evropskou komisí „burzu“ decentralizované spolupráce v podobě internetového portálu, který by byl pokračováním konferencí za použití virtuálních prostředků;

| — | doporučuje vypracování dokumentů o rozvojové politice EU vycházejících z informačních potřeb místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

—

doporučuje vypracování dokumentů o rozvojové politice EU vycházejících z informačních potřeb místních a regionálních orgánů;

| — | připomíná, že odpověď na otázku „kdo dělá co a kde“ je nezbytná, aby bylo možné zabránit zdvojování a práce v tomto směru se mohly opírat o dostupné informace. |
| --- | --- |

—

připomíná, že odpověď na otázku „kdo dělá co a kde“ je nezbytná, aby bylo možné zabránit zdvojování a práce v tomto směru se mohly opírat o dostupné informace.

| Zpravodaj | : | pan Christophe Rouillon (FR/SES) starosta Coulaines |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Christophe Rouillon (FR/SES) starosta Coulaines

Odkaz

sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Místní orgány: aktéři rozvoje

KOM(2008) 626 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

A.   Obecné připomínky

| 1. | vítá sdělení Evropské komise, které ve svém názvu výslovně uznává úlohu místních a regionálních orgánů v mezinárodní spolupráci s rozvojovými zeměmi (RZ); |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Evropské komise, které ve svém názvu výslovně uznává úlohu místních a regionálních orgánů v mezinárodní spolupráci s rozvojovými zeměmi (RZ);

| 2. | rovněž vítá postup Komise, který vychází z tohoto uznání a kterým hodlá postupně strukturovat vztah mezi evropskou rozvojovou politikou a činností územních orgánů v oblasti decentralizované spolupráce. Navrhuje také některé způsoby, jak toto uznání úlohy místních a regionálních orgánů jako aktérů rozvoje realizovat; |
| --- | --- |

2.

rovněž vítá postup Komise, který vychází z tohoto uznání a kterým hodlá postupně strukturovat vztah mezi evropskou rozvojovou politikou a činností územních orgánů v oblasti decentralizované spolupráce. Navrhuje také některé způsoby, jak toto uznání úlohy místních a regionálních orgánů jako aktérů rozvoje realizovat;

| 3. | připomíná, že po vydání tohoto sdělení proběhly ve dnech 15.–17. listopadu 2008 ve Štrasburku třetí Evropské dny rozvoje. V kontextu světové hospodářské krize se soustředily na místní rozměr rozvoje a staly se příležitostí k všestrannému zhodnocení řady aktivit místních a regionálních orgánů před početným publikem: byl představen a oficiálně distribuován dokument nazvaný Evropská charta pro spolupráci v oblasti podpory místní správy věcí veřejných, jehož obsah tvoří doprovodný dokument sdělení Komise, byla založena nová platforma místních a regionálních orgánů pro rozvoj, jejíž vznik Výbor regionů doporučil ve stanovisku z listopadu 2005, byla posílena decentralizovaná spolupráce v oblasti rozvoje a partnerství formou oficiálního setkání komisaře pro rozvoj a humanitární pomoc s předsedou Výboru regionů; |
| --- | --- |

3.

připomíná, že po vydání tohoto sdělení proběhly ve dnech 15.–17. listopadu 2008 ve Štrasburku třetí Evropské dny rozvoje. V kontextu světové hospodářské krize se soustředily na místní rozměr rozvoje a staly se příležitostí k všestrannému zhodnocení řady aktivit místních a regionálních orgánů před početným publikem: byl představen a oficiálně distribuován dokument nazvaný Evropská charta pro spolupráci v oblasti podpory místní správy věcí veřejných, jehož obsah tvoří doprovodný dokument sdělení Komise, byla založena nová platforma místních a regionálních orgánů pro rozvoj, jejíž vznik Výbor regionů doporučil ve stanovisku z listopadu 2005, byla posílena decentralizovaná spolupráce v oblasti rozvoje a partnerství formou oficiálního setkání komisaře pro rozvoj a humanitární pomoc s předsedou Výboru regionů;

| 4. | cení si skutečnosti, že Komise představila specifické přispění místních a regionálních orgánů procesu rozvoje a místní správy a nově také uvedla konkrétní příklady, které dokládají jeho různorodost a bohatství; |
| --- | --- |

4.

cení si skutečnosti, že Komise představila specifické přispění místních a regionálních orgánů procesu rozvoje a místní správy a nově také uvedla konkrétní příklady, které dokládají jeho různorodost a bohatství;

| 5. | s uspokojením se setkává s většinou prvků, které sám příznivě vyhodnotil v předcházejících stanoviscích z let 2005, 2007 a 2008 ke spolupráci místních a regionálních orgánů v oblasti rozvoje; |
| --- | --- |

5.

s uspokojením se setkává s většinou prvků, které sám příznivě vyhodnotil v předcházejících stanoviscích z let 2005, 2007 a 2008 ke spolupráci místních a regionálních orgánů v oblasti rozvoje;

| 6. | nehodlá zbytečně opakovat všechny stránky decentralizované spolupráce, ke kterým měl již příležitost se podrobně vyjádřit. Proto pouze připomíná, že pro decentralizovanou spolupráci je typická jednak odlišnost právních základů v jednotlivých členských státech Unie, a zároveň značná přidaná hodnota, kterou přináší procesu rozvoje v celém světě. Její účinnost vyplývá z přítomnosti volených místních představitelů v terénu, kde jsou nejblíže potřebám skupin obyvatelstva, které mají z rozvojové spolupráce užitek. Místní a regionální orgány podílející se na decentralizované spolupráci mají jednak zkušenosti, ze kterých vyplývá jejich poradenská a odborná kapacita, zvláště cenná pro potírání chudoby a napomáhání realizaci rozvojových cílů tisíciletí (1); |
| --- | --- |

6.

nehodlá zbytečně opakovat všechny stránky decentralizované spolupráce, ke kterým měl již příležitost se podrobně vyjádřit. Proto pouze připomíná, že pro decentralizovanou spolupráci je typická jednak odlišnost právních základů v jednotlivých členských státech Unie, a zároveň značná přidaná hodnota, kterou přináší procesu rozvoje v celém světě. Její účinnost vyplývá z přítomnosti volených místních představitelů v terénu, kde jsou nejblíže potřebám skupin obyvatelstva, které mají z rozvojové spolupráce užitek. Místní a regionální orgány podílející se na decentralizované spolupráci mají jednak zkušenosti, ze kterých vyplývá jejich poradenská a odborná kapacita, zvláště cenná pro potírání chudoby a napomáhání realizaci rozvojových cílů tisíciletí (1);

| 7. | připomíná také, že místní a regionální orgány mohou hrát prvořadou úlohu v mezinárodní spolupráci pro povzbuzení demokratické správy na místní úrovni. Výbor regionů proto vítá, že principy a hlavní směry činnosti Evropské charty pro spolupráci v oblasti podpory místní správy věcí veřejných, zmíněné v odstavci 3, doplňují sdělení Komise. Vyzývá k rozsáhlejšímu šíření toho textu, jenž je výsledkem konzultace členských států s partnery z rozvojových zemí a klade důraz zejména na sladění činnosti různých aktérů na místní úrovni, ale také na koordinaci všech úrovní činnosti (místní, státní a celosvětové); |
| --- | --- |

7.

připomíná také, že místní a regionální orgány mohou hrát prvořadou úlohu v mezinárodní spolupráci pro povzbuzení demokratické správy na místní úrovni. Výbor regionů proto vítá, že principy a hlavní směry činnosti Evropské charty pro spolupráci v oblasti podpory místní správy věcí veřejných, zmíněné v odstavci 3, doplňují sdělení Komise. Vyzývá k rozsáhlejšímu šíření toho textu, jenž je výsledkem konzultace členských států s partnery z rozvojových zemí a klade důraz zejména na sladění činnosti různých aktérů na místní úrovni, ale také na koordinaci všech úrovní činnosti (místní, státní a celosvětové);

| 8. | zdůrazňuje, že vedle demokratické správy, která podporuje účast dotčených skupin obyvatelstva, je silným faktorem místního rozvoje také spolupráce územních orgánů, zejména pro četnost oblastí možné činnosti a různorodost veřejných i soukromých aktérů, které může využívat. Může tak stimulovat organizaci produkce, obchodních vazeb nebo hospodářských aktivit respektujících dotčené skupiny obyvatelstva a životní prostředí. Tento faktor je zvláště užitečný pro znevýhodněná venkovská území, protože umožňuje současně potírat chudobu a bránit hromadnému stěhování obyvatel do měst či snižovat jejich motivaci k ilegální migraci do zahraničí; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že vedle demokratické správy, která podporuje účast dotčených skupin obyvatelstva, je silným faktorem místního rozvoje také spolupráce územních orgánů, zejména pro četnost oblastí možné činnosti a různorodost veřejných i soukromých aktérů, které může využívat. Může tak stimulovat organizaci produkce, obchodních vazeb nebo hospodářských aktivit respektujících dotčené skupiny obyvatelstva a životní prostředí. Tento faktor je zvláště užitečný pro znevýhodněná venkovská území, protože umožňuje současně potírat chudobu a bránit hromadnému stěhování obyvatel do měst či snižovat jejich motivaci k ilegální migraci do zahraničí;

| 9. | oceňuje, že Komise zdůrazňuje úlohu místních a regionálních orgánů při seznamování veřejnosti s problematikou rozvoje a potírání chudoby ve světě. Účinky tohoto zvyšování veřejného povědomí by jistě mohly být ještě výraznější, kdyby se opíralo o spolupráci evropského územního orgánu s jedním nebo více orgány z rozvojových zemí. Tyto informační akce jsou výrazem partnerství, která spojují sdružení a orgány působící ve prospěch rozvoje, protože se z velké části opírají o spolupráci místních sdružení občanů aktivizovaných rozvojovou problematikou. Místní a regionální orgány mohou také zvýšením povědomí široké veřejnosti o naléhavosti rozvoje přispět k lepší integraci přistěhovaleckých skupin obyvatel. Tyto činy, motivované solidaritou a ochotou dělit se s ostatními, mohou být příležitostí k tomu, aby přistěhovalecké skupiny obyvatel znovu objevily své původní kultury a překonaly pocity vykořenění; |
| --- | --- |

9.

oceňuje, že Komise zdůrazňuje úlohu místních a regionálních orgánů při seznamování veřejnosti s problematikou rozvoje a potírání chudoby ve světě. Účinky tohoto zvyšování veřejného povědomí by jistě mohly být ještě výraznější, kdyby se opíralo o spolupráci evropského územního orgánu s jedním nebo více orgány z rozvojových zemí. Tyto informační akce jsou výrazem partnerství, která spojují sdružení a orgány působící ve prospěch rozvoje, protože se z velké části opírají o spolupráci místních sdružení občanů aktivizovaných rozvojovou problematikou. Místní a regionální orgány mohou také zvýšením povědomí široké veřejnosti o naléhavosti rozvoje přispět k lepší integraci přistěhovaleckých skupin obyvatel. Tyto činy, motivované solidaritou a ochotou dělit se s ostatními, mohou být příležitostí k tomu, aby přistěhovalecké skupiny obyvatel znovu objevily své původní kultury a překonaly pocity vykořenění;

B.   Poznámky

| 10. | formuluje několik poznámek, které považuje za zásadní pro lepší definování úlohy místních a regionálních orgánů v evropské rozvojové politice; |
| --- | --- |

10.

formuluje několik poznámek, které považuje za zásadní pro lepší definování úlohy místních a regionálních orgánů v evropské rozvojové politice;

| 11. | pozastavuje se nad definicí decentralizované spolupráce, která je uvedena ve sdělení (úvodní rámeček – strana 3 sdělení). V předcházejících formulacích Komise považovala za decentralizovanou spolupráci takovou spolupráci, která probíhá na úrovni nižší než celostátní, a to bez ohledu na povahu četných aktérů, kteří se na ní mohou podílet. Výbor připomíná, že decentralizovanou spoluprací rozumí v pravém slova smyslu takovou, na které se podílejí územní orgány; |
| --- | --- |

11.

pozastavuje se nad definicí decentralizované spolupráce, která je uvedena ve sdělení (úvodní rámeček – strana 3 sdělení). V předcházejících formulacích Komise považovala za decentralizovanou spolupráci takovou spolupráci, která probíhá na úrovni nižší než celostátní, a to bez ohledu na povahu četných aktérů, kteří se na ní mohou podílet. Výbor připomíná, že decentralizovanou spoluprací rozumí v pravém slova smyslu takovou, na které se podílejí územní orgány;

| 12. | vyzývá Komisi, aby uznala, že decentralizovaná spolupráce má zásadní úlohu pro ochranu a zlepšení životního prostředí, představuje v místním měřítku odpověď na současné celosvětové obavy spojené s nebezpečím změny klimatu a umožňuje v dotčených populacích upozorňovat na tyto problémy; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi, aby uznala, že decentralizovaná spolupráce má zásadní úlohu pro ochranu a zlepšení životního prostředí, představuje v místním měřítku odpověď na současné celosvětové obavy spojené s nebezpečím změny klimatu a umožňuje v dotčených populacích upozorňovat na tyto problémy;

| 13. | podotýká, že připomínka finančního přispění místních a regionálních orgánů k oficiální rozvojové pomoci by neměla zastínit význam jejich kvalitativního přínosu. Hodnota jejich činnosti spočívá především v tom, že jejich akce na místní úrovni vycházejí z partnerství, které se ony samy rozhodly navázat, nikoliv z uskutečňování závazků, které byly přijaty na úrovni států. Bylo by kromě toho možné citovat příklady orgánů omezeného rozsahu, které nedisponují významnými finančními prostředky, a přesto přispívají k těmto činnostem podstatným a správným způsobem; |
| --- | --- |

13.

podotýká, že připomínka finančního přispění místních a regionálních orgánů k oficiální rozvojové pomoci by neměla zastínit význam jejich kvalitativního přínosu. Hodnota jejich činnosti spočívá především v tom, že jejich akce na místní úrovni vycházejí z partnerství, které se ony samy rozhodly navázat, nikoliv z uskutečňování závazků, které byly přijaty na úrovni států. Bylo by kromě toho možné citovat příklady orgánů omezeného rozsahu, které nedisponují významnými finančními prostředky, a přesto přispívají k těmto činnostem podstatným a správným způsobem;

| 14. | připomíná, že spolupráce územních orgánů představuje místní rozměr globální strategie solidarity bohatých a chudých oblastí naší planety. Místní a regionální orgány se dokázaly seskupit na různých základech a vytvořit uskupení; toto koordinační úsilí bylo oceněno v závěrech Rady Evropské unie přijatých 10. listopadu 2008 ke sdělení Komise; |
| --- | --- |

14.

připomíná, že spolupráce územních orgánů představuje místní rozměr globální strategie solidarity bohatých a chudých oblastí naší planety. Místní a regionální orgány se dokázaly seskupit na různých základech a vytvořit uskupení; toto koordinační úsilí bylo oceněno v závěrech Rady Evropské unie přijatých 10. listopadu 2008 ke sdělení Komise;

| 15. | uznává potřebu harmonizace akcí rozvojové spolupráce na všech úrovních a soudí, že Pařížská deklarace k účinnosti pomoci představuje rozhodný pokrok. Očekává proto, že Komise, zastoupená v cílových zemích svými delegacemi, bude v první řadě usilovat o podporu užitečných partnerství, a to v souladu se zásadou subsidiarity a s ohledem na specifika činnosti místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

15.

uznává potřebu harmonizace akcí rozvojové spolupráce na všech úrovních a soudí, že Pařížská deklarace k účinnosti pomoci představuje rozhodný pokrok. Očekává proto, že Komise, zastoupená v cílových zemích svými delegacemi, bude v první řadě usilovat o podporu užitečných partnerství, a to v souladu se zásadou subsidiarity a s ohledem na specifika činnosti místních a regionálních orgánů;

| 16. | jedním ze základních principů Pařížské deklarace v oblasti lepší správy je spoluodpovědnost (2) za politiky a strategie spolupráce a rozvoje. Výbor regionů zvláště zdůrazňuje tento princip a zastává názor, že decentralizovaná spolupráce je vzhledem k blízkosti zúčastněných stran zvláště vhodná k jeho naplnění. Přeje si v tomto smyslu, aby se přistoupilo k plné integraci místních a regionálních orgánů rozvojových zemí do politik rozvoje a spolupráce; |
| --- | --- |

16.

jedním ze základních principů Pařížské deklarace v oblasti lepší správy je spoluodpovědnost (2) za politiky a strategie spolupráce a rozvoje. Výbor regionů zvláště zdůrazňuje tento princip a zastává názor, že decentralizovaná spolupráce je vzhledem k blízkosti zúčastněných stran zvláště vhodná k jeho naplnění. Přeje si v tomto smyslu, aby se přistoupilo k plné integraci místních a regionálních orgánů rozvojových zemí do politik rozvoje a spolupráce;

II.   PROVOZNÍ HLEDISKA

| 17. | vítá s mimořádným zájmem návrhy, které Komise uvádí pro praktickou realizaci uznání úlohy místních a regionálních orgánů jako aktérů rozvoje, a vyslovuje následující připomínky: |
| --- | --- |

17.

vítá s mimořádným zájmem návrhy, které Komise uvádí pro praktickou realizaci uznání úlohy místních a regionálních orgánů jako aktérů rozvoje, a vyslovuje následující připomínky:

K organizaci strukturovaného dialogu

| 18. | považuje za zvláště vhodný návrh Komise uspořádat s územními orgány dialog o rozvoji. Je odpovědí na trvalé úsilí, které během posledních let vyvíjely územní orgány, aby byla uznána jejich úloha nejen jako aktérů, ale také jako plnohodnotných účastníků ve skupinách mezinárodních, bilaterálních nebo multilaterálních dárců; |
| --- | --- |

18.

považuje za zvláště vhodný návrh Komise uspořádat s územními orgány dialog o rozvoji. Je odpovědí na trvalé úsilí, které během posledních let vyvíjely územní orgány, aby byla uznána jejich úloha nejen jako aktérů, ale také jako plnohodnotných účastníků ve skupinách mezinárodních, bilaterálních nebo multilaterálních dárců;

| 19. | vítá a přijímá návrh Komise, aby se Výbor stal záštitou v rámci evropských institucí; tento návrh je plně v souladu s úlohou, kterou mu ukládají smlouvy, totiž vyjadřovat hlediska evropských místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

19.

vítá a přijímá návrh Komise, aby se Výbor stal záštitou v rámci evropských institucí; tento návrh je plně v souladu s úlohou, kterou mu ukládají smlouvy, totiž vyjadřovat hlediska evropských místních a regionálních orgánů;

| 20. | zavazuje se přijmout nezbytná opatření, by mohl s Evropskou komisí pořádat výroční konference o decentralizované spolupráci navrhované ve sdělení a podporuje návrh, aby „byly pozvány všechny subjekty činné v tomto systému spolupráce“ v evropském měřítku. Aniž by se tím vylučovali další účastníci, předpokládá to, že Evropská komise by mohla být zastoupena odpovídajícími generálními ředitelstvími a zároveň několika svými delegacemi z různých oblastí světa, kde v oblasti evropské spolupráce plní pilotní úlohu na úrovni států. Dále by se konferencí účastnil VR, místní a regionální orgány evropských států a rozvojových zemí; tyto orgány by také byly zastoupeny svými asociacemi. K rozšíření prostředků, které může nasadit, opakuje Výbor svou žádost o finanční podporu ze strany Evropské komise. Aby se členové Výboru mohli plně zapojit do diskusí v průběhu těchto konferencí, bylo by vhodné, aby se konaly v návaznosti na plenární zasedání VR; první z těchto konferencí by mohla proběhnout před koncem roku 2009, bude-li to možné; |
| --- | --- |

20.

zavazuje se přijmout nezbytná opatření, by mohl s Evropskou komisí pořádat výroční konference o decentralizované spolupráci navrhované ve sdělení a podporuje návrh, aby „byly pozvány všechny subjekty činné v tomto systému spolupráce“ v evropském měřítku. Aniž by se tím vylučovali další účastníci, předpokládá to, že Evropská komise by mohla být zastoupena odpovídajícími generálními ředitelstvími a zároveň několika svými delegacemi z různých oblastí světa, kde v oblasti evropské spolupráce plní pilotní úlohu na úrovni států. Dále by se konferencí účastnil VR, místní a regionální orgány evropských států a rozvojových zemí; tyto orgány by také byly zastoupeny svými asociacemi. K rozšíření prostředků, které může nasadit, opakuje Výbor svou žádost o finanční podporu ze strany Evropské komise. Aby se členové Výboru mohli plně zapojit do diskusí v průběhu těchto konferencí, bylo by vhodné, aby se konaly v návaznosti na plenární zasedání VR; první z těchto konferencí by mohla proběhnout před koncem roku 2009, bude-li to možné;

K nástrojům pro koordinovaný přístup

| 21. | Výbor regionů vítá úmysl Komise vypracovat „provozní pokyny“ a táže se, zda by se měly týkat delegací ve třetích zemích, aby bylo možné lépe řídit jejich vztahy s místními a regionálními orgány, nebo těchto orgánů samotných. V každém případě by přivítal jakýkoliv dokument vysvětlující úlohu jednotlivých aktérů, i kdyby měl sloužit jen ke zlepšení souladu jejich činnosti; |
| --- | --- |

21.

Výbor regionů vítá úmysl Komise vypracovat „provozní pokyny“ a táže se, zda by se měly týkat delegací ve třetích zemích, aby bylo možné lépe řídit jejich vztahy s místními a regionálními orgány, nebo těchto orgánů samotných. V každém případě by přivítal jakýkoliv dokument vysvětlující úlohu jednotlivých aktérů, i kdyby měl sloužit jen ke zlepšení souladu jejich činnosti;

| 22. | pokud by se tyto „provozní pokyny“ měly týkat místních a regionálních orgánů, zastává názor, že by musely brát v úvahu specifika decentralizované spolupráce a již prověřené zkušenosti místních orgánů v této oblasti. Domnívá se totiž, že se nejedná ani tak o řízení, jako o to, aby se braly v potaz informační potřeby místních orgánů a bylo jim umožněno pochopit cíle, logiku a mechanismy rozvojové politiky EU, o výrazových prostředcích nemluvě. Důvodem je složitost rozvojové politiky EU, která často vyžaduje nasazení specialistů; |
| --- | --- |

22.

pokud by se tyto „provozní pokyny“ měly týkat místních a regionálních orgánů, zastává názor, že by musely brát v úvahu specifika decentralizované spolupráce a již prověřené zkušenosti místních orgánů v této oblasti. Domnívá se totiž, že se nejedná ani tak o řízení, jako o to, aby se braly v potaz informační potřeby místních orgánů a bylo jim umožněno pochopit cíle, logiku a mechanismy rozvojové politiky EU, o výrazových prostředcích nemluvě. Důvodem je složitost rozvojové politiky EU, která často vyžaduje nasazení specialistů;

| 23. | proto doporučuje vypracování dokumentů, na kterých by spolupracovala Komise s místními a regionálními orgány. Je důležité, aby tyto dokumenty mohly být široce využívány s ohledem na přiměřený obsah a srozumitelnost textu, a staly se tak autentickým výrazem strukturovaného dialogu, jímž je Výbor regionů pověřen. Umožnilo by to místním a regionálním orgánům, zejména pokud by měly k vedení spolupráce jen omezené počty pracovníků, aby se lépe orientovaly v evropských rozvojových postupech a v mezinárodním prostředí; |
| --- | --- |

23.

proto doporučuje vypracování dokumentů, na kterých by spolupracovala Komise s místními a regionálními orgány. Je důležité, aby tyto dokumenty mohly být široce využívány s ohledem na přiměřený obsah a srozumitelnost textu, a staly se tak autentickým výrazem strukturovaného dialogu, jímž je Výbor regionů pověřen. Umožnilo by to místním a regionálním orgánům, zejména pokud by měly k vedení spolupráce jen omezené počty pracovníků, aby se lépe orientovaly v evropských rozvojových postupech a v mezinárodním prostředí;

K určení aktérů a aktivit v decentralizované spolupráci

| 24. | připomíná, že od svého prvního stanoviska k této věci považuje určení aktivit v decentralizované spolupráci za prioritní. Odpověď na otázku „kdo dělá co a kde“ je nezbytná, aby bylo možné zhodnotit přínosy této formy spolupráce, ale také proto, aby bylo možné uskutečnit společné akce územních orgánů členských států na určitém území, nebo naopak v zájmu komplementarity rozložit aktivity podle odůvodněných zájmů územních orgánů třetích zemí; |
| --- | --- |

24.

připomíná, že od svého prvního stanoviska k této věci považuje určení aktivit v decentralizované spolupráci za prioritní. Odpověď na otázku „kdo dělá co a kde“ je nezbytná, aby bylo možné zhodnotit přínosy této formy spolupráce, ale také proto, aby bylo možné uskutečnit společné akce územních orgánů členských států na určitém území, nebo naopak v zájmu komplementarity rozložit aktivity podle odůvodněných zájmů územních orgánů třetích zemí;

| 25. | s uspokojením bere na vědomí, že Rada se v závěrech ze dne 10. listopadu 2008 ke sdělení Komise vyslovila pro to, aby Komise zahájila práce v tomto směru na základě dostupných informací. Je skutečností, že prvky databáze již existují, ať je to důsledkem iniciativy určitých členských států nebo výsledkem práce střediska založeného v Barceloně, k jehož činnostem patří sledování vztahů mezi územními orgány Evropy a Latinské Ameriky; |
| --- | --- |

25.

s uspokojením bere na vědomí, že Rada se v závěrech ze dne 10. listopadu 2008 ke sdělení Komise vyslovila pro to, aby Komise zahájila práce v tomto směru na základě dostupných informací. Je skutečností, že prvky databáze již existují, ať je to důsledkem iniciativy určitých členských států nebo výsledkem práce střediska založeného v Barceloně, k jehož činnostem patří sledování vztahů mezi územními orgány Evropy a Latinské Ameriky;

K vytváření nových partnerství

| 26. | znovu zdůrazňuje, jak je důležité a naléhavě potřebné znát již existující vztahy decentralizované spolupráce, chceme-li podporovat informační výměnu a nová partnerství, odpovídající očekávání územních orgánů rozvojových zemí, které s šířením politik decentralizace získávají nové pravomoci. Výbor proto upozorňuje, že je nutné co nejvíce omezit rizika, že by došlo ke zmatkům a roztříštěnosti v důsledku vytváření nových partnerství, která by nebrala v úvahu již existující a namísto posílení souhry nutné k dobré správě by byla zdrojem zdvojení, čemuž je třeba zabránit; |
| --- | --- |

26.

znovu zdůrazňuje, jak je důležité a naléhavě potřebné znát již existující vztahy decentralizované spolupráce, chceme-li podporovat informační výměnu a nová partnerství, odpovídající očekávání územních orgánů rozvojových zemí, které s šířením politik decentralizace získávají nové pravomoci. Výbor proto upozorňuje, že je nutné co nejvíce omezit rizika, že by došlo ke zmatkům a roztříštěnosti v důsledku vytváření nových partnerství, která by nebrala v úvahu již existující a namísto posílení souhry nutné k dobré správě by byla zdrojem zdvojení, čemuž je třeba zabránit;

| 27. | navrhuje, aby tato nová partnerství měla spíše kvalitativní povahu, a oceňuje podporu vyjádřenou návrhu obsaženému ve dřívějším stanovisku VR, totiž vytvořit prostředek podpory výměny informací, „burzu“ decentralizované spolupráce. Podle sdělení by byla spíše pojata jako nástroj trvalého dialogu místních a regionálních orgánů všech regionů světa, které se podílejí na decentralizované spolupráci. Proto Výbor navrhuje založit a provozovat v partnerství s Evropskou komisí tuto burzu v podobě internetového portálu, který by byl jistým pokračováním výročních konferencí o decentralizované spolupráci za použití virtuálních prostředků. Výbor bude v souvislosti s vytvářením této „burzy“ věnovat pozornost stávajícím iniciativám, aby zamezil riziku zdvojování; |
| --- | --- |

27.

navrhuje, aby tato nová partnerství měla spíše kvalitativní povahu, a oceňuje podporu vyjádřenou návrhu obsaženému ve dřívějším stanovisku VR, totiž vytvořit prostředek podpory výměny informací, „burzu“ decentralizované spolupráce. Podle sdělení by byla spíše pojata jako nástroj trvalého dialogu místních a regionálních orgánů všech regionů světa, které se podílejí na decentralizované spolupráci. Proto Výbor navrhuje založit a provozovat v partnerství s Evropskou komisí tuto burzu v podobě internetového portálu, který by byl jistým pokračováním výročních konferencí o decentralizované spolupráci za použití virtuálních prostředků. Výbor bude v souvislosti s vytvářením této „burzy“ věnovat pozornost stávajícím iniciativám, aby zamezil riziku zdvojování;

K posílení existujících vazeb mezi územními orgány

| 28. | je si vědom, že ne všechny vazby mezi místními orgány v Evropě a v rozvojových zemích představují v pravém smyslu slova akce decentralizované spolupráce, jestliže napomáhají partnerskému orgánu strukturovat jeho rozvoj podle principů řádné správy; |
| --- | --- |

28.

je si vědom, že ne všechny vazby mezi místními orgány v Evropě a v rozvojových zemích představují v pravém smyslu slova akce decentralizované spolupráce, jestliže napomáhají partnerskému orgánu strukturovat jeho rozvoj podle principů řádné správy;

| 29. | sdílí myšlenku, že „přátelské“ vztahy by se mohly rozvinout do podoby podstatnějších akcí, pokud by místní orgány byly lépe informovány o možnostech decentralizované spolupráce. Výbor soudí, že jako evropská instituce zastupující evropské územní orgány všech úrovní by mohl sehrát ústřední úlohu a přispět k širšímu zapojení místních a regionálních orgánů do rozvojových postupů pomocí akcí charakteru skutečné decentralizované spolupráce, které se v závislosti na potřebách místních a regionálních orgánů mohou někdy uskutečňovat formou krátkodobých technických výměn; |
| --- | --- |

29.

sdílí myšlenku, že „přátelské“ vztahy by se mohly rozvinout do podoby podstatnějších akcí, pokud by místní orgány byly lépe informovány o možnostech decentralizované spolupráce. Výbor soudí, že jako evropská instituce zastupující evropské územní orgány všech úrovní by mohl sehrát ústřední úlohu a přispět k širšímu zapojení místních a regionálních orgánů do rozvojových postupů pomocí akcí charakteru skutečné decentralizované spolupráce, které se v závislosti na potřebách místních a regionálních orgánů mohou někdy uskutečňovat formou krátkodobých technických výměn;

| 30. | jak již zdůraznil ve svém prvním stanovisku k decentralizované spolupráci, považuje za základní úlohu reprezentativních subjektů nebo národních asociací místních a regionálních orgánů partnerských zemí. Vytvářejí vazby umožňující diskusi místních volených zástupců řešících obdobné problémy, ale také umožňují zahájení dialogu s ústřední vládou, který směřuje k definování strategických priorit s přiměřeným ohledem na rozvoj probíhající na úrovni nižší než celostátní; |
| --- | --- |

30.

jak již zdůraznil ve svém prvním stanovisku k decentralizované spolupráci, považuje za základní úlohu reprezentativních subjektů nebo národních asociací místních a regionálních orgánů partnerských zemí. Vytvářejí vazby umožňující diskusi místních volených zástupců řešících obdobné problémy, ale také umožňují zahájení dialogu s ústřední vládou, který směřuje k definování strategických priorit s přiměřeným ohledem na rozvoj probíhající na úrovni nižší než celostátní;

| 31. | proto doporučuje podporovat jejich vznik a strukturování včetně zakládání regionálních uskupení a vyzývá k soustředěnému úsilí v tomto směru, ať ze strany jejich protějšků v evropských zemích či ze strany Evropské unie; |
| --- | --- |

31.

proto doporučuje podporovat jejich vznik a strukturování včetně zakládání regionálních uskupení a vyzývá k soustředěnému úsilí v tomto směru, ať ze strany jejich protějšků v evropských zemích či ze strany Evropské unie;

Doplňující poznámka

| 32. | naléhavě doporučuje bdít nad koherencí principů formulovaných v textu a programů činností Evropské unie, ať se jedná o kteroukoliv světovou oblast a kterýkoliv nástroj evropské spolupráce, který se k tomu využívá. Například:






  — | prozkoumat vztahy mezi mechanismy rozpočtové podpory, jimiž nyní proudí převážnou měrou příspěvky EU a členských států, dotacemi směrovanými místním orgánům ústředními vládami a pravomocemi, které jsou jim vymezeny decentralizačními zákony přijatými v četných státech, kam podpora přichází; |
| --- | --- | --- |

32.

naléhavě doporučuje bdít nad koherencí principů formulovaných v textu a programů činností Evropské unie, ať se jedná o kteroukoliv světovou oblast a kterýkoliv nástroj evropské spolupráce, který se k tomu využívá. Například:

—

prozkoumat vztahy mezi mechanismy rozpočtové podpory, jimiž nyní proudí převážnou měrou příspěvky EU a členských států, dotacemi směrovanými místním orgánům ústředními vládami a pravomocemi, které jsou jim vymezeny decentralizačními zákony přijatými v četných státech, kam podpora přichází;

| — | Charta řádné správy různými způsoby potvrzuje, a bylo to prověřeno mimo jiné studiemi Světové banky a OECD, že přínosná decentralizace spočívá v dobré interakci všech úrovní správy, což předpokládá, že ústřední vláda je funkční a účinná. Proto by bylo vhodné, aby při vyhodnocení tematického programu Nestátní subjekty a místní orgány v rámci rozvoje v polovině období, které má proběhnout v roce 2009, byla prozkoumána otázka, jak je vhodná podpora místním orgánům v zemích, kde podle tohoto programu panují „obtížné podmínky“; |
| --- | --- |

—

Charta řádné správy různými způsoby potvrzuje, a bylo to prověřeno mimo jiné studiemi Světové banky a OECD, že přínosná decentralizace spočívá v dobré interakci všech úrovní správy, což předpokládá, že ústřední vláda je funkční a účinná. Proto by bylo vhodné, aby při vyhodnocení tematického programu Nestátní subjekty a místní orgány v rámci rozvoje v polovině období, které má proběhnout v roce 2009, byla prozkoumána otázka, jak je vhodná podpora místním orgánům v zemích, kde podle tohoto programu panují „obtížné podmínky“;

| — | pokud se týká disponibilních finančních prostředků je tematický program pouhou špičkou ledovce. VR by si přál, aby byla zúčastněným aktérům z evropských i rozvojových zemí podána přesná informace o způsobu, jak se místní orgány účinně podílejí na provádění dohod o spolupráci, aby bylo možné v případě potřeby podniknout kroky ke zlepšení. Pokud by tato situace byla příznivá, bylo by ovšem dobré se s ní seznámit a šířit osvědčené postupy; |
| --- | --- |

—

pokud se týká disponibilních finančních prostředků je tematický program pouhou špičkou ledovce. VR by si přál, aby byla zúčastněným aktérům z evropských i rozvojových zemí podána přesná informace o způsobu, jak se místní orgány účinně podílejí na provádění dohod o spolupráci, aby bylo možné v případě potřeby podniknout kroky ke zlepšení. Pokud by tato situace byla příznivá, bylo by ovšem dobré se s ní seznámit a šířit osvědčené postupy;

| 33. | soudí, že celkově představuje dokument Komise velký krok kupředu, a chtěl by zdůraznit jeho kladný přístup k decentralizované spolupráci prováděné místními a regionálními orgány; je přesvědčen o naléhavé potřebě trvalého konstruktivního dialogu všech aktérů, jenž by odpovídajícím způsobem podporoval v procesu rozvojové spolupráce zapojení místních orgánů v evropských zemích i v zemích, kterým spolupráce přináší užitek. V tomto směru VR vyjadřuje svou připravenost sehrát plně úlohu, která mu náleží jako evropské instituci sdružující představitele evropských místních orgánů na všech územních úrovních. |
| --- | --- |

33.

soudí, že celkově představuje dokument Komise velký krok kupředu, a chtěl by zdůraznit jeho kladný přístup k decentralizované spolupráci prováděné místními a regionálními orgány; je přesvědčen o naléhavé potřebě trvalého konstruktivního dialogu všech aktérů, jenž by odpovídajícím způsobem podporoval v procesu rozvojové spolupráce zapojení místních orgánů v evropských zemích i v zemích, kterým spolupráce přináší užitek. V tomto směru VR vyjadřuje svou připravenost sehrát plně úlohu, která mu náleží jako evropské instituci sdružující představitele evropských místních orgánů na všech územních úrovních.

V Bruselu dne 22. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  V roce 2005, tedy pět let po přijetí rozvojových cílů tisíciletí (stanovených pro rok 2005), uvádí zpráva generálního tajemníka OSN (A/59/2005), že dosud žije více než jedna miliarda lidí pod hranicí chudoby, s jedním dolarem na den. Plné znění zprávy: http://daccessdds.un.org/doc/UNDOC/GEN/N05/270/79.

1

(2)  Spoluodpovědnost je prvním z „partnerských závazků“, které uvádí Pařížská deklarace z roku 2005. Tímto závazkem partnerské země vykonávají skutečnou správu svých politik a rozvojových strategií a zajišťují koordinaci akcí ve prospěch rozvoje. Viz text Pařížské deklarace a další dokumenty o jejím provádění na internetových stránkách OECD www.oecd.org.

2

www.oecd.org

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/23

---

Stanovisko Výboru regionů úloha místních a regionálních orgánů ve strategii pro baltské moře

(2009/C 200/06)

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá, že Evropská rada požádala Evropskou komisi o vypracování strategie pro Baltské moře. Z mnoha důvodů je právě oblast Baltského moře vhodná pro pilotní projekt zaměřený na zavedení interní strategie EU pro makroregion, a jako v případě strategie pro Baltské moře prostřednictvím Severní dimenze pro posílení spolupráce s třetími státy; |
| --- | --- |

—

vítá, že Evropská rada požádala Evropskou komisi o vypracování strategie pro Baltské moře. Z mnoha důvodů je právě oblast Baltského moře vhodná pro pilotní projekt zaměřený na zavedení interní strategie EU pro makroregion, a jako v případě strategie pro Baltské moře prostřednictvím Severní dimenze pro posílení spolupráce s třetími státy;

| — | zdůrazňuje, že strategie pro Baltské moře musí být zaměřena na místní a regionální orgány i na zapojení perspektivy občanů; domnívá se, že Rusko a Norsko by měly být do strategie pro Baltské moře zahrnuty od přípravy až po její uplatňování. Strategie musí být propojena se Severní dimenzí, aby byla účinná; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že strategie pro Baltské moře musí být zaměřena na místní a regionální orgány i na zapojení perspektivy občanů; domnívá se, že Rusko a Norsko by měly být do strategie pro Baltské moře zahrnuty od přípravy až po její uplatňování. Strategie musí být propojena se Severní dimenzí, aby byla účinná;

| — | navrhuje, aby Rada v rámci strategie definovala společné cíle a činnosti a rozhodovala o nich. Všechna rozhodnutí budou připravována v rámci pracovní skupiny pod vedením Evropské komise a za účasti zástupců vlád oblasti Baltského moře, Evropské komise, poslanců EP a volených zástupců místní a regionální úrovně vybraných také z řad členů Výboru regionů; |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby Rada v rámci strategie definovala společné cíle a činnosti a rozhodovala o nich. Všechna rozhodnutí budou připravována v rámci pracovní skupiny pod vedením Evropské komise a za účasti zástupců vlád oblasti Baltského moře, Evropské komise, poslanců EP a volených zástupců místní a regionální úrovně vybraných také z řad členů Výboru regionů;

| — | navrhuje, aby byla tato práce podpořena fórem pro Baltské moře („Baltic Sea Forum“), které se schází jednou do roka. Ve fóru je zastoupeno široké spektrum zainteresovaných činitelů, kteří jsou voleni podle stejných pravidel jako při konferencích zainteresovaných stran, které se uskutečnily v souvislosti s přípravou strategie pro Baltské moře s cílem jednat o jejím směřování a o provádění akčního programu. |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby byla tato práce podpořena fórem pro Baltské moře („Baltic Sea Forum“), které se schází jednou do roka. Ve fóru je zastoupeno široké spektrum zainteresovaných činitelů, kteří jsou voleni podle stejných pravidel jako při konferencích zainteresovaných stran, které se uskutečnily v souvislosti s přípravou strategie pro Baltské moře s cílem jednat o jejím směřování a o provádění akčního programu.

| Zpravodaj | : | pan Uno ALDEGREN, (SE/SES) místopředseda regionální rady regionu Skåne |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Uno ALDEGREN, (SE/SES) místopředseda regionální rady regionu Skåne

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | vítá, že Evropská rada požádala Evropskou komisi o vypracování strategie pro Baltské moře. Z mnoha důvodů je právě oblast Baltského moře vhodná pro pilotní projekt zaměřený na zavedení interní strategie EU pro makroregion, a – jako v případě strategie pro Baltské moře prostřednictvím Severní dimenze – pro posílení spolupráce s třetími státy; |
| --- | --- |

1.

vítá, že Evropská rada požádala Evropskou komisi o vypracování strategie pro Baltské moře. Z mnoha důvodů je právě oblast Baltského moře vhodná pro pilotní projekt zaměřený na zavedení interní strategie EU pro makroregion, a – jako v případě strategie pro Baltské moře prostřednictvím Severní dimenze – pro posílení spolupráce s třetími státy;

| 2. | vítá záměr zvážit podobné makroregionální iniciativy a strategie i pro Černé moře, oblast Dunaje a pro oblast Severního moře a Lamanšského průlivu s cílem vytvořit rámec pro mnohostrannou spolupráci, který by zlepšil stávající formy spolupráce; poukazuje u této příležitosti na stanovisko o oblasti Černého moře, které Výbor přijal v roce 2007, a na stanovisko o oblasti Dunaje, které v současné době vypracovává. Je důležité, aby oblast Baltského moře jakožto pilotní region měla při vytváření jiných strategií doprovodnou roli a aby byly zkušenosti získané v oblasti Baltského moře předány dále, a tím se přispělo k rozvoji perspektiv spolupráce; |
| --- | --- |

2.

vítá záměr zvážit podobné makroregionální iniciativy a strategie i pro Černé moře, oblast Dunaje a pro oblast Severního moře a Lamanšského průlivu s cílem vytvořit rámec pro mnohostrannou spolupráci, který by zlepšil stávající formy spolupráce; poukazuje u této příležitosti na stanovisko o oblasti Černého moře, které Výbor přijal v roce 2007, a na stanovisko o oblasti Dunaje, které v současné době vypracovává. Je důležité, aby oblast Baltského moře jakožto pilotní region měla při vytváření jiných strategií doprovodnou roli a aby byly zkušenosti získané v oblasti Baltského moře předány dále, a tím se přispělo k rozvoji perspektiv spolupráce;

| 3. | zdůrazňuje, že role místních a regionálních samospráv je v rámci všech cílů, které Evropská komise pro tuto strategii vytyčila, významná; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že role místních a regionálních samospráv je v rámci všech cílů, které Evropská komise pro tuto strategii vytyčila, významná;

| 4. | konstatuje, že osm z devíti států ležících na pobřeží Baltského moře jsou členy Evropské unie, takže téměř celé pobřeží Baltského moře leží v EU. Devátým státem je Rusko, které má pro EU z geopolitického a hospodářského hlediska velký význam. Totéž platí pro Norsko, které je členem EHP a je jako tradiční partner pro spolupráci pro tuto oblast velmi významné. Vzhledem k povodí Baltského moře jsou i Bělorusko a Ukrajina z hlediska životního prostředí důležitými státy; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že osm z devíti států ležících na pobřeží Baltského moře jsou členy Evropské unie, takže téměř celé pobřeží Baltského moře leží v EU. Devátým státem je Rusko, které má pro EU z geopolitického a hospodářského hlediska velký význam. Totéž platí pro Norsko, které je členem EHP a je jako tradiční partner pro spolupráci pro tuto oblast velmi významné. Vzhledem k povodí Baltského moře jsou i Bělorusko a Ukrajina z hlediska životního prostředí důležitými státy;

| 5. | konstatuje, že v oblasti Baltského moře existuje několik specifických témat, která jsou vhodná k řešení na regionální úrovni. Baltské moře je citlivé a mělké vnitřní moře s brakickými vodami. Patří k vnitřním mořím s největší hustotou dopravy na světě. Od roku 1995 stoupla přeprava energie ve Finském zálivu sedmkrát a pohybuje se v současnosti zhruba na 140 milionech tun za rok. Hospodářské rozdíly mezi státy ležícími na pobřeží Baltského moře jsou velké a hospodářská dynamika silná; |
| --- | --- |

5.

konstatuje, že v oblasti Baltského moře existuje několik specifických témat, která jsou vhodná k řešení na regionální úrovni. Baltské moře je citlivé a mělké vnitřní moře s brakickými vodami. Patří k vnitřním mořím s největší hustotou dopravy na světě. Od roku 1995 stoupla přeprava energie ve Finském zálivu sedmkrát a pohybuje se v současnosti zhruba na 140 milionech tun za rok. Hospodářské rozdíly mezi státy ležícími na pobřeží Baltského moře jsou velké a hospodářská dynamika silná;

| 6. | poukazuje na obzvlášť velké územní rozdíly v oblasti. V severní části Švédska a Finska jsou velmi řídce osídlené oblasti, které leží daleko od trhů ve střední Evropě. Na jižním pobřeží Baltského moře je hustota obyvatelstva dle evropských měřítek „normální“ a oblasti odbytu ve střední Evropě se nacházejí blíže; |
| --- | --- |

6.

poukazuje na obzvlášť velké územní rozdíly v oblasti. V severní části Švédska a Finska jsou velmi řídce osídlené oblasti, které leží daleko od trhů ve střední Evropě. Na jižním pobřeží Baltského moře je hustota obyvatelstva dle evropských měřítek „normální“ a oblasti odbytu ve střední Evropě se nacházejí blíže;

| 7. | zdůrazňuje, že v oblasti Baltského moře se nachází pro EU důležité suroviny, k nimž patří například rudy a dřevo, a zohledníme-li Rusko a Norsko, pak také ropa a plyn; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že v oblasti Baltského moře se nachází pro EU důležité suroviny, k nimž patří například rudy a dřevo, a zohledníme-li Rusko a Norsko, pak také ropa a plyn;

| 8. | zdůrazňuje, že strategie pro Baltské moře musí být zaměřena na místní a regionální orgány i na zapojení perspektivy občanů; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že strategie pro Baltské moře musí být zaměřena na místní a regionální orgány i na zapojení perspektivy občanů;

| 9. | domnívá se, že Rusko a Norsko by měly být do strategie pro Baltské moře zahrnuty od přípravy až po její uplatňování. Strategie musí být propojena se Severní dimenzí, aby byla účinná. Prostřednictvím Severní dimenze zahrnuje strategie pro Baltské moře také oblast Barentsova moře; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že Rusko a Norsko by měly být do strategie pro Baltské moře zahrnuty od přípravy až po její uplatňování. Strategie musí být propojena se Severní dimenzí, aby byla účinná. Prostřednictvím Severní dimenze zahrnuje strategie pro Baltské moře také oblast Barentsova moře;

| 10. | zdůrazňuje, že v posledních dvaceti letech byla vytvořena rozsáhlá spolupráce na všech úrovních, zejména v rámci prohloubených vztahů mezi pohraničními regiony a partnerskými městy. To je důležitou součástí strategie pro Baltské moře, která by měla být využita i při úsilí o vytvoření jasnější společné identity pro tuto oblast, což je důležitým předpokladem pro úspěšné uplatňování strategie; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že v posledních dvaceti letech byla vytvořena rozsáhlá spolupráce na všech úrovních, zejména v rámci prohloubených vztahů mezi pohraničními regiony a partnerskými městy. To je důležitou součástí strategie pro Baltské moře, která by měla být využita i při úsilí o vytvoření jasnější společné identity pro tuto oblast, což je důležitým předpokladem pro úspěšné uplatňování strategie;

| 11. | souhrnně konstatuje, že oblast Baltského moře skýtá specifické možnosti a výzvy, jak zavést do spolupráce EU makroregionální perspektivu. Tato perspektiva vychází z přesvědčení, že pozitivní rozvoj jedné části regionu neovlivňuje negativně rozvoj jeho jiné části, jinak řečeno: udržitelný růst není hrou s nulovým součtem. Tato makroregionální perspektiva by však pokud možno neměla povzbuzovat vytvoření oblastí s konkurenčními právními předpisy, které by byly v rozporu s acquis Společenství: Evropa se nemá stát soustavou rozdílných, navzájem si konkurujících vnitřních trhů; |
| --- | --- |

11.

souhrnně konstatuje, že oblast Baltského moře skýtá specifické možnosti a výzvy, jak zavést do spolupráce EU makroregionální perspektivu. Tato perspektiva vychází z přesvědčení, že pozitivní rozvoj jedné části regionu neovlivňuje negativně rozvoj jeho jiné části, jinak řečeno: udržitelný růst není hrou s nulovým součtem. Tato makroregionální perspektiva by však pokud možno neměla povzbuzovat vytvoření oblastí s konkurenčními právními předpisy, které by byly v rozporu s acquis Společenství: Evropa se nemá stát soustavou rozdílných, navzájem si konkurujících vnitřních trhů;

| 12. | domnívá se, že strategie pro Baltské moře může být jedním příkladem pro uplatňování politiky územní soudržnosti; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že strategie pro Baltské moře může být jedním příkladem pro uplatňování politiky územní soudržnosti;

| 13. | zdůrazňuje také, že směřování strategie zvolené Evropskou komisí výborně dokládá, že udržitelný rozvoj spočívá na třech pilířích: environmentální, hospodářské a sociální udržitelnosti. K nim je třeba přiřadit zvláštní význam, který mají v oblasti Baltského moře energetické otázky, což se ve strategii musí příslušným způsobem odrazit. Bezpečný a environmentálně udržitelný přístup k energii má klíčový význam pro hospodářsky udržitelný rozvoj v oblasti; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje také, že směřování strategie zvolené Evropskou komisí výborně dokládá, že udržitelný rozvoj spočívá na třech pilířích: environmentální, hospodářské a sociální udržitelnosti. K nim je třeba přiřadit zvláštní význam, který mají v oblasti Baltského moře energetické otázky, což se ve strategii musí příslušným způsobem odrazit. Bezpečný a environmentálně udržitelný přístup k energii má klíčový význam pro hospodářsky udržitelný rozvoj v oblasti;

| 14. | zdůrazňuje, že regionální provádění evropské námořní politiky by mělo být zásadní součástí strategie pro Baltské moře. Tato strategie by měla dodat další impuls cíli, jímž je učinit z této oblasti vzorový evropský přímořský region, jak požaduje několik organizací z oblasti Baltského moře a též Parlamentní konference zemí Baltského moře. Integrační přístup evropské námořní politiky ideálně vyhovuje meziodvětvovému přístupu strategie pro Baltské moře a měl by být souvisle uplatňován; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že regionální provádění evropské námořní politiky by mělo být zásadní součástí strategie pro Baltské moře. Tato strategie by měla dodat další impuls cíli, jímž je učinit z této oblasti vzorový evropský přímořský region, jak požaduje několik organizací z oblasti Baltského moře a též Parlamentní konference zemí Baltského moře. Integrační přístup evropské námořní politiky ideálně vyhovuje meziodvětvovému přístupu strategie pro Baltské moře a měl by být souvisle uplatňován;

| 15. | podporuje návrh šesti organizací z oblasti Baltského moře (1) na pětibodový akční plán „Neznečišťující lodní doprava v Baltském moři“. Zároveň je vhodné objasnit integrační přístup strategie pro Baltské moře a vyřešit jeden z nejzávažnějších problémů této oblasti, jímž je zvyšování škodlivých emisí z plavidel. Proto se doporučuje, aby byl tento návrh podporován jakožto reprezentativní projekt v rámci navrhovaného akčního plánu strategie; |
| --- | --- |

15.

podporuje návrh šesti organizací z oblasti Baltského moře (1) na pětibodový akční plán „Neznečišťující lodní doprava v Baltském moři“. Zároveň je vhodné objasnit integrační přístup strategie pro Baltské moře a vyřešit jeden z nejzávažnějších problémů této oblasti, jímž je zvyšování škodlivých emisí z plavidel. Proto se doporučuje, aby byl tento návrh podporován jakožto reprezentativní projekt v rámci navrhovaného akčního plánu strategie;

| 16. | poukazuje na to, že existuje řada dobrých příkladů dokládajících význam místních partnerství pro pozitivní hospodářský a sociální rozvoj. Místní a regionální partnerství sociální ekonomiky, soukromých podniků a místních a regionálních samospráv by proto mělo být v rámci strategie pro Baltské moře podpořeno; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že existuje řada dobrých příkladů dokládajících význam místních partnerství pro pozitivní hospodářský a sociální rozvoj. Místní a regionální partnerství sociální ekonomiky, soukromých podniků a místních a regionálních samospráv by proto mělo být v rámci strategie pro Baltské moře podpořeno;

| 17. | zastává názor, že cíle stanovené Komisí pro strategii pro Baltské moře – environmentální udržitelnost, hospodářsky vzkvétající region, přístupný, atraktivní a bezpečný region – jsou dobré, ale velmi obecné. Bude to vyžadovat zvláštní pozornost při vytyčení priorit a stanovení hlavních bodů akčního plánu. Spolupráce mezi příslušnými správními orgány bude pro úspěch strategie rozhodující, stejně jako schopnost vytvořit systémy víceúrovňové správy, v nichž bude zapojena místní a regionální úroveň do jejího uplatňování; |
| --- | --- |

17.

zastává názor, že cíle stanovené Komisí pro strategii pro Baltské moře – environmentální udržitelnost, hospodářsky vzkvétající region, přístupný, atraktivní a bezpečný region – jsou dobré, ale velmi obecné. Bude to vyžadovat zvláštní pozornost při vytyčení priorit a stanovení hlavních bodů akčního plánu. Spolupráce mezi příslušnými správními orgány bude pro úspěch strategie rozhodující, stejně jako schopnost vytvořit systémy víceúrovňové správy, v nichž bude zapojena místní a regionální úroveň do jejího uplatňování;

| 18. | zdůrazňuje, že mají-li obyvatelé regionu vnímat strategii pro Baltské moře jako společný projekt se společnou odpovědností, musíme více rozvinout vazby spojující obyvatele žijící okolo Baltského moře. Mělo by k tomu dojít v rámci nadnárodního procesu, do nějž by byli zapojeni občané, zejména mladí lidé. Jedním z kroků by mělo být prozkoumání a zlepšení našeho vzájemného porozumění dějin, např. pomocí společného vypracování knihy dějin Baltského moře. Záměrem by bylo vytvoření a posílení společné pobaltské identity; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že mají-li obyvatelé regionu vnímat strategii pro Baltské moře jako společný projekt se společnou odpovědností, musíme více rozvinout vazby spojující obyvatele žijící okolo Baltského moře. Mělo by k tomu dojít v rámci nadnárodního procesu, do nějž by byli zapojeni občané, zejména mladí lidé. Jedním z kroků by mělo být prozkoumání a zlepšení našeho vzájemného porozumění dějin, např. pomocí společného vypracování knihy dějin Baltského moře. Záměrem by bylo vytvoření a posílení společné pobaltské identity;

Provádění a formy rozhodování

| 19. | poukazuje na to, že v oblasti Baltského moře již existuje řada makroregionálních a národních strategií pro různé oblasti politiky. Dále existuje řada příkladů úspěšných projektů v dílčích oblastech. Šance strategie pro Baltské moře být přidanou hodnotu spočívá v rozsáhlém celkovém územním a politickém přístupu a v tom, že připraví půdu pro propojené a důrazné provádění; |
| --- | --- |

19.

poukazuje na to, že v oblasti Baltského moře již existuje řada makroregionálních a národních strategií pro různé oblasti politiky. Dále existuje řada příkladů úspěšných projektů v dílčích oblastech. Šance strategie pro Baltské moře být přidanou hodnotu spočívá v rozsáhlém celkovém územním a politickém přístupu a v tom, že připraví půdu pro propojené a důrazné provádění;

| 20. | zdůrazňuje, že úspěch strategie závisí na míře zapojení evropských, makroregionálních, národních, regionálních a místních aktérů, kteří musejí být zapojeni do přípravy a uplatňování; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že úspěch strategie závisí na míře zapojení evropských, makroregionálních, národních, regionálních a místních aktérů, kteří musejí být zapojeni do přípravy a uplatňování;

| 21. | vítá rozsáhlý konzultační proces, který Evropská komise za tímto účelem provádí. Dále se uskutečnily plodné konference a debatní fóra. Tyto činnosti byly důkazem rozsáhlého a hlubokého zapojení do otázek týkajících se Baltského moře; tato angažovanost je důležitým prvkem, na kterém lze při uplatňování strategie stavět. Akce ukázaly také to, že místní a regionální samosprávy jsou klíčovými aktéry z hlediska všech čtyř stanovených cílů; |
| --- | --- |

21.

vítá rozsáhlý konzultační proces, který Evropská komise za tímto účelem provádí. Dále se uskutečnily plodné konference a debatní fóra. Tyto činnosti byly důkazem rozsáhlého a hlubokého zapojení do otázek týkajících se Baltského moře; tato angažovanost je důležitým prvkem, na kterém lze při uplatňování strategie stavět. Akce ukázaly také to, že místní a regionální samosprávy jsou klíčovými aktéry z hlediska všech čtyř stanovených cílů;

| 22. | zdůrazňuje, že úspěch strategie pro Baltské moře závisí na tom, zda budou k dispozici zdroje na její provádění. Bude-li schváleno, že za tímto účelem nebudou poskytnuty žádné další prostředky, musejí být tyto prostředky získány přeskupením stávajících prostředků. Je třeba již brzo vyjasnit, jak lze v této otázce postupovat, přičemž je nutno zohlednit cíle a požadavky strategie pro Baltské moře. V několika politických oblastech probíhají hodnocení nebo diskuse o reformách, do kterých je nutno začlenit aspekty strategie pro oblast Baltského moře; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že úspěch strategie pro Baltské moře závisí na tom, zda budou k dispozici zdroje na její provádění. Bude-li schváleno, že za tímto účelem nebudou poskytnuty žádné další prostředky, musejí být tyto prostředky získány přeskupením stávajících prostředků. Je třeba již brzo vyjasnit, jak lze v této otázce postupovat, přičemž je nutno zohlednit cíle a požadavky strategie pro Baltské moře. V několika politických oblastech probíhají hodnocení nebo diskuse o reformách, do kterých je nutno začlenit aspekty strategie pro oblast Baltského moře;

| 23. | poukazuje na to, že nelze podcenit obtíže, i když existuje rozsáhlá shoda týkající se výzev a opatření nutných pro její provedení. Zdá se, že připravenost zřizovat nové instituce a poskytovat nové zdroje je slabá. Místo toho jsou uváděny argumenty, že je třeba účinněji využívat stávající struktury a zdroje. Toto východisko je sice chvályhodné, VR však poukazuje na to, že to nesmí být výmluvou pro to, aby nebyly stanoveny nové priority a nové úsilí. Politické vedení a jasné převzetí zodpovědnosti jsou proto obzvlášť důležité; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na to, že nelze podcenit obtíže, i když existuje rozsáhlá shoda týkající se výzev a opatření nutných pro její provedení. Zdá se, že připravenost zřizovat nové instituce a poskytovat nové zdroje je slabá. Místo toho jsou uváděny argumenty, že je třeba účinněji využívat stávající struktury a zdroje. Toto východisko je sice chvályhodné, VR však poukazuje na to, že to nesmí být výmluvou pro to, aby nebyly stanoveny nové priority a nové úsilí. Politické vedení a jasné převzetí zodpovědnosti jsou proto obzvlášť důležité;

| 24. | zdůrazňuje, že pro přípravu strategie, projednání jejího uplatňování a přijímání vhodných rozhodnutí jsou zapotřebí platformy a fóra, i když se vycházelo z toho, že by nemělo dojít k zřízení nových struktur a organizací; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že pro přípravu strategie, projednání jejího uplatňování a přijímání vhodných rozhodnutí jsou zapotřebí platformy a fóra, i když se vycházelo z toho, že by nemělo dojít k zřízení nových struktur a organizací;

| 25. | navrhuje, aby Rada v rámci strategie definovala společné cíle a činnosti a rozhodovala o nich. Všechna rozhodnutí budou připravována v rámci pracovní skupiny pod vedením Evropské komise a za účasti zástupců vlád oblasti Baltského moře, Evropské komise, poslanců EP a volených zástupců místní a regionální úrovně vybraných také z řad členů Výboru regionů; |
| --- | --- |

25.

navrhuje, aby Rada v rámci strategie definovala společné cíle a činnosti a rozhodovala o nich. Všechna rozhodnutí budou připravována v rámci pracovní skupiny pod vedením Evropské komise a za účasti zástupců vlád oblasti Baltského moře, Evropské komise, poslanců EP a volených zástupců místní a regionální úrovně vybraných také z řad členů Výboru regionů;

| 26. | navrhuje, aby byla tato práce podpořena fórem pro Baltské moře („Baltic Sea Forum“), které se schází jednou do roka. Ve fóru je zastoupeno široké spektrum zainteresovaných činitelů, kteří jsou voleni podle stejných pravidel jako při konferencích zainteresovaných stran, které se uskutečnily v souvislosti s přípravou strategie pro Baltské moře s cílem jednat o jejím směřování a o provádění akčního programu. V rámci každoročního setkání je předkládána zpráva o monitorování a výsledcích, která obsahuje regionální ukazatele a příklady. Pokud pro určité oblasti politiky existují zodpovědní činitelé, vypracují zprávu. Například v oblasti životního prostředí zprávu vypracovává Helsinská komise (HELCOM). Tohoto fóra se účastní také Rusko a Norsko; |
| --- | --- |

26.

navrhuje, aby byla tato práce podpořena fórem pro Baltské moře („Baltic Sea Forum“), které se schází jednou do roka. Ve fóru je zastoupeno široké spektrum zainteresovaných činitelů, kteří jsou voleni podle stejných pravidel jako při konferencích zainteresovaných stran, které se uskutečnily v souvislosti s přípravou strategie pro Baltské moře s cílem jednat o jejím směřování a o provádění akčního programu. V rámci každoročního setkání je předkládána zpráva o monitorování a výsledcích, která obsahuje regionální ukazatele a příklady. Pokud pro určité oblasti politiky existují zodpovědní činitelé, vypracují zprávu. Například v oblasti životního prostředí zprávu vypracovává Helsinská komise (HELCOM). Tohoto fóra se účastní také Rusko a Norsko;

| 27. | se domnívá, že by měl být zastoupen ve fóru pro Baltské moře. Stávající skupina VR pro politiku Baltského moře uspokojivě pokrývá strategii pro Blatské moře a pokračuje v práci; |
| --- | --- |

27.

se domnívá, že by měl být zastoupen ve fóru pro Baltské moře. Stávající skupina VR pro politiku Baltského moře uspokojivě pokrývá strategii pro Blatské moře a pokračuje v práci;

| 28. | zdůrazňuje, že ačkoliv je strategie pro Baltské moře strategií pro členské státy z dotčené oblasti, hraje Rusko důležitou roli při jejím úspěšném provádění ve většině oblastí politiky, které zahrnuje. V rámci strategie a konkrétních otázek, které s ní souvisejí, proto musí být zahájen dialog s Ruskem, který bude postaven na rovnoprávných vztazích a bude doplňkem k horizontálnímu oficiálnímu dialogu v rámci Severní dimenze; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že ačkoliv je strategie pro Baltské moře strategií pro členské státy z dotčené oblasti, hraje Rusko důležitou roli při jejím úspěšném provádění ve většině oblastí politiky, které zahrnuje. V rámci strategie a konkrétních otázek, které s ní souvisejí, proto musí být zahájen dialog s Ruskem, který bude postaven na rovnoprávných vztazích a bude doplňkem k horizontálnímu oficiálnímu dialogu v rámci Severní dimenze;

| 29. | konstatuje, že ve všech zemích zapojených do strategie pro Baltské moře je určen jeden vedoucí zástupce vlády, který má zvláštní zodpovědnost za provádění strategie. Tato osoba může fungovat také jako kontaktní osoba. Model pro tuto strategii by mohl vycházet z modelu, který je od roku 2005 uplatňován pro provádění Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

29.

konstatuje, že ve všech zemích zapojených do strategie pro Baltské moře je určen jeden vedoucí zástupce vlády, který má zvláštní zodpovědnost za provádění strategie. Tato osoba může fungovat také jako kontaktní osoba. Model pro tuto strategii by mohl vycházet z modelu, který je od roku 2005 uplatňován pro provádění Lisabonské strategie;

| 30. | konstatuje dále, že projekty, které jsou součástí strategie pro Baltské moře, se uskutečňují v rámci stávajících struktur pro strukturální fondy. Priority strategie pro Baltské moře jsou zohledněny v podpůrných kritériích a rozhodovací orgán přejímá kontrolu výsledků. Zvláštním úkolem bude podpora směrodatných cílů („vlajkové projekty“), které mají posílit perspektivu Baltského moře v otázkách, které jsou pro úspěšné provádění strategie obzvlášť důležité. Dále by měly zejména působit na veřejnost a zobrazovat snahu učinit z oblasti Baltského moře vzorový region; |
| --- | --- |

30.

konstatuje dále, že projekty, které jsou součástí strategie pro Baltské moře, se uskutečňují v rámci stávajících struktur pro strukturální fondy. Priority strategie pro Baltské moře jsou zohledněny v podpůrných kritériích a rozhodovací orgán přejímá kontrolu výsledků. Zvláštním úkolem bude podpora směrodatných cílů („vlajkové projekty“), které mají posílit perspektivu Baltského moře v otázkách, které jsou pro úspěšné provádění strategie obzvlášť důležité. Dále by měly zejména působit na veřejnost a zobrazovat snahu učinit z oblasti Baltského moře vzorový region;

| 31. | zdůrazňuje, že projekty budou mít zásadní význam pro uplatňování, z čehož vyplývají vysoké požadavky na cílené a účinné vzdělávání účastníků projektu a zájemců, které bude založeno na zkušenostech získaných z úspěšných projektů. Příkladem pro to, jak by to mohlo fungovat, je požadavek na vzdělávání, který byl stanoven v rámci švédské národní strategie pro provádění strukturálních fondů v období 2007–2013; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že projekty budou mít zásadní význam pro uplatňování, z čehož vyplývají vysoké požadavky na cílené a účinné vzdělávání účastníků projektu a zájemců, které bude založeno na zkušenostech získaných z úspěšných projektů. Příkladem pro to, jak by to mohlo fungovat, je požadavek na vzdělávání, který byl stanoven v rámci švédské národní strategie pro provádění strukturálních fondů v období 2007–2013;

| 32. | doporučuje, aby stávajícím organizacím v oblasti Baltského moře byla přidělena zvláštní role; mohly by se např. účastnit fóra pro Baltské moře. Organizace jsou obrazem tradice spolupráce, která byla za posledních 20 let v oblasti vybudována. V organizacích existují četné příklady pro konstruktivní a úspěšnou spolupráci zemí Baltského moře sousedících s EU; |
| --- | --- |

32.

doporučuje, aby stávajícím organizacím v oblasti Baltského moře byla přidělena zvláštní role; mohly by se např. účastnit fóra pro Baltské moře. Organizace jsou obrazem tradice spolupráce, která byla za posledních 20 let v oblasti vybudována. V organizacích existují četné příklady pro konstruktivní a úspěšnou spolupráci zemí Baltského moře sousedících s EU;

| 33. | poukazuje na to, že spolupráce v oblasti Baltského moře se odráží i ve velkém počtu partnerství měst v oblasti. Partnerství jsou jednak východiskem pro prohloubenou spolupráci při místních a regionálních klíčových úkolech, jednak jsou platformou pro setkávání lidí z různých částí oblasti. Prostřednictvím těchto setkání byly vytvořeny kontakty a společná hodnota tvořená zkušenostmi a porozuměním. Dále vznikl společný pohled na minulost, na výzvy a problémy; |
| --- | --- |

33.

poukazuje na to, že spolupráce v oblasti Baltského moře se odráží i ve velkém počtu partnerství měst v oblasti. Partnerství jsou jednak východiskem pro prohloubenou spolupráci při místních a regionálních klíčových úkolech, jednak jsou platformou pro setkávání lidí z různých částí oblasti. Prostřednictvím těchto setkání byly vytvořeny kontakty a společná hodnota tvořená zkušenostmi a porozuměním. Dále vznikl společný pohled na minulost, na výzvy a problémy;

| 34. | doporučuje, aby zvláštní úkol účastníků fóra pro Baltské moře spočíval v šíření vědomostí a informování občanů o strategii pro Baltské moře, neboť bez aktivního zapojení a spolupůsobení občanů nemůže vzniknout společné povědomí, kterého je zapotřebí; |
| --- | --- |

34.

doporučuje, aby zvláštní úkol účastníků fóra pro Baltské moře spočíval v šíření vědomostí a informování občanů o strategii pro Baltské moře, neboť bez aktivního zapojení a spolupůsobení občanů nemůže vzniknout společné povědomí, kterého je zapotřebí;

Environmentální udržitelnost

| 35. | zdůrazňuje, že strategie pro Baltské moře musí vycházet ze stávajících strategií a iniciativ, které je třeba důsledně dodržovat. To platí zejména pro akční plán Helsinské komise pro Baltské moře a pro strategii pro mořské prostředí. Program Helsinské komise je dále výhodný v tom, že ho Rusko již schválilo; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že strategie pro Baltské moře musí vycházet ze stávajících strategií a iniciativ, které je třeba důsledně dodržovat. To platí zejména pro akční plán Helsinské komise pro Baltské moře a pro strategii pro mořské prostředí. Program Helsinské komise je dále výhodný v tom, že ho Rusko již schválilo;

| 36. | zdůrazňuje, že udržitelný rozvoj má být nadřazeným cílem, který se opírá o tři pilíře Lisabonské strategie a Göteborské agendy, kterými jsou hospodářská, sociální a environmentální udržitelnost. Strategie musí být dále vedena myšlenkou, že udržitelný rozvoj není hrou s nulovým součtem, v níž existují pouze vítězové a poražení. Je třeba zachovat celkovou perspektivu a vycházet z toho, jak spolu jednotlivé politické oblasti souvisejí a společně vytvářejí základ pro udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že udržitelný rozvoj má být nadřazeným cílem, který se opírá o tři pilíře Lisabonské strategie a Göteborské agendy, kterými jsou hospodářská, sociální a environmentální udržitelnost. Strategie musí být dále vedena myšlenkou, že udržitelný rozvoj není hrou s nulovým součtem, v níž existují pouze vítězové a poražení. Je třeba zachovat celkovou perspektivu a vycházet z toho, jak spolu jednotlivé politické oblasti souvisejí a společně vytvářejí základ pro udržitelný rozvoj;

| 37. | zdůrazňuje, že nedávné dramatické zhoršení hospodářské situace v oblasti Baltského moře nesmí vést k tomu, aby otázky životního prostředí byly odstaveny na druhou kolej; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje, že nedávné dramatické zhoršení hospodářské situace v oblasti Baltského moře nesmí vést k tomu, aby otázky životního prostředí byly odstaveny na druhou kolej;

| 38. | zastává názor, že na cíli environmentální udržitelnosti je obzvláště zřejmé, jaký význam má zapojení Ruska a rozšířeného povodí Baltského moře, tedy i Běloruska a Ukrajiny, do strategie pro Baltské moře (v souvislosti s tématy jako odpadní vody, doprava, využívání energií, Kaliningrad a Petrohrad); |
| --- | --- |

38.

zastává názor, že na cíli environmentální udržitelnosti je obzvláště zřejmé, jaký význam má zapojení Ruska a rozšířeného povodí Baltského moře, tedy i Běloruska a Ukrajiny, do strategie pro Baltské moře (v souvislosti s tématy jako odpadní vody, doprava, využívání energií, Kaliningrad a Petrohrad);

| 39. | doporučuje, aby cílem práce v oblasti životního prostředí bylo udělat z oblasti Baltského moře vzorovou oblast z hlediska ochrany životního prostředí, oblast osvědčených postupů v environmentální udržitelnosti; |
| --- | --- |

39.

doporučuje, aby cílem práce v oblasti životního prostředí bylo udělat z oblasti Baltského moře vzorovou oblast z hlediska ochrany životního prostředí, oblast osvědčených postupů v environmentální udržitelnosti;

| 40. | vidí specifický problém Baltského moře v tom, že se jedná o mělké moře s omezeným propojením k oceánu. Voda je poměrně studená, což znamená, že chemikálie se rozkládají pouze pomalu. I biologická rozmanitost je z důvodu brakických vod a studeného podnebí malá. Výměna vody trvá dlouho. Celkově z toho vyplývá, že trvá poměrně dlouho, než klesne obsah chemikálií nebo dojde k přizpůsobení se eutrofizaci; |
| --- | --- |

40.

vidí specifický problém Baltského moře v tom, že se jedná o mělké moře s omezeným propojením k oceánu. Voda je poměrně studená, což znamená, že chemikálie se rozkládají pouze pomalu. I biologická rozmanitost je z důvodu brakických vod a studeného podnebí malá. Výměna vody trvá dlouho. Celkově z toho vyplývá, že trvá poměrně dlouho, než klesne obsah chemikálií nebo dojde k přizpůsobení se eutrofizaci;

| 41. | poukazuje na potřebu podloženého územního plánování pro pobřežní oblasti, které by se mělo řídit návrhy šesti regionálních organizací a sítí v oblasti Baltského moře (BSSSC, B7 Baltic Islands Network, euroregion Baltské moře, Baltic Development Forum, Komise pro Baltské moře při CPMR, Unie měst Baltského moře (UBC)). Současně je při tom třeba vycházet ze stávajících pravomocí pro oblast plánování a plně dodržovat zásadu subsidiarity; |
| --- | --- |

41.

poukazuje na potřebu podloženého územního plánování pro pobřežní oblasti, které by se mělo řídit návrhy šesti regionálních organizací a sítí v oblasti Baltského moře (BSSSC, B7 Baltic Islands Network, euroregion Baltské moře, Baltic Development Forum, Komise pro Baltské moře při CPMR, Unie měst Baltského moře (UBC)). Současně je při tom třeba vycházet ze stávajících pravomocí pro oblast plánování a plně dodržovat zásadu subsidiarity;

| 42. | považuje za nutné, aby emise skleníkových plynů byly sníženy používáním energií z obnovitelných zdrojů a energií šetrnějších k životnímu prostředí, jakož i účinnějším čištěním spalin. Emise z pozemní, námořní a letecké dopravy musejí být sníženy na úroveň přijatelnou z hlediska udržitelnosti; |
| --- | --- |

42.

považuje za nutné, aby emise skleníkových plynů byly sníženy používáním energií z obnovitelných zdrojů a energií šetrnějších k životnímu prostředí, jakož i účinnějším čištěním spalin. Emise z pozemní, námořní a letecké dopravy musejí být sníženy na úroveň přijatelnou z hlediska udržitelnosti;

| 43. | poukazuje na to, že k nejzávažnějším problémům životního prostředí v oblasti Baltského moře patří eutrofizace. Oblast Baltského moře má do roku 2021 dosáhnout prostřednictvím akčního plánu Helsinské komise dobrého stavu životního prostředí. Co se eutrofizace týče, jde o ctižádostivý cíl. Zpočátku lze dosáhnout za přiměřených nákladů značných výsledků tím, že se zakročí proti největším zdrojům znečištění. Pak však mají opatření vyšší marginální náklady a zajištění udržitelnosti vytváří vyšší požadavky; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na to, že k nejzávažnějším problémům životního prostředí v oblasti Baltského moře patří eutrofizace. Oblast Baltského moře má do roku 2021 dosáhnout prostřednictvím akčního plánu Helsinské komise dobrého stavu životního prostředí. Co se eutrofizace týče, jde o ctižádostivý cíl. Zpočátku lze dosáhnout za přiměřených nákladů značných výsledků tím, že se zakročí proti největším zdrojům znečištění. Pak však mají opatření vyšší marginální náklady a zajištění udržitelnosti vytváří vyšší požadavky;

| 44. | zdůrazňuje, že v souvislosti s probíhajícím přezkumem společné zemědělské politiky je třeba jasně stanovit a zohlednit dopady na životní prostředí. Dalším doporučeným opatřením je zákaz fosfátů v pracích prostředcích. V Německu, ve Švédsku a v dalších členských státech je tento zákaz již v platnosti, zejména pokud jde o domácí prací prostředky. Nyní je třeba aktualizovat směrnici 98/34/ES ze dne 22. června 1998 a nařízení (ES) č. 648/2004 ze dne 31. března 2004 s cílem zakázat používání těchto látek na úrovni EU ve všech detergentech, včetně detergentů používaných v průmyslu a detergentů používaných v myčkách nádobí. Dobrý výsledek by zajistilo také účinnější čištění odpadních vod od fosfátů; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že v souvislosti s probíhajícím přezkumem společné zemědělské politiky je třeba jasně stanovit a zohlednit dopady na životní prostředí. Dalším doporučeným opatřením je zákaz fosfátů v pracích prostředcích. V Německu, ve Švédsku a v dalších členských státech je tento zákaz již v platnosti, zejména pokud jde o domácí prací prostředky. Nyní je třeba aktualizovat směrnici 98/34/ES ze dne 22. června 1998 a nařízení (ES) č. 648/2004 ze dne 31. března 2004 s cílem zakázat používání těchto látek na úrovni EU ve všech detergentech, včetně detergentů používaných v průmyslu a detergentů používaných v myčkách nádobí. Dobrý výsledek by zajistilo také účinnější čištění odpadních vod od fosfátů;

| 45. | zdůrazňuje, že námořní doprava má pro hospodářskou integraci oblasti Baltského moře rozhodující význam a bude ho mít i v budoucnosti. V této souvislosti je však třeba řešit rostoucí environmentální problémy. Akční plán Helsinské komise je dobrým východiskem a existuje několik hospodárných opatření, která by mohla být přijata. Zejména musejí být sníženy emise oxidů síry a dusíku. Na debatním fóru, které se konalo v říjnu 2008 v Gdaňsku, bylo projednáno několik návrhů, mezi nimiž byl i zákaz námořních plavidel, která nesplňují platné požadavky na bezpečnost (tzv. lodě nesplňující standardy). Dalším opatřením by bylo zavést obchodování s emisemi pro oxidy síry a dusíku pro lodě tak, jak to funguje na pevnině. Dále by mělo být zakázáno používání mědi v protihnilobných nátěrech pro lodě a čluny. Lodě kotvící v přístavu by měly mít možnost snadněji využívat pobřežní elektřinu; |
| --- | --- |

45.

zdůrazňuje, že námořní doprava má pro hospodářskou integraci oblasti Baltského moře rozhodující význam a bude ho mít i v budoucnosti. V této souvislosti je však třeba řešit rostoucí environmentální problémy. Akční plán Helsinské komise je dobrým východiskem a existuje několik hospodárných opatření, která by mohla být přijata. Zejména musejí být sníženy emise oxidů síry a dusíku. Na debatním fóru, které se konalo v říjnu 2008 v Gdaňsku, bylo projednáno několik návrhů, mezi nimiž byl i zákaz námořních plavidel, která nesplňují platné požadavky na bezpečnost (tzv. lodě nesplňující standardy). Dalším opatřením by bylo zavést obchodování s emisemi pro oxidy síry a dusíku pro lodě tak, jak to funguje na pevnině. Dále by mělo být zakázáno používání mědi v protihnilobných nátěrech pro lodě a čluny. Lodě kotvící v přístavu by měly mít možnost snadněji využívat pobřežní elektřinu;

| 46. | poukazuje na to, že i čištění odpadních vod je důležitou oblastí pro zlepšení, v níž mají místní a regionální samosprávy klíčovou roli. Zde lze poukázat na partnerství „Water Users Partnership“, na které upozornil euroregion Baltské moře ve svém příspěvku ke konzultacím o strategii pro Baltské moře a při němž se jedná o lepší správu vodních zdrojů; |
| --- | --- |

46.

poukazuje na to, že i čištění odpadních vod je důležitou oblastí pro zlepšení, v níž mají místní a regionální samosprávy klíčovou roli. Zde lze poukázat na partnerství „Water Users Partnership“, na které upozornil euroregion Baltské moře ve svém příspěvku ke konzultacím o strategii pro Baltské moře a při němž se jedná o lepší správu vodních zdrojů;

| 47. | zdůrazňuje, že populace ryb by měly být nejen zachovány na současné úrovni, nýbrž znovu obnoveny. Řízení rybolovných zdrojů musí probíhat podle zásad, které jsou přizpůsobeny citlivému ekosystému Baltského moře. V této souvislosti vítá, že specifika rybolovných zdrojů v Baltském moři byla uznána v nařízení (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu. Výbor by chtěl zejména zdůraznit, že od 1. ledna 2006 toto nařízení, které bylo přijato po rozsáhlých konzultacích se zainteresovanými stranami, výrazně zjednodušilo správu rybolovných zdrojů v Baltském moři a umožnilo nahradit mnohostrannou správu těchto zdrojů mezi pobaltskými státy v rámci Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři (ISBFC) dvoustrannou správou (Evropská unie a Ruská federace); |
| --- | --- |

47.

zdůrazňuje, že populace ryb by měly být nejen zachovány na současné úrovni, nýbrž znovu obnoveny. Řízení rybolovných zdrojů musí probíhat podle zásad, které jsou přizpůsobeny citlivému ekosystému Baltského moře. V této souvislosti vítá, že specifika rybolovných zdrojů v Baltském moři byla uznána v nařízení (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu. Výbor by chtěl zejména zdůraznit, že od 1. ledna 2006 toto nařízení, které bylo přijato po rozsáhlých konzultacích se zainteresovanými stranami, výrazně zjednodušilo správu rybolovných zdrojů v Baltském moři a umožnilo nahradit mnohostrannou správu těchto zdrojů mezi pobaltskými státy v rámci Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři (ISBFC) dvoustrannou správou (Evropská unie a Ruská federace);

| 48. | připomíná, že cestovní ruch musí být jako jeden z klíčových prvků hospodářsky vzkvétající oblasti Baltského moře environmentálně udržitelný. Dobré a intaktní životní prostředí je důležitou součástí představy, kterou turisté o oblasti Baltského moře mají a která je do oblasti přitahuje; cestovní ruch ale současně představuje nebezpečí pro životní prostředí a narušení této představy; |
| --- | --- |

48.

připomíná, že cestovní ruch musí být jako jeden z klíčových prvků hospodářsky vzkvétající oblasti Baltského moře environmentálně udržitelný. Dobré a intaktní životní prostředí je důležitou součástí představy, kterou turisté o oblasti Baltského moře mají a která je do oblasti přitahuje; cestovní ruch ale současně představuje nebezpečí pro životní prostředí a narušení této představy;

Hospodářsky vzkvétající oblast

| 49. | konstatuje, že oblast Baltského moře se po delším období silného hospodářského růstu nyní dostala do velkého hospodářského útlumu. Je nutné rychle jednat, ale zároveň je třeba zohlednit strategickou perspektivu, která je východiskem strategie pro Baltské moře. Hospodářský rozvoj je nerozlučně spjat se změnou, a i když akutní problémy zastiňují strategickou perspektivu, zůstávají globální výzvy – demografický rozvoj a mezinárodní konkurence v souvislosti s globalizací – nadále platné; |
| --- | --- |

49.

konstatuje, že oblast Baltského moře se po delším období silného hospodářského růstu nyní dostala do velkého hospodářského útlumu. Je nutné rychle jednat, ale zároveň je třeba zohlednit strategickou perspektivu, která je východiskem strategie pro Baltské moře. Hospodářský rozvoj je nerozlučně spjat se změnou, a i když akutní problémy zastiňují strategickou perspektivu, zůstávají globální výzvy – demografický rozvoj a mezinárodní konkurence v souvislosti s globalizací – nadále platné;

| 50. | zdůrazňuje, že je třeba i nadále pracovat na účinném a koordinovaném provádění vnitřního trhu v oblasti. Jedná se o důležitý faktor hospodářské prosperity oblasti Baltského moře. V zásadě se jedná o malé a střední podniky, které jsou postiženy překážkami a obtížemi obchodu vyplývajícími z byrokracie. Z důvodu rozdílného výkladu ustanovení hrozí vznik nových regionálních překážek obchodu. Je nutné zlepšit znalosti vnitřního trhu ve správě a v soudnictví příslušných zemí. Důležitá jsou i fóra, v nichž může docházet k hlasování a výměně zkušeností. V této souvislosti odkazujeme na internetovou síť SOLVIT (http://ec.europa.eu/solvit/) jako na kontaktní místo při problémech s prováděním právních předpisů o vnitřním trhu; |
| --- | --- |

50.

zdůrazňuje, že je třeba i nadále pracovat na účinném a koordinovaném provádění vnitřního trhu v oblasti. Jedná se o důležitý faktor hospodářské prosperity oblasti Baltského moře. V zásadě se jedná o malé a střední podniky, které jsou postiženy překážkami a obtížemi obchodu vyplývajícími z byrokracie. Z důvodu rozdílného výkladu ustanovení hrozí vznik nových regionálních překážek obchodu. Je nutné zlepšit znalosti vnitřního trhu ve správě a v soudnictví příslušných zemí. Důležitá jsou i fóra, v nichž může docházet k hlasování a výměně zkušeností. V této souvislosti odkazujeme na internetovou síť SOLVIT (http://ec.europa.eu/solvit/) jako na kontaktní místo při problémech s prováděním právních předpisů o vnitřním trhu;

| 51. | zdůrazňuje, že činnost podniků, zejména malých a středních, je předpokladem pro hospodářsky vzkvétající oblast Baltského moře. Podnikání a podnikatelská činnost musejí být proto podporovány. Je nutno zlepšit přístup MSP k rizikovému kapitálu; |
| --- | --- |

51.

zdůrazňuje, že činnost podniků, zejména malých a středních, je předpokladem pro hospodářsky vzkvétající oblast Baltského moře. Podnikání a podnikatelská činnost musejí být proto podporovány. Je nutno zlepšit přístup MSP k rizikovému kapitálu;

| 52. | doporučuje vyvinout úsilí zaměřené na zlepšení přístupu k rizikovému kapitálu pro zakládání podniků, zejména k počátečnímu kapitálu („seed money“). Dále je třeba usilovat o posílení podnikatelského ducha, zejména u mladých podnikatelů; |
| --- | --- |

52.

doporučuje vyvinout úsilí zaměřené na zlepšení přístupu k rizikovému kapitálu pro zakládání podniků, zejména k počátečnímu kapitálu („seed money“). Dále je třeba usilovat o posílení podnikatelského ducha, zejména u mladých podnikatelů;

| 53. | konstatuje, že při zakládání nových podniků stojí často v popředí hospodářské zhodnocení inovací, a to nezávisle na tom, jak jsou technicky náročné; doporučuje proto, aby byly v rámci strategie pro Baltské moře tematizovány otázky jako koordinovaná politika klastrů, koordinované inovační systémy, inovační programy a „vlajkové projekty“. Měly by být zlepšeny možnosti aktérů požádat o prostředky na výzkum a vývoj v jiných zemích této oblasti než ve své; |
| --- | --- |

53.

konstatuje, že při zakládání nových podniků stojí často v popředí hospodářské zhodnocení inovací, a to nezávisle na tom, jak jsou technicky náročné; doporučuje proto, aby byly v rámci strategie pro Baltské moře tematizovány otázky jako koordinovaná politika klastrů, koordinované inovační systémy, inovační programy a „vlajkové projekty“. Měly by být zlepšeny možnosti aktérů požádat o prostředky na výzkum a vývoj v jiných zemích této oblasti než ve své;

| 54. | poukazuje dále na to, že postoj k podnikání se vytváří již velmi brzo. K podnikání je proto nutné vést a tematizovat ho již při výuce na školách a na vysokých školách; |
| --- | --- |

54.

poukazuje dále na to, že postoj k podnikání se vytváří již velmi brzo. K podnikání je proto nutné vést a tematizovat ho již při výuce na školách a na vysokých školách;

| 55. | navrhuje, aby země zahrnuté do strategie pro Baltské moře vypracovaly společný program na podporu udržitelného cestovního ruchu v oblasti. V této souvislosti by měly být zejména zdůrazněny hodnoty přírody, životního prostředí a bohatého kulturního a historického dědictví; |
| --- | --- |

55.

navrhuje, aby země zahrnuté do strategie pro Baltské moře vypracovaly společný program na podporu udržitelného cestovního ruchu v oblasti. V této souvislosti by měly být zejména zdůrazněny hodnoty přírody, životního prostředí a bohatého kulturního a historického dědictví;

| 56. | poukazuje na to, že oblast Baltského moře má bohaté zdroje surovin, zejména rudy a dřeva. Je třeba zvážit, aby se speciálně pro region Baltského moře vypracovala strategie pro minerály. V této souvislosti je třeba vzít v úvahu návrh směrnice o zřízení rámce pro ochranu půdy (KOM(2006) 232 v konečném znění) (viz stanovisko VR, CdR 321/2006), který stanoví společné cíle pro ochranu půdy a zároveň členským státům dává větší míru flexibility při výběru způsobů, jak těchto cílů dosáhnout (povinnost dosáhnout výsledků, ale volba nástrojů). Pro vzkvétající hospodářství je důležité, aby zdroje surovin byly těženy a spravovány udržitelně a účinně. Tím vznikají vysoké požadavky na infrastrukturu udržitelné dopravy; |
| --- | --- |

56.

poukazuje na to, že oblast Baltského moře má bohaté zdroje surovin, zejména rudy a dřeva. Je třeba zvážit, aby se speciálně pro region Baltského moře vypracovala strategie pro minerály. V této souvislosti je třeba vzít v úvahu návrh směrnice o zřízení rámce pro ochranu půdy (KOM(2006) 232 v konečném znění) (viz stanovisko VR, CdR 321/2006), který stanoví společné cíle pro ochranu půdy a zároveň členským státům dává větší míru flexibility při výběru způsobů, jak těchto cílů dosáhnout (povinnost dosáhnout výsledků, ale volba nástrojů). Pro vzkvétající hospodářství je důležité, aby zdroje surovin byly těženy a spravovány udržitelně a účinně. Tím vznikají vysoké požadavky na infrastrukturu udržitelné dopravy;

| 57. | konstatuje, že energetické otázky mají pro hospodářský rozvoj oblasti Baltského moře klíčový význam a mít ho budou i v budoucnu. Úsilí zaměřené na vyšší energetickou účinnost je při tom důležité, avšak rozhodující je bezpečné a stabilní zásobování zdroji energie a elektřinou. Z historických důvodů jsou baltské státy ještě stále napojeny na ruskou elektrickou rozvodnou síť. Tyto státy musejí být integrovány do severské a evropské elektrické rozvodné sítě a stát se součástí trhu s elektřinou pro EU a oblast Baltského moře. To vyžaduje přípoje, uzpůsobení pravidel a investice do infrastruktury; |
| --- | --- |

57.

konstatuje, že energetické otázky mají pro hospodářský rozvoj oblasti Baltského moře klíčový význam a mít ho budou i v budoucnu. Úsilí zaměřené na vyšší energetickou účinnost je při tom důležité, avšak rozhodující je bezpečné a stabilní zásobování zdroji energie a elektřinou. Z historických důvodů jsou baltské státy ještě stále napojeny na ruskou elektrickou rozvodnou síť. Tyto státy musejí být integrovány do severské a evropské elektrické rozvodné sítě a stát se součástí trhu s elektřinou pro EU a oblast Baltského moře. To vyžaduje přípoje, uzpůsobení pravidel a investice do infrastruktury;

| 58. | zdůrazňuje, že volný pohyb pracovníků je důležitou součástí integrace v oblasti Baltského moře. Je třeba důsledně uplatňovat volný pohyb osob; |
| --- | --- |

58.

zdůrazňuje, že volný pohyb pracovníků je důležitou součástí integrace v oblasti Baltského moře. Je třeba důsledně uplatňovat volný pohyb osob;

| 59. | souhlasí s názorem Sítě odborových svazů Pobaltí (BASTUN), že do strategie pro Baltské moře by měl být zahrnut sociální rozměr. Strategie by měla být využita k zajištění regulérních a řádně fungujících trhů práce v této oblasti. Jako důležitý aspekt konkurenceschopnosti v této oblasti by měly být pojímány důstojné pracovní podmínky. Jsou stále důležitější výhodou v konkurenčním boji o vysoce kvalifikovanou pracovní sílu; |
| --- | --- |

59.

souhlasí s názorem Sítě odborových svazů Pobaltí (BASTUN), že do strategie pro Baltské moře by měl být zahrnut sociální rozměr. Strategie by měla být využita k zajištění regulérních a řádně fungujících trhů práce v této oblasti. Jako důležitý aspekt konkurenceschopnosti v této oblasti by měly být pojímány důstojné pracovní podmínky. Jsou stále důležitější výhodou v konkurenčním boji o vysoce kvalifikovanou pracovní sílu;

| 60. | zdůrazňuje, že znalosti a s tím tzv. „pátá svoboda“, tedy volný pohyb znalostí, budou hrát klíčovou roli pro budoucí konkurenceschopnost a hospodářský rozvoj. Důležitým aspektem je mobilita studentů v oblasti Baltského moře. V současnosti se však mobilita oblasti vyhýbá. Podíl mladých lidí, kteří chtějí studovat v oblasti Baltského moře, je malý, ačkoliv by to pro prohloubenou hospodářskou integraci bylo důležité. Studium v oblasti Baltského moře není zřejmě pro úspěšnou kariéru považováno za přínosné. Důležitým úkolem strategie pro Baltské moře je zjistit, proč tomu tak je a co lze udělat pro to, aby studium v jiném státě v oblasti Baltského moře bylo považováno za atraktivní možnost. Jde o kvalitu studia a zřejmě i o jazykové znalosti; |
| --- | --- |

60.

zdůrazňuje, že znalosti a s tím tzv. „pátá svoboda“, tedy volný pohyb znalostí, budou hrát klíčovou roli pro budoucí konkurenceschopnost a hospodářský rozvoj. Důležitým aspektem je mobilita studentů v oblasti Baltského moře. V současnosti se však mobilita oblasti vyhýbá. Podíl mladých lidí, kteří chtějí studovat v oblasti Baltského moře, je malý, ačkoliv by to pro prohloubenou hospodářskou integraci bylo důležité. Studium v oblasti Baltského moře není zřejmě pro úspěšnou kariéru považováno za přínosné. Důležitým úkolem strategie pro Baltské moře je zjistit, proč tomu tak je a co lze udělat pro to, aby studium v jiném státě v oblasti Baltského moře bylo považováno za atraktivní možnost. Jde o kvalitu studia a zřejmě i o jazykové znalosti;

| 61. | považuje mobilitu výzkumných pracovníků a výsledků jejich práce za důležitý faktor pro úspěšný rozvoj v oblasti Baltského moře. Pro podporu mobility výzkumných pracovníků je důležité, aby existovaly zajímavé projekty a byly k dispozici finanční prostředky. Je třeba rozvíjet spolupráci různých aktérů, a to jak mezi vysokými školami navzájem, tak i mezi akademickým světem, hospodářstvím a veřejným sektorem v rámci modelu „trojité vrtule“; |
| --- | --- |

61.

považuje mobilitu výzkumných pracovníků a výsledků jejich práce za důležitý faktor pro úspěšný rozvoj v oblasti Baltského moře. Pro podporu mobility výzkumných pracovníků je důležité, aby existovaly zajímavé projekty a byly k dispozici finanční prostředky. Je třeba rozvíjet spolupráci různých aktérů, a to jak mezi vysokými školami navzájem, tak i mezi akademickým světem, hospodářstvím a veřejným sektorem v rámci modelu „trojité vrtule“;

Přístupná a atraktivní oblast

| 62. | domnívá se, že snaha vytvořit z oblasti Baltského moře přístupnou a atraktivní oblast musí vycházet z toho, že jde jak o fyzickou infrastrukturu (např. dopravní systémy), tak i o znalostní strukturu pro přenos vědomostí, informací, služeb apod. Dále jde zejména o to, aby vnitrostátní struktury a systémy byly v rámci oblasti propojeny. Plánování infrastruktury v současné době zpravidla končí na hranici jednoho státu. Měla by existovat perspektiva vytvořit integrovanou oblast Baltského moře, což předpokládá, že východozápadní perspektiva bude považována za stejně důležitou jako severojižní perspektiva. Dopravní koridory z východu na západ zpřístupňují také trhy ležící na východ a jihovýchod od oblasti Baltského moře; |
| --- | --- |

62.

domnívá se, že snaha vytvořit z oblasti Baltského moře přístupnou a atraktivní oblast musí vycházet z toho, že jde jak o fyzickou infrastrukturu (např. dopravní systémy), tak i o znalostní strukturu pro přenos vědomostí, informací, služeb apod. Dále jde zejména o to, aby vnitrostátní struktury a systémy byly v rámci oblasti propojeny. Plánování infrastruktury v současné době zpravidla končí na hranici jednoho státu. Měla by existovat perspektiva vytvořit integrovanou oblast Baltského moře, což předpokládá, že východozápadní perspektiva bude považována za stejně důležitou jako severojižní perspektiva. Dopravní koridory z východu na západ zpřístupňují také trhy ležící na východ a jihovýchod od oblasti Baltského moře;

| 63. | poukazuje na to, že oblast Baltského moře je strukturně velmi nevyvážená, její severní část je tvořena velmi řídce osídlenými oblastmi a jih vykazuje vysokou hustotu obyvatelstva. Na severu jsou vzdálenosti mezi většími městy velké a dopravní síť je řídká; propojení pobaltských států a nejsevernějších regionů s hlavními oblastmi Pobaltí by mělo být zlepšeno a začleněno do transevropské dopravní sítě. Je třeba okamžitě zlepšit kapacitu železnic; |
| --- | --- |

63.

poukazuje na to, že oblast Baltského moře je strukturně velmi nevyvážená, její severní část je tvořena velmi řídce osídlenými oblastmi a jih vykazuje vysokou hustotu obyvatelstva. Na severu jsou vzdálenosti mezi většími městy velké a dopravní síť je řídká; propojení pobaltských států a nejsevernějších regionů s hlavními oblastmi Pobaltí by mělo být zlepšeno a začleněno do transevropské dopravní sítě. Je třeba okamžitě zlepšit kapacitu železnic;

| 64. | doporučuje, aby přeshraniční dopravní spojení byla plánována více společně než doposud, a byla tak posílena integrace. S lepší dopravou lze počítat například tehdy, bude-li na železniční dopravu nazíráno spíše z celkového pohledu a směrnice EU o železniční dopravě budou interpretovány koordinovaně; |
| --- | --- |

64.

doporučuje, aby přeshraniční dopravní spojení byla plánována více společně než doposud, a byla tak posílena integrace. S lepší dopravou lze počítat například tehdy, bude-li na železniční dopravu nazíráno spíše z celkového pohledu a směrnice EU o železniční dopravě budou interpretovány koordinovaně;

| 65. | poukazuje na specifikum regionálního dopravního systému v oblasti Baltského moře spočívající v tom, že všechny druhy dopravy budou stejně důležité. Doprava bude pozemní a námořní, např. přeprava zboží po železnici nebo na kratších námořních cestách, a také letecká. Proto je bezpodmínečně nutné navrhnout koridory, v jejichž rámci bude umožněna intermodalita, tedy bezproblémový přechod mezi těmito druhy dopravy. To je velká výzva pro logistiku a neméně významné jsou také aspekty udržitelnosti; |
| --- | --- |

65.

poukazuje na specifikum regionálního dopravního systému v oblasti Baltského moře spočívající v tom, že všechny druhy dopravy budou stejně důležité. Doprava bude pozemní a námořní, např. přeprava zboží po železnici nebo na kratších námořních cestách, a také letecká. Proto je bezpodmínečně nutné navrhnout koridory, v jejichž rámci bude umožněna intermodalita, tedy bezproblémový přechod mezi těmito druhy dopravy. To je velká výzva pro logistiku a neméně významné jsou také aspekty udržitelnosti;

| 66. | zdůrazňuje, že bude důležité lépe využívat stávající systémy. Je třeba zjistit a odstranit nedostatky v kapacitě. Nadnárodní, národní, regionální a místní dopravní systémy musejí být vzájemně propojeny; |
| --- | --- |

66.

zdůrazňuje, že bude důležité lépe využívat stávající systémy. Je třeba zjistit a odstranit nedostatky v kapacitě. Nadnárodní, národní, regionální a místní dopravní systémy musejí být vzájemně propojeny;

| 67. | domnívá se, že přeshraniční části TEN-T musejí být rychle vybudovány, přičemž je třeba zohlednit zlepšení „modality“ a spolupráci v rámci konkurenceschopných logistických sítí; |
| --- | --- |

67.

domnívá se, že přeshraniční části TEN-T musejí být rychle vybudovány, přičemž je třeba zohlednit zlepšení „modality“ a spolupráci v rámci konkurenceschopných logistických sítí;

| 68. | zdůrazňuje, že i když bude pozemní a námořní doprava hlavním způsobem přepravy zboží a z velké části také osob, nelze opominout význam letecké dopravy pro mobilitu osob v oblasti. I infrastruktura letecké dopravy musí být bezpodmínečně dále rozvíjena, a to i na regionálních letištích; |
| --- | --- |

68.

zdůrazňuje, že i když bude pozemní a námořní doprava hlavním způsobem přepravy zboží a z velké části také osob, nelze opominout význam letecké dopravy pro mobilitu osob v oblasti. I infrastruktura letecké dopravy musí být bezpodmínečně dále rozvíjena, a to i na regionálních letištích;

| 69. | připomíná význam, který měl most přes Öresund jako investice do infrastruktury pro regionální hospodářství a pro odstranění nedostačující kapacity. Také most přes Fehmarnbelt by měl zásadní význam a jeho stavba by měla zahájena co nejdříve; |
| --- | --- |

69.

připomíná význam, který měl most přes Öresund jako investice do infrastruktury pro regionální hospodářství a pro odstranění nedostačující kapacity. Také most přes Fehmarnbelt by měl zásadní význam a jeho stavba by měla zahájena co nejdříve;

| 70. | poukazuje na to, že kromě investic do fyzické infrastruktury je třeba podporovat rozvoj fungující a integrované znalostní infrastruktury, což znamená, že IKT musí mít prioritu. Investice tohoto druhu budou mít pro budoucí konkurenceschopnost a rozvoj mimořádně velký význam a budou vyžadovat investice do softwaru i hardwaru. K posledně zmíněnému patří další rozšiřování širokopásmového připojení v oblasti, což by se mohlo stát vlajkovým projektem. Za účelem zabezpečení transparentnosti a koordinace je nutné zřídit regionální dohled. Neutralita poskytovatelů je důležitá proto, aby zřizování širokopásmového připojení nebylo vázáno na poskytovatele a nevedlo k místnímu či regionálnímu monopolu. Nemateriální infrastruktura existuje např. v rámci společných standardů, např. u elektronické identifikace v celé oblasti Baltského moře. Toto je předpokladem pro obchodování se službami založenými na IT; |
| --- | --- |

70.

poukazuje na to, že kromě investic do fyzické infrastruktury je třeba podporovat rozvoj fungující a integrované znalostní infrastruktury, což znamená, že IKT musí mít prioritu. Investice tohoto druhu budou mít pro budoucí konkurenceschopnost a rozvoj mimořádně velký význam a budou vyžadovat investice do softwaru i hardwaru. K posledně zmíněnému patří další rozšiřování širokopásmového připojení v oblasti, což by se mohlo stát vlajkovým projektem. Za účelem zabezpečení transparentnosti a koordinace je nutné zřídit regionální dohled. Neutralita poskytovatelů je důležitá proto, aby zřizování širokopásmového připojení nebylo vázáno na poskytovatele a nevedlo k místnímu či regionálnímu monopolu. Nemateriální infrastruktura existuje např. v rámci společných standardů, např. u elektronické identifikace v celé oblasti Baltského moře. Toto je předpokladem pro obchodování se službami založenými na IT;

Bezpečná oblast

| 71. | připomíná, že Baltské moře patří k mořím s největší hustotou dopravy na světě a tento stav se nezmění. Dle aktuálních údajů pluje v Baltském moři denně přes 2 000 lodí. I když tyto údaje může ovlivnit hospodářský útlum, obecně však bude lodní dopravy stále přibývat. Dále bylo Baltské moře, vyjma teritoriálních vod Ruska, klasifikováno Mezinárodní námořní organizací (IMO) Spojených národů jako obzvláště citlivá mořská oblast (Particularly Sensitive Sea Area – PSSA), což znamená, že lze přijmout ochranná opatření týkající se dopravy v Baltském moři; |
| --- | --- |

71.

připomíná, že Baltské moře patří k mořím s největší hustotou dopravy na světě a tento stav se nezmění. Dle aktuálních údajů pluje v Baltském moři denně přes 2 000 lodí. I když tyto údaje může ovlivnit hospodářský útlum, obecně však bude lodní dopravy stále přibývat. Dále bylo Baltské moře, vyjma teritoriálních vod Ruska, klasifikováno Mezinárodní námořní organizací (IMO) Spojených národů jako obzvláště citlivá mořská oblast (Particularly Sensitive Sea Area – PSSA), což znamená, že lze přijmout ochranná opatření týkající se dopravy v Baltském moři;

| 72. | poukazuje na to, že v důsledku vyšší hustoty dopravy porostou požadavky týkající se společné připravenosti a schopnosti nasazení. Řečeno bez příkras, otázkou není zda, nýbrž kdy dojde v Baltském moři k většímu neštěstí. Dopady by v tomto případě byly vnímány přeshraničně, proto tedy požadavek na příslušnou přeshraniční připravenost a schopnost jednat; |
| --- | --- |

72.

poukazuje na to, že v důsledku vyšší hustoty dopravy porostou požadavky týkající se společné připravenosti a schopnosti nasazení. Řečeno bez příkras, otázkou není zda, nýbrž kdy dojde v Baltském moři k většímu neštěstí. Dopady by v tomto případě byly vnímány přeshraničně, proto tedy požadavek na příslušnou přeshraniční připravenost a schopnost jednat;

| 73. | souhlasí s koordinovanou připraveností a s koordinovanou strukturou pro účinné zásahy. Místní a regionální perspektiva musí být přítomna již od počátku. VR navrhuje, aby byl akční plán „Baltic Master Project Action Plan“ prováděn prostřednictvím preventivní připravenosti, rozvoje a posílení plánování pro pobřežní oblasti v celém prostoru Baltského moře, jakož i lepšího dohledu nad pohybem lodí v Baltském moři. V této souvislosti upozorňuje na nařízení o ropných tankerech s jednoduchým trupem (2) a vítá, že 11. března 2009 Evropský parlament přijal třetí legislativní balíček týkající se námořní bezpečnosti, tzv. balíček Erika III. Balíček, který vstoupí v platnost v roce 2012, se zabývá nejen odškodněním cestujících, ale i kontrolami, automatickým identifikačním a sledovacím systémem (AIS), státní přístavní inspekcí, pojištěním lodí, vyšetřováním nehod a určením orgánu, který bude rozhodovat o útočišti pro lodě v nouzi. Výbor však klade důraz na nutnost rozšířit kapacitu pro sledování stávající dopravy ve Finském zálivu tak, aby pokryla celou oblast Baltského moře. Kromě toho doporučuje, aby byl vytvořen společný mechanismus pro monitorování dodržování ustanovení; |
| --- | --- |

73.

souhlasí s koordinovanou připraveností a s koordinovanou strukturou pro účinné zásahy. Místní a regionální perspektiva musí být přítomna již od počátku. VR navrhuje, aby byl akční plán „Baltic Master Project Action Plan“ prováděn prostřednictvím preventivní připravenosti, rozvoje a posílení plánování pro pobřežní oblasti v celém prostoru Baltského moře, jakož i lepšího dohledu nad pohybem lodí v Baltském moři. V této souvislosti upozorňuje na nařízení o ropných tankerech s jednoduchým trupem (2) a vítá, že 11. března 2009 Evropský parlament přijal třetí legislativní balíček týkající se námořní bezpečnosti, tzv. balíček Erika III. Balíček, který vstoupí v platnost v roce 2012, se zabývá nejen odškodněním cestujících, ale i kontrolami, automatickým identifikačním a sledovacím systémem (AIS), státní přístavní inspekcí, pojištěním lodí, vyšetřováním nehod a určením orgánu, který bude rozhodovat o útočišti pro lodě v nouzi. Výbor však klade důraz na nutnost rozšířit kapacitu pro sledování stávající dopravy ve Finském zálivu tak, aby pokryla celou oblast Baltského moře. Kromě toho doporučuje, aby byl vytvořen společný mechanismus pro monitorování dodržování ustanovení;

| 74. | zdůrazňuje, že otázky zdraví obyvatel jsou důležitou oblastí, které je třeba v rámci strategie pro Baltské moře věnovat pozornost. Problémy by mohly vzniknout z důvodu odchodu mladých z venkova do měst v důsledku rychlé hospodářské transformace. Velké rozdíly mezi skupinami obyvatel, u nichž může chudoba dokonce ještě narůstat, např. u dětí, je a zůstává velkým společenským problémem. Vyloučení, které vede k alkoholové a drogové závislosti, a zdravotní problémy způsobené způsobem života, jsou dalšími sociálními problémy, které je třeba řešit koordinovaně a na regionální úrovni; |
| --- | --- |

74.

zdůrazňuje, že otázky zdraví obyvatel jsou důležitou oblastí, které je třeba v rámci strategie pro Baltské moře věnovat pozornost. Problémy by mohly vzniknout z důvodu odchodu mladých z venkova do měst v důsledku rychlé hospodářské transformace. Velké rozdíly mezi skupinami obyvatel, u nichž může chudoba dokonce ještě narůstat, např. u dětí, je a zůstává velkým společenským problémem. Vyloučení, které vede k alkoholové a drogové závislosti, a zdravotní problémy způsobené způsobem života, jsou dalšími sociálními problémy, které je třeba řešit koordinovaně a na regionální úrovni;

| 75. | považuje za obzvlášť důležité, aby otázky zdraví byly řešeny společně se zeměmi oblasti Baltského moře, které hraničí s EU. V Rusku, Bělorusku a na Ukrajině existuje řada problémů v oblasti veřejného zdraví. Důležitým východiskem musí být v tomto případě Severní dimenze a její příslušná platforma, „Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Wellbeing“ (NDPHS). Toto partnerství by mělo být důležitým východiskem, jež je třeba mít silněji v povědomí; |
| --- | --- |

75.

považuje za obzvlášť důležité, aby otázky zdraví byly řešeny společně se zeměmi oblasti Baltského moře, které hraničí s EU. V Rusku, Bělorusku a na Ukrajině existuje řada problémů v oblasti veřejného zdraví. Důležitým východiskem musí být v tomto případě Severní dimenze a její příslušná platforma, „Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Wellbeing“ (NDPHS). Toto partnerství by mělo být důležitým východiskem, jež je třeba mít silněji v povědomí;

| 76. | poukazuje na to, že hlavní prioritou NDPHS musí být podchytit šíření infekčních nemocí. K těm patří např. HIV/AIDS, tuberkulóza a mikroorganizmy odolné vůči antibiotikům. Další prioritou by mělo být zlepšení sociálního blaha; |
| --- | --- |

76.

poukazuje na to, že hlavní prioritou NDPHS musí být podchytit šíření infekčních nemocí. K těm patří např. HIV/AIDS, tuberkulóza a mikroorganizmy odolné vůči antibiotikům. Další prioritou by mělo být zlepšení sociálního blaha;

| 77. | připomíná, že organizovaná trestná činnost představuje závažné ohrožení bezpečnosti v oblasti Baltského moře. Zločinecké bandy pracují stále rafinovaněji a stále více přeshraničně. Státy ležící na pobřeží Baltského moře musejí proto i nadále postupovat společně v boji proti organizované trestné činnosti, nedovolenému obchodu s drogami a obchodu s lidmi v oblasti. Toto je třeba ve strategii pro Baltské moře zdůraznit. V oblasti již existuje policejní spolupráce v rámci v rámci Pracovní skupiny pro organizovanou trestnou činnost v regionu Baltského moře (Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region – BSTF). Spolupráce se účastní také Norsko, Island a Rusko, jakož i Europol a Interpol. V rámci strategie pro Baltské moře by měla být tato spolupráce posílena a být doplňkem spolupráce, jež probíhá i v rámci EU; |
| --- | --- |

77.

připomíná, že organizovaná trestná činnost představuje závažné ohrožení bezpečnosti v oblasti Baltského moře. Zločinecké bandy pracují stále rafinovaněji a stále více přeshraničně. Státy ležící na pobřeží Baltského moře musejí proto i nadále postupovat společně v boji proti organizované trestné činnosti, nedovolenému obchodu s drogami a obchodu s lidmi v oblasti. Toto je třeba ve strategii pro Baltské moře zdůraznit. V oblasti již existuje policejní spolupráce v rámci v rámci Pracovní skupiny pro organizovanou trestnou činnost v regionu Baltského moře (Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region – BSTF). Spolupráce se účastní také Norsko, Island a Rusko, jakož i Europol a Interpol. V rámci strategie pro Baltské moře by měla být tato spolupráce posílena a být doplňkem spolupráce, jež probíhá i v rámci EU;

| 78. | zdůrazňuje potřebu chránit důležitou infrastrukturu, tedy zařízení nebo systémy, které jsou nutné k zajištění hlavních funkcí společnosti, zdravotní péče, bezpečnosti a hospodářského a sociálního blahobytu občanů. Přerušení provozu nebo zničení těchto zařízení by mohlo mít závažné důsledky. Doprava, zásobování energií a výměna informací jsou příkladem hlavních činností vyžadujících fungující infrastrukturu. |
| --- | --- |

78.

zdůrazňuje potřebu chránit důležitou infrastrukturu, tedy zařízení nebo systémy, které jsou nutné k zajištění hlavních funkcí společnosti, zdravotní péče, bezpečnosti a hospodářského a sociálního blahobytu občanů. Přerušení provozu nebo zničení těchto zařízení by mohlo mít závažné důsledky. Doprava, zásobování energií a výměna informací jsou příkladem hlavních činností vyžadujících fungující infrastrukturu.

V Bruselu dne 22. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Baltic Sea States Subregional Cooperation – BSSSC, Komise pro Baltské moře při CPMR, Baltic Development Forum, euroregion Baltské moře, Unie měst Baltského moře, B7 Baltic Islands Network.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 417/2002 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem.

2

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/31

---

Stanovisko Výboru regionů úloha místních a regionálních orgánů ve východním partnerství

(2009/C 200/07)

VÝBOR REGIONŮ

| — | připomíná úlohu místních a regionálních orgánů v rámci EPS ve vztahu k VP. Zaměří se především na jejich přínos pro územní rozvoj, zlepšování hospodářských vztahů, rozvoj respektování lidských práv a základních svobod, usnadňování mobility a na jejich podporu při navazování vzájemných kontaktů; |
| --- | --- |

—

připomíná úlohu místních a regionálních orgánů v rámci EPS ve vztahu k VP. Zaměří se především na jejich přínos pro územní rozvoj, zlepšování hospodářských vztahů, rozvoj respektování lidských práv a základních svobod, usnadňování mobility a na jejich podporu při navazování vzájemných kontaktů;

| — | zamýšlí rozvíjet formy užší spolupráce se zeměmi zapojenými do východního partnerství. Ustavení Shromáždění zástupců měst a regionů východní Evropy a jižního Kavkazu jako institucionální platformy pro pravidelný dialog a spolupráci by mohlo být krátkodobým cílem formální spolupráce po úspěšném rozvinutí konkrétních a hmatatelných forem spolupráce; |
| --- | --- |

—

zamýšlí rozvíjet formy užší spolupráce se zeměmi zapojenými do východního partnerství. Ustavení Shromáždění zástupců měst a regionů východní Evropy a jižního Kavkazu jako institucionální platformy pro pravidelný dialog a spolupráci by mohlo být krátkodobým cílem formální spolupráce po úspěšném rozvinutí konkrétních a hmatatelných forem spolupráce;

| — | naléhavě upozorňuje, že místní a regionální orgány by se měly vedle centrálních vlád pokud možno od počátečního stádia účastnit přípravy dohod o přidružení, strategických dokumentů a akčních plánů uzavíraných bilaterálně mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi VP, zejména v rámci evropské politiky sousedství při přípravě, provádění a vyhodnocování NIP; |
| --- | --- |

—

naléhavě upozorňuje, že místní a regionální orgány by se měly vedle centrálních vlád pokud možno od počátečního stádia účastnit přípravy dohod o přidružení, strategických dokumentů a akčních plánů uzavíraných bilaterálně mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi VP, zejména v rámci evropské politiky sousedství při přípravě, provádění a vyhodnocování NIP;

| — | podporuje navazování užších vztahů mezi místními a regionálními orgány EU a jejich protějšky v zemích VP prostřednictvím existujících institucionálních platforem pro pravidelný politický dialog a pomocí konkrétních společných projektů, se záměrem najít společnou cestu k možnému budoucímu založení Shromáždění zástupců místních a regionálních orgánů zemí východní Evropy a jižního Kavkazu. |
| --- | --- |

—

podporuje navazování užších vztahů mezi místními a regionálními orgány EU a jejich protějšky v zemích VP prostřednictvím existujících institucionálních platforem pro pravidelný politický dialog a pomocí konkrétních společných projektů, se záměrem najít společnou cestu k možnému budoucímu založení Shromáždění zástupců místních a regionálních orgánů zemí východní Evropy a jižního Kavkazu.

| Hlavní zpravodaj | : | pan István Sértő-Radics (HU/ALDE) starosta obce Uszka |
| --- | --- | --- |

Hlavní zpravodaj

:

pan István Sértő-Radics (HU/ALDE) starosta obce Uszka

Odkaz

Žádost českého předsednictví Rady Evropské unie o vypracování stanoviska Úloha místních a regionálních orgánů ve východním partnerství a sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Východní partnerství

KOM(2008) 823 v konečném znění

I.   OBECNÉ PŘIPOMÍNKY

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | zdůrazňuje význam nového rozvoje východního partnerství (VP) v rámci evropské politiky sousedství (EPS). Rozdíly mezi zeměmi EPS a mezi jejich posledním politickým vývojem, různá míra očekávání a diskuse o procesu rozšíření, strategické partnerství EU-Rusko a požadavek na zřízení východní dimenze souběžně s barcelonským procesem, Unií pro středomoří, vedl po švédsko-polském návrhu k zahájení VP. Země EPS, jež je třeba brát v úvahu při rozvoji východního partnerství, jsou: Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Moldavsko a Ukrajina. Kromě Běloruska jsou všechny tyto země členy Rady Evropy. Evropská komise připravila návrh, o kterém bude rozhodnuto na summitu východního partnerství na jaře 2009. Pro VP bude ústředním tématem rozšíření přeshraniční a meziregionální spolupráce a budování institucí, kde mohou místní a regionální orgány hrát svoji úlohu při navazování vztahů a podpoře evropské integrace, což umožní odstranit nedostatky současné EPS; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje význam nového rozvoje východního partnerství (VP) v rámci evropské politiky sousedství (EPS). Rozdíly mezi zeměmi EPS a mezi jejich posledním politickým vývojem, různá míra očekávání a diskuse o procesu rozšíření, strategické partnerství EU-Rusko a požadavek na zřízení východní dimenze souběžně s barcelonským procesem, Unií pro středomoří, vedl po švédsko-polském návrhu k zahájení VP. Země EPS, jež je třeba brát v úvahu při rozvoji východního partnerství, jsou: Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Moldavsko a Ukrajina. Kromě Běloruska jsou všechny tyto země členy Rady Evropy. Evropská komise připravila návrh, o kterém bude rozhodnuto na summitu východního partnerství na jaře 2009. Pro VP bude ústředním tématem rozšíření přeshraniční a meziregionální spolupráce a budování institucí, kde mohou místní a regionální orgány hrát svoji úlohu při navazování vztahů a podpoře evropské integrace, což umožní odstranit nedostatky současné EPS;

| 2. | připomíná úlohu místních a regionálních orgánů v rámci EPS ve vztahu k VP. Zaměří se především na jejich přínos pro územní rozvoj, zlepšování hospodářských vztahů, rozvoj respektování lidských práv a základních svobod, usnadňování mobility a na jejich podporu při navazování vzájemných kontaktů; |
| --- | --- |

2.

připomíná úlohu místních a regionálních orgánů v rámci EPS ve vztahu k VP. Zaměří se především na jejich přínos pro územní rozvoj, zlepšování hospodářských vztahů, rozvoj respektování lidských práv a základních svobod, usnadňování mobility a na jejich podporu při navazování vzájemných kontaktů;

| 3. | vítá úspěch dosažený v určitých opatřeních a iniciativách a skutečnost, že EPS staví na stávajících dohodách o partnerství a spolupráci (DPS), které zůstávají právním základem vztahů. Na jejich základě jsou přijímány řízené dvoustranné akční plány EPS pro partnerství EU s partnerskými zeměmi, které stanovují agendu politických a hospodářských reforem. K pokroku v reformách vybízejí tyto pobídky: vyšší integrace do evropských programů a sítí, rozsáhlejší pomoc a širší přístup k trhům. Klíčovými zásadami EPS jsou diferenciace, převzetí odpovědnosti a regionální integrace; EPS zahrnuje celou řadu zemí s různými obtížemi a je zde potřebný cílenější přístup; |
| --- | --- |

3.

vítá úspěch dosažený v určitých opatřeních a iniciativách a skutečnost, že EPS staví na stávajících dohodách o partnerství a spolupráci (DPS), které zůstávají právním základem vztahů. Na jejich základě jsou přijímány řízené dvoustranné akční plány EPS pro partnerství EU s partnerskými zeměmi, které stanovují agendu politických a hospodářských reforem. K pokroku v reformách vybízejí tyto pobídky: vyšší integrace do evropských programů a sítí, rozsáhlejší pomoc a širší přístup k trhům. Klíčovými zásadami EPS jsou diferenciace, převzetí odpovědnosti a regionální integrace; EPS zahrnuje celou řadu zemí s různými obtížemi a je zde potřebný cílenější přístup;

| 4. | souhlasí s výzvou, obsaženou v návrhu, která požaduje prohloubení existující dvoustranné spolupráce liberalizací víz, zónou volného obchodu, širší podporou odvětvových reforem, intenzivnějšími kontakty mezi lidmi, novými akčními plány s jasnými kritérii a vazbou na přizpůsobení se evropským standardům a pevnějšími následnými dohodami, které budou uzavřeny po DPS. Návrh Komise dále vyzval k posílení vícestranné spolupráce, která by doplňovala severní dimenzi a černomořskou synergii, a byla by projektově orientovaná. Jako prioritní oblasti spolupráce návrh identifikuje oblast politiky a bezpečnosti, příhraniční a přeshraniční pohyb, oblast hospodářství a financí a oblast environmentální a sociální; |
| --- | --- |

4.

souhlasí s výzvou, obsaženou v návrhu, která požaduje prohloubení existující dvoustranné spolupráce liberalizací víz, zónou volného obchodu, širší podporou odvětvových reforem, intenzivnějšími kontakty mezi lidmi, novými akčními plány s jasnými kritérii a vazbou na přizpůsobení se evropským standardům a pevnějšími následnými dohodami, které budou uzavřeny po DPS. Návrh Komise dále vyzval k posílení vícestranné spolupráce, která by doplňovala severní dimenzi a černomořskou synergii, a byla by projektově orientovaná. Jako prioritní oblasti spolupráce návrh identifikuje oblast politiky a bezpečnosti, příhraniční a přeshraniční pohyb, oblast hospodářství a financí a oblast environmentální a sociální;

| 5. | souhlasí také s návrhem Evropské komise, který předpokládá prohloubení hospodářské integrace pomocí obsáhlých a ucelených oblastí volného obchodu, závislých na členství partnerských zemí ve WTO, zvýšené mobility usnadněním vízového režimu a správy hranic; energetické bezpečnosti uznáním vzájemné energetické závislosti; podpory hospodářského a sociálního rozvoje regionálními a nadnárodními programy. Pro podporu vícestranné spolupráce se východní partnerství stane fórem sdílení informací, vytváření společných činností a provázení modernizačního procesu. Vícestranná spolupráce je plánována na úrovni předsedů vlád a ministrů, stejně jako v podobě tematických platforem pro vytýčení cílů a vyhodnocení postupu. Plánují se platformy pro demokracii, správu a stabilitu; hospodářskou integraci; energetickou bezpečnost; kontakty mezi lidmi; |
| --- | --- |

5.

souhlasí také s návrhem Evropské komise, který předpokládá prohloubení hospodářské integrace pomocí obsáhlých a ucelených oblastí volného obchodu, závislých na členství partnerských zemí ve WTO, zvýšené mobility usnadněním vízového režimu a správy hranic; energetické bezpečnosti uznáním vzájemné energetické závislosti; podpory hospodářského a sociálního rozvoje regionálními a nadnárodními programy. Pro podporu vícestranné spolupráce se východní partnerství stane fórem sdílení informací, vytváření společných činností a provázení modernizačního procesu. Vícestranná spolupráce je plánována na úrovni předsedů vlád a ministrů, stejně jako v podobě tematických platforem pro vytýčení cílů a vyhodnocení postupu. Plánují se platformy pro demokracii, správu a stabilitu; hospodářskou integraci; energetickou bezpečnost; kontakty mezi lidmi;

| 6. | aniž by bylo dotčeno pravidlo stanovené při schvalování finančního výhledu, kterým se dvě třetiny rozpočtu EPS vyčlení jihu a jedna třetina východu, podporuje návrh Evropské komisi zvýšit přidělené prostředky z 450 milionů eur v roce 2008 na 785 milionů eur v roce 2013. To by představovalo dodatečnou částku 350 milionů eur a přemístění 250 milionů eur z prostředků na regionální programy EPS v letech 2007–2013. Iniciativa východního partnerství má být zahájena na jaře 2009 na zvláštním summitu východního partnerství. Až do té doby zůstává v platnosti dosavadní EPS a její nástroj; |
| --- | --- |

6.

aniž by bylo dotčeno pravidlo stanovené při schvalování finančního výhledu, kterým se dvě třetiny rozpočtu EPS vyčlení jihu a jedna třetina východu, podporuje návrh Evropské komisi zvýšit přidělené prostředky z 450 milionů eur v roce 2008 na 785 milionů eur v roce 2013. To by představovalo dodatečnou částku 350 milionů eur a přemístění 250 milionů eur z prostředků na regionální programy EPS v letech 2007–2013. Iniciativa východního partnerství má být zahájena na jaře 2009 na zvláštním summitu východního partnerství. Až do té doby zůstává v platnosti dosavadní EPS a její nástroj;

| 7. | poznamenává, že nástroj evropské politiky sousedství a partnerství (ENPI), který zahrnuje i Rusko, je navržen tak, aby byl pružnější, političtěji zaměřený, zaměřoval se na udržitelný rozvoj a přiblížení k politikám a standardům Unie. Pro rozpočtové období 2007–2013 bylo přiděleno asi 12 miliard eur. To představuje zvýšení financování o 32 %, přestože 62 % z těchto prostředků je vyhrazeno pro jižní sousedy a jenom 38 % pro východní sousedy. Tento rozdíl je méně výrazný po přepočtení na jednoho občana, ale není výrazem úsilí o posílení východní dimenze; |
| --- | --- |

7.

poznamenává, že nástroj evropské politiky sousedství a partnerství (ENPI), který zahrnuje i Rusko, je navržen tak, aby byl pružnější, političtěji zaměřený, zaměřoval se na udržitelný rozvoj a přiblížení k politikám a standardům Unie. Pro rozpočtové období 2007–2013 bylo přiděleno asi 12 miliard eur. To představuje zvýšení financování o 32 %, přestože 62 % z těchto prostředků je vyhrazeno pro jižní sousedy a jenom 38 % pro východní sousedy. Tento rozdíl je méně výrazný po přepočtení na jednoho občana, ale není výrazem úsilí o posílení východní dimenze;

| 8. | dále poznamenává, že národní programy v rámci ENPI jsou rozvíjeny ve strategických dokumentech zemí CSP a prostředky jsou přidělovány podle indikativních programů zemí NIP. Strategické dokumenty zemí uvádějí pro každou partnerskou zemi seznam tří až čtyř priorit; všechny však obsahují odkaz na posílení administrativních kapacit a řádné správy. U všech partnerských zemích by místní a regionální správa měla být uvedena v indikativních programech jako podřazená kategorie priority právního státu. Dalším faktorem, který minimalizuje účinky EPS na místní a regionální orgány je to, že CSP a NIP uvádějí kontakty mezi lidmi, ale téměř výlučně jenom na úrovni vzdělávání a výzkumu. Místní a regionální správa v této oblasti může hrát významnou úlohu, jak ukázala v programech přeshraniční spolupráce CBC, a mělo by se jí za to dostat uznání; |
| --- | --- |

8.

dále poznamenává, že národní programy v rámci ENPI jsou rozvíjeny ve strategických dokumentech zemí CSP a prostředky jsou přidělovány podle indikativních programů zemí NIP. Strategické dokumenty zemí uvádějí pro každou partnerskou zemi seznam tří až čtyř priorit; všechny však obsahují odkaz na posílení administrativních kapacit a řádné správy. U všech partnerských zemích by místní a regionální správa měla být uvedena v indikativních programech jako podřazená kategorie priority právního státu. Dalším faktorem, který minimalizuje účinky EPS na místní a regionální orgány je to, že CSP a NIP uvádějí kontakty mezi lidmi, ale téměř výlučně jenom na úrovni vzdělávání a výzkumu. Místní a regionální správa v této oblasti může hrát významnou úlohu, jak ukázala v programech přeshraniční spolupráce CBC, a mělo by se jí za to dostat uznání;

| 9. | dále poznamenává, že ve strategickém dokumentu přeshraniční spolupráce v ENPI na roky 2007–2013 EK identifikuje čtyři oblasti spolupráce: hospodářský a sociální rozvoj: společné výzvy v oblasti životního prostředí, zdravotní péče a boje proti organizovanému zločinu; správy hranic a kontakty mezi lidmi. Mělo by se tu vyžadovat podstatné zapojení místních a regionálních orgánů; je také třeba více spolupráce v malém měřítku, lepší podpora pro opatření k budování kapacit místních a regionálních orgánů a prioritní provádění akcí zlepšujících životní úroveň v hraničních oblastech; |
| --- | --- |

9.

dále poznamenává, že ve strategickém dokumentu přeshraniční spolupráce v ENPI na roky 2007–2013 EK identifikuje čtyři oblasti spolupráce: hospodářský a sociální rozvoj: společné výzvy v oblasti životního prostředí, zdravotní péče a boje proti organizovanému zločinu; správy hranic a kontakty mezi lidmi. Mělo by se tu vyžadovat podstatné zapojení místních a regionálních orgánů; je také třeba více spolupráce v malém měřítku, lepší podpora pro opatření k budování kapacit místních a regionálních orgánů a prioritní provádění akcí zlepšujících životní úroveň v hraničních oblastech;

| 10. | upozorňuje, že některé výzvy, jimž země v této oblasti čelí, jako je rozvíjení nadnárodních koridorů, řízení přeshraničních environmentálních otázek, správa hranic a řízení migrace, boj proti terorismu a nadnárodnímu organizovanému zločinu a mezilidské činnosti, mají ze své podstaty přeshraniční charakter a někdy je možné je účinně řešit pouze s nasazením spolupráce na subnárodní úrovni. Z toho vyplývá, že v souladu se strategickým dokumentem EK pro východní region v ENPI na léta 2007–2013 musí spolupráce mezi partnerskými zeměmi, stejně jako mezi EK a partnerskými zeměmi, být nápomocná dosahování společných prostorových cílů EPS v případech, kde je zřejmá výhodnost pomoci na subnárodní úrovni; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje, že některé výzvy, jimž země v této oblasti čelí, jako je rozvíjení nadnárodních koridorů, řízení přeshraničních environmentálních otázek, správa hranic a řízení migrace, boj proti terorismu a nadnárodnímu organizovanému zločinu a mezilidské činnosti, mají ze své podstaty přeshraniční charakter a někdy je možné je účinně řešit pouze s nasazením spolupráce na subnárodní úrovni. Z toho vyplývá, že v souladu se strategickým dokumentem EK pro východní region v ENPI na léta 2007–2013 musí spolupráce mezi partnerskými zeměmi, stejně jako mezi EK a partnerskými zeměmi, být nápomocná dosahování společných prostorových cílů EPS v případech, kde je zřejmá výhodnost pomoci na subnárodní úrovni;

| 11. | je přesvědčen, že iniciativy přicházející od EU a partnerských zemí VP, které jsou soustředěny výlučně na diplomatický přístup, nepřinesou udržitelná řešení, pokud se do centra diskuse nedostane místní demokracie, a to jak pokud jde o její posilování, tak i o přímou spolupráci mezi regiony a městy v EU i partnerských zemích VP; |
| --- | --- |

11.

je přesvědčen, že iniciativy přicházející od EU a partnerských zemí VP, které jsou soustředěny výlučně na diplomatický přístup, nepřinesou udržitelná řešení, pokud se do centra diskuse nedostane místní demokracie, a to jak pokud jde o její posilování, tak i o přímou spolupráci mezi regiony a městy v EU i partnerských zemích VP;

| 12. | v tomto smyslu vítá, že podle strategického dokumentu meziregionálního programu v ENPI na léta 2007–2013 je úlohou meziregionálního programu podpora účinného provádění EPS a že se tento program zaměřuje na postupné posilování dialogu a spolupráce mezi EU a jejími sousedy, stejně jako mezi těmito sousedy navzájem. Podpora spolupráce mezi územními subjekty zahrne výměnu zkušeností s programy EPS a je zaměřená na posílení demokratické správy a udržitelný regionální a místní rozvoj. Důraz je kladen na přistupování k identifikaci a rozvoji partnerství směrem zdola nahoru, na projekty s více zúčastněnými stranami a předávání informací o výsledcích jiným orgánům místní správy v partnerských zemích; |
| --- | --- |

12.

v tomto smyslu vítá, že podle strategického dokumentu meziregionálního programu v ENPI na léta 2007–2013 je úlohou meziregionálního programu podpora účinného provádění EPS a že se tento program zaměřuje na postupné posilování dialogu a spolupráce mezi EU a jejími sousedy, stejně jako mezi těmito sousedy navzájem. Podpora spolupráce mezi územními subjekty zahrne výměnu zkušeností s programy EPS a je zaměřená na posílení demokratické správy a udržitelný regionální a místní rozvoj. Důraz je kladen na přistupování k identifikaci a rozvoji partnerství směrem zdola nahoru, na projekty s více zúčastněnými stranami a předávání informací o výsledcích jiným orgánům místní správy v partnerských zemích;

| 13. | zdůrazňuje, že VP by mělo umožnit přechod ze systému založeného na čistě mezivládní spolupráci k projektu zaměřenému na dialog mezi občany a zejména na spolupráci mezi zeměmi EU a VP, jenž by sdružoval i jejich místní a regionální orgány, a to v rámci praktických dohodnutých projektů, které by tvořily součást celkové strategie založené na potřebách občanů a na solidaritě; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že VP by mělo umožnit přechod ze systému založeného na čistě mezivládní spolupráci k projektu zaměřenému na dialog mezi občany a zejména na spolupráci mezi zeměmi EU a VP, jenž by sdružoval i jejich místní a regionální orgány, a to v rámci praktických dohodnutých projektů, které by tvořily součást celkové strategie založené na potřebách občanů a na solidaritě;

| 14. | zastává názor, že jednou z podmínek úspěšné spolupráce EU a zemí VP a pevnějšího partnerství v EPS je nalézání témat, jež by působila jako katalyzátory pro zajištění čitelnosti konkrétního přínosu pro občany, a to proměnou principiálních prohlášení ve hmatatelné akce, což zahrnuje intenzivní zapojení místních a regionálních volených osobností a jasnou a aktivní komunikaci; |
| --- | --- |

14.

zastává názor, že jednou z podmínek úspěšné spolupráce EU a zemí VP a pevnějšího partnerství v EPS je nalézání témat, jež by působila jako katalyzátory pro zajištění čitelnosti konkrétního přínosu pro občany, a to proměnou principiálních prohlášení ve hmatatelné akce, což zahrnuje intenzivní zapojení místních a regionálních volených osobností a jasnou a aktivní komunikaci;

| 15. | poznamenává, že zvyšování akceschopnosti místních a regionálních orgánů a občanské společnosti ve veřejných politikách je často omezeno slabostí místní demokracie a nedostatečným procesem skutečné decentralizace v zemích východního partnerství; |
| --- | --- |

15.

poznamenává, že zvyšování akceschopnosti místních a regionálních orgánů a občanské společnosti ve veřejných politikách je často omezeno slabostí místní demokracie a nedostatečným procesem skutečné decentralizace v zemích východního partnerství;

| 16. | konstatuje také, že decentralizace a místní participativní správa spolu vždy nemusejí systematicky souviset. V některých státech Evropské unie i mimo ni se místní a regionální orgány spolupodílejí na snaze zvýšit volební účast, podpořit zapojení občanů a zahrnout místní sdružení a dobrovolnické spolky do přípravy strategií a významných městských či regionálních projektů; |
| --- | --- |

16.

konstatuje také, že decentralizace a místní participativní správa spolu vždy nemusejí systematicky souviset. V některých státech Evropské unie i mimo ni se místní a regionální orgány spolupodílejí na snaze zvýšit volební účast, podpořit zapojení občanů a zahrnout místní sdružení a dobrovolnické spolky do přípravy strategií a významných městských či regionálních projektů;

| 17. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány mohou a chtějí obohatit VP. Nemělo by být řízeno pouze vládami států a Evropskou komisí. Zúčastněnými stranami VP by se měla stát širší občanská společnost a různé subjekty. Integrální součástí celého procesu VP se musejí stát místní a regionální orgány, podniky a nevládní organizace (z EU i z partnerských zemí); |
| --- | --- |

17.

poukazuje na to, že místní a regionální orgány mohou a chtějí obohatit VP. Nemělo by být řízeno pouze vládami států a Evropskou komisí. Zúčastněnými stranami VP by se měla stát širší občanská společnost a různé subjekty. Integrální součástí celého procesu VP se musejí stát místní a regionální orgány, podniky a nevládní organizace (z EU i z partnerských zemí);

| 18. | stejně jako ve svých předchozích stanoviscích k této problematice upozorňuje, že je důležité, aby byly místní a regionální orgány integrální součástí celého procesu přípravy, provádění, monitorování a vyhodnocování VP a EPS. To se týká především oblastí, kde mají místní a regionální orgány rozsáhlé a přímé pravomoci; |
| --- | --- |

18.

stejně jako ve svých předchozích stanoviscích k této problematice upozorňuje, že je důležité, aby byly místní a regionální orgány integrální součástí celého procesu přípravy, provádění, monitorování a vyhodnocování VP a EPS. To se týká především oblastí, kde mají místní a regionální orgány rozsáhlé a přímé pravomoci;

| 19. | proto opakuje svou výzvu k uznání místních a regionálních orgánů jako klíčových partnerů v EPS ve vztahu k VP; |
| --- | --- |

19.

proto opakuje svou výzvu k uznání místních a regionálních orgánů jako klíčových partnerů v EPS ve vztahu k VP;

| 20. | uznává úlohu a zkušenosti různých sítí a sdružení místních, regionálních, národních, evropských i mezinárodních orgánů zapojených do decentralizované spolupráce ve VP, stejně jako jejich odborné znalosti a zkušenosti z terénu. Proto je třeba více podporovat tyto snahy a sladit cíle projektů decentralizované spolupráce s cíli VP a maximalizovat tak výsledky; |
| --- | --- |

20.

uznává úlohu a zkušenosti různých sítí a sdružení místních, regionálních, národních, evropských i mezinárodních orgánů zapojených do decentralizované spolupráce ve VP, stejně jako jejich odborné znalosti a zkušenosti z terénu. Proto je třeba více podporovat tyto snahy a sladit cíle projektů decentralizované spolupráce s cíli VP a maximalizovat tak výsledky;

| 21. | soudí, že cílem EPS je podpora transformačních procesů v sousedních zemích při dosažení shody se standardy EU. Hlavní ambicí EPS bylo překročit horizont společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a dosáhnout více, než představují běžné zahraniční vztahy EU k třetím zemím. Partnerské země EPS získaly vyhlídku podílet se na integrované oblasti čtyř svobod EU, pokud provedou odpovídající acquis Unie, i když bez perspektivy stát se členským státem EU; |
| --- | --- |

21.

soudí, že cílem EPS je podpora transformačních procesů v sousedních zemích při dosažení shody se standardy EU. Hlavní ambicí EPS bylo překročit horizont společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a dosáhnout více, než představují běžné zahraniční vztahy EU k třetím zemím. Partnerské země EPS získaly vyhlídku podílet se na integrované oblasti čtyř svobod EU, pokud provedou odpovídající acquis Unie, i když bez perspektivy stát se členským státem EU;

| 22. | podporuje politickou, hospodářskou a odvětvovou modernizaci zemí VP novými instituty, jako je nástroj nového partnerství a odvětvové nástroje; |
| --- | --- |

22.

podporuje politickou, hospodářskou a odvětvovou modernizaci zemí VP novými instituty, jako je nástroj nového partnerství a odvětvové nástroje;

| 23. | vítá skutečnost, že Evropská komise vyzvala Výbor regionů k účasti na VP, zvláště v rámci tematických platforem demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita a kontakty mezi lidmi; |
| --- | --- |

23.

vítá skutečnost, že Evropská komise vyzvala Výbor regionů k účasti na VP, zvláště v rámci tematických platforem demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita a kontakty mezi lidmi;

| 24. | zamýšlí rozvíjet formy užší spolupráce se zeměmi zapojenými do východního partnerství. Ustavení Shromáždění zástupců měst a regionů východní Evropy a jižního Kavkazu jako institucionální platformy pro pravidelný dialog a spolupráci by mohlo být krátkodobým cílem formální spolupráce po úspěšném rozvinutí konkrétních a hmatatelných forem spolupráce; |
| --- | --- |

24.

zamýšlí rozvíjet formy užší spolupráce se zeměmi zapojenými do východního partnerství. Ustavení Shromáždění zástupců měst a regionů východní Evropy a jižního Kavkazu jako institucionální platformy pro pravidelný dialog a spolupráci by mohlo být krátkodobým cílem formální spolupráce po úspěšném rozvinutí konkrétních a hmatatelných forem spolupráce;

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

| 25. | vyzývá Evropskou komisi, aby přehodnotila proces přípravy NIP, které by měly být dohodnuty při jednání EU a země VP na základě potřeb a možností této země, stejně jako na základě jejích zájmů a zájmů EU. Plánování na státní úrovni by mělo být společným úkolem vlády partnerské země a Evropské komise a EK by měla spolupracovat s partnerskými zeměmi při přípravě jejich národních programů provádění NIP; |
| --- | --- |

25.

vyzývá Evropskou komisi, aby přehodnotila proces přípravy NIP, které by měly být dohodnuty při jednání EU a země VP na základě potřeb a možností této země, stejně jako na základě jejích zájmů a zájmů EU. Plánování na státní úrovni by mělo být společným úkolem vlády partnerské země a Evropské komise a EK by měla spolupracovat s partnerskými zeměmi při přípravě jejich národních programů provádění NIP;

| 26. | vyzývá proto partnery, aby zajistili postupné provedení priorit a záměrů NIP; je třeba přehodnotit mechanismy komunikace EU s partnerskou zemí. Pokud by se VP mělo stát účinnější politikou, mělo by být povinné pravidelné schůzky pro předkládání zpráv a informování o postupu; dohledem nad tímto procesem by měl být pověřen kontrolní orgán; |
| --- | --- |

26.

vyzývá proto partnery, aby zajistili postupné provedení priorit a záměrů NIP; je třeba přehodnotit mechanismy komunikace EU s partnerskou zemí. Pokud by se VP mělo stát účinnější politikou, mělo by být povinné pravidelné schůzky pro předkládání zpráv a informování o postupu; dohledem nad tímto procesem by měl být pověřen kontrolní orgán;

| 27. | vítá, že se VP zaměřuje na mobilitu, ale domnívá se, že návrh Komise není dostatečně jasný co se týče obsahu navržených paktů „mobility a bezpečnosti“ (odstavec 3.3 sdělení). Vyzývá proto EK, ať lépe vysvětlí svůj návrh, aby východní partneři jasně věděli a pochopili, co je třeba učinit a co mohou na oplátku očekávat od EU; |
| --- | --- |

27.

vítá, že se VP zaměřuje na mobilitu, ale domnívá se, že návrh Komise není dostatečně jasný co se týče obsahu navržených paktů „mobility a bezpečnosti“ (odstavec 3.3 sdělení). Vyzývá proto EK, ať lépe vysvětlí svůj návrh, aby východní partneři jasně věděli a pochopili, co je třeba učinit a co mohou na oplátku očekávat od EU;

| 28. | vítá záměr Evropského parlamentu přijmout nabídku Evropské komise, aby se shromáždění EuroNest stalo nedílnou součástí VP; |
| --- | --- |

28.

vítá záměr Evropského parlamentu přijmout nabídku Evropské komise, aby se shromáždění EuroNest stalo nedílnou součástí VP;

| 29. | podporuje úlohu v oblasti dohledu svěřenou Výboru regionů a Shromáždění zástupců měst a regionů VP, především při monitorování práce společných podvýborů EU a zemí VP zabývajících se otázkami souvisejícími s tematickými platformami demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita a kontakty mezi lidmi, včetně otázek sociálního a hospodářského rozvoje, regionálního rozvoje, přeshraniční spolupráce, administrativních reforem a decentralizace v zemích VP; |
| --- | --- |

29.

podporuje úlohu v oblasti dohledu svěřenou Výboru regionů a Shromáždění zástupců měst a regionů VP, především při monitorování práce společných podvýborů EU a zemí VP zabývajících se otázkami souvisejícími s tematickými platformami demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita a kontakty mezi lidmi, včetně otázek sociálního a hospodářského rozvoje, regionálního rozvoje, přeshraniční spolupráce, administrativních reforem a decentralizace v zemích VP;

| 30. | vyzývá správní orgány VP, aby místní a regionální orgány nejen politicky uznaly, ale aby je i formálně a efektivně začlenily do procesu spolupráce a do VP; |
| --- | --- |

30.

vyzývá správní orgány VP, aby místní a regionální orgány nejen politicky uznaly, ale aby je i formálně a efektivně začlenily do procesu spolupráce a do VP;

| 31. | naléhavě upozorňuje, že místní a regionální orgány by se měly vedle centrálních vlád pokud možno od počátečního stádia účastnit přípravy dohod o přidružení, strategických dokumentů a akčních plánů uzavíraných bilaterálně mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi VP, zejména v rámci evropské politiky sousedství při přípravě, provádění a vyhodnocování NIP; |
| --- | --- |

31.

naléhavě upozorňuje, že místní a regionální orgány by se měly vedle centrálních vlád pokud možno od počátečního stádia účastnit přípravy dohod o přidružení, strategických dokumentů a akčních plánů uzavíraných bilaterálně mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi VP, zejména v rámci evropské politiky sousedství při přípravě, provádění a vyhodnocování NIP;

| 32. | a proto vyzývá vlády zemí VP, aby zavedly mechanismy pro strukturovaný vnitrostátní dialog a pro konzultace se subjekty na místní a regionální úrovni, sociálními partnery a občanskou společností a zapojovaly sítě a sdružení místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

32.

a proto vyzývá vlády zemí VP, aby zavedly mechanismy pro strukturovaný vnitrostátní dialog a pro konzultace se subjekty na místní a regionální úrovni, sociálními partnery a občanskou společností a zapojovaly sítě a sdružení místních a regionálních orgánů;

| 33. | domnívá se, že stávající odvětvové nástroje EPS (tematický dialog, účast v programech a agenturách Společenství a odvětvové dohody) by měly být harmonizovány s nabídkou východního partnerství, kterou by bylo možné shrnout jako „smluvní odvětvový vztah založený na dvou základních principech: povinné aproximaci k danému odvětvovému acquis EU a přístupu k odvětvovým programům a institucím“. Statut pozorovatele pro odvětvové dohody by měl být základní myšlenkou východního partnerství, která naprosto koresponduje s deklarovanou nutností rozšířit závazek EU ve vztahu k východním sousedům i naopak; |
| --- | --- |

33.

domnívá se, že stávající odvětvové nástroje EPS (tematický dialog, účast v programech a agenturách Společenství a odvětvové dohody) by měly být harmonizovány s nabídkou východního partnerství, kterou by bylo možné shrnout jako „smluvní odvětvový vztah založený na dvou základních principech: povinné aproximaci k danému odvětvovému acquis EU a přístupu k odvětvovým programům a institucím“. Statut pozorovatele pro odvětvové dohody by měl být základní myšlenkou východního partnerství, která naprosto koresponduje s deklarovanou nutností rozšířit závazek EU ve vztahu k východním sousedům i naopak;

| 34. | zvláště doporučuje, aby se nový nástroj partnerství a odvětvové nástroje staly integrální součástí balíčku VP, který by mohla EU individuálně vyjednat s každou partnerskou zemí. Balíček nástrojů VP by měl být základnou pro harmonizaci i transparentní posouzení různých nástrojů VP. Zemím VP by se měly poskytnout transparentní a jasné referenční hodnoty, aby věděly, kde se vzhledem k EU ve VP pohybují; |
| --- | --- |

34.

zvláště doporučuje, aby se nový nástroj partnerství a odvětvové nástroje staly integrální součástí balíčku VP, který by mohla EU individuálně vyjednat s každou partnerskou zemí. Balíček nástrojů VP by měl být základnou pro harmonizaci i transparentní posouzení různých nástrojů VP. Zemím VP by se měly poskytnout transparentní a jasné referenční hodnoty, aby věděly, kde se vzhledem k EU ve VP pohybují;

| 35. | jeho záměrem je rozšíření a zkvalitnění spolupráce místních a regionálních orgánů z členských států EU a zemí VP a jejich zahrnutí do vztahů EU s partnerskými zeměmi východního partnerství. Úloha místních a regionálních orgánů je nenahraditelná v různých oblastech politik, které jsou zahrnuty do VP, jako je řádná správa, administrativní reforma a decentralizace, sociální a hospodářský rozvoj, regionální rozvoj a politika soudržnosti, přeshraniční spolupráce, ochrana životního prostředí, otázky veřejného pořádku, předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám a reakce na ně, kulturní spolupráce, vzdělávání, cestovní ruch a výměny žáků a studentů; |
| --- | --- |

35.

jeho záměrem je rozšíření a zkvalitnění spolupráce místních a regionálních orgánů z členských států EU a zemí VP a jejich zahrnutí do vztahů EU s partnerskými zeměmi východního partnerství. Úloha místních a regionálních orgánů je nenahraditelná v různých oblastech politik, které jsou zahrnuty do VP, jako je řádná správa, administrativní reforma a decentralizace, sociální a hospodářský rozvoj, regionální rozvoj a politika soudržnosti, přeshraniční spolupráce, ochrana životního prostředí, otázky veřejného pořádku, předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám a reakce na ně, kulturní spolupráce, vzdělávání, cestovní ruch a výměny žáků a studentů;

| 36. | zahajuje dialog s EK, aby hledal způsoby zapojení místních a regionálních orgánů ze zemí VP do komplexního programu budování institucí CIB. Tento program se zaměřuje na zlepšení administrativní kapacity východních partnerů, a měl by tedy zahrnovat všechny relevantní oblasti spolupráce včetně těch oblastí, kde je úloha regionálních a místních orgánů nenahraditelná. Kromě toho by VR měl připravit svůj vlastní plán, jak přispět k provádění programu CIB ve spolupráci se svými partnery ze zemí VP; |
| --- | --- |

36.

zahajuje dialog s EK, aby hledal způsoby zapojení místních a regionálních orgánů ze zemí VP do komplexního programu budování institucí CIB. Tento program se zaměřuje na zlepšení administrativní kapacity východních partnerů, a měl by tedy zahrnovat všechny relevantní oblasti spolupráce včetně těch oblastí, kde je úloha regionálních a místních orgánů nenahraditelná. Kromě toho by VR měl připravit svůj vlastní plán, jak přispět k provádění programu CIB ve spolupráci se svými partnery ze zemí VP;

| 37. | má v úmyslu podstatně přispět k provádění VP v oblasti hospodářského a sociálního rozvoje v zemích VP. VR by měl podporovat návrh Komise na uzavření Memoranda o porozumění v oblasti regionální politiky s evropskými partnery zaměřeného na budování jejich administrativní kapacity na vnitrostátní i místní úrovni. To by bylo možné kombinovat s nástrojem CIB a programem VR pro činnosti nebo spolupráci s partnery z místních a regionálních orgánů v zemích VP. Tato spolupráce by se měla zaměřit na sdílení osvědčených postupů a zkušeností z oblasti regionálního rozvoje a politiky soudržnosti EU; |
| --- | --- |

37.

má v úmyslu podstatně přispět k provádění VP v oblasti hospodářského a sociálního rozvoje v zemích VP. VR by měl podporovat návrh Komise na uzavření Memoranda o porozumění v oblasti regionální politiky s evropskými partnery zaměřeného na budování jejich administrativní kapacity na vnitrostátní i místní úrovni. To by bylo možné kombinovat s nástrojem CIB a programem VR pro činnosti nebo spolupráci s partnery z místních a regionálních orgánů v zemích VP. Tato spolupráce by se měla zaměřit na sdílení osvědčených postupů a zkušeností z oblasti regionálního rozvoje a politiky soudržnosti EU;

| 38. | dále hodlá napomáhat a poskytovat konzultace – ve spolupráci s místními a regionálními orgány ze zemí VP – Evropské komisi a vládám států v procesu identifikace pilotních regionálních rozvojových programů řešících potřeby regionálního a místního rozvoje v zemích VP podle modelu politiky soudržnosti EU. Dále by měl VR zahájit diskuse se svými partnery ze zemí VP, aby podpořil jejich přímou spolupráci s regiony EU a podnítil jejich účast v existujících nadnárodních programech v jihovýchodní, střední a severní Evropě. VR by měl také pobízet místní a regionální orgány v zemích VP, aby využily nové příležitosti, která se na hranicích VP nabízí u projektů přeshraniční spolupráce financovaných ENPI; |
| --- | --- |

38.

dále hodlá napomáhat a poskytovat konzultace – ve spolupráci s místními a regionálními orgány ze zemí VP – Evropské komisi a vládám států v procesu identifikace pilotních regionálních rozvojových programů řešících potřeby regionálního a místního rozvoje v zemích VP podle modelu politiky soudržnosti EU. Dále by měl VR zahájit diskuse se svými partnery ze zemí VP, aby podpořil jejich přímou spolupráci s regiony EU a podnítil jejich účast v existujících nadnárodních programech v jihovýchodní, střední a severní Evropě. VR by měl také pobízet místní a regionální orgány v zemích VP, aby využily nové příležitosti, která se na hranicích VP nabízí u projektů přeshraniční spolupráce financovaných ENPI;

| 39. | zahajuje diskusi s Evropskou komisí, aby specifikoval svou účast v rámci tematických platforem demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita a kontakty mezi lidmi. VR by měl iniciovat vytvoření některých specifických pracovních skupin (čtvrtá operační úroveň VP) zabývajících se tématy blízkými hlavní agendě místních a regionálních orgánů s možností podpořit práci tematických platforem VP (třetí operační úroveň). EK by naopak mohla přizvat zástupce místních a regionálních orgánů k účasti na práci tematických platforem nebo specifických pracovních skupin tam, kde by to bylo účelné nebo potřebné. Je potřebná další diskuse, aby bylo možné specifikovat úlohu VR ve dvou výše uvedených tematických platformách a aby bylo možné dosáhnout lepší koordinace s prací Komise; |
| --- | --- |

39.

zahajuje diskusi s Evropskou komisí, aby specifikoval svou účast v rámci tematických platforem demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita a kontakty mezi lidmi. VR by měl iniciovat vytvoření některých specifických pracovních skupin (čtvrtá operační úroveň VP) zabývajících se tématy blízkými hlavní agendě místních a regionálních orgánů s možností podpořit práci tematických platforem VP (třetí operační úroveň). EK by naopak mohla přizvat zástupce místních a regionálních orgánů k účasti na práci tematických platforem nebo specifických pracovních skupin tam, kde by to bylo účelné nebo potřebné. Je potřebná další diskuse, aby bylo možné specifikovat úlohu VR ve dvou výše uvedených tematických platformách a aby bylo možné dosáhnout lepší koordinace s prací Komise;

| 40. | má v úmyslu napomáhat Evropské komisi při přípravě programu odborné přípravy a vytváření sítí místních orgánů zaměřeného na posílení administrativních kapacit a podporu reformy místní správy v rámci tematické platformy demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita. VR připraví a přednese své návrhy na specifický kulturní program VP, který bude zahájen v rámci tematické platformy Kontakty mezi lidmi. VR zahájí diskusi s Komisí o možné spoluúčasti na práci tematických platforem ekonomická integrace a soudržnost s politikami EU a energetická bezpečnost, protože v těchto oblastech politik existují dílčí agendy, kde mohou místní a regionální orgány významně přispět; |
| --- | --- |

40.

má v úmyslu napomáhat Evropské komisi při přípravě programu odborné přípravy a vytváření sítí místních orgánů zaměřeného na posílení administrativních kapacit a podporu reformy místní správy v rámci tematické platformy demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita. VR připraví a přednese své návrhy na specifický kulturní program VP, který bude zahájen v rámci tematické platformy Kontakty mezi lidmi. VR zahájí diskusi s Komisí o možné spoluúčasti na práci tematických platforem ekonomická integrace a soudržnost s politikami EU a energetická bezpečnost, protože v těchto oblastech politik existují dílčí agendy, kde mohou místní a regionální orgány významně přispět;

| 41. | zvláště zvažuje své přispění k velmi významné iniciativě při předcházení přírodním katastrofám a katastrofám způsobeným člověkem a při připravenosti a reakci na ně, kde může kapacity krizového řízení při katastrofách posílit na místní, regionální a celostátní úrovni. VR zahájí diskusi se svými partnery z VP o potenciálním přispění místních a regionálních orgánů k této velmi významné iniciativě; |
| --- | --- |

41.

zvláště zvažuje své přispění k velmi významné iniciativě při předcházení přírodním katastrofám a katastrofám způsobeným člověkem a při připravenosti a reakci na ně, kde může kapacity krizového řízení při katastrofách posílit na místní, regionální a celostátní úrovni. VR zahájí diskusi se svými partnery z VP o potenciálním přispění místních a regionálních orgánů k této velmi významné iniciativě;

| 42. | podporuje navazování užších vztahů mezi místními a regionálními orgány EU a jejich protějšky v zemích VP prostřednictvím existujících institucionálních platforem pro pravidelný politický dialog a pomocí konkrétních společných projektů, se záměrem najít společnou cestu k možnému budoucímu založení Shromáždění zástupců místních a regionálních orgánů zemí východní Evropy a jižního Kavkazu; |
| --- | --- |

42.

podporuje navazování užších vztahů mezi místními a regionálními orgány EU a jejich protějšky v zemích VP prostřednictvím existujících institucionálních platforem pro pravidelný politický dialog a pomocí konkrétních společných projektů, se záměrem najít společnou cestu k možnému budoucímu založení Shromáždění zástupců místních a regionálních orgánů zemí východní Evropy a jižního Kavkazu;

| 43. | vyzývá Evropskou komisi, aby nový postup harmonizovala, koordinovala a dobře skloubila s různými stávajícími programy, projekty a nástroji Společenství, aby se tak dalo využít zkušeností, zabránit zdvojování činností a znásobit pokrok; |
| --- | --- |

43.

vyzývá Evropskou komisi, aby nový postup harmonizovala, koordinovala a dobře skloubila s různými stávajícími programy, projekty a nástroji Společenství, aby se tak dalo využít zkušeností, zabránit zdvojování činností a znásobit pokrok;

| 44. | má za to, že větší odpovědnost volených místních a regionálních zástupců přispěje k tomu, že se vytvoří víceúrovňová správa, která bude v procesu rozhodování, přípravy, zavádění i hodnocení veřejných politik a politik rozvoje sdružovat různé institucionální stupně; |
| --- | --- |

44.

má za to, že větší odpovědnost volených místních a regionálních zástupců přispěje k tomu, že se vytvoří víceúrovňová správa, která bude v procesu rozhodování, přípravy, zavádění i hodnocení veřejných politik a politik rozvoje sdružovat různé institucionální stupně;

| 45. | navrhuje, aby se při realizaci projektů mobilizovaly místní lidské, technické i akademické zdroje a aby se na nich co nejvíce podílela veřejnost, aby tento proces spolupráce a projekty, které z něj vycházejí, přijala za své; |
| --- | --- |

45.

navrhuje, aby se při realizaci projektů mobilizovaly místní lidské, technické i akademické zdroje a aby se na nich co nejvíce podílela veřejnost, aby tento proces spolupráce a projekty, které z něj vycházejí, přijala za své;

| 46. | vyjadřuje se pro otevřenost iniciativy pro účast třetích zemí – především Ruské federace a Turecka; třetí země by mohly být zapojeny do práce tematické platformy, pracovní skupiny nebo iniciativy v případech, kdy se obě strany dohodnou, že by to na základě společného zájmu na určitém tématu, geografické blízkosti nebo stávajících hospodářských vazeb mohlo být užitečné; |
| --- | --- |

46.

vyjadřuje se pro otevřenost iniciativy pro účast třetích zemí – především Ruské federace a Turecka; třetí země by mohly být zapojeny do práce tematické platformy, pracovní skupiny nebo iniciativy v případech, kdy se obě strany dohodnou, že by to na základě společného zájmu na určitém tématu, geografické blízkosti nebo stávajících hospodářských vazeb mohlo být užitečné;

| 47. | žádá svého předsedu, aby předložil toto stanovisko předsednictví EU, Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a hlavám států zemí VP. |
| --- | --- |

47.

žádá svého předsedu, aby předložil toto stanovisko předsednictví EU, Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a hlavám států zemí VP.

V Bruselu dne 22. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/37

---

Stanovisko Výboru regionů obnovená sociální agenda: příležitosti, přístup a solidarita v evropě 21. století

(2009/C 200/08)

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá způsob, jakým agenda konsoliduje práci Komise týkající se sociální politiky. Obnovená agenda a navrhovaná opatření sestávají v podstatě z praktických přípravných prací, které Komise již zahájila. Agenda proto obsahuje relativně málo nových iniciativ, které by mohly zviditelnit sociální politiku EU nebo obohatit její skutečný obsah; |
| --- | --- |

—

vítá způsob, jakým agenda konsoliduje práci Komise týkající se sociální politiky. Obnovená agenda a navrhovaná opatření sestávají v podstatě z praktických přípravných prací, které Komise již zahájila. Agenda proto obsahuje relativně málo nových iniciativ, které by mohly zviditelnit sociální politiku EU nebo obohatit její skutečný obsah;

| — | zdůrazňuje význam sociální a regionální soudržnosti pro dosažení cílů obnovené Lisabonské strategie a připomíná význam místní a regionální úrovně pro pokrok v této záležitosti; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje význam sociální a regionální soudržnosti pro dosažení cílů obnovené Lisabonské strategie a připomíná význam místní a regionální úrovně pro pokrok v této záležitosti;

| — | poukazuje na to, že hospodářské a sociální činnosti se vzájemně automaticky nepodporují a nedoplňují a že je třeba nepřetržitě zajišťovat účinnou a vzájemnou rovnováhu mezi jejich cíli a prostředky. To je obzvláště důležité v současné době, kdy rychlé změny v globální ekonomice v široké veřejnosti zvyšují pocit nejistoty; |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že hospodářské a sociální činnosti se vzájemně automaticky nepodporují a nedoplňují a že je třeba nepřetržitě zajišťovat účinnou a vzájemnou rovnováhu mezi jejich cíli a prostředky. To je obzvláště důležité v současné době, kdy rychlé změny v globální ekonomice v široké veřejnosti zvyšují pocit nejistoty;

| — | zdůrazňuje, že je nutné věnovat pravidelně pozornost sociálnímu dopadu politik EU. Například sociální dopady vnitřního trhu EU byly někdy nepředvídatelné, a ne vždy se na ně bylo možné připravit; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že je nutné věnovat pravidelně pozornost sociálnímu dopadu politik EU. Například sociální dopady vnitřního trhu EU byly někdy nepředvídatelné, a ne vždy se na ně bylo možné připravit;

| — | žádá Komisi, aby shromáždila srovnatelné a vícerozměrné poznatky výzkumu o posílení účinnosti systémů sociálního zabezpečení, a poukazuje zejména na obecné podmínky na místní a regionální úrovni, které jsou hlavními poskytovateli sociálních a zdravotních služeb. |
| --- | --- |

—

žádá Komisi, aby shromáždila srovnatelné a vícerozměrné poznatky výzkumu o posílení účinnosti systémů sociálního zabezpečení, a poukazuje zejména na obecné podmínky na místní a regionální úrovni, které jsou hlavními poskytovateli sociálních a zdravotních služeb.

| Zpravodaj | : | pan Veikko Kumpumäki (FI/SES), člen regionálního zastupitelstva regionu Lapland |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Veikko Kumpumäki (FI/SES), člen regionálního zastupitelstva regionu Lapland

Odkaz

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarita v Evropě 21. století

KOM(2008) 412 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá způsob, jakým agenda konsoliduje práci Komise týkající se sociální politiky. Obnovená agenda a navrhovaná opatření sestávají v podstatě z praktických přípravných prací, které Komise již zahájila. Agenda proto obsahuje relativně málo nových iniciativ, které by mohly zviditelnit sociální politiku EU nebo obohatit její skutečný obsah; |
| --- | --- |

1.

vítá způsob, jakým agenda konsoliduje práci Komise týkající se sociální politiky. Obnovená agenda a navrhovaná opatření sestávají v podstatě z praktických přípravných prací, které Komise již zahájila. Agenda proto obsahuje relativně málo nových iniciativ, které by mohly zviditelnit sociální politiku EU nebo obohatit její skutečný obsah;

| 2. | poukazuje na to, že veřejná konzultace zaměřená na vyhodnocení sociální reality EU pomohla zdůraznit, že důvěra veřejnosti v EU závisí tak či onak na důvěryhodné evropské sociální politice, jež je základním prvkem evropského sociálního modelu. Budování důvěry je nezbytné pro pokrok, modernizaci a otevřenost vůči změnám; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na to, že veřejná konzultace zaměřená na vyhodnocení sociální reality EU pomohla zdůraznit, že důvěra veřejnosti v EU závisí tak či onak na důvěryhodné evropské sociální politice, jež je základním prvkem evropského sociálního modelu. Budování důvěry je nezbytné pro pokrok, modernizaci a otevřenost vůči změnám;

| 3. | zdůrazňuje význam sociální a regionální soudržnosti pro dosažení cílů obnovené Lisabonské strategie a připomíná význam místní a regionální úrovně pro pokrok v této záležitosti; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje význam sociální a regionální soudržnosti pro dosažení cílů obnovené Lisabonské strategie a připomíná význam místní a regionální úrovně pro pokrok v této záležitosti;

Sociální rozměr Evropy

| 4. | poukazuje na to, že hospodářské a sociální činnosti se vzájemně automaticky nepodporují a nedoplňují a že je třeba nepřetržitě zajišťovat účinnou a vzájemnou rovnováhu mezi jejich cíli a prostředky. To je obzvláště důležité v současné době, kdy rychlé změny v globální ekonomice v široké veřejnosti zvyšují pocit nejistoty; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že hospodářské a sociální činnosti se vzájemně automaticky nepodporují a nedoplňují a že je třeba nepřetržitě zajišťovat účinnou a vzájemnou rovnováhu mezi jejich cíli a prostředky. To je obzvláště důležité v současné době, kdy rychlé změny v globální ekonomice v široké veřejnosti zvyšují pocit nejistoty;

| 5. | zdůrazňuje, že je nutné věnovat pravidelně pozornost sociálnímu dopadu politik EU. Například sociální dopady vnitřního trhu EU byly někdy nepředvídatelné, a ne vždy se na ně bylo možné připravit; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že je nutné věnovat pravidelně pozornost sociálnímu dopadu politik EU. Například sociální dopady vnitřního trhu EU byly někdy nepředvídatelné, a ne vždy se na ně bylo možné připravit;

| 6. | považuje za důležité konstatování v rámci sociální agendy o stálosti základních sociálních cílů a o závazku EU ohledně harmonických, soudržných a inkluzivních společností; |
| --- | --- |

6.

považuje za důležité konstatování v rámci sociální agendy o stálosti základních sociálních cílů a o závazku EU ohledně harmonických, soudržných a inkluzivních společností;

| 7. | vyzdvihuje, že na sociální politiku má také být nahlíženo jako na prvek, který zajišťuje a podporuje harmonický rozvoj společnosti, a nejen jako na prostředek flexibility a změny; |
| --- | --- |

7.

vyzdvihuje, že na sociální politiku má také být nahlíženo jako na prvek, který zajišťuje a podporuje harmonický rozvoj společnosti, a nejen jako na prostředek flexibility a změny;

| 8. | uznává potřebu rozsáhlejší sociální agendy a význam celoživotního učení jako klíčového prvku této agendy. Učení však nesmí být viděno pouze jako faktor konkurenceschopnosti, je třeba uznat také jeho velký sociální význam. Kromě zajištění příležitostí pro úspěch jednotlivců je nutné zaručit sociální ochranu a zapojení osob, které byly méně úspěšné; |
| --- | --- |

8.

uznává potřebu rozsáhlejší sociální agendy a význam celoživotního učení jako klíčového prvku této agendy. Učení však nesmí být viděno pouze jako faktor konkurenceschopnosti, je třeba uznat také jeho velký sociální význam. Kromě zajištění příležitostí pro úspěch jednotlivců je nutné zaručit sociální ochranu a zapojení osob, které byly méně úspěšné;

| 9. | podtrhuje význam solidarity mezi různými skupinami obyvatel, mezi generacemi a mezi regiony. Je třeba rozšířit debatu o změnách ve věkové struktuře obyvatel a o vhodnosti a udržitelnosti systémů sociálního zabezpečení tak, aby byly zahrnuty všechny věkové skupiny a skupiny obyvatelstva, přitom je třeba zohlednit zejména aktivní účast zdravotně postižených a částečně zdravotně postižených osob; |
| --- | --- |

9.

podtrhuje význam solidarity mezi různými skupinami obyvatel, mezi generacemi a mezi regiony. Je třeba rozšířit debatu o změnách ve věkové struktuře obyvatel a o vhodnosti a udržitelnosti systémů sociálního zabezpečení tak, aby byly zahrnuty všechny věkové skupiny a skupiny obyvatelstva, přitom je třeba zohlednit zejména aktivní účast zdravotně postižených a částečně zdravotně postižených osob;

| 10. | žádá Komisi, aby shromáždila srovnatelné a vícerozměrné poznatky výzkumu o posílení účinnosti systémů sociálního zabezpečení, a poukazuje zejména na obecné podmínky na místní a regionální úrovni, které jsou hlavními poskytovateli sociálních a zdravotních služeb; |
| --- | --- |

10.

žádá Komisi, aby shromáždila srovnatelné a vícerozměrné poznatky výzkumu o posílení účinnosti systémů sociálního zabezpečení, a poukazuje zejména na obecné podmínky na místní a regionální úrovni, které jsou hlavními poskytovateli sociálních a zdravotních služeb;

| 11. | podporuje posilování spolupráce v Evropě za účelem usnadnění integrace přistěhovalců a zdůrazňuje, že v rámci tohoto úsilí mohou být využity zkušenosti místních a regionálních samospráv; |
| --- | --- |

11.

podporuje posilování spolupráce v Evropě za účelem usnadnění integrace přistěhovalců a zdůrazňuje, že v rámci tohoto úsilí mohou být využity zkušenosti místních a regionálních samospráv;

Cíle obnovené sociální agendy

| 12. | v souvislosti s třemi vzájemně propojenými cíli konstatuje, že:






  — | vytváření rovných příležitostí by nemělo zastínit důležitost rovnosti na úrovni výsledků politik; |
| --- | --- | --- |

12.

v souvislosti s třemi vzájemně propojenými cíli konstatuje, že:

—

vytváření rovných příležitostí by nemělo zastínit důležitost rovnosti na úrovni výsledků politik;

| — | poskytnutí přístupu by nemělo znamenat klást přílišný důraz na individuální určování výše dávek a rozsahu poskytovaných služeb; je třeba spíše zviditelnit a zajistit obecné možnosti přístupu; |
| --- | --- |

—

poskytnutí přístupu by nemělo znamenat klást přílišný důraz na individuální určování výše dávek a rozsahu poskytovaných služeb; je třeba spíše zviditelnit a zajistit obecné možnosti přístupu;

| — | projevit solidaritu znamená také flexibilně zohlednit rozdílné potřeby různých regionů při vytváření evropských politik a finančních prostředků; |
| --- | --- |

—

projevit solidaritu znamená také flexibilně zohlednit rozdílné potřeby různých regionů při vytváření evropských politik a finančních prostředků;

| 13. | domnívá se, že místní a regionální úroveň může poskytnout významný příspěvek ohledně inovací a vývoje za účelem naplnění potřeb EU. V rámci obnovené sociální agendy by mělo být možné účinně čerpat ze zkušeností místní a regionální úrovně; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že místní a regionální úroveň může poskytnout významný příspěvek ohledně inovací a vývoje za účelem naplnění potřeb EU. V rámci obnovené sociální agendy by mělo být možné účinně čerpat ze zkušeností místní a regionální úrovně;

Hlavní cíle

| 14. | souhlasí s tím, aby se pokračovalo s řadou činností zaměřených na děti a mládež, a obzvláště zdůrazňuje význam preventivních opatření; |
| --- | --- |

14.

souhlasí s tím, aby se pokračovalo s řadou činností zaměřených na děti a mládež, a obzvláště zdůrazňuje význam preventivních opatření;

| 15. | poukazuje na to, že při zlepšování a hodnocení kvality vzdělávacích systémů by měla být vedle výsledků dosažených ve vzdělání věnována pozornost také spokojenosti, bezpečnosti a štěstí dětí. Zvláštní pozornost je třeba věnovat také pedagogickým schopnostem učitelů a rovným příležitostem na všech úrovních vzdělávání; |
| --- | --- |

15.

poukazuje na to, že při zlepšování a hodnocení kvality vzdělávacích systémů by měla být vedle výsledků dosažených ve vzdělání věnována pozornost také spokojenosti, bezpečnosti a štěstí dětí. Zvláštní pozornost je třeba věnovat také pedagogickým schopnostem učitelů a rovným příležitostem na všech úrovních vzdělávání;

| 16. | vyzývá k tomu, aby otevřená metoda koordinace byla zaměřena na přípravu a rozvoj osvědčených řešení a postupů na místní a regionální úrovni, jakož i na šíření informací tak, aby bylo umožněno jejich širší uplatnění. VR v tomto kontextu připomíná, že otevřená metoda koordinace je dobrovolnou spoluprací mezi členskými státy; |
| --- | --- |

16.

vyzývá k tomu, aby otevřená metoda koordinace byla zaměřena na přípravu a rozvoj osvědčených řešení a postupů na místní a regionální úrovni, jakož i na šíření informací tak, aby bylo umožněno jejich širší uplatnění. VR v tomto kontextu připomíná, že otevřená metoda koordinace je dobrovolnou spoluprací mezi členskými státy;

| 17. | poukazuje na to, že růst a zaměstnanost nejsou pro zaručení sociálně spravedlivé společnosti dostačující, zapotřebí je rovněž účinná a odpovědná sociální politika na všech úrovních; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na to, že růst a zaměstnanost nejsou pro zaručení sociálně spravedlivé společnosti dostačující, zapotřebí je rovněž účinná a odpovědná sociální politika na všech úrovních;

| 18. | zdůrazňuje nutnost shromažďovat a šířit rozsáhlé a různé informace za účelem umožnit existenci účinných modelů flexikurity; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje nutnost shromažďovat a šířit rozsáhlé a různé informace za účelem umožnit existenci účinných modelů flexikurity;

| 19. | zdůrazňuje, že celoživotní učení by mělo být v zájmu všech věkových vrstev a skupin obyvatelstva a dostupné všem, to však ještě vyžaduje rozsáhlé zvyšování povědomí, a rozvoj kvalitního vzdělávání pro dospělé vyžaduje širokou spolupráci na všech správních úrovních a mezi různými zainteresovanými stranami. S ohledem na odborné vzdělávání je zejména důležité zaručit, aby vzdělání zprostředkovávalo schopnosti potřebné pro výkon povolání a aby vzdělávací systém v případě nutnosti dokázal rychle reagovat na nové potřeby ve vzdělávání. Bylo by dobré vyvinout pokud možno ve spolupráci s místními a regionálními samosprávami odhad poptávky po vzdělávání; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že celoživotní učení by mělo být v zájmu všech věkových vrstev a skupin obyvatelstva a dostupné všem, to však ještě vyžaduje rozsáhlé zvyšování povědomí, a rozvoj kvalitního vzdělávání pro dospělé vyžaduje širokou spolupráci na všech správních úrovních a mezi různými zainteresovanými stranami. S ohledem na odborné vzdělávání je zejména důležité zaručit, aby vzdělání zprostředkovávalo schopnosti potřebné pro výkon povolání a aby vzdělávací systém v případě nutnosti dokázal rychle reagovat na nové potřeby ve vzdělávání. Bylo by dobré vyvinout pokud možno ve spolupráci s místními a regionálními samosprávami odhad poptávky po vzdělávání;

| 20. | poukazuje na to, že společnost potřebuje také odborné síly s kvalifikací v oblasti péče a opatrování, a proto by měly být také jmenovány jako součást „moderního souboru dovedností“, který je uveden v sociální agendě; |
| --- | --- |

20.

poukazuje na to, že společnost potřebuje také odborné síly s kvalifikací v oblasti péče a opatrování, a proto by měly být také jmenovány jako součást „moderního souboru dovedností“, který je uveden v sociální agendě;

| 21. | zdůrazňuje potřebu nových forem vzdělávání, které by slučovaly práci a učení, a navrhuje vést otevřený dialog mezi veřejnými orgány, zaměstnavateli a občany o jejich zodpovědnosti s ohledem na úpravy týkající se sloučení práce a učení; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje potřebu nových forem vzdělávání, které by slučovaly práci a učení, a navrhuje vést otevřený dialog mezi veřejnými orgány, zaměstnavateli a občany o jejich zodpovědnosti s ohledem na úpravy týkající se sloučení práce a učení;

| 22. | poukazuje zejména na cíl zlepšit současně kvalitu pracovních míst a pracovní výsledky, a domnívá se, že je důležité šířit příslušné výsledky výzkumu a osvědčené postupy; |
| --- | --- |

22.

poukazuje zejména na cíl zlepšit současně kvalitu pracovních míst a pracovní výsledky, a domnívá se, že je důležité šířit příslušné výsledky výzkumu a osvědčené postupy;

| 23. | vítá závazek Komise zajistit, aby nedošlo k rozporům mezi základními právy a svobodami obsaženými ve Smlouvách, a žádá Komisi, aby v této otázce zohlednila také zkušenosti místní a regionální samosprávy; |
| --- | --- |

23.

vítá závazek Komise zajistit, aby nedošlo k rozporům mezi základními právy a svobodami obsaženými ve Smlouvách, a žádá Komisi, aby v této otázce zohlednila také zkušenosti místní a regionální samosprávy;

| 24. | zdůrazňuje, že při analýze a rozvoji evropských systémů zdravotní péče je třeba zohlednit jejich širší aspekty, včetně plánování, kvality a dostupnosti služeb a pracovní síly. Místní a regionální samosprávy jsou jakožto hlavní organizátoři sociálních a zdravotních služeb klíčovými partnery v tomto úsilí; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že při analýze a rozvoji evropských systémů zdravotní péče je třeba zohlednit jejich širší aspekty, včetně plánování, kvality a dostupnosti služeb a pracovní síly. Místní a regionální samosprávy jsou jakožto hlavní organizátoři sociálních a zdravotních služeb klíčovými partnery v tomto úsilí;

| 25. | velmi vítá úsilí Komise zajistit, aby vnitřní trh a pravidla hospodářské soutěže podporovaly rozvoj kvalitních a všem přístupných sociálních služeb. To znamená zajistit pevný právní základ pro služby obecného zájmu a rovněž zřídit kanály nezbytné pro otevřenou debatu a řešení problémů souvisejících se sladěním sociálních služeb a pravidel vnitřního trhu. Zkušenosti na místní a regionální úrovni by měly být pravidelně shromažďovány, aby byl zaručen dostatek informací a rozsáhlejší využití osvědčených postupů. Tato povinnost však pro členské státy nezahrnuje žádné rozsáhlé povinnosti předkládat zprávy a pro místní samosprávy to nemá znamenat nepřiměřený nárůst administrativy; |
| --- | --- |

25.

velmi vítá úsilí Komise zajistit, aby vnitřní trh a pravidla hospodářské soutěže podporovaly rozvoj kvalitních a všem přístupných sociálních služeb. To znamená zajistit pevný právní základ pro služby obecného zájmu a rovněž zřídit kanály nezbytné pro otevřenou debatu a řešení problémů souvisejících se sladěním sociálních služeb a pravidel vnitřního trhu. Zkušenosti na místní a regionální úrovni by měly být pravidelně shromažďovány, aby byl zaručen dostatek informací a rozsáhlejší využití osvědčených postupů. Tato povinnost však pro členské státy nezahrnuje žádné rozsáhlé povinnosti předkládat zprávy a pro místní samosprávy to nemá znamenat nepřiměřený nárůst administrativy;

| 26. | doporučuje v úsilí EU v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení upřednostnit sociální práva a solidaritu a do hloubky se zamyslet, zda potravinové programy a potravinové banky mají být součástí evropského sociálního státu v 21. století; |
| --- | --- |

26.

doporučuje v úsilí EU v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení upřednostnit sociální práva a solidaritu a do hloubky se zamyslet, zda potravinové programy a potravinové banky mají být součástí evropského sociálního státu v 21. století;

| 27. | považuje za důležité podporovat rovnost mužů a žen, odstranit jejich platové nerovnosti (tzv. „gender pay gap“) a sladit profesní a rodinný život; |
| --- | --- |

27.

považuje za důležité podporovat rovnost mužů a žen, odstranit jejich platové nerovnosti (tzv. „gender pay gap“) a sladit profesní a rodinný život;

| 28. | podporuje důraz kladený na novou prioritu politik souvisejí s nediskriminací a zdůrazňuje významný potenciál EU být v této oblasti průkopníkem; |
| --- | --- |

28.

podporuje důraz kladený na novou prioritu politik souvisejí s nediskriminací a zdůrazňuje významný potenciál EU být v této oblasti průkopníkem;

Hlavní názory Výboru regionů

| 29. | vítá široký záběr sociální agendy, která shrnuje činnosti různých oblastí. Zároveň však vyzývá Komisi, aby zajistila, že tento přístup nezastíní klíčové problémy tradiční sociální politiky, k nimž patří rostoucí rozdíly v příjmech a nerovnost, a kroky nezbytné k jejich řešení; |
| --- | --- |

29.

vítá široký záběr sociální agendy, která shrnuje činnosti různých oblastí. Zároveň však vyzývá Komisi, aby zajistila, že tento přístup nezastíní klíčové problémy tradiční sociální politiky, k nimž patří rostoucí rozdíly v příjmech a nerovnost, a kroky nezbytné k jejich řešení;

| 30. | poukazuje na to, že opatření předložená v agendě mají často mnoho různých rozměrů, které si někdy odporují, což vyžaduje podrobnější prozkoumání. Např. v souvislosti s podporou mobility je třeba věnovat pozornost problémům způsobeným stěhováním mladých lidí, což vede k narušení věkové skladby v některých oblastech. Výbor zdůrazňuje, že je třeba chránit i „nemobilní“ část obyvatelstva a zajistit rovné příležitosti v méně atraktivních oblastech. Dále je nutné zvážit také environmentální dopad zvýšené mobility; |
| --- | --- |

30.

poukazuje na to, že opatření předložená v agendě mají často mnoho různých rozměrů, které si někdy odporují, což vyžaduje podrobnější prozkoumání. Např. v souvislosti s podporou mobility je třeba věnovat pozornost problémům způsobeným stěhováním mladých lidí, což vede k narušení věkové skladby v některých oblastech. Výbor zdůrazňuje, že je třeba chránit i „nemobilní“ část obyvatelstva a zajistit rovné příležitosti v méně atraktivních oblastech. Dále je nutné zvážit také environmentální dopad zvýšené mobility;

| 31. | zdůrazňuje, že otevřená metoda koordinace by měla být jako ostatní metody evropské sociální politiky rozvíjena na základě potřeb sociální politiky jednotlivých členských států, jejichž nejlepší znalost má místní a regionální úroveň. Mezi členskými státy a jejich regiony existují velké rozdíly, a proto by zavádění kvantitativních cílů sociální politiky mohlo být problematické. Otevřená koordinace na evropské úrovni by měla být zlepšena zejména tak, že bude uplatňována pro klíčové otázky, pro zlepšení účinnosti předkládání zpráv a výzkumu a pro posílení role, kterou má díky specifickým znalostem místní a regionální úrovně při zavádění a rozvíjení koordinačních procesů. To by mohlo významně zvýšit dopad a viditelnost metody a tak i kvalitu evropské sociální politiky, jež je významným prvkem evropského procesu integrace. Vazba mezi metodou otevřené koordinace a místními a regionální samosprávou je v současné době slabá; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že otevřená metoda koordinace by měla být jako ostatní metody evropské sociální politiky rozvíjena na základě potřeb sociální politiky jednotlivých členských států, jejichž nejlepší znalost má místní a regionální úroveň. Mezi členskými státy a jejich regiony existují velké rozdíly, a proto by zavádění kvantitativních cílů sociální politiky mohlo být problematické. Otevřená koordinace na evropské úrovni by měla být zlepšena zejména tak, že bude uplatňována pro klíčové otázky, pro zlepšení účinnosti předkládání zpráv a výzkumu a pro posílení role, kterou má díky specifickým znalostem místní a regionální úrovně při zavádění a rozvíjení koordinačních procesů. To by mohlo významně zvýšit dopad a viditelnost metody a tak i kvalitu evropské sociální politiky, jež je významným prvkem evropského procesu integrace. Vazba mezi metodou otevřené koordinace a místními a regionální samosprávou je v současné době slabá;

| 32. | poukazuje na roli a potenciál sociálního dialogu na evropské úrovni při přípravě iniciativ a jejich zavádění v rámci agendy na místní a regionální úrovni a považuje za důležité, aby byl tento dialog posílen. |
| --- | --- |

32.

poukazuje na roli a potenciál sociálního dialogu na evropské úrovni při přípravě iniciativ a jejich zavádění v rámci agendy na místní a regionální úrovni a považuje za důležité, aby byl tento dialog posílen.

V Bruselu dne 22. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

III Přípravné akty

Výbor regionů

79. plenární zasedání 21. a 22. dubna 2009

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/41 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/41

---

Stanovisko Výboru regionů energie – strategický přezkum a energetická náročnost budov

(2009/C 200/09)

VÝBOR REGIONŮ

| — | lituje, že nebyl podán žádný návrh na zavedení závazného legislativního nástroje specificky určeného na realizaci cílů zaměřených na zlepšení energetické účinnosti o 20 %; |
| --- | --- |

—

lituje, že nebyl podán žádný návrh na zavedení závazného legislativního nástroje specificky určeného na realizaci cílů zaměřených na zlepšení energetické účinnosti o 20 %;

| — | zdůrazňuje možná řešení, která propojují průmyslovou činnost a výrobu energie (zhodnocení odpadního tepla, chlazení, generování energie, metody kogenerace a polygenerace atd.); |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje možná řešení, která propojují průmyslovou činnost a výrobu energie (zhodnocení odpadního tepla, chlazení, generování energie, metody kogenerace a polygenerace atd.);

| — | připomíná význam činnosti uskutečněné v celé Unii regionálními a místními agenturami zabývajícími se energií. Tyto agentury jsou strategickými partnery pro evropskou energetickou politiku a Evropská unie by měla jejich činnost více podporovat a oceňovat; |
| --- | --- |

—

připomíná význam činnosti uskutečněné v celé Unii regionálními a místními agenturami zabývajícími se energií. Tyto agentury jsou strategickými partnery pro evropskou energetickou politiku a Evropská unie by měla jejich činnost více podporovat a oceňovat;

| — | zdůrazňuje význam urychleného využívání strukturálních fondů pro investování do energetické účinnosti budov; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje význam urychleného využívání strukturálních fondů pro investování do energetické účinnosti budov;

| — | podporuje iniciativu Evropské komise, jejímž cílem je trvale povolit snížené sazby DPH v oblasti bydlení, včetně renovací; |
| --- | --- |

—

podporuje iniciativu Evropské komise, jejímž cílem je trvale povolit snížené sazby DPH v oblasti bydlení, včetně renovací;

| — | podporuje Evropskou komisi v úsilí vytvořit finanční nástroje určené na zlepšení energetické účinnosti v partnerství s EIB a EBOR. Připomíná, že jedním z důležitých prvků vytváření těchto finančních nástrojů je jejich zpřístupnění místním a regionálním orgánům, aby se dostalo podpory jejich úloze ústředních subjektů při provádění směrnice o energetické náročnosti budov. |
| --- | --- |

—

podporuje Evropskou komisi v úsilí vytvořit finanční nástroje určené na zlepšení energetické účinnosti v partnerství s EIB a EBOR. Připomíná, že jedním z důležitých prvků vytváření těchto finančních nástrojů je jejich zpřístupnění místním a regionálním orgánům, aby se dostalo podpory jejich úloze ústředních subjektů při provádění směrnice o energetické náročnosti budov.

| Zpravodaj | : | pan Jean-Louis Joseph (FR/SES), starosta obce La Bastidonne |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Jean-Louis Joseph (FR/SES), starosta obce La Bastidonne

Odkaz

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Druhý strategický přezkum energetické politiky – Akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití – KOM (2008) 781 v konečném znění a

Přepracování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov

KOM (2008) 780 v konečném znění – 2008/0223 (COD)

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

A.   Druhý strategický přezkum energetické politiky Evropské unie

| 1. | je toho názoru, že úkoly spjaté s energetickou politikou Evropské unie mají zásadní význam pro přítomnost i budoucnost EU a jejích občanů a též pro celosvětové klimatické otázky. Připomíná klíčovou úlohu místních a regionálních subjektů jako partnerů, kteří se mohou zapojit do úspěšného definování, plánování a provádění evropské energetické politiky. V této souvislosti lituje, že úloha místních a regionálních subjektů není v druhém strategickém přezkumu příliš zohledněna; |
| --- | --- |

1.

je toho názoru, že úkoly spjaté s energetickou politikou Evropské unie mají zásadní význam pro přítomnost i budoucnost EU a jejích občanů a též pro celosvětové klimatické otázky. Připomíná klíčovou úlohu místních a regionálních subjektů jako partnerů, kteří se mohou zapojit do úspěšného definování, plánování a provádění evropské energetické politiky. V této souvislosti lituje, že úloha místních a regionálních subjektů není v druhém strategickém přezkumu příliš zohledněna;

| 2. | uznává význam bezpečnosti zásobování, která v druhém strategickém přezkumu zaujímá důležité místo a která je politicky mimořádně citlivým tématem. Dále uznává, že v otázkách bezpečnosti zásobování se situace v členských státech liší. Tyto odlišnosti, které jsou mimo jiné způsobeny historickým vývojem, vyžadují koordinovanou činnost na evropské úrovni s cílem vyrovnat rozdíly, upevnit vazby mezi partnery a snížit riziko pro Unii jako celek; |
| --- | --- |

2.

uznává význam bezpečnosti zásobování, která v druhém strategickém přezkumu zaujímá důležité místo a která je politicky mimořádně citlivým tématem. Dále uznává, že v otázkách bezpečnosti zásobování se situace v členských státech liší. Tyto odlišnosti, které jsou mimo jiné způsobeny historickým vývojem, vyžadují koordinovanou činnost na evropské úrovni s cílem vyrovnat rozdíly, upevnit vazby mezi partnery a snížit riziko pro Unii jako celek;

| 3. | uznává, že v návaznosti na první strategický přezkum bylo dosaženo značného pokroku, konkrétně stanovení tzv. cílů „20–20–20“, a prvních legislativních pokroků, které byly potvrzeny nedávnou dohodou mezi Parlamentem a Radou o energetickém a klimatickém balíčku; |
| --- | --- |

3.

uznává, že v návaznosti na první strategický přezkum bylo dosaženo značného pokroku, konkrétně stanovení tzv. cílů „20–20–20“, a prvních legislativních pokroků, které byly potvrzeny nedávnou dohodou mezi Parlamentem a Radou o energetickém a klimatickém balíčku;

| 4. | je toho názoru, že ač jsou tyto pokroky významné, představují pouze první krok. Z toho důvodu je důležité, aby cíle „20–20–20“ byly i nadále hlavní prioritou evropské energetické politiky, aby byla zajištěna provázanost a kontinuita, jež jsou nezbytné k úspěchu zahájené činnosti; |
| --- | --- |

4.

je toho názoru, že ač jsou tyto pokroky významné, představují pouze první krok. Z toho důvodu je důležité, aby cíle „20–20–20“ byly i nadále hlavní prioritou evropské energetické politiky, aby byla zajištěna provázanost a kontinuita, jež jsou nezbytné k úspěchu zahájené činnosti;

| 5. | zdůrazňuje, že energetická účinnost musí nyní patřit mezi nejdůležitější úkoly Evropské unie v oblasti energetiky. Připomíná model „energetické triády“, který seřazuje politiky umožňující snížit klimatický dopad spotřeby energie podle významu od těch nejdůležitějších po ty méně významné: energetická účinnost, podpora obnovitelných zdrojů energie a optimalizace využívání energie z fosilních zdrojů. Energetická účinnost je nejen základním kamenem cílů „20–20–20“, ale plní též zásadní úlohu v oblasti bezpečnosti zásobování. Je však škoda, že energetická účinnost je jediným ze 3 cílů „20–20–20“, který doposud nebyl prosazen závazným legislativním nástrojem; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že energetická účinnost musí nyní patřit mezi nejdůležitější úkoly Evropské unie v oblasti energetiky. Připomíná model „energetické triády“, který seřazuje politiky umožňující snížit klimatický dopad spotřeby energie podle významu od těch nejdůležitějších po ty méně významné: energetická účinnost, podpora obnovitelných zdrojů energie a optimalizace využívání energie z fosilních zdrojů. Energetická účinnost je nejen základním kamenem cílů „20–20–20“, ale plní též zásadní úlohu v oblasti bezpečnosti zásobování. Je však škoda, že energetická účinnost je jediným ze 3 cílů „20–20–20“, který doposud nebyl prosazen závazným legislativním nástrojem;

| 6. | v této souvislosti vítá opatření týkající se energetické účinnosti, jež navrhla Komise při příležitosti zveřejnění druhého strategického přezkumu, zejména přezkumu směrnice o energetické náročnosti budov (viz níže), avšak lituje, že:






  6.1 | obecně stojí energetická účinnost až na čtvrtém místě z pěti mezi prioritami, které tvoří akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití; |
| --- | --- | --- |

6.

v této souvislosti vítá opatření týkající se energetické účinnosti, jež navrhla Komise při příležitosti zveřejnění druhého strategického přezkumu, zejména přezkumu směrnice o energetické náročnosti budov (viz níže), avšak lituje, že:

6.1

obecně stojí energetická účinnost až na čtvrtém místě z pěti mezi prioritami, které tvoří akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití;

| 6.2 | nebyl podán žádný návrh na zavedení závazného legislativního nástroje specificky určeného na realizaci cílů zaměřených na zlepšení energetické účinnosti o 20 %. Měla by však být vytvořena jasnější vazba na cíle a nástroje uvedené ve směrnici o energetických službách (2006/32/ES). To by představovalo konkrétní nástroj, s jehož pomocí by bylo možné učinit první krok směrem k dosažení cíle 20 %; |
| --- | --- |

6.2

nebyl podán žádný návrh na zavedení závazného legislativního nástroje specificky určeného na realizaci cílů zaměřených na zlepšení energetické účinnosti o 20 %. Měla by však být vytvořena jasnější vazba na cíle a nástroje uvedené ve směrnici o energetických službách (2006/32/ES). To by představovalo konkrétní nástroj, s jehož pomocí by bylo možné učinit první krok směrem k dosažení cíle 20 %;

| 6.3 | podle plánu uvedeného v příloze druhého strategického přezkumu Evropská komise při dosažení cíle zvýšení energetické účinnosti o 20 % částečně počítá s jevem, který nezávisí na její činnosti (zvýšení cen ropy). To svědčí o nedostatku politické vůle a angažovanosti v oblasti energetické účinnosti. Tento postoj je o to více politováníhodný, že přínosy, jež se očekávají díky investicím do energetické účinnosti, z nich činí důležitý nástroj oživení hospodářství a vytváření pracovních míst, která jsou v současném krizovém kontextu zásadní; |
| --- | --- |

6.3

podle plánu uvedeného v příloze druhého strategického přezkumu Evropská komise při dosažení cíle zvýšení energetické účinnosti o 20 % částečně počítá s jevem, který nezávisí na její činnosti (zvýšení cen ropy). To svědčí o nedostatku politické vůle a angažovanosti v oblasti energetické účinnosti. Tento postoj je o to více politováníhodný, že přínosy, jež se očekávají díky investicím do energetické účinnosti, z nich činí důležitý nástroj oživení hospodářství a vytváření pracovních míst, která jsou v současném krizovém kontextu zásadní;

| 6.4 | návrhy týkající se energetické účinnosti, které provázejí druhý strategický přezkum, neobsahují specifická opatření pro průmysl, který však spotřebovává velký objem energie. Co se týče bezpečnosti zásobování, je nicméně důležité zdůraznit možná řešení, která propojují průmyslovou činnost a výrobu energie (zhodnocení odpadního tepla, chlazení, generování energie, metody kogenerace a polygenerace atd.); |
| --- | --- |

6.4

návrhy týkající se energetické účinnosti, které provázejí druhý strategický přezkum, neobsahují specifická opatření pro průmysl, který však spotřebovává velký objem energie. Co se týče bezpečnosti zásobování, je nicméně důležité zdůraznit možná řešení, která propojují průmyslovou činnost a výrobu energie (zhodnocení odpadního tepla, chlazení, generování energie, metody kogenerace a polygenerace atd.);

| 6.5 | vítá shodu na tom, že doprava musí při dosahování energetických cílů hrát zásadní úlohu, avšak vzhledem k tomu, že evropské odvětví dopravy je silně závislé na ropě, lituje, že se pro ně v druhém strategickém přezkumu nenavrhuje žádná strategie. Toto odvětví samo o sobě spotřebovává více než 30 % konečné spotřeby energie v Unii. Bezprostředně se jej týká problematika bezpečnosti zásobování, protože téměř výlučně závisí na ropě, kterou Evropská unie dováží z více než 80 %. Z tohoto důvodu vyzývá Komisi k vypracování návrhů týkajících se účinnosti dopravy, které půjdou ruku v ruce se souborem opatření týkajících se energetické účinnosti. V tomto ohledu existuje velký nevyužitý potenciál pro snížení emisí skleníkových plynů, jako např. investice do železniční dopravy a dalších způsobů hromadné dopravy, energeticky účinných vozidel, spolujízdy, ekologické jízdy, většího využívání jízdních kol atd.; |
| --- | --- |

6.5

vítá shodu na tom, že doprava musí při dosahování energetických cílů hrát zásadní úlohu, avšak vzhledem k tomu, že evropské odvětví dopravy je silně závislé na ropě, lituje, že se pro ně v druhém strategickém přezkumu nenavrhuje žádná strategie. Toto odvětví samo o sobě spotřebovává více než 30 % konečné spotřeby energie v Unii. Bezprostředně se jej týká problematika bezpečnosti zásobování, protože téměř výlučně závisí na ropě, kterou Evropská unie dováží z více než 80 %. Z tohoto důvodu vyzývá Komisi k vypracování návrhů týkajících se účinnosti dopravy, které půjdou ruku v ruce se souborem opatření týkajících se energetické účinnosti. V tomto ohledu existuje velký nevyužitý potenciál pro snížení emisí skleníkových plynů, jako např. investice do železniční dopravy a dalších způsobů hromadné dopravy, energeticky účinných vozidel, spolujízdy, ekologické jízdy, většího využívání jízdních kol atd.;

| 7. | zdůrazňuje zásadní úlohu regionálních a místních orgánů v oblasti energetické účinnosti. V této souvislosti:






  a) | znovu vyjadřuje podporu Paktu primátorů a připomíná předběžné stanovisko k tomuto tématu, v němž se mimo jiné zdůrazňovalo, že „pro dosažení 20 % cílů v oblasti energetické účinnosti má klíčový vliv činnost na místní úrovni. Zásadní role regionů a obcí při plnění těchto cílů již byla uznána Evropskou komisí i Evropským parlamentem (1)“; |
| --- | --- | --- |

7.

zdůrazňuje zásadní úlohu regionálních a místních orgánů v oblasti energetické účinnosti. V této souvislosti:

a)

znovu vyjadřuje podporu Paktu primátorů a připomíná předběžné stanovisko k tomuto tématu, v němž se mimo jiné zdůrazňovalo, že „pro dosažení 20 % cílů v oblasti energetické účinnosti má klíčový vliv činnost na místní úrovni. Zásadní role regionů a obcí při plnění těchto cílů již byla uznána Evropskou komisí i Evropským parlamentem (1)“;

| b) | územní plánování na místní úrovni je důležitým prostředkem k vytvoření takové společenské struktury, která bude z globálního hlediska klimaticky šetrná a energeticky účinná. Do této struktury bude zasazena infrastruktura, pracovní místa, obchody a byty, což může vést ke snížení poptávky po dopravě, k energeticky účinné dopravě a k rozvoji dálkového vytápění, větrné a geotermální energie; |
| --- | --- |

b)

územní plánování na místní úrovni je důležitým prostředkem k vytvoření takové společenské struktury, která bude z globálního hlediska klimaticky šetrná a energeticky účinná. Do této struktury bude zasazena infrastruktura, pracovní místa, obchody a byty, což může vést ke snížení poptávky po dopravě, k energeticky účinné dopravě a k rozvoji dálkového vytápění, větrné a geotermální energie;

| c) | ve veřejném sektoru lze celkově dosáhnout velkých úspor energie: to je významný potenciál, který dosud nebyl využit. Odpovídající podpora a pobídky mohou nejen zvýšit energetickou účinnost, ale také snížit náklady na energii a stimulovat zaměstnanost; |
| --- | --- |

c)

ve veřejném sektoru lze celkově dosáhnout velkých úspor energie: to je významný potenciál, který dosud nebyl využit. Odpovídající podpora a pobídky mohou nejen zvýšit energetickou účinnost, ale také snížit náklady na energii a stimulovat zaměstnanost;

| d) | vítá ohlášení nové iniciativy financování ve prospěch trvale udržitelné energie a žádá, aby značná část činnosti této iniciativy byla zaměřena na financování projektů prováděných na regionální a místní úrovni a její prioritou byla energetická účinnost; |
| --- | --- |

d)

vítá ohlášení nové iniciativy financování ve prospěch trvale udržitelné energie a žádá, aby značná část činnosti této iniciativy byla zaměřena na financování projektů prováděných na regionální a místní úrovni a její prioritou byla energetická účinnost;

| e) | připomíná význam činnosti uskutečněné v celé Unii regionálními a místními agenturami zabývajícími se energií. Tyto agentury jsou strategickými partnery pro evropskou energetickou politiku a Evropská unie by měla jejich činnost více podporovat a oceňovat; |
| --- | --- |

e)

připomíná význam činnosti uskutečněné v celé Unii regionálními a místními agenturami zabývajícími se energií. Tyto agentury jsou strategickými partnery pro evropskou energetickou politiku a Evropská unie by měla jejich činnost více podporovat a oceňovat;

| f) | vyzývá k vytvoření pracovní skupiny, jejímiž členy by byla Komise a zástupci místních a regionálních orgánů a jejich sítí a jejímž cílem by bylo rozvíjet novou vizi energetické účinnosti, která by byla založena na přístupu „zdola nahoru“; |
| --- | --- |

f)

vyzývá k vytvoření pracovní skupiny, jejímiž členy by byla Komise a zástupci místních a regionálních orgánů a jejich sítí a jejímž cílem by bylo rozvíjet novou vizi energetické účinnosti, která by byla založena na přístupu „zdola nahoru“;

| 8. | co se týče 6 prioritních projektů považovaných za zásadní pro Evropskou unii, poznamenává, že nehledě na podstatu navrhovaných návrhů






  a) | by bylo třeba, aby byly pro tyto projekty učiněny odhady nákladů, což by umožnilo podložené srovnání s dalšími iniciativami, než budou navrhované projekty oficiálně schváleny jako „prioritní“. Tyto projekty pravděpodobně pohltí značnou část dostupných rozpočtových prostředků; |
| --- | --- | --- |

8.

co se týče 6 prioritních projektů považovaných za zásadní pro Evropskou unii, poznamenává, že nehledě na podstatu navrhovaných návrhů

a)

by bylo třeba, aby byly pro tyto projekty učiněny odhady nákladů, což by umožnilo podložené srovnání s dalšími iniciativami, než budou navrhované projekty oficiálně schváleny jako „prioritní“. Tyto projekty pravděpodobně pohltí značnou část dostupných rozpočtových prostředků;

| b) | některé z těchto 6 projektů se zdají mít vyšší prioritu, jelikož již existují dosti podrobná opatření na jejich provádění (příprava sdělení a akční plán spolu s finančními prostředky), zatímco harmonogram provádění jiných návrhů není zdaleka tak konkrétní; |
| --- | --- |

b)

některé z těchto 6 projektů se zdají mít vyšší prioritu, jelikož již existují dosti podrobná opatření na jejich provádění (příprava sdělení a akční plán spolu s finančními prostředky), zatímco harmonogram provádění jiných návrhů není zdaleka tak konkrétní;

| c) | je vzájemné propojení nezbytné k tomu, aby mohlo dojít k rozptýlení rizik a zvýšení solidarity mezi členskými státy. Dále souhlasí s tím, že aby bylo možné všem občanům EU zaručit dodávky plynu a elektrické energie, je zapotřebí zásadních změn vnitřní energetické infrastruktury EU. Zdůrazňuje, že změny evropské energetické infrastruktury budou mít zásadní význam i pro rozvoj decentralizované výroby energie a obnovitelných zdrojů energie v Evropě. Všechna rozhodnutí v otázkách investic do evropské energetické infrastruktury budou muset zohledňovat cíle Unie v této oblasti. Aniž by se vyjadřoval k hlavnímu obsahu navrhovaných šesti projektů energetické infrastruktury, předpokládá, že podrobné finanční potřeby, jež budou identifikovány v období 2009–2010, budou rozsáhlé, a vyzývá, aby se v budoucích rozpočtech EU dala jistá priorita také projektům energetické účinnosti a snižování vlivů mezinárodního cestovního ruchu; |
| --- | --- |

c)

je vzájemné propojení nezbytné k tomu, aby mohlo dojít k rozptýlení rizik a zvýšení solidarity mezi členskými státy. Dále souhlasí s tím, že aby bylo možné všem občanům EU zaručit dodávky plynu a elektrické energie, je zapotřebí zásadních změn vnitřní energetické infrastruktury EU. Zdůrazňuje, že změny evropské energetické infrastruktury budou mít zásadní význam i pro rozvoj decentralizované výroby energie a obnovitelných zdrojů energie v Evropě. Všechna rozhodnutí v otázkách investic do evropské energetické infrastruktury budou muset zohledňovat cíle Unie v této oblasti. Aniž by se vyjadřoval k hlavnímu obsahu navrhovaných šesti projektů energetické infrastruktury, předpokládá, že podrobné finanční potřeby, jež budou identifikovány v období 2009–2010, budou rozsáhlé, a vyzývá, aby se v budoucích rozpočtech EU dala jistá priorita také projektům energetické účinnosti a snižování vlivů mezinárodního cestovního ruchu;

| 9. | co se týče investic, zdůrazňuje, že přeměna evropského energetického systému na decentralizovanější systém vyžaduje značné investice, koordinaci s činiteli na místní a regionální úrovni a silnější uznání jejich úlohy v rámci energetické politiky; |
| --- | --- |

9.

co se týče investic, zdůrazňuje, že přeměna evropského energetického systému na decentralizovanější systém vyžaduje značné investice, koordinaci s činiteli na místní a regionální úrovni a silnější uznání jejich úlohy v rámci energetické politiky;

| 10. | co se týče kapitoly věnované domácím zásobám energie, zdůrazňuje, že






  a) | hlavní úlohu musí hrát obnovitelné zdroje energie v souladu s cíli „20–20–20“ a se zohledněním ekonomických, sociálních a environmentálních výhod, které z nich plynou. Připomíná své stanovisko k tématu Podpora energie z obnovitelných zdrojů (2). Dále:






  — | vítá návrh týkající se přípravy sdělení „Překonávání překážek pro energii z obnovitelných zdrojů v EU“. Žádá, aby toto sdělení bylo co nejrychleji vydáno, a to nejpozději v roce 2010, bylo pravidelně aktualizováno a obsahovalo opatření nezbytná pro odstranění zjištěných překážek; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

co se týče kapitoly věnované domácím zásobám energie, zdůrazňuje, že

a)

hlavní úlohu musí hrát obnovitelné zdroje energie v souladu s cíli „20–20–20“ a se zohledněním ekonomických, sociálních a environmentálních výhod, které z nich plynou. Připomíná své stanovisko k tématu Podpora energie z obnovitelných zdrojů (2). Dále:

—

vítá návrh týkající se přípravy sdělení „Překonávání překážek pro energii z obnovitelných zdrojů v EU“. Žádá, aby toto sdělení bylo co nejrychleji vydáno, a to nejpozději v roce 2010, bylo pravidelně aktualizováno a obsahovalo opatření nezbytná pro odstranění zjištěných překážek;

| — | připomíná, že problémy související s dopravními a distribučními sítěmi mají pro rozvoj obnovitelných zdrojů energie zásadní význam. Žádá Evropskou komisi, aby připravila sdělení o vytvoření evropské supersítě, o níž se hovoří v druhém strategickém přezkumu. Toto sdělení se bude především zabývat otázkami infrastruktury a možnostmi inteligentních sítí („smart grids“) za účelem dosažení cílů „20–20–20“ Evropské unie a rovněž přechodu k větší decentralizaci výroby energie z obnovitelných zdrojů. Dále by bylo třeba zasadit návrhy druhého strategického přezkumu v oblasti dopravních a distribučních sítí do rámce výše navrhovaného sdělení, abychom zaujali skutečně globální přístup k těmto otázkám; |
| --- | --- |

—

připomíná, že problémy související s dopravními a distribučními sítěmi mají pro rozvoj obnovitelných zdrojů energie zásadní význam. Žádá Evropskou komisi, aby připravila sdělení o vytvoření evropské supersítě, o níž se hovoří v druhém strategickém přezkumu. Toto sdělení se bude především zabývat otázkami infrastruktury a možnostmi inteligentních sítí („smart grids“) za účelem dosažení cílů „20–20–20“ Evropské unie a rovněž přechodu k větší decentralizaci výroby energie z obnovitelných zdrojů. Dále by bylo třeba zasadit návrhy druhého strategického přezkumu v oblasti dopravních a distribučních sítí do rámce výše navrhovaného sdělení, abychom zaujali skutečně globální přístup k těmto otázkám;

| b) | jaderná energie závisí především na dováženém palivu a nemůže být tedy považována za „domácí“. Využívání jaderné energie má však důsledky na „domácí úrovni“, které zatěžují územní orgány, zvláště co se týče rizik plynoucích z tohoto druhu energie a nakládání s odpadem. V toto souvislosti vítá revidovaný návrh směrnice stanovující rámec Společenství pro jadernou bezpečnost a navrhuje, aby se v tomto rámci rovněž řešila otázka trvale udržitelného nakládání s jaderným odpadem a náklady na něj; |
| --- | --- |

b)

jaderná energie závisí především na dováženém palivu a nemůže být tedy považována za „domácí“. Využívání jaderné energie má však důsledky na „domácí úrovni“, které zatěžují územní orgány, zvláště co se týče rizik plynoucích z tohoto druhu energie a nakládání s odpadem. V toto souvislosti vítá revidovaný návrh směrnice stanovující rámec Společenství pro jadernou bezpečnost a navrhuje, aby se v tomto rámci rovněž řešila otázka trvale udržitelného nakládání s jaderným odpadem a náklady na něj;

| c) | také uhlí je palivo, které se stále častěji dováží, a jeho doprava, ale i spalování a při něm vznikající zbytky způsobují značné problémy z důvodu emisí. Jeho další využívání se v případě nutnosti tedy musí opírat o vysoce účinné elektrárny s nízkým objemem emisí; |
| --- | --- |

c)

také uhlí je palivo, které se stále častěji dováží, a jeho doprava, ale i spalování a při něm vznikající zbytky způsobují značné problémy z důvodu emisí. Jeho další využívání se v případě nutnosti tedy musí opírat o vysoce účinné elektrárny s nízkým objemem emisí;

| d) | žádá Komisi, aby při posuzování možností využívání „netradičních“ domácích fosilních zdrojů energie (uvedených v bodu 2.5 odst. 7 a 8 druhého strategického přezkumu) zachovala nejvyšší environmentální normy a při posuzování jejich rentability zohlednila všechny externality související s využíváním těchto zásob; |
| --- | --- |

d)

žádá Komisi, aby při posuzování možností využívání „netradičních“ domácích fosilních zdrojů energie (uvedených v bodu 2.5 odst. 7 a 8 druhého strategického přezkumu) zachovala nejvyšší environmentální normy a při posuzování jejich rentability zohlednila všechny externality související s využíváním těchto zásob;

| e) | zastává názor, že prioritní pořadí podpor by mělo podnítit výzkum a vývoj využití čisté obnovitelné mořské energie získávané z větru na otevřeném moři, vln, přílivu a oceánských proudů; mořská energie sice ještě není obchodně využívána, ale EU zde má potenciál získání konkurenční výhody a převzetí ekologického vedení; |
| --- | --- |

e)

zastává názor, že prioritní pořadí podpor by mělo podnítit výzkum a vývoj využití čisté obnovitelné mořské energie získávané z větru na otevřeném moři, vln, přílivu a oceánských proudů; mořská energie sice ještě není obchodně využívána, ale EU zde má potenciál získání konkurenční výhody a převzetí ekologického vedení;

| 11. | vítá ohlášení sdělení o financování nízkouhlíkových technologií. Vzhledem k tomu, že toto sdělení zohlední příjmy získané v rámci přezkumu směrnice o obchodování s emisemi, připomíná své stanovisko k tomuto tématu, v němž „doporučuje, aby členské státy přidělily alespoň 30 % příjmů z obchodování s povolenkami formou dražby regionálním a místním orgánům, a tak podpořily využití obnovitelných energií a energetické účinnosti v konečné spotřebě (...) (3).“ |
| --- | --- |

11.

vítá ohlášení sdělení o financování nízkouhlíkových technologií. Vzhledem k tomu, že toto sdělení zohlední příjmy získané v rámci přezkumu směrnice o obchodování s emisemi, připomíná své stanovisko k tomuto tématu, v němž „doporučuje, aby členské státy přidělily alespoň 30 % příjmů z obchodování s povolenkami formou dražby regionálním a místním orgánům, a tak podpořily využití obnovitelných energií a energetické účinnosti v konečné spotřebě (...) (3).“

Dále zdůrazňuje, že s cílem co nejúčinněji využívat dostupné rozpočtové zdroje by technologie zachycování a uchovávání uhlíku, které se teprve začínají rozvíjet a nemohou vyřešit problém energetické výroby a bezpečnosti zásobování, neměly být financovány více než technologie v oblasti energetické účinnosti nebo obnovitelných zdrojů energie;

| 12. | vítá návrh, jehož cílem je stanovit politickou agendu do roku 2030 a vizi pro rok 2050. O skutečných strategických směrech, rozhodnutích o investicích a projektech na výstavbu infrastruktury lze smysluplně uvažovat pouze z dlouhodobého hlediska. Diví se, že na seznamu témat pro vizi pro rok 2050, který není vyčerpávající, se téma Dekarbonizovat dodávky elektřiny v EU do roku 2050 jeví jako prioritní, jelikož se navrhuje, aby se řešilo již v příštím strategickém plánu pro energetické technologie. Toto téma je jistě důležité a slibné, avšak další témata jsou přinejmenším stejně naléhavá, ne-li více. Vize do roku 2050 musí obsahovat globální strategii a nesmí se soustředit pouze na omezený počet tematických priorit; |
| --- | --- |

12.

vítá návrh, jehož cílem je stanovit politickou agendu do roku 2030 a vizi pro rok 2050. O skutečných strategických směrech, rozhodnutích o investicích a projektech na výstavbu infrastruktury lze smysluplně uvažovat pouze z dlouhodobého hlediska. Diví se, že na seznamu témat pro vizi pro rok 2050, který není vyčerpávající, se téma Dekarbonizovat dodávky elektřiny v EU do roku 2050 jeví jako prioritní, jelikož se navrhuje, aby se řešilo již v příštím strategickém plánu pro energetické technologie. Toto téma je jistě důležité a slibné, avšak další témata jsou přinejmenším stejně naléhavá, ne-li více. Vize do roku 2050 musí obsahovat globální strategii a nesmí se soustředit pouze na omezený počet tematických priorit;

B.   Přezkum směrnice o energetické náročnosti budov

I.   Politická doporučení

| 13. | vítá zásady přezkumu směrnice o energetické náročnosti budov; |
| --- | --- |

13.

vítá zásady přezkumu směrnice o energetické náročnosti budov;

| 14. | zdůrazňuje, že je třeba rychle podniknout rozsáhlá opatření v odvětví energetické náročnosti budov z důvodu prospěchu, který z toho plyne:






  — | pro cíle Evropské unie v oblasti energetiky a klimatu; |
| --- | --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že je třeba rychle podniknout rozsáhlá opatření v odvětví energetické náročnosti budov z důvodu prospěchu, který z toho plyne:

—

pro cíle Evropské unie v oblasti energetiky a klimatu;

| — | pro sociální otázky (rostoucí potíže občanů související s cenou za vytápění obydlí). Dále zdůrazňuje, že současný kontext krize vede k prohlubování stávajících sociálních a ekonomických nerovností mezi občany, kteří budou moci financovat energetickou renovaci a mít nižší účty za energie, a stále větším počtem občanů, kteří vzhledem k tomu, že nebudou moci vynaložit náklady na renovace, budou muset hradit stále vyšší účty za spotřebu; |
| --- | --- |

—

pro sociální otázky (rostoucí potíže občanů související s cenou za vytápění obydlí). Dále zdůrazňuje, že současný kontext krize vede k prohlubování stávajících sociálních a ekonomických nerovností mezi občany, kteří budou moci financovat energetickou renovaci a mít nižší účty za energie, a stále větším počtem občanů, kteří vzhledem k tomu, že nebudou moci vynaložit náklady na renovace, budou muset hradit stále vyšší účty za spotřebu;

| — | z hospodářského hlediska a z hlediska vytváření prosperity a pracovních příležitostí na místní úrovni; |
| --- | --- |

—

z hospodářského hlediska a z hlediska vytváření prosperity a pracovních příležitostí na místní úrovni;

| 15. | zdůrazňuje naléhavou povahu těchto otázek a vyzývá Radu a Parlamentu, aby zajistily, že v této souvislosti budou rychle přijata ambiciózní rozhodnutí; rovněž vyzývá členské státy, aby transpozice a provádění proběhly bez obvyklého zpoždění, ke kterému došlo v souvislosti s prvním zněním této směrnice; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje naléhavou povahu těchto otázek a vyzývá Radu a Parlamentu, aby zajistily, že v této souvislosti budou rychle přijata ambiciózní rozhodnutí; rovněž vyzývá členské státy, aby transpozice a provádění proběhly bez obvyklého zpoždění, ke kterému došlo v souvislosti s prvním zněním této směrnice;

| 16. | vyzývá Komisi, aby usnadnila provádění energetické certifikace tím, že vytvoří program pro výměnu osvědčených postupů, uplatňování technických řešení a využívání zadávání veřejných zakázek na zlepšování energetické účinnosti mezi členskými státy i jejich místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Komisi, aby usnadnila provádění energetické certifikace tím, že vytvoří program pro výměnu osvědčených postupů, uplatňování technických řešení a využívání zadávání veřejných zakázek na zlepšování energetické účinnosti mezi členskými státy i jejich místními a regionálními orgány;

| 17. | připomíná zásadní úlohu místních a regionálních samospráv při provádění této směrnice, jež souvisí:






  — | se správou jejich vlastních budov; |
| --- | --- | --- |

17.

připomíná zásadní úlohu místních a regionálních samospráv při provádění této směrnice, jež souvisí:

—

se správou jejich vlastních budov;

| — | s jejich pravomocí pro územní plánování a vydávání stavebních povolení, používání tepelně izolačních stavebních materiálů i pro kvalitu stavebních a sanačních prací; |
| --- | --- |

—

s jejich pravomocí pro územní plánování a vydávání stavebních povolení, používání tepelně izolačních stavebních materiálů i pro kvalitu stavebních a sanačních prací;

| — | se sběrem a využitím druhotných surovin za účelem rozšíření zdrojů energie (elektřiny a tepla); |
| --- | --- |

—

se sběrem a využitím druhotných surovin za účelem rozšíření zdrojů energie (elektřiny a tepla);

| — | s jejich blízkostí občanům. |
| --- | --- |

—

s jejich blízkostí občanům.

Regionální a místní orgány dobrovolně uskutečnily mnoho iniciativ v oblasti energetické náročnosti budov a např. provedly opatření pro racionalizaci spotřeby energie ve státních bytech a veřejných budovách či opatření v rámci znovuoživení městských oblastí. Členské státy musí plně zapojit regionální a místní orgány a subjekty jako strategické partnery při provádění této směrnice, musí se snažit využít jejich zkušeností a zajistit podporu a opakování nejúspěšnějších zkušeností, a proto vyzývá k zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy národních akčních plánů;

| 18. | je toho názoru, že navrhovaný přezkum posiluje různé aspekty směrnice. Především vítá:






  — | návrhy na postupné snížení či odstranění prahu 1 000 m2. Vítá zachování prahu 250 m2 v čl. 12 odst. 1 (přepracování); |
| --- | --- | --- |

18.

je toho názoru, že navrhovaný přezkum posiluje různé aspekty směrnice. Především vítá:

—

návrhy na postupné snížení či odstranění prahu 1 000 m2. Vítá zachování prahu 250 m2 v čl. 12 odst. 1 (přepracování);

| — | zlepšení systému certifikátů energetické náročnosti (zejména povinnosti zveřejnění v oznámeních týkajících se pronájmu či prodeje); |
| --- | --- |

—

zlepšení systému certifikátů energetické náročnosti (zejména povinnosti zveřejnění v oznámeních týkajících se pronájmu či prodeje);

| 19. | by rád poukázal na důležitost toho, aby byla směrnice dále rozvíjena na základě skutečných zkušeností s uplatňováním, jež by byly náležitě analyzovány a zhodnoceny. Měl by být vyhodnocen význam energetické certifikace a mimo jiné i její podoby. V případech, kde se projevuje nedostatek zkušeností, by mohl napomoci k řešení takto vzniklých problémů flexibilní přístup; |
| --- | --- |

19.

by rád poukázal na důležitost toho, aby byla směrnice dále rozvíjena na základě skutečných zkušeností s uplatňováním, jež by byly náležitě analyzovány a zhodnoceny. Měl by být vyhodnocen význam energetické certifikace a mimo jiné i její podoby. V případech, kde se projevuje nedostatek zkušeností, by mohl napomoci k řešení takto vzniklých problémů flexibilní přístup;

| 20. | soudí, že navrhovaná „srovnávací metoda výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost“ může být nástrojem pro účinné srovnávání na evropské úrovni. Vyzývá nicméně Komisi, aby při stanovení této metody zohlednila všechny externality, zejména náklady v případě nečinnosti (zhoršení kvality životního prostředí, zdraví, konkurenceschopnosti atd. vyvolané nedostatečným investováním do energetické účinnosti), a též pozitivní účinky investic do energetické účinnosti (z hlediska vytváření pracovních míst a prosperity, podpory výzkumu, energetické soběstačnosti, kvality a trvalé udržitelnosti postavených budov atd.); |
| --- | --- |

20.

soudí, že navrhovaná „srovnávací metoda výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost“ může být nástrojem pro účinné srovnávání na evropské úrovni. Vyzývá nicméně Komisi, aby při stanovení této metody zohlednila všechny externality, zejména náklady v případě nečinnosti (zhoršení kvality životního prostředí, zdraví, konkurenceschopnosti atd. vyvolané nedostatečným investováním do energetické účinnosti), a též pozitivní účinky investic do energetické účinnosti (z hlediska vytváření pracovních míst a prosperity, podpory výzkumu, energetické soběstačnosti, kvality a trvalé udržitelnosti postavených budov atd.);

| 21. | je taktéž důležité zvýšit energetickou účinnost budov tak, aby investice nebyly zapotřebí, například díky lepšímu hospodaření nebo spolupůsobení uživatelů budov. Existuje mnoho místních a regionálních orgánů, které jsou v tomto ohledu úspěšné; |
| --- | --- |

21.

je taktéž důležité zvýšit energetickou účinnost budov tak, aby investice nebyly zapotřebí, například díky lepšímu hospodaření nebo spolupůsobení uživatelů budov. Existuje mnoho místních a regionálních orgánů, které jsou v tomto ohledu úspěšné;

| 22. | zdůrazňuje, že je třeba podrobně informovat veřejnost o parametrech používaných pro výpočet rentability doporučení uvedených v certifikátu energetické náročnosti, aby bylo možné jasně pochopit provedený výpočet a dát občanům možnost přehodnotit rentabilitu opatření pro energetickou účinnost v souvislosti s novými prvky (změna cen energie, prémie udělovaná orgány veřejné správy, životnost zařízení atd.); |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že je třeba podrobně informovat veřejnost o parametrech používaných pro výpočet rentability doporučení uvedených v certifikátu energetické náročnosti, aby bylo možné jasně pochopit provedený výpočet a dát občanům možnost přehodnotit rentabilitu opatření pro energetickou účinnost v souvislosti s novými prvky (změna cen energie, prémie udělovaná orgány veřejné správy, životnost zařízení atd.);

| 23. | co se týče nových navrhovaných opatření, zdůrazňuje význam zpráv požadovaných po členských státech (mimo jiné v čl. 5 odst. 2 a v čl. 9 odst. 3). Pro zabezpečení relevantnosti těchto zpráv by směrnice měla požadovat, aby se na nich podílely místní a regionální samosprávy; |
| --- | --- |

23.

co se týče nových navrhovaných opatření, zdůrazňuje význam zpráv požadovaných po členských státech (mimo jiné v čl. 5 odst. 2 a v čl. 9 odst. 3). Pro zabezpečení relevantnosti těchto zpráv by směrnice měla požadovat, aby se na nich podílely místní a regionální samosprávy;

| 24. | připomíná své stanovisko k tématu Podpora energie z obnovitelných zdrojů (4) a vítá, že v této směrnici a dalších důležitých evropských legislativních aktech v této oblasti existují koordinované prvky, zejména ve směrnici o energetických službách (2006/32/ES), ale i pokud jde o stávající a budoucí návrhy v oblasti ekologických veřejných zakázek v EU. Tyto koordinované prvky posilují provázanost celku a snižují zátěž, která je kladena na členské státy tím, že jsou seskupeny různé zprávy, které se na nich vyžadují; |
| --- | --- |

24.

připomíná své stanovisko k tématu Podpora energie z obnovitelných zdrojů (4) a vítá, že v této směrnici a dalších důležitých evropských legislativních aktech v této oblasti existují koordinované prvky, zejména ve směrnici o energetických službách (2006/32/ES), ale i pokud jde o stávající a budoucí návrhy v oblasti ekologických veřejných zakázek v EU. Tyto koordinované prvky posilují provázanost celku a snižují zátěž, která je kladena na členské státy tím, že jsou seskupeny různé zprávy, které se na nich vyžadují;

| 25. | vítá cíl zvýšit počet „budov, jež se vyznačují slabými či žádnými emisemi CO2 a slabou či žádnou spotřebou primární energie“ a příklad, který v této souvislosti může dávat veřejný sektor; |
| --- | --- |

25.

vítá cíl zvýšit počet „budov, jež se vyznačují slabými či žádnými emisemi CO2 a slabou či žádnou spotřebou primární energie“ a příklad, který v této souvislosti může dávat veřejný sektor;

| 26. | připomíná však, že v duchu směrnice jde o úsporu energie za účelem co nejvýraznějšího snížení dopadu na životní prostředí. Stanovení definice „budov, jež se vyznačují slabými či žádnými emisemi CO2 a slabou či žádnou spotřebou primární energie“ tedy nemůže vést k upřednostňování budov s nízkými emisemi CO2 před těmi, jež mají nízkou energetickou spotřebu. Pohled na celkový dopad na životní prostředí musí být vždy důležitější než pouze kritérium emisí CO2; |
| --- | --- |

26.

připomíná však, že v duchu směrnice jde o úsporu energie za účelem co nejvýraznějšího snížení dopadu na životní prostředí. Stanovení definice „budov, jež se vyznačují slabými či žádnými emisemi CO2 a slabou či žádnou spotřebou primární energie“ tedy nemůže vést k upřednostňování budov s nízkými emisemi CO2 před těmi, jež mají nízkou energetickou spotřebu. Pohled na celkový dopad na životní prostředí musí být vždy důležitější než pouze kritérium emisí CO2;

| 27. | rovněž zdůrazňuje, že povinná kontrola kvality certifikátů energetické náročnosti a inspekční zprávy mají svůj význam a jsou výzvou. Toto opatření je zásadní pro významné zlepšení kvality budov v Evropě; |
| --- | --- |

27.

rovněž zdůrazňuje, že povinná kontrola kvality certifikátů energetické náročnosti a inspekční zprávy mají svůj význam a jsou výzvou. Toto opatření je zásadní pro významné zlepšení kvality budov v Evropě;

| 28. | zdůrazňuje, že doba, kdy se práce uskuteční, bude mít nezanedbatelný vliv na celkový dopad směrnice. V této souvislosti:






  — | vítá návrh směrnice, jejímž cílem je propojit veškerou pomoc v oblasti stavebnictví či renovace s dodržováním norem energetické náročnosti. Tato vazba by měla být co nejrychleji uvedena do praxe, ale bylo by vhodnější, kdyby se takové propojení zřizovalo u konkrétních vnitrostátních a místních programů; |
| --- | --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že doba, kdy se práce uskuteční, bude mít nezanedbatelný vliv na celkový dopad směrnice. V této souvislosti:

—

vítá návrh směrnice, jejímž cílem je propojit veškerou pomoc v oblasti stavebnictví či renovace s dodržováním norem energetické náročnosti. Tato vazba by měla být co nejrychleji uvedena do praxe, ale bylo by vhodnější, kdyby se takové propojení zřizovalo u konkrétních vnitrostátních a místních programů;

| — | navrhuje diskutovat o mechanismu, který by stanovil lhůtu v životním cyklu budov pro jejich povinné uvedení do souladu s normami energetické náročnosti. Cílem takového nástroje by bylo rychlé zlepšení kvality stávajících budov díky zavedení požadavku na provedení energetické renovace v konkrétním okamžiku; |
| --- | --- |

—

navrhuje diskutovat o mechanismu, který by stanovil lhůtu v životním cyklu budov pro jejich povinné uvedení do souladu s normami energetické náročnosti. Cílem takového nástroje by bylo rychlé zlepšení kvality stávajících budov díky zavedení požadavku na provedení energetické renovace v konkrétním okamžiku;

| 29. | klade důraz na to, že provádění směrnice vyžaduje značné úsilí v oblasti odborné přípravy. V této souvislosti navrhuje začlenit ustanovení, jímž by se zavedla






  — | povinnost pro členské státy přijmout všechna opatření nezbytná pro odpovídající posouzení a splnění potřeb v této oblasti, zvláště pak poskytnout odpovídající finanční prostředky k zajištění kvalifikovaných pracovních sil; |
| --- | --- | --- |

29.

klade důraz na to, že provádění směrnice vyžaduje značné úsilí v oblasti odborné přípravy. V této souvislosti navrhuje začlenit ustanovení, jímž by se zavedla

—

povinnost pro členské státy přijmout všechna opatření nezbytná pro odpovídající posouzení a splnění potřeb v této oblasti, zvláště pak poskytnout odpovídající finanční prostředky k zajištění kvalifikovaných pracovních sil;

| — | povinnost zmínit tuto problematiku v národních akčních plánech energetické účinnosti; |
| --- | --- |

—

povinnost zmínit tuto problematiku v národních akčních plánech energetické účinnosti;

| 30. | co se týče odborné přípravy pracovníků, zdůrazňuje úspěch iniciativ prováděných na regionální a místní úrovni, jež byly zaměřeny oblast stavebnictví a spočívaly ve zřizování diskusních skupin tvořených zástupci různých profesí (instalatéry, zedníky, elektrikáři atd.) s cílem vzájemně se informovat o provázanosti jejich úloh při stavbě budovy. Tyto zkušenosti se ukázaly jako přínosné pro kvalitu práce na stavbě obecně, a tedy i pro kvalitu samotných budov. Ve skupinách, kde byla energetická účinnost stanovena jako cíl, jehož se má dosáhnout, byla nalezena účinná a inovující řešení díky diskusím mezi jednotlivými profesemi; |
| --- | --- |

30.

co se týče odborné přípravy pracovníků, zdůrazňuje úspěch iniciativ prováděných na regionální a místní úrovni, jež byly zaměřeny oblast stavebnictví a spočívaly ve zřizování diskusních skupin tvořených zástupci různých profesí (instalatéry, zedníky, elektrikáři atd.) s cílem vzájemně se informovat o provázanosti jejich úloh při stavbě budovy. Tyto zkušenosti se ukázaly jako přínosné pro kvalitu práce na stavbě obecně, a tedy i pro kvalitu samotných budov. Ve skupinách, kde byla energetická účinnost stanovena jako cíl, jehož se má dosáhnout, byla nalezena účinná a inovující řešení díky diskusím mezi jednotlivými profesemi;

| 31. | zdůrazňuje nezbytnost řádně vyhodnotit skutečné počáteční náklady, které z této směrnice vyplývají, aby bylo možné poskytnut dostatečné stimulující finanční nástroje pro podporu a urychlení provádění směrnice. V této souvislosti:






  a) | vítá uznání investic do energetické účinnosti v plánu pro oživení hospodářství předloženém Komisí v prosinci 2008 jako příležitosti pro evropské hospodářství; |
| --- | --- | --- |

31.

zdůrazňuje nezbytnost řádně vyhodnotit skutečné počáteční náklady, které z této směrnice vyplývají, aby bylo možné poskytnut dostatečné stimulující finanční nástroje pro podporu a urychlení provádění směrnice. V této souvislosti:

a)

vítá uznání investic do energetické účinnosti v plánu pro oživení hospodářství předloženém Komisí v prosinci 2008 jako příležitosti pro evropské hospodářství;

| b) | vyjadřuje však své velké politování nad skutečností, že „„Kompromisní návrh předsednictví týkající se financování projektů infrastruktury předložených Komisí v rámci plánu evropské hospodářské obnovy“, schválený Evropskou radou v březnu 2009, nezahrnuje žádné investice do projektů zaměřených na zlepšení energetické účinnosti. Přitom projekty jako např.
  „Kampaň za energeticky inteligentní budovy“ („Energy Smart Buildings Campaign“), kterou připravila Evropská rada pro obnovitelnou energii (EREC) na základě konkrétních zkušeností v odvětví obnovitelné energie, vyžadují pouze omezené investice v rámci plánu obnovy (300 milionů eur) a měly by významný vliv z hlediska energetiky, životního prostředí a také tvorby pracovních míst (odhaduje se 150 000 nových pracovních míst), mohly by rychle generovat hospodářskou aktivitu (výsledky se očekávají již od roku 2010) a měly by velmi výrazný násobný účinek (každé euro investované do kampaně by generovalo až 33 eur investovaných do energeticky účinnějších budov).
  Projekt „Energy Smart Builiding Campaign“ spojuje tři kampaně na podporu „energeticky inteligentních budov“, které jsou zaměřeny na 1) vlastníky, 2) struktury s násobným účinkem a 3) oborové profese (včetně vzdělávacích činností). |
| --- | --- |

b)

vyjadřuje však své velké politování nad skutečností, že „„Kompromisní návrh předsednictví týkající se financování projektů infrastruktury předložených Komisí v rámci plánu evropské hospodářské obnovy“, schválený Evropskou radou v březnu 2009, nezahrnuje žádné investice do projektů zaměřených na zlepšení energetické účinnosti. Přitom projekty jako např.

„Kampaň za energeticky inteligentní budovy“ („Energy Smart Buildings Campaign“), kterou připravila Evropská rada pro obnovitelnou energii (EREC) na základě konkrétních zkušeností v odvětví obnovitelné energie, vyžadují pouze omezené investice v rámci plánu obnovy (300 milionů eur) a měly by významný vliv z hlediska energetiky, životního prostředí a také tvorby pracovních míst (odhaduje se 150 000 nových pracovních míst), mohly by rychle generovat hospodářskou aktivitu (výsledky se očekávají již od roku 2010) a měly by velmi výrazný násobný účinek (každé euro investované do kampaně by generovalo až 33 eur investovaných do energeticky účinnějších budov).

Projekt „Energy Smart Builiding Campaign“ spojuje tři kampaně na podporu „energeticky inteligentních budov“, které jsou zaměřeny na 1) vlastníky, 2) struktury s násobným účinkem a 3) oborové profese (včetně vzdělávacích činností).

| c) | zdůrazňuje význam urychleného využívání strukturálních fondů pro investování do energetické účinnosti budov. V této souvislosti:






  — | vítá iniciativu Evropské komise, jíž se mění nařízení fondu EFRR a jejímž cílem je podpořit investování do energetické účinnosti (5); |
| --- | --- | --- |

c)

zdůrazňuje význam urychleného využívání strukturálních fondů pro investování do energetické účinnosti budov. V této souvislosti:

—

vítá iniciativu Evropské komise, jíž se mění nařízení fondu EFRR a jejímž cílem je podpořit investování do energetické účinnosti (5);

| — | vyzývá členské státy, aby pozorně posoudily přezkum některých částí svých operačních programů a více zohlednily energetickou účinnost budov, zejména v sociálních bytech; |
| --- | --- |

—

vyzývá členské státy, aby pozorně posoudily přezkum některých částí svých operačních programů a více zohlednily energetickou účinnost budov, zejména v sociálních bytech;

| d) | podporuje iniciativu Evropské komise, jejímž cílem je trvale povolit snížené sazby DPH v oblasti bydlení, včetně renovací (6); |
| --- | --- |

d)

podporuje iniciativu Evropské komise, jejímž cílem je trvale povolit snížené sazby DPH v oblasti bydlení, včetně renovací (6);

| e) | podporuje Evropskou komisi v úsilí vytvořit finanční nástroje určené na zlepšení energetické účinnosti v partnerství s EIB a EBOR. Připomíná, že jedním z důležitých prvků vytváření těchto finančních nástrojů je jejich zpřístupnění místním a regionálním orgánům, aby se dostalo podpory jejich úloze ústředních subjektů při provádění směrnice o energetické náročnosti budov; |
| --- | --- |

e)

podporuje Evropskou komisi v úsilí vytvořit finanční nástroje určené na zlepšení energetické účinnosti v partnerství s EIB a EBOR. Připomíná, že jedním z důležitých prvků vytváření těchto finančních nástrojů je jejich zpřístupnění místním a regionálním orgánům, aby se dostalo podpory jejich úloze ústředních subjektů při provádění směrnice o energetické náročnosti budov;

| f) | zdůrazňuje nezbytnost koordinace mezi cílenými fondy EU a vnitrostátními cílenými fondy. |
| --- | --- |

f)

zdůrazňuje nezbytnost koordinace mezi cílenými fondy EU a vnitrostátními cílenými fondy.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

čl. 5 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Do 31. prosince 2010 Komise vypracuje srovnávací metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov nebo jejich částí. Srovnávací metoda rozlišuje mezi novými a stávajícími budovami a mezi různými druhy budov.
  Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 2. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Do 31. prosince 2010 Komise vypracuje srovnávací metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov nebo jejich částí. Srovnávací metoda rozlišuje mezi novými a stávajícími budovami a mezi různými druhy budov.

Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 2.

| 1. | Do 31. prosince 2010 Komise vypracuje srovnávací metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov nebo jejich částí. Srovnávací metoda rozlišuje mezi novými a stávajícími budovami a mezi různými druhy budov.
  Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají v souladu s postupem podle čl. 19
  21 odst. 2. |
| --- | --- |

1.

Do 31. prosince 2010 Komise vypracuje srovnávací metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov nebo jejich částí. Srovnávací metoda rozlišuje mezi novými a stávajícími budovami a mezi různými druhy budov.

Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají v souladu s postupem podle čl. 19
  21 odst. 2.

Odůvodnění

Jedná se o technickou změnu s cílem opravit zřejmou chybu v interním odkazu na dokument.

Pozměňovací návrh 2

čl. 5 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Členské státy vypočítají nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost za použití srovnávací metody vypracované v souladu s odstavcem 1 a příslušnými parametry, jako jsou klimatické podmínky, a srovnají výsledky tohoto výpočtu s minimálními požadavky na energetickou náročnost, které stanovily.
  Komisi oznámí veškeré vstupní údaje a předpoklady použité k těmto výpočtům a rovněž veškeré výsledky výpočtů. Zprávu lze zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. Členské státy předloží tyto zprávy Komisi každé tři roky. První zpráva se předloží nejpozději do 30. června 2011. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Členské státy vypočítají nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost za použití srovnávací metody vypracované v souladu s odstavcem 1 a příslušnými parametry, jako jsou klimatické podmínky, a srovnají výsledky tohoto výpočtu s minimálními požadavky na energetickou náročnost, které stanovily.

Komisi oznámí veškeré vstupní údaje a předpoklady použité k těmto výpočtům a rovněž veškeré výsledky výpočtů. Zprávu lze zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. Členské státy předloží tyto zprávy Komisi každé tři roky. První zpráva se předloží nejpozději do 30. června 2011.

| 2. | Členské státy vypočítají nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost za použití srovnávací metody vypracované v souladu s odstavcem 1 a příslušnými parametry, jako jsou klimatické podmínky, a srovnají výsledky tohoto výpočtu s minimálními požadavky na energetickou náročnost, které stanovily.
  Komisi oznámí veškeré vstupní údaje a předpoklady použité k těmto výpočtům a rovněž veškeré výsledky výpočtů. Zpráva
  u
  bude vypracována v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány a subjekty a lze ji zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. Členské státy předloží tyto zprávy Komisi každé tři roky. První zpráva se předloží nejpozději do 30. června 2011. |
| --- | --- |

2.

Členské státy vypočítají nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost za použití srovnávací metody vypracované v souladu s odstavcem 1 a příslušnými parametry, jako jsou klimatické podmínky, a srovnají výsledky tohoto výpočtu s minimálními požadavky na energetickou náročnost, které stanovily.

Komisi oznámí veškeré vstupní údaje a předpoklady použité k těmto výpočtům a rovněž veškeré výsledky výpočtů. Zpráva
  u
  bude vypracována v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány a subjekty a lze ji zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. Členské státy předloží tyto zprávy Komisi každé tři roky. První zpráva se předloží nejpozději do 30. června 2011.

Odůvodnění

Aby zprávy vyžadované na členských státech v rámci této směrnice byly podložené, je třeba, aby byly vypracovány ve spolupráci s místními a regionálními orgány a subjekty.

Pozměňovací návrh 3

čl. 9 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3. | Členské státy nejpozději do 30. června 2011 oznámí vnitrostátní plány podle odstavce 1 Komisi a každé tři roky předloží Komisi zprávu o pokroku v provádění svých vnitrostátních plánů. Vnitrostátní plány a zprávy o pokroku lze zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.

Členské státy nejpozději do 30. června 2011 oznámí vnitrostátní plány podle odstavce 1 Komisi a každé tři roky předloží Komisi zprávu o pokroku v provádění svých vnitrostátních plánů. Vnitrostátní plány a zprávy o pokroku lze zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES.

| 3. | Členské státy nejpozději do 30. června 2011oznámí
  vypracují v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány a subjekty vnitrostátní plány podle odstavce 1, oznámí je Komisi a každé tři roky předloží Komisi zprávu o pokroku v provádění svých vnitrostátních plánů. Vnitrostátní plány a zprávy o pokroku lze zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. |
| --- | --- |

3.

Členské státy nejpozději do 30. června 2011oznámí
  vypracují v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány a subjekty vnitrostátní plány podle odstavce 1, oznámí je Komisi a každé tři roky předloží Komisi zprávu o pokroku v provádění svých vnitrostátních plánů. Vnitrostátní plány a zprávy o pokroku lze zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES.

Odůvodnění

Aby zprávy vyžadované na členských státech v rámci této směrnice byly podložené, je třeba, aby byly vypracovány ve spolupráci s místními a regionálními orgány a subjekty.

Pozměňovací návrh 4

čl. 10 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3. | Doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti musí být pro konkrétní budovu technicky proveditelná a poskytovat transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost. Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, jako je posouzení úspor energie a základních cen energie a úrokových sazeb pro investice nezbytné k provádění doporučení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.

Doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti musí být pro konkrétní budovu technicky proveditelná a poskytovat transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost. Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, jako je posouzení úspor energie a základních cen energie a úrokových sazeb pro investice nezbytné k provádění doporučení.

| 3. | Doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti musí být pro konkrétní budovu technicky proveditelná a poskytovat transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost a odhad doby splatnosti (nikoli finanční pobídky či program na podporu). Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, jako je posouzení úspor energie a základních cen energie a úrokových sazeb pro investice nezbytné k provádění doporučení. Údaje, hodnoty a způsoby výpočtu použité pro posouzení nákladové efektivnosti budou v certifikátu energetické náročnosti srozumitelně a podrobně uvedeny. |
| --- | --- |

3.

Doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti musí být pro konkrétní budovu technicky proveditelná a poskytovat transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost a odhad doby splatnosti (nikoli finanční pobídky či program na podporu). Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, jako je posouzení úspor energie a základních cen energie a úrokových sazeb pro investice nezbytné k provádění doporučení. Údaje, hodnoty a způsoby výpočtu použité pro posouzení nákladové efektivnosti budou v certifikátu energetické náročnosti srozumitelně a podrobně uvedeny.

Odůvodnění

Certifikát energetické náročnosti musí veřejnosti poskytnout jasná a snadno srozumitelná doporučení a umožnit jí kdykoli srovnat teoretická posouzení rentability, která jsou vypočítána při vystavení certifikátu energetické náročnosti na základě skutečně zjištěných podmínek a se zohledněním měnícího se kontextu (vývoje cen energie, úrokových sazeb, nákladů na zařízení atd.) nebo nových faktorů (prémií udělených orgány veřejné správy, plánované délky využívání atd.).

Pozměňovací návrh 5

čl. 12 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Členské státy přijmou opatření, která zajistí, že tam, kde celková užitná podlahová plocha budovy větší než 250 m2, pro kterou byl vydán certifikát energetické náročnosti podle čl. 11 odst. 1, je často navštěvována veřejností, je certifikát energetické náročnosti vystaven na nápadném místě dobře viditelném veřejnosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Členské státy přijmou opatření, která zajistí, že tam, kde celková užitná podlahová plocha budovy větší než 250 m2, pro kterou byl vydán certifikát energetické náročnosti podle čl. 11 odst. 1, je často navštěvována veřejností, je certifikát energetické náročnosti vystaven na nápadném místě dobře viditelném veřejnosti.

| 2. | Členské státy přijmou opatření, která zajistí, že tam, kde celková užitná podlahová plocha budovy větší než 250 m2, pro kterou byl vydán certifikát energetické náročnosti podle čl. 11 odst. 1, je často navštěvována veřejností, je certifikát energetické náročnosti této budovy vystaven na nápadném místě dobře viditelném veřejnosti. |
| --- | --- |

2.

Členské státy přijmou opatření, která zajistí, že tam, kde celková užitná podlahová plocha budovy větší než 250 m2, pro kterou byl vydán certifikát energetické náročnosti podle čl. 11 odst. 1, je často navštěvována veřejností, je certifikát energetické náročnosti této budovy vystaven na nápadném místě dobře viditelném veřejnosti.

Odůvodnění

Vyvěšení certifikátu energetické náročnosti v budovách často navštěvovaných veřejností bude mít zásadní dopad na zvýšení povědomí občanů o důležitosti otázek souvisejících s energetickou náročností budov.

Pozměňovací návrh 6

čl. 15 odst. 2 b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2 b) | doporučení týkající se nákladově efektivního zlepšení energetické náročnosti systému budovy nebo jejích částí.
  Doporučení podle písmene b) se vztahují ke konkrétnímu systému a poskytují transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost. Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, jako je posouzení úspor energie a základních cen energie a úrokových sazeb pro investice. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2 b)

doporučení týkající se nákladově efektivního zlepšení energetické náročnosti systému budovy nebo jejích částí.

Doporučení podle písmene b) se vztahují ke konkrétnímu systému a poskytují transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost. Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, jako je posouzení úspor energie a základních cen energie a úrokových sazeb pro investice.

| 2 b) | doporučení týkající se nákladově efektivního zlepšení energetické náročnosti systému budovy nebo jejích částí.
  Doporučení podle písmene b) se vztahují ke konkrétnímu systému a poskytují transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost a odhad doby splatnosti (nikoli finanční pobídky či program na podporu). Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, jako je posouzení úspor energie a základních cen energie a úrokových sazeb pro investice. Údaje, hodnoty a způsoby výpočtu použité pro posouzení nákladové efektivnosti budou v inspekční zprávě srozumitelně a podrobně uvedeny. |
| --- | --- |

2 b)

doporučení týkající se nákladově efektivního zlepšení energetické náročnosti systému budovy nebo jejích částí.

Doporučení podle písmene b) se vztahují ke konkrétnímu systému a poskytují transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost a odhad doby splatnosti (nikoli finanční pobídky či program na podporu). Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, jako je posouzení úspor energie a základních cen energie a úrokových sazeb pro investice. Údaje, hodnoty a způsoby výpočtu použité pro posouzení nákladové efektivnosti budou v inspekční zprávě srozumitelně a podrobně uvedeny.

Odůvodnění

Inspekční zprávy musí veřejnosti poskytnout jasná a snadno srozumitelná doporučení a umožnit jí kdykoli srovnat teoretická posouzení rentability, která byla vypočítána při sestavení inspekční zprávy na základě skutečně zjištěných podmínek a se zohledněním měnícího se kontextu (vývoje cen energie, úrokových sazeb, nákladů na zařízení atd.) nebo nových faktorů (prémií udělených orgány veřejné správy, plánované délky využívání atd.).

Pozměňovací návrh 7

nový článek 17 a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 17 a) | Odborná příprava






  1. | Členské státy v koordinaci s místními a regionálními orgány a subjekty přijmou všechna opatření nezbytná pro zajištění odborné přípravy pracovníků v oboru stavebnictví zaměřené na nové technologie, metody a materiály, které umožňují zlepšit energetickou náročnost nových a stávajících budov. V tomto rámci členské státy zajistí odpovídající nabídku průběžné odborné přípravy dostupném všem již aktivním pracovníkům. Rovněž zajistí, aby byl v této souvislosti revidován a pravidelně přizpůsobován průběh odborné přípravy budoucích pracovníků. Členské státy v koordinaci s místními a regionálními orgány a subjekty rovněž ověřují, že je k dispozici nabídka odborné přípravy dostupné pro všechny a s dostatečnou kapacitu pro zajištění odborné přípravy přiměřeného počtu pověřených expertů, kteří budou vydávat certifikáty energetické náročnosti a budou provádět inspekci technických systémů v souladu s články 13 a 14 této směrnice. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

17 a)

1.

Členské státy v koordinaci s místními a regionálními orgány a subjekty přijmou všechna opatření nezbytná pro zajištění odborné přípravy pracovníků v oboru stavebnictví zaměřené na nové technologie, metody a materiály, které umožňují zlepšit energetickou náročnost nových a stávajících budov. V tomto rámci členské státy zajistí odpovídající nabídku průběžné odborné přípravy dostupném všem již aktivním pracovníkům. Rovněž zajistí, aby byl v této souvislosti revidován a pravidelně přizpůsobován průběh odborné přípravy budoucích pracovníků. Členské státy v koordinaci s místními a regionálními orgány a subjekty rovněž ověřují, že je k dispozici nabídka odborné přípravy dostupné pro všechny a s dostatečnou kapacitu pro zajištění odborné přípravy přiměřeného počtu pověřených expertů, kteří budou vydávat certifikáty energetické náročnosti a budou provádět inspekci technických systémů v souladu s články 13 a 14 této směrnice.

| 2. | Členské státy budou předkládat zprávy o prováděných iniciativách a dosažených výsledcích v oblasti odborné přípravy v souladu s prvním odstavcem tohoto článku a rovněž o nových opatřeních, které hodlají v případě potřeby přijmout. Za účelem této zprávy uskuteční členské státy ve spolupráci se svými místními a regionálními orgány a aktéry studii o potřebách v oblasti odborné přípravy, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními této směrnice. Členské státy budou porovnávat své provedené či plánované iniciativy a jejich výsledky s ohledem na závěry této studie. |
| --- | --- |

2.

Členské státy budou předkládat zprávy o prováděných iniciativách a dosažených výsledcích v oblasti odborné přípravy v souladu s prvním odstavcem tohoto článku a rovněž o nových opatřeních, které hodlají v případě potřeby přijmout. Za účelem této zprávy uskuteční členské státy ve spolupráci se svými místními a regionálními orgány a aktéry studii o potřebách v oblasti odborné přípravy, aby bylo dosaženo souladu s ustanoveními této směrnice. Členské státy budou porovnávat své provedené či plánované iniciativy a jejich výsledky s ohledem na závěry této studie.

| 3. | Členské státy vypracují v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány a subjekty zprávy uvedené v druhém odstavci tohoto článku, které předloží nejpozději do 30. června 2011, a každé 3 roky budou předkládat další zprávu. Tuto zprávu bude možné zahrnout do vnitrostátního akčního plánu energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. Komise zveřejní zprávu o pokroku členských států v oblasti odborné přípravy pracovníků. Tato zpráva bude obsahovat srovnání s vnitrostátními studiemi týkajícími se potřeb v oblasti odborné přípravy. Bude-li to vhodné, bude rovněž zahrnovat doporučení a hlavní směry v oblasti odborné přípravy pracovníků v rámci této směrnice. |
| --- | --- |

3.

Členské státy vypracují v úzké spolupráci s místními a regionálními orgány a subjekty zprávy uvedené v druhém odstavci tohoto článku, které předloží nejpozději do 30. června 2011, a každé 3 roky budou předkládat další zprávu. Tuto zprávu bude možné zahrnout do vnitrostátního akčního plánu energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. Komise zveřejní zprávu o pokroku členských států v oblasti odborné přípravy pracovníků. Tato zpráva bude obsahovat srovnání s vnitrostátními studiemi týkajícími se potřeb v oblasti odborné přípravy. Bude-li to vhodné, bude rovněž zahrnovat doporučení a hlavní směry v oblasti odborné přípravy pracovníků v rámci této směrnice.

Odůvodnění

Úspěšné provádění této směrnice předpokládá značné úsilí v oblasti odborné přípravy, které musí směrnice stanovit a učinit povinným, včetně definování cílů a povinností předkládání zpráv.

Pozměňovací návrh 8

článek 19

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy přijmou nezbytná opatření k informování vlastníků nebo nájemců budov nebo jejich částí o různých metodách a praktických postupech ke snižování energetické náročnosti.
  Členské státy zejména poskytnou vlastníkům nebo nájemcům budov informace o certifikátech energetické náročnosti a inspekčních zprávách, jejich účelu a cílech, o nákladově efektivních způsobech ke zlepšení energetické náročnosti budovy a o střednědobých a dlouhodobých finančních důsledcích v případě, že ke zlepšení energetické náročnosti budovy nebudou přijata žádná opatření. | Členské státy přijmou nezbytná opatření k informování vlastníků nebo nájemců budov nebo jejich částí o různých metodách a praktických postupech ke snižování energetické náročnosti.
  Členské státy zejména poskytnou vlastníkům nebo nájemcům budov informace o certifikátech energetické náročnosti a inspekčních zprávách, jejich účelu a cílech, o nákladově efektivních způsobech ke zlepšení energetické náročnosti budovy a o střednědobých a dlouhodobých finančních důsledcích v případě, že ke zlepšení energetické náročnosti budovy nebudou přijata žádná opatření.

  Od členských států se bude vyžadovat, aby se za spolupráce a v konzultaci s místními orgány již v rané fázi podílely na přípravě informačních a osvětových programů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy přijmou nezbytná opatření k informování vlastníků nebo nájemců budov nebo jejich částí o různých metodách a praktických postupech ke snižování energetické náročnosti.

Členské státy zejména poskytnou vlastníkům nebo nájemcům budov informace o certifikátech energetické náročnosti a inspekčních zprávách, jejich účelu a cílech, o nákladově efektivních způsobech ke zlepšení energetické náročnosti budovy a o střednědobých a dlouhodobých finančních důsledcích v případě, že ke zlepšení energetické náročnosti budovy nebudou přijata žádná opatření.

Členské státy přijmou nezbytná opatření k informování vlastníků nebo nájemců budov nebo jejich částí o různých metodách a praktických postupech ke snižování energetické náročnosti.

Členské státy zejména poskytnou vlastníkům nebo nájemcům budov informace o certifikátech energetické náročnosti a inspekčních zprávách, jejich účelu a cílech, o nákladově efektivních způsobech ke zlepšení energetické náročnosti budovy a o střednědobých a dlouhodobých finančních důsledcích v případě, že ke zlepšení energetické náročnosti budovy nebudou přijata žádná opatření.

Od členských států se bude vyžadovat, aby se za spolupráce a v konzultaci s místními orgány již v rané fázi podílely na přípravě informačních a osvětových programů.

Odůvodnění

Ustanovení přepracované směrnice se místních orgánů dotýkají v mnoha ohledech vzhledem k jejich odpovědnosti za plánování a k jejich postavení vlastníků a správců širokého a rozmanitého majetku, do něhož patří i budovy v rámci sociálního bydlení. Blízkost orgánů místní správy k občanům jim také umožňuje hrát klíčovou roli při poskytování informací a pobídek uživatelům či vlastníkům směrem ke zlepšování energetických provozních vlastností jejich budov a ke změně jejich chování v souvislosti se spotřebou energie. Místní orgány také disponují četnými zkušenostmi a odborností.

V Bruselu dne 21. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 241/2008 fin.

1

(2)  CdR 160/2008 fin.

2

(3)  CdR 161/2008 fin.

3

(4)  CdR 160/2008 fin.

4

(5)  KOM(2008) 838/3 v konečném znění.

5

(6)  KOM(2008) 428 v konečném znění.

6

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/51

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu rozhodnutí, kterým se zavádí program MEDIA Mundus

(2009/C 200/10)

VÝBOR REGIONŮ

| — | schvaluje iniciativu Evropské komise, která se zavázala vypracovat program MEDIA Mundus; |
| --- | --- |

—

schvaluje iniciativu Evropské komise, která se zavázala vypracovat program MEDIA Mundus;

| — | zastává názor, že vypracování a plnění programu široké mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví s cílem posílit kulturní i obchodní vztahy mezi kinematografickým odvětvím v Evropě a ve třetích zemích představuje vhodné řešení aktuálních problémů souvisejících s proměnou světové audiovizuální scény; |
| --- | --- |

—

zastává názor, že vypracování a plnění programu široké mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví s cílem posílit kulturní i obchodní vztahy mezi kinematografickým odvětvím v Evropě a ve třetích zemích představuje vhodné řešení aktuálních problémů souvisejících s proměnou světové audiovizuální scény;

| — | konstatuje, že obce a regiony mohou hrát při podpoře místních a regionálních audiovizuálních děl prvořadou úlohu, a to prostřednictvím významné podpory poskytované audiovizuální produkci i svého aktivního přispívání k propagaci rozmanitosti kultur a jejich dialogu; |
| --- | --- |

—

konstatuje, že obce a regiony mohou hrát při podpoře místních a regionálních audiovizuálních děl prvořadou úlohu, a to prostřednictvím významné podpory poskytované audiovizuální produkci i svého aktivního přispívání k propagaci rozmanitosti kultur a jejich dialogu;

| — | zdůrazňuje, že audiovizuální odvětví představuje nejen odvětví velice důležité pro růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost, ale stejně tak je klíčovým odvětvím, které hájí a prosazuje kulturní identitu i rozmanitost měst a regionů. Z důvodu tohoto specifika se mimo jiné profiluje jako hlavní faktor v rozvoji evropských sociálních hodnot a řádného fungování demokratických společností, protože audiovizuální díla mohou mít význačnou úlohu při formování evropské identity. |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že audiovizuální odvětví představuje nejen odvětví velice důležité pro růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost, ale stejně tak je klíčovým odvětvím, které hájí a prosazuje kulturní identitu i rozmanitost měst a regionů. Z důvodu tohoto specifika se mimo jiné profiluje jako hlavní faktor v rozvoji evropských sociálních hodnot a řádného fungování demokratických společností, protože audiovizuální díla mohou mít význačnou úlohu při formování evropské identity.

| Zpravodaj | : | Ioannis SGOUROS (Řecko, SES), prefekt města Atény |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Ioannis SGOUROS (Řecko, SES), prefekt města Atény

Odkaz

Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program spolupráce s profesionály ze třetích zemí v audiovizuální oblasti MEDIA Mundus

KOM(2008) 892 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | schvaluje iniciativu Evropské komise, která se zavázala vypracovat program MEDIA Mundus; |
| --- | --- |

1.

schvaluje iniciativu Evropské komise, která se zavázala vypracovat program MEDIA Mundus;

| 2. | vyjadřuje proto svou podporu tomuto návrhu, který představuje „návrh programu podpory spolupráce mezi evropskými profesionály z audiovizuálního odvětví a profesionály ve třetích zemích k vzájemnému prospěchu všech účastníků“; |
| --- | --- |

2.

vyjadřuje proto svou podporu tomuto návrhu, který představuje „návrh programu podpory spolupráce mezi evropskými profesionály z audiovizuálního odvětví a profesionály ve třetích zemích k vzájemnému prospěchu všech účastníků“;

| 3. | zastává názor, že vypracování a plnění programu široké mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví s cílem posílit kulturní i obchodní vztahy mezi kinematografickým odvětvím v Evropě a ve třetích zemích představuje vhodné řešení aktuálních problémů souvisejících s proměnou světové audiovizuální scény, kterou vyvolal zejména technologický vývoj a strukturální nedostatky, jež mají dopad na šíření evropských audiovizuálních děl na trzích třetích zemí a brání evropskému průmyslu v tomto odvětví využívat možností daných globalizací, což omezuje jeho konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

3.

zastává názor, že vypracování a plnění programu široké mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví s cílem posílit kulturní i obchodní vztahy mezi kinematografickým odvětvím v Evropě a ve třetích zemích představuje vhodné řešení aktuálních problémů souvisejících s proměnou světové audiovizuální scény, kterou vyvolal zejména technologický vývoj a strukturální nedostatky, jež mají dopad na šíření evropských audiovizuálních děl na trzích třetích zemí a brání evropskému průmyslu v tomto odvětví využívat možností daných globalizací, což omezuje jeho konkurenceschopnost;

| 4. | zdůrazňuje, že mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví je namístě a je zároveň třeba chránit a podporovat kulturní rozmanitost a sebevyjádření různých kultur, jak je zakotveno v úmluvě UNESCO, kterou Evropské společenství i jejích 13 členských států podepsalo dne 18. prosince 2006; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že mezinárodní spolupráce v audiovizuálním odvětví je namístě a je zároveň třeba chránit a podporovat kulturní rozmanitost a sebevyjádření různých kultur, jak je zakotveno v úmluvě UNESCO, kterou Evropské společenství i jejích 13 členských států podepsalo dne 18. prosince 2006;

| 5. | souhlasí, že rozhodnutí Evropské komise je obzvláště důležité, poněvadž stávající programy Společenství v oblasti podpory audiovizuálního odvětví (MEDIA 2007, Euromed Audiovisual II nebo program EU-AKT pro kinematografii) nemohou vyřešit všechny problémy související s rychlou internacionalizací audiovizuálního odvětví, buď proto, že byly vytvořeny pro spolupráci v rámci Evropské unie, nebo proto, že reagují na potřeby rozvojové politiky a nikoli průmyslové politiky; |
| --- | --- |

5.

souhlasí, že rozhodnutí Evropské komise je obzvláště důležité, poněvadž stávající programy Společenství v oblasti podpory audiovizuálního odvětví (MEDIA 2007, Euromed Audiovisual II nebo program EU-AKT pro kinematografii) nemohou vyřešit všechny problémy související s rychlou internacionalizací audiovizuálního odvětví, buď proto, že byly vytvořeny pro spolupráci v rámci Evropské unie, nebo proto, že reagují na potřeby rozvojové politiky a nikoli průmyslové politiky;

| 6. | soudí mimo jiné, že zvláště pozitivní reakce profesionálů, jež se projevily během otevřené konzultace, která proběhla na internetu mezi 10. dubnem a 25. červnem 2008, jasně prokazují nutnost vypracovat program MEDIA Mundus; |
| --- | --- |

6.

soudí mimo jiné, že zvláště pozitivní reakce profesionálů, jež se projevily během otevřené konzultace, která proběhla na internetu mezi 10. dubnem a 25. červnem 2008, jasně prokazují nutnost vypracovat program MEDIA Mundus;

| 7. | má zároveň za důležité – na základě výsledků otevřené konzultace –, aby se za priority k akci stanovila i opatření zaměřená na vzdělávání, usnadnění koprodukce a oběhu audiovizuálních děl a filmovou gramotnost; |
| --- | --- |

7.

má zároveň za důležité – na základě výsledků otevřené konzultace –, aby se za priority k akci stanovila i opatření zaměřená na vzdělávání, usnadnění koprodukce a oběhu audiovizuálních děl a filmovou gramotnost;

| 8. | souhlasí se závěrem posouzení dopadu, v němž se uvádí, že „vytvoření nového nástroje je nejúčinnějším a nejúčelnějším způsobem dosažení obecných a specifických cílů a odpovědi na problémy vyplývající z internacionalizace audiovizuálních trhů“; |
| --- | --- |

8.

souhlasí se závěrem posouzení dopadu, v němž se uvádí, že „vytvoření nového nástroje je nejúčinnějším a nejúčelnějším způsobem dosažení obecných a specifických cílů a odpovědi na problémy vyplývající z internacionalizace audiovizuálních trhů“;

Hlavní cíle programu MEDIA Mundus

| 9. | má také za to, že MEDIA Mundus přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního odvětví na mezinárodních trzích a že se kulturní a politická role Evropy v mezinárodním měřítku zároveň stane dynamičtější. Poukazuje na to, že MEDIA Mundus velkou měrou usnadní šíření audiovizuálních děl po celém světě, čímž se rozšíří možnost volby spotřebitelů a podstatně se zlepší kulturní rozmanitost; |
| --- | --- |

9.

má také za to, že MEDIA Mundus přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského audiovizuálního odvětví na mezinárodních trzích a že se kulturní a politická role Evropy v mezinárodním měřítku zároveň stane dynamičtější. Poukazuje na to, že MEDIA Mundus velkou měrou usnadní šíření audiovizuálních děl po celém světě, čímž se rozšíří možnost volby spotřebitelů a podstatně se zlepší kulturní rozmanitost;

| 10. | je přesvědčen, že výměny informací o trhu a know-how také zvýší konkurenceschopnost audiovizuálního odvětví v Evropě i ve třetích zemích, když se zvýší poptávka široké veřejnosti po kulturní rozmanitosti; |
| --- | --- |

10.

je přesvědčen, že výměny informací o trhu a know-how také zvýší konkurenceschopnost audiovizuálního odvětví v Evropě i ve třetích zemích, když se zvýší poptávka široké veřejnosti po kulturní rozmanitosti;

| 11. | upozorňuje, že obzvláště důležitý je cíl spočívající v usnadnění koprodukcí – ten totiž profesionálové označili ve veřejné konzultaci za prioritu; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje, že obzvláště důležitý je cíl spočívající v usnadnění koprodukcí – ten totiž profesionálové označili ve veřejné konzultaci za prioritu;

| 12. | zdůrazňuje rovněž, že je nutné uplatňovat preferenční zacházení vůči těm členským státům, které mají nízkou audiovizuální produkci. Soudí proto, že bude třeba věnovat větší pozornost zemím, v nichž je produkován nízký počet audiovizuálních děl a jež jsou různě znevýhodněny z geografických, lingvistických či jiných důvodů; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje rovněž, že je nutné uplatňovat preferenční zacházení vůči těm členským státům, které mají nízkou audiovizuální produkci. Soudí proto, že bude třeba věnovat větší pozornost zemím, v nichž je produkován nízký počet audiovizuálních děl a jež jsou různě znevýhodněny z geografických, lingvistických či jiných důvodů;

| 13. | zdůrazňuje úlohu, kterou bude mít program MEDIA Mundus jako prostředek propagace kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu na evropské a mezinárodní úrovni. Klade důraz na to, že z těchto důvodů je program MEDIA Mundus odlišný od ostatních programů Společenství pro audiovizuální odvětví, a to již v samých cílech této iniciativy, jež je zaměřena na mezinárodní spolupráci, jejímž prostřednictvím chce podporovat konkurenceschopnost tohoto odvětví v mezinárodním měřítku; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje úlohu, kterou bude mít program MEDIA Mundus jako prostředek propagace kulturní rozmanitosti a mezikulturního dialogu na evropské a mezinárodní úrovni. Klade důraz na to, že z těchto důvodů je program MEDIA Mundus odlišný od ostatních programů Společenství pro audiovizuální odvětví, a to již v samých cílech této iniciativy, jež je zaměřena na mezinárodní spolupráci, jejímž prostřednictvím chce podporovat konkurenceschopnost tohoto odvětví v mezinárodním měřítku;

| 14. | kladně hodnotí způsob fungování programu, jež spočívá na zásadě vzájemného prospěchu, který konkrétně vyplývá z návrhů opatření předložených ve spolupráci s profesionály ze třetích zemí; |
| --- | --- |

14.

kladně hodnotí způsob fungování programu, jež spočívá na zásadě vzájemného prospěchu, který konkrétně vyplývá z návrhů opatření předložených ve spolupráci s profesionály ze třetích zemí;

| 15. | má za to, že podmínky, které byly stanoveny pro financování děl, jež vzejdou výlučně ze společné činnosti, jsou uspokojivé a zaručují, že se tato díla budou moci uplatnit v mezinárodním měřítku; |
| --- | --- |

15.

má za to, že podmínky, které byly stanoveny pro financování děl, jež vzejdou výlučně ze společné činnosti, jsou uspokojivé a zaručují, že se tato díla budou moci uplatnit v mezinárodním měřítku;

| 16. | vyjadřuje nicméně své pochybnosti ohledně ustanovení, které uvádí, že „každý projekt má nejméně tři partnery“; |
| --- | --- |

16.

vyjadřuje nicméně své pochybnosti ohledně ustanovení, které uvádí, že „každý projekt má nejméně tři partnery“;

| 17. | konstatuje také, že pokud jde o financování děl, bude třeba v maximální možné míře omezit byrokratické postupy a nezbytné formality, a to jak pro předkládání návrhů a vytváření a provozování sítí spolupráce, tak pro podávání zpráv; |
| --- | --- |

17.

konstatuje také, že pokud jde o financování děl, bude třeba v maximální možné míře omezit byrokratické postupy a nezbytné formality, a to jak pro předkládání návrhů a vytváření a provozování sítí spolupráce, tak pro podávání zpráv;

| 18. | stejně tak zdůrazňuje, že co se týče výběrových řízení na díla, jež mají být financována, bude třeba zaručit naprostou transparentnost a případně přesněji vymezit hodnotící kritéria; |
| --- | --- |

18.

stejně tak zdůrazňuje, že co se týče výběrových řízení na díla, jež mají být financována, bude třeba zaručit naprostou transparentnost a případně přesněji vymezit hodnotící kritéria;

Obecné připomínky k cílům programu MEDIA Mundus

| 19. | poukazuje na to, že program MEDIA Mundus nabízí cenný nástroj pro řešení roztříštěnosti evropského kinematografického odvětví díky tomu, že podporuje iniciativy na realizaci sítí a spolupráce všech zúčastněných v audiovizuálním odvětví. Má tedy za to, že tento program nabízí i vynikající příležitost k tomu, dodat dynamiku malým a středním podnikům; |
| --- | --- |

19.

poukazuje na to, že program MEDIA Mundus nabízí cenný nástroj pro řešení roztříštěnosti evropského kinematografického odvětví díky tomu, že podporuje iniciativy na realizaci sítí a spolupráce všech zúčastněných v audiovizuálním odvětví. Má tedy za to, že tento program nabízí i vynikající příležitost k tomu, dodat dynamiku malým a středním podnikům;

| 20. | považuje proto za vhodné, aby byl kladen důraz nejen na tvorbu specializovaných pracovních míst, ale i na zlepšování vzdělávání profesionálů v oblasti plánování, přenosových technologií, distribuce a mezinárodního prodeje a na propagaci audiovizuálních děl; |
| --- | --- |

20.

považuje proto za vhodné, aby byl kladen důraz nejen na tvorbu specializovaných pracovních míst, ale i na zlepšování vzdělávání profesionálů v oblasti plánování, přenosových technologií, distribuce a mezinárodního prodeje a na propagaci audiovizuálních děl;

| 21. | je kromě toho názoru, že podpora výměny informací a know-how mezi profesionály podněcuje velkou měrou vytváření sítí spolupráce, přístup k zahraničním trhům i navazování dlouhodobých vztahů spolupráce, čímž roste konkurenceschopnost evropského televizního odvětví i kulturní a politická úloha Evropy ve světě; |
| --- | --- |

21.

je kromě toho názoru, že podpora výměny informací a know-how mezi profesionály podněcuje velkou měrou vytváření sítí spolupráce, přístup k zahraničním trhům i navazování dlouhodobých vztahů spolupráce, čímž roste konkurenceschopnost evropského televizního odvětví i kulturní a politická úloha Evropy ve světě;

| 22. | věří, že MEDIA Mundus bude představovat rozhodující přínos pro zlepšení mezinárodního oběhu audiovizuálních děl i pro nárůst poptávky veřejnosti po větší kulturní rozmanitosti v oblasti audiovizuálního obsahu; |
| --- | --- |

22.

věří, že MEDIA Mundus bude představovat rozhodující přínos pro zlepšení mezinárodního oběhu audiovizuálních děl i pro nárůst poptávky veřejnosti po větší kulturní rozmanitosti v oblasti audiovizuálního obsahu;

| 23. | upozorňuje vzhledem k výše uvedeným připomínkám na pozitivní dosah, který má zvyšování projekcí audiovizuálních děl a jejich výhradních předpremiér; |
| --- | --- |

23.

upozorňuje vzhledem k výše uvedeným připomínkám na pozitivní dosah, který má zvyšování projekcí audiovizuálních děl a jejich výhradních předpremiér;

| 24. | má v důsledku toho za to, že pro vlastníky kin může sloužit MEDIA Mundus v Evropě i ve třetích zemích jako pobídka, díky níž zvýší oboustranně plánování audiovizuálních děl a podmínky jejich využívání, ať již se jedná o období, během nichž jsou uváděna, o jejich propagaci či počet projekcí pro výhradní předpremiérová uvedení audiovizuálních děl; |
| --- | --- |

24.

má v důsledku toho za to, že pro vlastníky kin může sloužit MEDIA Mundus v Evropě i ve třetích zemích jako pobídka, díky níž zvýší oboustranně plánování audiovizuálních děl a podmínky jejich využívání, ať již se jedná o období, během nichž jsou uváděna, o jejich propagaci či počet projekcí pro výhradní předpremiérová uvedení audiovizuálních děl;

| 25. | soudí, že by se mělo podařit zároveň zvyšovat a zlepšovat podmínky pro další vysílání evropských audiovizuálních obsahů na kanálech třetích zemí a opačně; |
| --- | --- |

25.

soudí, že by se mělo podařit zároveň zvyšovat a zlepšovat podmínky pro další vysílání evropských audiovizuálních obsahů na kanálech třetích zemí a opačně;

| 26. | schvaluje také to, že Evropská unie považuje mládež za svou prioritu, protože ta představuje budoucnost evropského audiovizuálního odvětví. Díky propagaci děl mladých talentovaných autorů MEDIA Mundus zajišťuje objevování nových talentů, mobilitu mladé generace, získávání znalostí o evropských i mezinárodních trzích, a to vše v rámci uplatňování znalostní ekonomiky a mezikulturního dialogu v praxi; |
| --- | --- |

26.

schvaluje také to, že Evropská unie považuje mládež za svou prioritu, protože ta představuje budoucnost evropského audiovizuálního odvětví. Díky propagaci děl mladých talentovaných autorů MEDIA Mundus zajišťuje objevování nových talentů, mobilitu mladé generace, získávání znalostí o evropských i mezinárodních trzích, a to vše v rámci uplatňování znalostní ekonomiky a mezikulturního dialogu v praxi;

| 27. | konstatuje, že úloha, kterou hrají noví tvůrci, znovu jasně ukazuje, že MEDIA Mundus by mohl plnit poslání vzdělávacího programu a zároveň přitáhnout ještě početnější mladé publikum do sálů kin; |
| --- | --- |

27.

konstatuje, že úloha, kterou hrají noví tvůrci, znovu jasně ukazuje, že MEDIA Mundus by mohl plnit poslání vzdělávacího programu a zároveň přitáhnout ještě početnější mladé publikum do sálů kin;

| 28. | je mimo jiné toho názoru, že audiovizuální odvětví významně přispívá k evropské tvůrčí a znalostní ekonomice a hraje ústřední úlohu při podpoře kulturní rozmanitosti a plurality; |
| --- | --- |

28.

je mimo jiné toho názoru, že audiovizuální odvětví významně přispívá k evropské tvůrčí a znalostní ekonomice a hraje ústřední úlohu při podpoře kulturní rozmanitosti a plurality;

| 29. | zdůrazňuje, že odvětví kultury nepochybně přispívá k plnění lisabonských cílů, nelze na něj však nahlížet čistě z hlediska jeho ekonomického vlivu, a to vzhledem k tomu, že jeho přínos je považován za stejně důležitý pro vytváření dynamického a udržitelného prostředí, jež je nezbytnou podmínkou prosperity a seberealizace lidí (1); |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že odvětví kultury nepochybně přispívá k plnění lisabonských cílů, nelze na něj však nahlížet čistě z hlediska jeho ekonomického vlivu, a to vzhledem k tomu, že jeho přínos je považován za stejně důležitý pro vytváření dynamického a udržitelného prostředí, jež je nezbytnou podmínkou prosperity a seberealizace lidí (1);

Úloha místních a regionálních orgánů

| 30. | konstatuje, že obce a regiony mohou hrát při podpoře místních a regionálních audiovizuálních děl prvořadou úlohu, a to prostřednictvím významné podpory poskytované audiovizuální produkci i svého aktivního přispívání k propagaci rozmanitosti kultur a jejich dialogu; |
| --- | --- |

30.

konstatuje, že obce a regiony mohou hrát při podpoře místních a regionálních audiovizuálních děl prvořadou úlohu, a to prostřednictvím významné podpory poskytované audiovizuální produkci i svého aktivního přispívání k propagaci rozmanitosti kultur a jejich dialogu;

| 31. | je toho názoru, že společně s celostátní produkcí mohou obce a regiony prosazováním místních a regionálních audiovizuálních produktů rovněž vytvářet protiváhu filmům masově produkovaným ve třetích zemích; |
| --- | --- |

31.

je toho názoru, že společně s celostátní produkcí mohou obce a regiony prosazováním místních a regionálních audiovizuálních produktů rovněž vytvářet protiváhu filmům masově produkovaným ve třetích zemích;

| 32. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou mít rozhodující poslání, a to jak v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, tak při ekonomické podpoře kulturních organizací a dalších zainteresovaných subjektů; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou mít rozhodující poslání, a to jak v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, tak při ekonomické podpoře kulturních organizací a dalších zainteresovaných subjektů;

| 33. | poznamenává mimo jiné, že místní a regionální orgány mohou tímto způsobem přispívat k posílení malých a středních podniků, když budou podporovat konkurenceschopnost roztříštěného evropského audiovizuálního odvětví a přitom zajišťovat životaschopnost těchto podniků; |
| --- | --- |

33.

poznamenává mimo jiné, že místní a regionální orgány mohou tímto způsobem přispívat k posílení malých a středních podniků, když budou podporovat konkurenceschopnost roztříštěného evropského audiovizuálního odvětví a přitom zajišťovat životaschopnost těchto podniků;

| 34. | myslí si také, že místní a regionální orgány jsou způsobilé k tomu, hrát důležitou úlohu jak při odborné přípravě mladých tvůrců, tak pro získání většího počtu mladých lidí pro projekce audiovizuálních děl, která propagují kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog; |
| --- | --- |

34.

myslí si také, že místní a regionální orgány jsou způsobilé k tomu, hrát důležitou úlohu jak při odborné přípravě mladých tvůrců, tak pro získání většího počtu mladých lidí pro projekce audiovizuálních děl, která propagují kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog;

| 35. | má tudíž za to, že místní a regionální orgány mohou rozhodujícím způsobem přispět k produkci audiovizuálních děl na místní a regionální úrovni i k vytvoření silné evropské identity především u mladých lidí; |
| --- | --- |

35.

má tudíž za to, že místní a regionální orgány mohou rozhodujícím způsobem přispět k produkci audiovizuálních děl na místní a regionální úrovni i k vytvoření silné evropské identity především u mladých lidí;

| 36. | soudí, že díky pořádání festivalů, tematických připomínkových akcí a seminářů odborné přípravy mohou místní a regionální orgány řídit významné iniciativy a hrát klíčovou úlohu v rozvoji audiovizuálního odvětví jako faktoru zásadní důležitosti, protože se jedná o vznik kultury, formování evropské multikulturní identity i o podporu vzdělávání v kinematografii, a to zejména u mladého publika; |
| --- | --- |

36.

soudí, že díky pořádání festivalů, tematických připomínkových akcí a seminářů odborné přípravy mohou místní a regionální orgány řídit významné iniciativy a hrát klíčovou úlohu v rozvoji audiovizuálního odvětví jako faktoru zásadní důležitosti, protože se jedná o vznik kultury, formování evropské multikulturní identity i o podporu vzdělávání v kinematografii, a to zejména u mladého publika;

| 37. | v důsledku toho navrhuje, že k tomu, aby MEDIA Mundus získal širší záběr, by bylo vhodné vložit do článku 7 zvláštní zmínku o úloze místních a regionálních orgánů, kterou by měly zastávat díky specifickým programům a činnostem v rámci snahy o zvýšení konkurenceschopnosti evropského trhu. V této souvislosti má Výbor za to, že by bylo rozumné a vysoce výhodné podporovat a obnovovat pobočky programu na regionální úrovni, které představují základní zdroj informací evropských občanů o vývoji v audiovizuálním odvětví; |
| --- | --- |

37.

v důsledku toho navrhuje, že k tomu, aby MEDIA Mundus získal širší záběr, by bylo vhodné vložit do článku 7 zvláštní zmínku o úloze místních a regionálních orgánů, kterou by měly zastávat díky specifickým programům a činnostem v rámci snahy o zvýšení konkurenceschopnosti evropského trhu. V této souvislosti má Výbor za to, že by bylo rozumné a vysoce výhodné podporovat a obnovovat pobočky programu na regionální úrovni, které představují základní zdroj informací evropských občanů o vývoji v audiovizuálním odvětví;

| 38. | současně upozorňuje, že v přímém vztahu k výše uvedeným připomínkám by bylo také vhodné více zapojit místní a regionální orgány do vyhledávání možností spolupráce mezi různými sítěmi v kinematografickém odvětví a podpořit meziregionální společné podniky, zejména ty, které souvisí s odbornou přípravou, produkcí a vysíláním audiovizuálních děl; |
| --- | --- |

38.

současně upozorňuje, že v přímém vztahu k výše uvedeným připomínkám by bylo také vhodné více zapojit místní a regionální orgány do vyhledávání možností spolupráce mezi různými sítěmi v kinematografickém odvětví a podpořit meziregionální společné podniky, zejména ty, které souvisí s odbornou přípravou, produkcí a vysíláním audiovizuálních děl;

| 39. | zdůrazňuje, že z výše uvedených připomínek lze vyvodit, že audiovizuální odvětví představuje nejen odvětví velice důležité pro růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost, ale stejně tak je klíčovým odvětvím, které hájí a prosazuje kulturní identitu i rozmanitost měst a regionů. Z důvodu tohoto specifika se mimo jiné profiluje jako hlavní faktor v rozvoji evropských sociálních hodnot a řádného fungování demokratických společností, protože audiovizuální díla mohou mít význačnou úlohu při formování evropské identity; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že z výše uvedených připomínek lze vyvodit, že audiovizuální odvětví představuje nejen odvětví velice důležité pro růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost, ale stejně tak je klíčovým odvětvím, které hájí a prosazuje kulturní identitu i rozmanitost měst a regionů. Z důvodu tohoto specifika se mimo jiné profiluje jako hlavní faktor v rozvoji evropských sociálních hodnot a řádného fungování demokratických společností, protože audiovizuální díla mohou mít význačnou úlohu při formování evropské identity;

Závěrečné připomínky a návrhy

| 40. | soudí, že tento program, v němž se snoubí propagace kultury s podporou konkurenceschopnosti (v tomto případě obchodní a ekonomická hodnota evropského audiovizuálního odvětví), má zvláštní význam, poněvadž mu dodává mezinárodní rozměr, který je však účinnější a cílenější než u programu Media International, jenž je možno považovat za průkopníka v tomto ohledu; |
| --- | --- |

40.

soudí, že tento program, v němž se snoubí propagace kultury s podporou konkurenceschopnosti (v tomto případě obchodní a ekonomická hodnota evropského audiovizuálního odvětví), má zvláštní význam, poněvadž mu dodává mezinárodní rozměr, který je však účinnější a cílenější než u programu Media International, jenž je možno považovat za průkopníka v tomto ohledu;

| 41. | poznamenává, že tento program bude zahájen v podobě nástroje velmi omezeného časově (2011–2013) i finančně (15 milionů eur, z toho 13,5 vyčleněno na akce), a v důsledku toho nebude čas ani dostatek zdrojů nutných k tomu, aby bylo možné rozvíjet mnoho iniciativ či realizovat velký počet aktivit; |
| --- | --- |

41.

poznamenává, že tento program bude zahájen v podobě nástroje velmi omezeného časově (2011–2013) i finančně (15 milionů eur, z toho 13,5 vyčleněno na akce), a v důsledku toho nebude čas ani dostatek zdrojů nutných k tomu, aby bylo možné rozvíjet mnoho iniciativ či realizovat velký počet aktivit;

| 42. | má nicméně za to – a chtěl by v tomto směru vyjádřit přání – že přinese výsledky, jež budou důležité a budou pozitivně vnímány, a to tak, aby se mu kromě pokračování dostalo od nynějška i významnějších finančních prostředků; |
| --- | --- |

42.

má nicméně za to – a chtěl by v tomto směru vyjádřit přání – že přinese výsledky, jež budou důležité a budou pozitivně vnímány, a to tak, aby se mu kromě pokračování dostalo od nynějška i významnějších finančních prostředků;

| 43. | poukazuje na to, že je nutno se zaměřit na komunikační strategii programu, a věří, že místní a regionální orgány mohou v jeho šíření zastávat rovnocenně významnou roli. Obzvláště důležitým prvkem se v tomto ohledu jeví spolupráce poboček Media s profesními asociacemi a organizacemi v audiovizuálním odvětví i s ACE („Association des cinémathèques européennes“ – Sdružení evropských filmových klubů) a FIAF („Fédération internationale des archives du film“ – Mezinárodní federace filmových archivů) a s národními filmovými archivy; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na to, že je nutno se zaměřit na komunikační strategii programu, a věří, že místní a regionální orgány mohou v jeho šíření zastávat rovnocenně významnou roli. Obzvláště důležitým prvkem se v tomto ohledu jeví spolupráce poboček Media s profesními asociacemi a organizacemi v audiovizuálním odvětví i s ACE („Association des cinémathèques européennes“ – Sdružení evropských filmových klubů) a FIAF („Fédération internationale des archives du film“ – Mezinárodní federace filmových archivů) a s národními filmovými archivy;

| 44. | konstatuje, že bude namístě zdůraznit – pokud ne ihned, pak v každém případě v následující fázi – zejména vzdělávací dimenzi programu MEDIA Mundus, která by měla být kromě dalšího vzdělávání profesionálů zaměřena i na mladé studenty. Tohoto cíle lze dosáhnout cestou spolupráce navázané jak s ostatními složkami MEDIA, tak s jeho různými pobočkami, které vyvíjejí podobnou činnost pro jiné programy, s fakultami univerzit a filmovými katedrami a archivy, které jsou v kontaktu se studenty, vědci i profesionály v tomto odvětví. Opatření pro další vzdělávání i tematické workshopy mohou kromě toho fungovat jako hodnotný zdroj informací a mohou subjektům v tomto oboru z Evropské unie i třetích zemí nabídnout možnost k vzájemnému setkávání a poznávání. |
| --- | --- |

44.

konstatuje, že bude namístě zdůraznit – pokud ne ihned, pak v každém případě v následující fázi – zejména vzdělávací dimenzi programu MEDIA Mundus, která by měla být kromě dalšího vzdělávání profesionálů zaměřena i na mladé studenty. Tohoto cíle lze dosáhnout cestou spolupráce navázané jak s ostatními složkami MEDIA, tak s jeho různými pobočkami, které vyvíjejí podobnou činnost pro jiné programy, s fakultami univerzit a filmovými katedrami a archivy, které jsou v kontaktu se studenty, vědci i profesionály v tomto odvětví. Opatření pro další vzdělávání i tematické workshopy mohou kromě toho fungovat jako hodnotný zdroj informací a mohou subjektům v tomto oboru z Evropské unie i třetích zemí nabídnout možnost k vzájemnému setkávání a poznávání.

II.   POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Článek 3 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (3) | „evropským dílem“ rozumí audiovizuální díla pocházející ze zemí uvedených v čl. 2 odst. 1, 2 nebo 3. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(3)

„evropským dílem“ rozumí audiovizuální díla pocházející ze zemí uvedených v čl. 2 odst. 1, 2 nebo 3.

| (3) | „evropským dílem“ rozumí audiovizuální díla pocházející ze zemí uvedených v čl. 2 odst. 1, 2 nebo 3, se zvláštním ohledem na místní a regionální audiovizuální produkce. |
| --- | --- |

(3)

„evropským dílem“ rozumí audiovizuální díla pocházející ze zemí uvedených v čl. 2 odst. 1, 2 nebo 3, se zvláštním ohledem na místní a regionální audiovizuální produkce.

Odůvodnění

Výbor regionů cítí povinnost zdůraznit, že regionální a místní poskytovatelé mediálních služeb i provozovatelé veřejné služby, kteří zajišťují regionální pokrytí, mají nepochybné sociální i kulturní povinnosti a musí zajišťovat služby ve prospěch občanů. Pokud se jedná o podporu evropského audiovizuálního odvětví, jsou schopni – díky tomu, že mnohem více využívají vlastních produkcí – přispět přímějším způsobem k rozvoji tohoto odvětví a jeho konkurenceschopnosti.

Pozměňovací návrh 2

Článek 5 odst. 2 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| zvýšit konkurenceschopnost a nadnárodní distribuci audiovizuálních děl po celém světě; | zvýšit konkurenceschopnost a nadnárodní distribuci audiovizuálních děl po celém světě prostřednictvím opatření, jež podněcují spolupráci mezi společnostmi působícími na evropské, ale i světové audiovizuální scéně; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

zvýšit konkurenceschopnost a nadnárodní distribuci audiovizuálních děl po celém světě;

zvýšit konkurenceschopnost a nadnárodní distribuci audiovizuálních děl po celém světě prostřednictvím opatření, jež podněcují spolupráci mezi společnostmi působícími na evropské, ale i světové audiovizuální scéně;

Odůvodnění

Specializované studie stejně jako současná situace ukazují, že hlavní překážku oběhu evropských filmů na mezinárodním trhu představuje slabá distribuční síť.

Pozměňovací návrh 3

Článek 5 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | d) | zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře jazykové rozmanitosti, zejména v případě méně užívaných jazyků. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

Odůvodnění

Současné problémy by neměla řešit pouze EU a členské státy, ale i místní a regionální orgány, jichž se týká správa jejich kulturního a jazykového dědictví a také to, aby se v místních kreativních odvětvích podporovaly nové modely podnikání a díla financovaná či spolufinancovaná místními kulturními nebo mediálními institucemi či organizacemi.

Pozměňovací návrh 4

Článek 6 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Posílit kvalifikaci evropských a ostatních profesionálů ze zemí uvedených v čl. 2 odst. 4 v zájmu lepšího pochopení zejména provozních podmínek, právních rámců, systémů financování a možnosti spolupráce v rámci jejich příslušných audiovizuálních trhů, a tak zejména prostřednictvím stipendií usnadnit vytváření sítí a vznik dlouhodobých obchodních vztahů a zvýšit úroveň informovanosti a znalostí o audiovizuálních trzích s cílem zajistit a usnadnit audiovizuální spolupráci mezi profesionály. | Posílit kvalifikaci evropských a ostatních profesionálů ze zemí uvedených v čl. 2 odst. 4 v zájmu lepšího pochopení zejména provozních podmínek, právních rámců, systémů financování a možnosti spolupráce v rámci jejich příslušných audiovizuálních trhů, a tak zejména prostřednictvím stipendií usnadnit vytváření sítí a vznik dlouhodobých obchodních vztahů a zvýšit úroveň informovanosti a znalostí o audiovizuálních trzích s cílem zajistit a usnadnit audiovizuální spolupráci mezi profesionály. Pokud jde o stipendia, bylo by vhodné vzít v úvahu nutnost zvýšit konkurenceschopnost roztříštěného evropského audiovizuálního odvětví na mezinárodní scéně a přitom v Unii posílit produktivní malé a střední podniky (MSP), jež jsou prakticky páteří evropského trhu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Posílit kvalifikaci evropských a ostatních profesionálů ze zemí uvedených v čl. 2 odst. 4 v zájmu lepšího pochopení zejména provozních podmínek, právních rámců, systémů financování a možnosti spolupráce v rámci jejich příslušných audiovizuálních trhů, a tak zejména prostřednictvím stipendií usnadnit vytváření sítí a vznik dlouhodobých obchodních vztahů a zvýšit úroveň informovanosti a znalostí o audiovizuálních trzích s cílem zajistit a usnadnit audiovizuální spolupráci mezi profesionály.

Posílit kvalifikaci evropských a ostatních profesionálů ze zemí uvedených v čl. 2 odst. 4 v zájmu lepšího pochopení zejména provozních podmínek, právních rámců, systémů financování a možnosti spolupráce v rámci jejich příslušných audiovizuálních trhů, a tak zejména prostřednictvím stipendií usnadnit vytváření sítí a vznik dlouhodobých obchodních vztahů a zvýšit úroveň informovanosti a znalostí o audiovizuálních trzích s cílem zajistit a usnadnit audiovizuální spolupráci mezi profesionály. Pokud jde o stipendia, bylo by vhodné vzít v úvahu nutnost zvýšit konkurenceschopnost roztříštěného evropského audiovizuálního odvětví na mezinárodní scéně a přitom v Unii posílit produktivní malé a střední podniky (MSP), jež jsou prakticky páteří evropského trhu.

Odůvodnění

Program MEDIA Mundus se vyznačuje velkým potenciálem hospodářského růstu a nabízí příležitost k vytváření vysoce kvalifikovaných pracovních míst v audiovizuálním odvětví. Je třeba, aby do něj byly plně zapojeny i MSP.

Pozměňovací návrh 5

Článek 7 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Usnadnit vyhledávání zahraničních partnerů pro evropská audiovizuální díla. Program podpoří organizování koprodukčních trhů a pořádání akcí k vyhledávání partnerů (prezentace) usilujících o spojení možných partnerů (scénáristů, režisérů, producentů a distributorů). | Usnadnit vyhledávání zahraničních partnerů pro evropská audiovizuální díla. Program podpoří organizování koprodukčních trhů a pořádání akcí k vyhledávání partnerů (prezentace) usilujících o spojení možných partnerů (scénáristů, režisérů, producentů a distributorů a subjektů v audiovizuálním odvětví na místní a regionální úrovni). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Usnadnit vyhledávání zahraničních partnerů pro evropská audiovizuální díla. Program podpoří organizování koprodukčních trhů a pořádání akcí k vyhledávání partnerů (prezentace) usilujících o spojení možných partnerů (scénáristů, režisérů, producentů a distributorů).

Usnadnit vyhledávání zahraničních partnerů pro evropská audiovizuální díla. Program podpoří organizování koprodukčních trhů a pořádání akcí k vyhledávání partnerů (prezentace) usilujících o spojení možných partnerů (scénáristů, režisérů, producentů a distributorů a subjektů v audiovizuálním odvětví na místní a regionální úrovni).

Odůvodnění

Ve specifickém prostředí audiovizuální tvorby mohou být regiony v celé Evropě – pokud se jim dostane náležité podpory – „motorem“ originální tvorby a ochrany kulturní rozmanitosti a napomáhat tak zachovat konkurenceschopnost evropského trhu.

Pozměňovací návrh 6

Článek 8 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Usnadnit pořádání akcí a iniciativ týkajících se filmové gramotnosti zaměřených zejména na mladé obecenstvo, které mají mezinárodně propagovat rozmanitost audiovizuálních děl a zvýšit poptávku veřejnosti po kulturně rozmanitém audiovizuálním obsahu. | Usnadnit pořádání akcí a iniciativ týkajících se filmové gramotnosti zaměřených zejména na mladé obecenstvo, které mají mezinárodně propagovat rozmanitost audiovizuálních děl a zvýšit poptávku veřejnosti po kulturně rozmanitém audiovizuálním obsahu. Finanční podpora by měla být výslovně poskytnuta na propagaci místních a regionálních audiovizuálních festivalů, které hrají důležitou specifickou úlohu při podpoře mezikulturního dialogu a kulturní rozmanitosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Usnadnit pořádání akcí a iniciativ týkajících se filmové gramotnosti zaměřených zejména na mladé obecenstvo, které mají mezinárodně propagovat rozmanitost audiovizuálních děl a zvýšit poptávku veřejnosti po kulturně rozmanitém audiovizuálním obsahu.

Usnadnit pořádání akcí a iniciativ týkajících se filmové gramotnosti zaměřených zejména na mladé obecenstvo, které mají mezinárodně propagovat rozmanitost audiovizuálních děl a zvýšit poptávku veřejnosti po kulturně rozmanitém audiovizuálním obsahu. Finanční podpora by měla být výslovně poskytnuta na propagaci místních a regionálních audiovizuálních festivalů, které hrají důležitou specifickou úlohu při podpoře mezikulturního dialogu a kulturní rozmanitosti.

Pozměňovací návrh 7

Článek 12 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, jemuž předsedá zástupce Komise. | Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států a místních a regionálních orgánů, jemuž předsedá zástupce Komise. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, jemuž předsedá zástupce Komise.

Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států a místních a regionálních orgánů, jemuž předsedá zástupce Komise.

V Bruselu dne 21. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Stanovisko Výboru regionů k Evropskému programu pro kulturu v globalizovaném světě (sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, KOM(2007) 242 v konečném znění, CdR 172/2007 fin, s. 1, k dispozici na http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do? uri = OJ:C:2008:053:0025:01:CS:HTML).

1

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/58 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/58

---

Stanovisko Výboru regionů řešení interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA)

(2009/C 200/11)

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá iniciativu Evropské komise navazující na předchozí program pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány (IDA); |
| --- | --- |

—

vítá iniciativu Evropské komise navazující na předchozí program pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány (IDA);

| — | se domnívá, že místní a regionální orgány by měly velkou měrou spolupracovat při zlepšování interoperability ve veřejné správě a účinnosti poskytování veřejných služeb; |
| --- | --- |

—

se domnívá, že místní a regionální orgány by měly velkou měrou spolupracovat při zlepšování interoperability ve veřejné správě a účinnosti poskytování veřejných služeb;

| — | zdůrazňuje, že tento program nesmí izolovat evropské orgány veřejné správy od okolního světa, a doporučuje, aby byly normy interoperability vytvářeny na základě široké mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že tento program nesmí izolovat evropské orgány veřejné správy od okolního světa, a doporučuje, aby byly normy interoperability vytvářeny na základě široké mezinárodní spolupráce;

| — | poznamenává, že výměna osvědčených postupů mezi regiony a místními orgány by byla nejen užitečná, ale měla by vlastně být podstatnou součástí programu ISA. |
| --- | --- |

—

poznamenává, že výměna osvědčených postupů mezi regiony a místními orgány by byla nejen užitečná, ale měla by vlastně být podstatnou součástí programu ISA.

| Zpravodajka | : | Veronica Ionita (RO/ELS), starostka Gorgoty |
| --- | --- | --- |

Zpravodajka

:

Veronica Ionita (RO/ELS), starostka Gorgoty

Odkaz

návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA)

KOM(2008) 583 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá iniciativu Evropské komise navazující na předchozí program pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány (dále jen IDA) a program pro interoperabilní poskytování celoevropských služeb elektronické správy orgánům veřejné správy, podnikům a občanům (dále jen IDABC) programem o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA). Dva prvotní programy byly nesporným zdrojem přidané hodnoty pro výměnu informací mezi správními orgány a nový program jistě přispěje k místnímu a regionálnímu rozvoji tím, že umožní výměnu myšlenek a zkušeností v různých oblastech, jako je zaměstnanost, rybolov, zemědělství, zdravotnictví, ochrana spotřebitele a záležitosti vnitra a spravedlnosti; |
| --- | --- |

1.

vítá iniciativu Evropské komise navazující na předchozí program pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány (dále jen IDA) a program pro interoperabilní poskytování celoevropských služeb elektronické správy orgánům veřejné správy, podnikům a občanům (dále jen IDABC) programem o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (ISA). Dva prvotní programy byly nesporným zdrojem přidané hodnoty pro výměnu informací mezi správními orgány a nový program jistě přispěje k místnímu a regionálnímu rozvoji tím, že umožní výměnu myšlenek a zkušeností v různých oblastech, jako je zaměstnanost, rybolov, zemědělství, zdravotnictví, ochrana spotřebitele a záležitosti vnitra a spravedlnosti;

| 2. | zdůrazňuje význam orgánů místní a regionální správy v souladu se strategií evropské informační společnosti i2010, protože tyto orgány jsou hnací silou hospodářského růstu na místní úrovni; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje význam orgánů místní a regionální správy v souladu se strategií evropské informační společnosti i2010, protože tyto orgány jsou hnací silou hospodářského růstu na místní úrovni;

| 3. | soudí, že místní a regionální orgány by neměly být považovány pouze za uživatele celoevropských elektronických služeb (eServices), ale také za významného poskytovatele služeb v kontextu tohoto návrhu; |
| --- | --- |

3.

soudí, že místní a regionální orgány by neměly být považovány pouze za uživatele celoevropských elektronických služeb (eServices), ale také za významného poskytovatele služeb v kontextu tohoto návrhu;

| 4. | zastává názor, že Evropská komise by se měla více zaměřit na vytvoření sítí propojujících všechny úrovně evropské veřejné správy a mělo by se jim dostat uznání ze strany členských států na vnitrostátní úrovni, vzhledem k obtížím, které v minulosti vznikaly z rozdílností kulturního a politického přístupu, jazykových bariér a rozpočtových záležitostí; |
| --- | --- |

4.

zastává názor, že Evropská komise by se měla více zaměřit na vytvoření sítí propojujících všechny úrovně evropské veřejné správy a mělo by se jim dostat uznání ze strany členských států na vnitrostátní úrovni, vzhledem k obtížím, které v minulosti vznikaly z rozdílností kulturního a politického přístupu, jazykových bariér a rozpočtových záležitostí;

| 5. | z toho důvodu se domnívá, že místní a regionální orgány by měly velkou měrou spolupracovat při zlepšování interoperability ve veřejné správě a účinnosti poskytování veřejných služeb; |
| --- | --- |

5.

z toho důvodu se domnívá, že místní a regionální orgány by měly velkou měrou spolupracovat při zlepšování interoperability ve veřejné správě a účinnosti poskytování veřejných služeb;

| 6. | zdůrazňuje, že tento program nesmí izolovat evropské orgány veřejné správy od okolního světa, a doporučuje, aby byly normy interoperability vytvářeny na základě široké mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že tento program nesmí izolovat evropské orgány veřejné správy od okolního světa, a doporučuje, aby byly normy interoperability vytvářeny na základě široké mezinárodní spolupráce;

| 7. | připomíná, že různé programy Společenství (IST, eTEN, eContent) byly propojeny s původní verzí IDABC. Spolupráce se současnými programy (sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace, strukturální fondy) by mohla přinést cenné zdroje; |
| --- | --- |

7.

připomíná, že různé programy Společenství (IST, eTEN, eContent) byly propojeny s původní verzí IDABC. Spolupráce se současnými programy (sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace, strukturální fondy) by mohla přinést cenné zdroje;

| 8. | poznamenává, že výměna osvědčených postupů mezi regiony a místními orgány by byla nejen užitečná, ale měla by vlastně být podstatnou součástí programu ISA; |
| --- | --- |

8.

poznamenává, že výměna osvědčených postupů mezi regiony a místními orgány by byla nejen užitečná, ale měla by vlastně být podstatnou součástí programu ISA;

| 9. | vyzývá Evropskou komisi, aby lépe vyhodnotila význam cílů a opatření programu ISA pro místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Evropskou komisi, aby lépe vyhodnotila význam cílů a opatření programu ISA pro místní a regionální orgány;

| 10. | naléhavě žádá Evropskou komisi a členské státy, aby vyhradily prostředky fondů pro ústřední, místní a regionální orgány zodpovědné za provádění programu ISA, včetně financování školení pro zaměstnance veřejných služeb. Takto bude program lépe vyhovovat potřebám evropských občanů. |
| --- | --- |

10.

naléhavě žádá Evropskou komisi a členské státy, aby vyhradily prostředky fondů pro ústřední, místní a regionální orgány zodpovědné za provádění programu ISA, včetně financování školení pro zaměstnance veřejných služeb. Takto bude program lépe vyhovovat potřebám evropských občanů.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Bod odůvodnění 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program ISA by měl vycházet ze zkušeností získaných s programy IDA a IDABC, které prokázaly, že koordinovaný přístup může přispět k rychlejšímu dosažení kvalitnějších výsledků, které vyhovují požadavkům podniků, a to pomocí společných a sdílených řešení, jež byla vytvořena a jsou provozována ve spolupráci s členskými státy. Tyto činnosti již důležitým způsobem přispěly a přispívají k zaručení interoperability na podporu elektronické výměny informací mezi evropskými orgány veřejné správy. | Program ISA by měl vycházet ze zkušeností získaných s programy IDA a IDABC. Měly by se také vzít v úvahu poznatky získané při přezkoumání provádění programu IDABC v polovině období, které se zabývalo otázkami relevance, účinnosti, efektivnosti, užitečnosti a koherence tohoto programu; zvláštní pozornost by se měla věnovat nárokům, které vyjádřili uživatelé tohoto programu. Prokázalo se, které prokázaly, že koordinovaný přístup může přispět k rychlejšímu dosažení kvalitnějších výsledků, které vyhovují požadavkům podniků, a to pomocí společných a sdílených řešení, jež byla vytvořena a jsou provozována ve spolupráci s členskými státy. Tyto činnosti již důležitým způsobem přispěly a přispívají k zaručení interoperability na podporu elektronické výměny informací mezi evropskými orgány veřejné správy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program ISA by měl vycházet ze zkušeností získaných s programy IDA a IDABC, které prokázaly, že koordinovaný přístup může přispět k rychlejšímu dosažení kvalitnějších výsledků, které vyhovují požadavkům podniků, a to pomocí společných a sdílených řešení, jež byla vytvořena a jsou provozována ve spolupráci s členskými státy. Tyto činnosti již důležitým způsobem přispěly a přispívají k zaručení interoperability na podporu elektronické výměny informací mezi evropskými orgány veřejné správy.

Program ISA by měl vycházet ze zkušeností získaných s programy IDA a IDABC. Měly by se také vzít v úvahu poznatky získané při přezkoumání provádění programu IDABC v polovině období, které se zabývalo otázkami relevance, účinnosti, efektivnosti, užitečnosti a koherence tohoto programu; zvláštní pozornost by se měla věnovat nárokům, které vyjádřili uživatelé tohoto programu. Prokázalo se, které prokázaly, že koordinovaný přístup může přispět k rychlejšímu dosažení kvalitnějších výsledků, které vyhovují požadavkům podniků, a to pomocí společných a sdílených řešení, jež byla vytvořena a jsou provozována ve spolupráci s členskými státy. Tyto činnosti již důležitým způsobem přispěly a přispívají k zaručení interoperability na podporu elektronické výměny informací mezi evropskými orgány veřejné správy.

Odůvodnění

Vzhledem k tomu, že program ISA navazuje na předchozí program IDA a současný IDABS, jenž se uzavře na konci roku 2009, bylo by užitečné a žádoucí vzít v úvahu výsledky obou programů, aby bylo možné vytvořit základ pro budoucí provádění ISA. Bylo by proto vhodné zpřístupnit k posouzení zprávy Evropské komise o jejich hodnocení a provádění.

Pozměňovací návrh 2

Bod odůvodnění 27a

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Bylo by užitečné dále prozkoumat možnosti slučitelnosti se strukturálními fondy a spolufinancování z těchto fondů pro uživatele, aby se využily společné rámce a obecně použitelné nástroje zřízené nebo zlepšené programem ISA. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Bylo by užitečné dále prozkoumat možnosti slučitelnosti se strukturálními fondy a spolufinancování z těchto fondů pro uživatele, aby se využily společné rámce a obecně použitelné nástroje zřízené nebo zlepšené programem ISA.

Odůvodnění

Zřizování a zlepšování společných rámců a obecně použitelných nástrojů bude financováno programem ISA, zatímco používání těchto společných rámců a nástrojů má být financováno uživateli. Možnost využití spolufinancování ze strukturálních fondů by proto měla být dále prozkoumána.

Pozměňovací návrh 3

Článek 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Cílem programu ISA je podpořit spolupráci evropských orgánů veřejné správy usnadněním účinné a účelné elektronické interakce mezi těmito orgány v různých zemích a odvětvích, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Cílem programu ISA je podpořit spolupráci evropských orgánů veřejné správy usnadněním účinné a účelné elektronické interakce mezi těmito orgány v různých zemích a odvětvích, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství.

| 2. | Cílem programu ISA je podpořit spolupráci evropských orgánů veřejné správy, včetně orgánů místní a regionální správy, usnadněním účinné a účelné elektronické interakce mezi těmito orgány v různých zemích a odvětvích, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství. |
| --- | --- |

2.

Cílem programu ISA je podpořit spolupráci evropských orgánů veřejné správy, včetně orgánů místní a regionální správy, usnadněním účinné a účelné elektronické interakce mezi těmito orgány v různých zemích a odvětvích, díky které bude možné poskytovat elektronické veřejné služby na podporu provádění politik a činností Společenství.

Odůvodnění

Podpora inkluzivní, regionálně i společensky spravedlivé informační společnosti využívající IKT ke zvýšení konkurenceschopnosti a zlepšení veřejných služeb je podle Lisabonské strategie klíčovým cílem politiky EU a nejlépe ho lze dosáhnout prostřednictvím místních a regionálních orgánů. Považujeme proto za důležité, aby se zdůraznilo zapojení místních a regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 4

Článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | h) | „evropskou veřejnou správou“ rozumějí všechny veřejné orgány, na úrovni ústřední, regionální i místní, právně uznané vnitrostátní legislativou členských států EU; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

h)

Odůvodnění

Pro doplnění definic, které jsou v článku 2 již uvedeny, by bylo vhodné zařadit novou definici evropské veřejné správy, vzhledem k tomu, jaká je úloha orgánů veřejné správy v návrhu rozhodnutí.

Pozměňovací návrh 5

Článek 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | d) | vícerozměrný přístup zahrnující technická hlediska umožňující správním orgánům provádět toto zlepšování; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

Odůvodnění

Kromě navrhovaných činností by vzhledem k různým službám poskytovaným správními orgány bylo vhodné standardizovat technické záležitosti.

Pozměňovací návrh 6

Článek 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4. | Aby se zabránilo zdvojování a urychlila tvorba řešení, jsou ve vhodných případech zohledněny výsledky, jichž bylo dosaženo v rámci jiných souvisejících iniciativ Společenství a členských států. Aby se co nejvíce zvýšila součinnost akcí a aby se zaručilo, že se různé snahy navzájem doplňují a spojují, jsou akce ve vhodných případech koordinovány s ostatními souvisejícími iniciativami Společenství. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.

Aby se zabránilo zdvojování a urychlila tvorba řešení, jsou ve vhodných případech zohledněny výsledky, jichž bylo dosaženo v rámci jiných souvisejících iniciativ Společenství a členských států. Aby se co nejvíce zvýšila součinnost akcí a aby se zaručilo, že se různé snahy navzájem doplňují a spojují, jsou akce ve vhodných případech koordinovány s ostatními souvisejícími iniciativami Společenství.

| 4. | Aby se zabránilo zdvojování a urychlila tvorba řešení, jsou ve vhodných případech zohledněny výsledky, jichž bylo dosaženo v rámci jiných souvisejících iniciativ Společenství a členských států. Aby se co nejvíce zvýšila součinnost akcí a aby se zaručilo, že se různé snahy navzájem doplňují a spojují, jsou akce ve vhodných případech koordinovány s ostatními souvisejícími iniciativami Společenství. Všemi možnými prostředky je třeba podněcovat výměnu nejlepších postupů mezi orgány veřejné správy. |
| --- | --- |

4.

Aby se zabránilo zdvojování a urychlila tvorba řešení, jsou ve vhodných případech zohledněny výsledky, jichž bylo dosaženo v rámci jiných souvisejících iniciativ Společenství a členských států. Aby se co nejvíce zvýšila součinnost akcí a aby se zaručilo, že se různé snahy navzájem doplňují a spojují, jsou akce ve vhodných případech koordinovány s ostatními souvisejícími iniciativami Společenství. Všemi možnými prostředky je třeba podněcovat výměnu nejlepších postupů mezi orgány veřejné správy.

Odůvodnění

K dosažení co nejlepších výsledků a poskytování efektivních správních služeb by místním a regionálním orgánům napomohlo vzájemné učení spočívající ve sdílení zkušeností s nejúspěšnějšími postupy, což by současně vedlo ke zlepšování koordinačního mechanismu a řešení oblasti přeshraniční interoperability.

Pozměňovací návrh 7

Článek 12

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Komisi je nápomocen výbor pro přeshraniční interoperabilitu (dále jen „výbor CIO“) složený ze zástupců členských států, kterému předsedá Komise. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Komisi je nápomocen výbor pro přeshraniční interoperabilitu (dále jen „výbor CIO“) složený ze zástupců členských států, kterému předsedá Komise.

| 1. | Komisi je nápomocen výbor pro přeshraniční interoperabilitu (dále jen „výbor CIO“) složený ze zástupců členských států, mezi nimiž je vždy jeden představitel regionální správy a jeden představitel místní správy, kterému předsedá Komise. |
| --- | --- |

1.

Komisi je nápomocen výbor pro přeshraniční interoperabilitu (dále jen „výbor CIO“) složený ze zástupců členských států, mezi nimiž je vždy jeden představitel regionální správy a jeden představitel místní správy, kterému předsedá Komise.

Odůvodnění

Účast představitelů místní a regionální správy ve výboru by přispěla k provádění cílů uvedených v článku 1, protože služby veřejné správy v Evropě zajišťují především místní a regionální orgány. Právě tyto služby jsou významné pro každodenní život a volný pohyb podniků i jednotlivců.

Pozměňovací návrh 8

Článek 14

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Rovněž je podporována spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi či subjekty, zejména v rámci evropsko-středomořského partnerství a ve vztahu k sousedním zemím, především zemím západní části Balkánského poloostrova. Související náklady se nehradí z programu ISA. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Rovněž je podporována spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi či subjekty, zejména v rámci evropsko-středomořského partnerství a ve vztahu k sousedním zemím, především zemím západní části Balkánského poloostrova. Související náklady se nehradí z programu ISA.

| 2. | Rovněž je podporována spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi či subjekty, zejména v rámci evropsko-středomořského partnerství a ve vztahu k sousedním zemím, především zemím západní části Balkánského poloostrova a zemím černomořské oblasti a baltské oblasti. Související náklady se nehradí z programu ISA. |
| --- | --- |

2.

Rovněž je podporována spolupráce se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi či subjekty, zejména v rámci evropsko-středomořského partnerství a ve vztahu k sousedním zemím, především zemím západní části Balkánského poloostrova a zemím černomořské oblasti a baltské oblasti. Související náklady se nehradí z programu ISA.

Odůvodnění

Pokud se týká spolupráce s partnery za hranicemi Evropské unie, není správné stanovovat přísná omezení, přestože náklady vzniklé s jejich zapojením by byly hrazeny z jejich vlastních zdrojů.

V Bruselu dne 21. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/63 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/63

---

Stanovisko Výboru regionů bezpečnost pacientů

(2009/C 200/12)

VÝBOR REGIONŮ DOPORUČUJE

| — | lépe definovat úlohu orgánů místních a regionálních samosprávy v rámci navržených činností, která bude v souladu s jejich úlohou v rámci vnitrostátního uspořádání, jímž se řídí poskytování zdravotnických služeb; |
| --- | --- |

—

lépe definovat úlohu orgánů místních a regionálních samosprávy v rámci navržených činností, která bude v souladu s jejich úlohou v rámci vnitrostátního uspořádání, jímž se řídí poskytování zdravotnických služeb;

| — | lépe definovat principy účasti občanů a jejich sdružení na procesech plánování a rozhodování spojených s řízením rizik; |
| --- | --- |

—

lépe definovat principy účasti občanů a jejich sdružení na procesech plánování a rozhodování spojených s řízením rizik;

| — | zařadit odkazy na postupy, ukazatele a standardy řízení rizik a bezpečnosti pacientů do systémů registrace, akreditace a certifikace zdravotnických zařízení; |
| --- | --- |

—

zařadit odkazy na postupy, ukazatele a standardy řízení rizik a bezpečnosti pacientů do systémů registrace, akreditace a certifikace zdravotnických zařízení;

| — | určit konkrétní kanály, které budou představovat právní záruky a záruky za předpisy a usnadní zdravotnickým zařízením informování o pochybeních, nežádoucích příhodách a případech, kdy k nim téměř došlo; |
| --- | --- |

—

určit konkrétní kanály, které budou představovat právní záruky a záruky za předpisy a usnadní zdravotnickým zařízením informování o pochybeních, nežádoucích příhodách a případech, kdy k nim téměř došlo;

| — | zařadit téma řízení rizik a bezpečnosti pacientů do (vysokoškolského) studia medicíny a ostatních zdravotnických profesí, jakož i do dalšího vzdělávání; |
| --- | --- |

—

zařadit téma řízení rizik a bezpečnosti pacientů do (vysokoškolského) studia medicíny a ostatních zdravotnických profesí, jakož i do dalšího vzdělávání;

| — | zahrnout dodatečná doporučení, jež posílí úsilí o vytvoření normativních a procedurálních nástrojů konkrétně věnovaných bezpečnosti používání léčivých přípravků, které již probíhá na úrovni jednotlivých vědeckých výborů. |
| --- | --- |

—

zahrnout dodatečná doporučení, jež posílí úsilí o vytvoření normativních a procedurálních nástrojů konkrétně věnovaných bezpečnosti používání léčivých přípravků, které již probíhá na úrovni jednotlivých vědeckých výborů.

| Zpravodaj | : | pan Piero Marrazzo (IT/SES), předseda vlády regionu Lazio |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Piero Marrazzo (IT/SES), předseda vlády regionu Lazio

Odkazy

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o bezpečnosti pacientů včetně prevence a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče

KOM(2008) 836 v konečném znění

návrh doporučení Rady o bezpečnosti pacientů včetně prevence a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče

KOM(2008) 837 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecná doporučení

| 1. | zdůrazňuje, že již několikrát prokázal citlivost a pozornost k této otázce a zájem o ni a vyzval Komisi, aby přijala konkrétní opatření, vzhledem k tomu, že „strukturovaná a koordinovaná spolupráce na evropské úrovni s ohledem na výměnu zkušeností, předávání znalostí a výzkum může přinést značný dodatečný užitek pro rozvoj zdravotnické technologie členských států“ (viz stanovisko CdR 153/2004 fin); |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že již několikrát prokázal citlivost a pozornost k této otázce a zájem o ni a vyzval Komisi, aby přijala konkrétní opatření, vzhledem k tomu, že „strukturovaná a koordinovaná spolupráce na evropské úrovni s ohledem na výměnu zkušeností, předávání znalostí a výzkum může přinést značný dodatečný užitek pro rozvoj zdravotnické technologie členských států“ (viz stanovisko CdR 153/2004 fin);

| 2. | bere v úvahu, že jiné organizace, např. WHO a OECD, již na otázku bezpečnosti zdravotní péče upozorňovaly a zabývaly se jí; |
| --- | --- |

2.

bere v úvahu, že jiné organizace, např. WHO a OECD, již na otázku bezpečnosti zdravotní péče upozorňovaly a zabývaly se jí;

| 3. | potvrzuje, že návrh Komise zapadá do tohoto postupu, jelikož znatelně zvyšuje skutečné zapojení členských států do této otázky, ke kterému využívá zásady subsidiarity jako rozhodujícího prvku pro úplné poznání této otázky a jako nástroje zvoleného přístupu k jejímu řešení; |
| --- | --- |

3.

potvrzuje, že návrh Komise zapadá do tohoto postupu, jelikož znatelně zvyšuje skutečné zapojení členských států do této otázky, ke kterému využívá zásady subsidiarity jako rozhodujícího prvku pro úplné poznání této otázky a jako nástroje zvoleného přístupu k jejímu řešení;

| 4. | domnívá se, že volba Komise podpořit posílení spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím sdělení Komise a doporučení Rady odpovídá požadavku Výboru regionů; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že volba Komise podpořit posílení spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím sdělení Komise a doporučení Rady odpovídá požadavku Výboru regionů;

| 5. | potvrzuje, že sdělení Komise a návrh doporučení Rady o bezpečnosti pacientů jsou správně zaměřeny na dosažení politického závazku ze strany všech členských států EU, kterým je individuální či společné použití navržených doporučení za podpory Komise a přijetí konkrétních opatření na zlepšení bezpečnosti pacientů; |
| --- | --- |

5.

potvrzuje, že sdělení Komise a návrh doporučení Rady o bezpečnosti pacientů jsou správně zaměřeny na dosažení politického závazku ze strany všech členských států EU, kterým je individuální či společné použití navržených doporučení za podpory Komise a přijetí konkrétních opatření na zlepšení bezpečnosti pacientů;

| 6. | domnívá se, že rozhodující prvky návrhu nevyhnutelně souvisejí s:






  — | politickou váhou a viditelností, kterou otázce bezpečnosti pacientů propůjčí konkrétní opatření Společenství; |
| --- | --- | --- |

6.

domnívá se, že rozhodující prvky návrhu nevyhnutelně souvisejí s:

—

politickou váhou a viditelností, kterou otázce bezpečnosti pacientů propůjčí konkrétní opatření Společenství;

| — | možností posílit znalost této otázky, což mohou jednotlivé členské státy učinit pomocí konsolidace databank, jejichž údaje byly shromážděny homogenním a sdíleným způsobem; |
| --- | --- |

—

možností posílit znalost této otázky, což mohou jednotlivé členské státy učinit pomocí konsolidace databank, jejichž údaje byly shromážděny homogenním a sdíleným způsobem;

| — | možností vzájemného sdílení osvědčených postupů mezi jednotlivými členskými státy za účelem vyšší a zesílenější bezpečnosti pacientů; |
| --- | --- |

—

možností vzájemného sdílení osvědčených postupů mezi jednotlivými členskými státy za účelem vyšší a zesílenější bezpečnosti pacientů;

| 7. | potvrzuje, že tato iniciativa neodebírá členským státům žádnou pravomoc v oblasti zdravotnictví, jelikož doporučení Rady je právní nástroj, jež členským státům ponechává odpovídající volnost v uspořádání zdravotního systému, kterou již mají, na celostátní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

7.

potvrzuje, že tato iniciativa neodebírá členským státům žádnou pravomoc v oblasti zdravotnictví, jelikož doporučení Rady je právní nástroj, jež členským státům ponechává odpovídající volnost v uspořádání zdravotního systému, kterou již mají, na celostátní, regionální a místní úrovni;

Obecné prvky hodnocení návrhu a doporučení

| 8. | bere na vědomí, že několik zpráv uvádí, že velký počet evropských obyvatel označuje za jeden z největších problémů bezpečnost při stanovování diagnózy a při léčbě a rizika újmy při poskytování zdravotní péče. Tento problém nespojují pouze s vlastním zdravím, či zdravím svých blízkých, ale obecněji s bezpečným životem občana; |
| --- | --- |

8.

bere na vědomí, že několik zpráv uvádí, že velký počet evropských obyvatel označuje za jeden z největších problémů bezpečnost při stanovování diagnózy a při léčbě a rizika újmy při poskytování zdravotní péče. Tento problém nespojují pouze s vlastním zdravím, či zdravím svých blízkých, ale obecněji s bezpečným životem občana;

| 9. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány jsou v mnoha statutárních uspořádáních přímo zodpovědné za poskytování zdravotnických služeb, a mají proto zvláštní zájem na zlepšení systémů bezpečnosti a kvality zdravotní péče; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány jsou v mnoha statutárních uspořádáních přímo zodpovědné za poskytování zdravotnických služeb, a mají proto zvláštní zájem na zlepšení systémů bezpečnosti a kvality zdravotní péče;

| 10. | domnívá se, že negativní důsledky újem při poskytování zdravotní péče se přímo odrážejí ve způsobu, jakým občané vnímají kvalitu a bezpečnost poskytovaných služeb. Tento způsob představuje pro občany v mnoha státech jeden z hlavních faktorů posouzení účinnosti místní a regionální správy; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že negativní důsledky újem při poskytování zdravotní péče se přímo odrážejí ve způsobu, jakým občané vnímají kvalitu a bezpečnost poskytovaných služeb. Tento způsob představuje pro občany v mnoha státech jeden z hlavních faktorů posouzení účinnosti místní a regionální správy;

| 11. | je toho názoru, že šíření újem při poskytování zdravotní péče a nárůst konfliktů v právní oblasti představuje pro správní orgány přímo zodpovědné za poskytování zdravotnických služeb problém nejen z hlediska etického, sociálního a zdravotnického, ale taktéž z hlediska ekonomického, vzhledem k růstu cen pojistného a k tendenci růstu nákladů na nápravu újem, které hradí sami občané; |
| --- | --- |

11.

je toho názoru, že šíření újem při poskytování zdravotní péče a nárůst konfliktů v právní oblasti představuje pro správní orgány přímo zodpovědné za poskytování zdravotnických služeb problém nejen z hlediska etického, sociálního a zdravotnického, ale taktéž z hlediska ekonomického, vzhledem k růstu cen pojistného a k tendenci růstu nákladů na nápravu újem, které hradí sami občané;

| 12. | domnívá se však, že ačkoliv již existují konkrétní dílčí iniciativy (bezpečnost léčivých přípravků a zdravotnických prostředků, rezistence vůči antimikrobiálním látkám) v řadě oborů souvisejících s bezpečností pacientů a prevencí rizik při poskytování zdravotní péče, jeví se jako velmi užitečné přijmout iniciativu (jako je např. ta uvedená v návrhu a v doporučení) zaměřenou na stanovení sjednoceného přístupu, jenž bude užitečný k celkovému snížení mnohonásobných potenciálních příčin újem při poskytování zdravotní péče; |
| --- | --- |

12.

domnívá se však, že ačkoliv již existují konkrétní dílčí iniciativy (bezpečnost léčivých přípravků a zdravotnických prostředků, rezistence vůči antimikrobiálním látkám) v řadě oborů souvisejících s bezpečností pacientů a prevencí rizik při poskytování zdravotní péče, jeví se jako velmi užitečné přijmout iniciativu (jako je např. ta uvedená v návrhu a v doporučení) zaměřenou na stanovení sjednoceného přístupu, jenž bude užitečný k celkovému snížení mnohonásobných potenciálních příčin újem při poskytování zdravotní péče;

| 13. | je toho názoru, že návrhy a zásady obsažené v návrhu a v doporučení odpovídají požadavkům v oblasti zdraví, jež Výbor regionů dříve předložil, tj. v souladu se zásadou subsidiarity podpořit výměnu osvědčených postupů v oblasti bezpečnosti pacientů a přispět ke snížení rozdílů v dostupnosti zdravotnických služeb a v jejich kvalitě; |
| --- | --- |

13.

je toho názoru, že návrhy a zásady obsažené v návrhu a v doporučení odpovídají požadavkům v oblasti zdraví, jež Výbor regionů dříve předložil, tj. v souladu se zásadou subsidiarity podpořit výměnu osvědčených postupů v oblasti bezpečnosti pacientů a přispět ke snížení rozdílů v dostupnosti zdravotnických služeb a v jejich kvalitě;

| 14. | domnívá se, že dále uvedené pozměňovací návrhy a dodatky k doporučení by mohly toto doporučení vhodně doplnit o zdůraznění a posílení určitých prvků, o které má Výbor regionů zvláštní zájem, a konkrétně doporučuje:






  — | lépe definovat úlohu orgánů místních a regionálních samosprávy v rámci navržených činností, která bude v souladu s jejich úlohou v rámci vnitrostátního uspořádání, jímž se řídí poskytování zdravotnických služeb; |
| --- | --- | --- |

14.

domnívá se, že dále uvedené pozměňovací návrhy a dodatky k doporučení by mohly toto doporučení vhodně doplnit o zdůraznění a posílení určitých prvků, o které má Výbor regionů zvláštní zájem, a konkrétně doporučuje:

—

lépe definovat úlohu orgánů místních a regionálních samosprávy v rámci navržených činností, která bude v souladu s jejich úlohou v rámci vnitrostátního uspořádání, jímž se řídí poskytování zdravotnických služeb;

| — | lépe definovat principy účasti občanů a jejich sdružení na procesech plánování a rozhodování spojených s řízením rizik; |
| --- | --- |

—

lépe definovat principy účasti občanů a jejich sdružení na procesech plánování a rozhodování spojených s řízením rizik;

| — | zařadit odkazy na postupy, ukazatele a standardy řízení rizik a bezpečnosti pacientů do systémů registrace, akreditace a certifikace zdravotnických zařízení; |
| --- | --- |

—

zařadit odkazy na postupy, ukazatele a standardy řízení rizik a bezpečnosti pacientů do systémů registrace, akreditace a certifikace zdravotnických zařízení;

| — | určit konkrétní kanály, které budou představovat právní záruky a záruky za předpisy a usnadní zdravotnickým zařízením informování o pochybeních, nežádoucích příhodách a případech, kdy k nim téměř došlo; |
| --- | --- |

—

určit konkrétní kanály, které budou představovat právní záruky a záruky za předpisy a usnadní zdravotnickým zařízením informování o pochybeních, nežádoucích příhodách a případech, kdy k nim téměř došlo;

| — | zařadit téma řízení rizik a bezpečnosti pacientů do (vysokoškolského) studia medicíny a ostatních zdravotnických profesí, jakož i do dalšího vzdělávání; |
| --- | --- |

—

zařadit téma řízení rizik a bezpečnosti pacientů do (vysokoškolského) studia medicíny a ostatních zdravotnických profesí, jakož i do dalšího vzdělávání;

| — | zahrnout dodatečná doporučení, jež posílí úsilí o vytvoření normativních a procedurálních nástrojů konkrétně věnovaných bezpečnosti používání léčivých přípravků, které již probíhá na úrovni jednotlivých vědeckých výborů; |
| --- | --- |

—

zahrnout dodatečná doporučení, jež posílí úsilí o vytvoření normativních a procedurálních nástrojů konkrétně věnovaných bezpečnosti používání léčivých přípravků, které již probíhá na úrovni jednotlivých vědeckých výborů;

| — | doplnit přílohu 2 týkající se podpůrných opatření o další konkrétní činnosti vyplývající z případného přijetí doporučení a pozměňovacích návrhů uvedených v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

—

doplnit přílohu 2 týkající se podpůrných opatření o další konkrétní činnosti vyplývající z případného přijetí doporučení a pozměňovacích návrhů uvedených v tomto stanovisku.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Bod odůvodnění 15

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (15) | Dostupné údaje o infekcích spojených s poskytováním zdravotní péče nejsou dostatečné pro to, aby sítím dozoru umožnily relevantní srovnání mezi jednotlivými zařízeními, aby umožnily monitorovat epidemiologii patogenních původců spojených se zdravotní péčí a hodnotit a určovat směřování strategie v oblasti prevence a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče. Proto by měly být zavedeny nebo posíleny systémy dozoru jak ve zdravotnických zařízeních, tak na regionální i celostátní úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(15)

Dostupné údaje o infekcích spojených s poskytováním zdravotní péče nejsou dostatečné pro to, aby sítím dozoru umožnily relevantní srovnání mezi jednotlivými zařízeními, aby umožnily monitorovat epidemiologii patogenních původců spojených se zdravotní péčí a hodnotit a určovat směřování strategie v oblasti prevence a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče. Proto by měly být zavedeny nebo posíleny systémy dozoru jak ve zdravotnických zařízeních, tak na regionální i celostátní úrovni.

| (15) | Dostupné údaje o infekcích spojených s poskytováním zdravotní péče nejsou dostatečné pro to, aby sítím dozoru umožnily relevantní srovnání mezi jednotlivými zařízeními, aby umožnily monitorovat epidemiologii patogenních původců spojených se zdravotní péčí a hodnotit a určovat směřování strategie v oblasti prevence a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče. Proto by měly být zavedeny nebo posíleny registrační systémy a systémy hodnocení jak ve zdravotnických zařízeních, tak na regionální i celostátní úrovni. |
| --- | --- |

(15)

Dostupné údaje o infekcích spojených s poskytováním zdravotní péče nejsou dostatečné pro to, aby sítím dozoru umožnily relevantní srovnání mezi jednotlivými zařízeními, aby umožnily monitorovat epidemiologii patogenních původců spojených se zdravotní péčí a hodnotit a určovat směřování strategie v oblasti prevence a kontroly infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče. Proto by měly být zavedeny nebo posíleny registrační systémy a systémy hodnocení jak ve zdravotnických zařízeních, tak na regionální i celostátní úrovni.

Odůvodnění

Výraz „sítím dozoru“ nemá žádný význam, je spíše zavádějící.

Pozměňovací návrh 2

Část I, hlava II, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1) | Členské státy by měly podporovat zavedení a rozvoj vnitrostátních politik a programů prostřednictvím:






  a) | určení příslušného orgánu nebo příslušných orgánů odpovědných za bezpečnost pacientů na jejich území; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1)

a)

určení příslušného orgánu nebo příslušných orgánů odpovědných za bezpečnost pacientů na jejich území;

| b) | začlenění otázky bezpečnosti pacientů jakožto priority do politik a programů v oblasti zdraví na celostátní, regionální i místní úrovni; |
| --- | --- |

b)

začlenění otázky bezpečnosti pacientů jakožto priority do politik a programů v oblasti zdraví na celostátní, regionální i místní úrovni;

| c) | podpory rozvoje bezpečnějších systémů, postupů a nástrojů včetně využití informačních a komunikačních technologií. |
| --- | --- |

c)

podpory rozvoje bezpečnějších systémů, postupů a nástrojů včetně využití informačních a komunikačních technologií.

| 1) | Členské státy by měly podporovat zavedení a rozvoj vnitrostátních politik a programů prostřednictvím:






  a) | určení příslušného orgánu nebo příslušných orgánů odpovědných za bezpečnost pacientů na jejich území, a to i na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

určení příslušného orgánu nebo příslušných orgánů odpovědných za bezpečnost pacientů na jejich území, a to i na regionální a místní úrovni;

| b) | začlenění otázky bezpečnosti pacientů jakožto priority do politik a programů v oblasti zdraví na celostátní, regionální i místní úrovni; |
| --- | --- |

b)

začlenění otázky bezpečnosti pacientů jakožto priority do politik a programů v oblasti zdraví na celostátní, regionální i místní úrovni;

| c) | podpory rozvoje bezpečnějších systémů, postupů a nástrojů včetně využití informačních a komunikačních technologií, a to i stanovením konkrétních souborů standardů pro informační technologie a komunikační protokoly;. |
| --- | --- |

c)

podpory rozvoje bezpečnějších systémů, postupů a nástrojů včetně využití informačních a komunikačních technologií, a to i stanovením konkrétních souborů standardů pro informační technologie a komunikační protokoly;.

| d) | zařazení otázky bezpečnosti pacientů a souvisejících postupů, ukazatelů a standardů mezi celostátní kritéria pro registraci, akreditaci nebo certifikaci zdravotnických zařízení. |
| --- | --- |

d)

zařazení otázky bezpečnosti pacientů a souvisejících postupů, ukazatelů a standardů mezi celostátní kritéria pro registraci, akreditaci nebo certifikaci zdravotnických zařízení.

Odůvodnění

| a) | Lépe definovat úlohu orgánů místní a regionální samosprávy v rámci navržených činností v souladu s jejich úlohou v rámci vnitrostátního uspořádání, jímž se řídí poskytování zdravotnických služeb. |
| --- | --- |

a)

Lépe definovat úlohu orgánů místní a regionální samosprávy v rámci navržených činností v souladu s jejich úlohou v rámci vnitrostátního uspořádání, jímž se řídí poskytování zdravotnických služeb.

| c) | Sjednotit technické podmínky sběru dat a jejich přenosu. |
| --- | --- |

c)

Sjednotit technické podmínky sběru dat a jejich přenosu.

| d) | Zařadit do registrace, akreditace a certifikace prvky související nejen se strukturálními standardy nebo technickým vybavením, ale rovněž s procedurálními prvky zavazujícími k používání osvědčených postupů: To by představovalo konkrétní záruku pro bezpečnost pacientů. |
| --- | --- |

d)

Zařadit do registrace, akreditace a certifikace prvky související nejen se strukturálními standardy nebo technickým vybavením, ale rovněž s procedurálními prvky zavazujícími k používání osvědčených postupů: To by představovalo konkrétní záruku pro bezpečnost pacientů.

Pozměňovací návrh 3

Část I, hlava II, odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2) | Členské státy by měly posílit účast a informovanost občanů a pacientů prostřednictvím:






  a) | zapojení organizací a zástupců pacientů do rozvoje politik a programů v oblasti bezpečnosti pacientů na všech úrovních; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2)

a)

zapojení organizací a zástupců pacientů do rozvoje politik a programů v oblasti bezpečnosti pacientů na všech úrovních;

| b) | informování pacientů o riziku, úrovni bezpečnosti a stávajících opatřeních pro snížení počtu pochybení nebo k jejich zamezení a zajištění toho, aby byl pacient před poskytnutím souhlasu k léčbě informován a byla mu tak zjednodušena jeho volba a proces rozhodování. |
| --- | --- |

b)

informování pacientů o riziku, úrovni bezpečnosti a stávajících opatřeních pro snížení počtu pochybení nebo k jejich zamezení a zajištění toho, aby byl pacient před poskytnutím souhlasu k léčbě informován a byla mu tak zjednodušena jeho volba a proces rozhodování.

| 2) | Členské státy by měly posílit účast a informovanost občanů a pacientů prostřednictvím:






  a) | zapojení organizací a zástupců pacientů do rozvoje politik a programů v oblasti bezpečnosti pacientů na všech úrovních, a to i konkrétním stanovením účasti občanů a jejich sdružení v poradních orgánech, jež budou zřízeny, včetně těch uvedených v odst. 1) písm. a); |
| --- | --- | --- |

2)

a)

zapojení organizací a zástupců pacientů do rozvoje politik a programů v oblasti bezpečnosti pacientů na všech úrovních, a to i konkrétním stanovením účasti občanů a jejich sdružení v poradních orgánech, jež budou zřízeny, včetně těch uvedených v odst. 1) písm. a);

| b) | informování pacientů o riziku, úrovni bezpečnosti a stávajících opatřeních pro snížení počtu pochybení nebo k jejich zamezení a zajištění toho, aby byl pacient před poskytnutím souhlasu k léčbě informován a byla mu tak zjednodušena jeho volba a proces rozhodování, a to tak, že na celostátní, místní nebo regionální úrovni bude stanoven minimální soubor a formát údajů, jež je třeba pacientovi poskytnout, aby bylo zaručeno dodržování práv a zajištění stanovené ochrany. |
| --- | --- |

b)

informování pacientů o riziku, úrovni bezpečnosti a stávajících opatřeních pro snížení počtu pochybení nebo k jejich zamezení a zajištění toho, aby byl pacient před poskytnutím souhlasu k léčbě informován a byla mu tak zjednodušena jeho volba a proces rozhodování, a to tak, že na celostátní, místní nebo regionální úrovni bude stanoven minimální soubor a formát údajů, jež je třeba pacientovi poskytnout, aby bylo zaručeno dodržování práv a zajištění stanovené ochrany.

Odůvodnění

| a) | Účast občanů a jejich sdružení se stává závaznou. |
| --- | --- |

a)

Účast občanů a jejich sdružení se stává závaznou.

| b) | Je vhodné zaměřit a přizpůsobit způsoby komunikace s pacienty požadavku informovaného souhlasu, podobně jak je stanoveno pro informace týkající se používání léčivých přípravků. |
| --- | --- |

b)

Je vhodné zaměřit a přizpůsobit způsoby komunikace s pacienty požadavku informovaného souhlasu, podobně jak je stanoveno pro informace týkající se používání léčivých přípravků.

Pozměňovací návrh 4

Část I, hlava II, odstavec 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4) | Členské státy by měly podporovat vzdělávání a odbornou přípravu zdravotnických pracovníků v oblasti bezpečnosti pacientů prostřednictvím:






  a) | podpory multidisciplinárního vzdělávání a multidisciplinární odborné přípravy v oblasti bezpečnosti pacientů pro všechny zdravotnické odborníky, ostatní zdravotnické pracovníky a příslušné řídící a administrativní pracovníky v oblasti zdravotnictví; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4)

a)

podpory multidisciplinárního vzdělávání a multidisciplinární odborné přípravy v oblasti bezpečnosti pacientů pro všechny zdravotnické odborníky, ostatní zdravotnické pracovníky a příslušné řídící a administrativní pracovníky v oblasti zdravotnictví;

| b) | spolupráce s organizacemi, které se podílí na odborném vzdělávání v oblasti zdravotní péče, aby bylo zajištěno, že bezpečnost pacientů bude přiměřeně zohledněna v učebních plánech vyššího vzdělávání a při dalším vzdělávání a odborné přípravě zdravotnických odborníků. |
| --- | --- |

b)

spolupráce s organizacemi, které se podílí na odborném vzdělávání v oblasti zdravotní péče, aby bylo zajištěno, že bezpečnost pacientů bude přiměřeně zohledněna v učebních plánech vyššího vzdělávání a při dalším vzdělávání a odborné přípravě zdravotnických odborníků.

| 4) | Členské státy by měly podporovat vzdělávání a odbornou přípravu zdravotnických pracovníků v oblasti bezpečnosti pacientů prostřednictvím:






  a) | podpory multidisciplinárního vzdělávání a multidisciplinární odborné přípravy v oblasti bezpečnosti pacientů pro všechny zdravotnické odborníky, ostatní zdravotnické pracovníky a příslušné řídící a administrativní pracovníky v oblasti zdravotnictví; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

podpory multidisciplinárního vzdělávání a multidisciplinární odborné přípravy v oblasti bezpečnosti pacientů pro všechny zdravotnické odborníky, ostatní zdravotnické pracovníky a příslušné řídící a administrativní pracovníky v oblasti zdravotnictví;

| b) | spolupráce s organizacemi, které se podílí na odborném vzdělávání v oblasti zdravotní péče, aby bylo zajištěno, že bezpečnost pacientů bude přiměřeně zohledněna v učebních plánech vyššího vzdělávání a při dalším vzdělávání a odborné přípravě zdravotnických odborníků.; |
| --- | --- |

b)

spolupráce s organizacemi, které se podílí na odborném vzdělávání v oblasti zdravotní péče, aby bylo zajištěno, že bezpečnost pacientů bude přiměřeně zohledněna v učebních plánech vyššího vzdělávání a při dalším vzdělávání a odborné přípravě zdravotnických odborníků.;

| c) | zařazení specifické výuky věnované bezpečnosti pacientů a řízení rizik souvisejících s poskytováním zdravotní péče do studijních programů (vysokoškolského) studia medicíny a ostatních zdravotnických profesí, jakož i do dalšího vzdělávání. |
| --- | --- |

c)

zařazení specifické výuky věnované bezpečnosti pacientů a řízení rizik souvisejících s poskytováním zdravotní péče do studijních programů (vysokoškolského) studia medicíny a ostatních zdravotnických profesí, jakož i do dalšího vzdělávání.

Odůvodnění

| c) | Problém šíření znalostí a používání metod řízení rizik je třeba řešit vyváženým a konkrétním způsobem v rámci vysokoškolských systémů, neboť tyto jsou důležitou součástí pro šíření znalostí a způsobilostí v otázkách bezpečnosti pacientů. |
| --- | --- |

c)

Problém šíření znalostí a používání metod řízení rizik je třeba řešit vyváženým a konkrétním způsobem v rámci vysokoškolských systémů, neboť tyto jsou důležitou součástí pro šíření znalostí a způsobilostí v otázkách bezpečnosti pacientů.

Pozměňovací návrh 5

Část I, hlava III, odst. 1 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1) | Členské státy by měly přijmout a provádět vnitrostátní strategie pro prevenci a kontrolu infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče a sledovat přitom tyto cíle: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1)

| c) | zavedení nebo posílení aktivních systémů dozoru na úrovni členských států a na úrovni zdravotnických zařízení; |
| --- | --- |

c)

zavedení nebo posílení aktivních systémů dozoru na úrovni členských států a na úrovni zdravotnických zařízení;

| 1) | Členské státy by měly přijmout a provádět vnitrostátní strategie pro prevenci a kontrolu infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče a sledovat přitom tyto cíle: |
| --- | --- |

1)

| c) | zavedení nebo posílení aktivních registračních a monitorovacích systémů a systémů hodnocení
  dozoru na úrovni členských států a na úrovni zdravotnických zařízení; |
| --- | --- |

c)

zavedení nebo posílení aktivních registračních a monitorovacích systémů a systémů hodnocení
  dozoru na úrovni členských států a na úrovni zdravotnických zařízení;

Odůvodnění

Je naléhavé, aby členské státy registrovaly a monitorovaly podíl infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče, aby na základě těchto výsledků mohly pracovat na zlepšení. Volba slova „dozor“ neevokuje ve stejnému rozsahu takovou činnost vedoucí ke zlepšení. Má-li být dosaženo skutečného zlepšení, mělo by být zapojeno rovněž hodnocení.

Pozměňovací návrh 6

Část I, hlava III, odstavec 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2) | Členské státy by měly zvážit zavedení (pokud možno do jednoho roku od přijetí tohoto doporučení) meziodvětvového mechanismu pro koordinované provádění vnitrostátních strategií a rovněž pro účely výměny informací a koordinace s Komisí, ECDC a ostatními členskými státy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2)

Členské státy by měly zvážit zavedení (pokud možno do jednoho roku od přijetí tohoto doporučení) meziodvětvového mechanismu pro koordinované provádění vnitrostátních strategií a rovněž pro účely výměny informací a koordinace s Komisí, ECDC a ostatními členskými státy.

| 2) | Členské státy by měly zvážit zavedení (pokud možno do jednoho roku od přijetí tohoto doporučení) meziodvětvového mechanismu pro koordinované provádění vnitrostátních strategií a rovněž pro účely výměny informací a koordinace s Komisí, ECDC a ostatními členskými státy,
  a to rovněž prostřednictvím přímého zapojení regionálních a místních institucí, jež mají konkrétní pravomoci ve zdravotnictví
  . |
| --- | --- |

2)

Členské státy by měly zvážit zavedení (pokud možno do jednoho roku od přijetí tohoto doporučení) meziodvětvového mechanismu pro koordinované provádění vnitrostátních strategií a rovněž pro účely výměny informací a koordinace s Komisí, ECDC a ostatními členskými státy,
  a to rovněž prostřednictvím přímého zapojení regionálních a místních institucí, jež mají konkrétní pravomoci ve zdravotnictví
  .

Odůvodnění

| 2) | Lépe definovat úlohu orgánů místních a regionálních samosprávy v rámci navržených činností v souladu s jejich úlohou v rámci vnitrostátního uspořádání, jímž se řídí poskytování zdravotnických služeb. |
| --- | --- |

2)

Lépe definovat úlohu orgánů místních a regionálních samosprávy v rámci navržených činností v souladu s jejich úlohou v rámci vnitrostátního uspořádání, jímž se řídí poskytování zdravotnických služeb.

Pozměňovací návrh 7

Část I, hlava IV, odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3) | Členské státy by měly podat Komisi zprávu o provádění tohoto doporučení, nejprve do dvou let od jeho přijetí a poté na žádost Komise, což napomůže sledování dopadu tohoto doporučení na úrovni Společenství. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3)

Členské státy by měly podat Komisi zprávu o provádění tohoto doporučení, nejprve do dvou let od jeho přijetí a poté na žádost Komise, což napomůže sledování dopadu tohoto doporučení na úrovni Společenství.

| 3) | Členské státy by měly podat Komisi zprávu o provádění tohoto doporučení, nejprve do dvou let od jeho přijetí a poté na žádost Komise, což napomůže sledování dopadu tohoto doporučení na úrovni Společenství. Tam, kde to bude možné, by měly být použity existující údaje. |
| --- | --- |

3)

Členské státy by měly podat Komisi zprávu o provádění tohoto doporučení, nejprve do dvou let od jeho přijetí a poté na žádost Komise, což napomůže sledování dopadu tohoto doporučení na úrovni Společenství. Tam, kde to bude možné, by měly být použity existující údaje.

Odůvodnění

| 3) | Úsilí, které Společenství vynakládá na řešení daného problému, a závažnost tohoto problému je třeba podpořit rychlejší činností. |
| --- | --- |

3)

Úsilí, které Společenství vynakládá na řešení daného problému, a závažnost tohoto problému je třeba podpořit rychlejší činností.

Pozměňovací návrh 8

PŘÍLOHA 2, část 2, odst. 1 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | zavedení nebo posílení aktivních systémů dozoru: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

zavedení nebo posílení aktivních systémů dozoru:

| c) | zavedení nebo posílení aktivních registračních a monitorovacích systémů a systémů hodnocení
  dozoru: |
| --- | --- |

c)

zavedení nebo posílení aktivních registračních a monitorovacích systémů a systémů hodnocení
  dozoru:

Odůvodnění

Je naléhavé, aby členské státy registrovaly a monitorovaly podíl infekcí spojených s poskytováním zdravotní péče, aby na základě těchto výsledků mohly pracovat na zlepšení. Volba slova „dozor“ neevokuje ve stejnému rozsahu takovou činnost vedoucí ke zlepšení. Má-li být dosaženo skutečného zlepšení, mělo by být zapojeno rovněž hodnocení.

V Bruselu dne 21. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/70

---

Stanovisko Výboru regionů zřízení evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

(2009/C 200/13)

VÝBOR REGIONŮ PŘEDKLÁDÁ NÁSLEDUJÍCÍ DOPORUČENÍ

| — | vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s místními a regionálními orgány a dalšími zainteresovanými stranami a při využívání EFG ve všech ohledech dodržovaly zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

—

vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s místními a regionálními orgány a dalšími zainteresovanými stranami a při využívání EFG ve všech ohledech dodržovaly zásady subsidiarity a proporcionality;

| — | je si vědom cyklické povahy hospodářských krizí, nicméně navrhuje přizpůsobit časové omezení víceletému finančnímu rámci s cílem zajistit jistotu plánování; |
| --- | --- |

—

je si vědom cyklické povahy hospodářských krizí, nicméně navrhuje přizpůsobit časové omezení víceletému finančnímu rámci s cílem zajistit jistotu plánování;

| — | konstatuje, že opatření způsobilá k čerpání z EFG mohou být rovněž díky 85 % spolufinancování podpořena z prostředků Evropského sociálního fondu (ESF). Mnoho států, regionů a místních a regionálních orgánů proto nemá žádný důvod k tomu, aby při sazbě spolufinancování ve výši 50 % nebo i 75 % využívaly EFG. Doporučuje se proto, aby byla míra spolufinancování EFG zvýšena alespoň na 85 %; |
| --- | --- |

—

konstatuje, že opatření způsobilá k čerpání z EFG mohou být rovněž díky 85 % spolufinancování podpořena z prostředků Evropského sociálního fondu (ESF). Mnoho států, regionů a místních a regionálních orgánů proto nemá žádný důvod k tomu, aby při sazbě spolufinancování ve výši 50 % nebo i 75 % využívaly EFG. Doporučuje se proto, aby byla míra spolufinancování EFG zvýšena alespoň na 85 %;

| — | bere na vědomí, že podle bodu 28 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) nesmí EFG překročit maximální roční částku 500 milionů EUR; vítá prohlášení uvedené ve sdělení o Plánu evropské hospodářské obnovy, že Komise v souvislosti s prováděním upravených pravidel přehodnotí rozpočtové prostředky, které jsou pro tento fond k dispozici; |
| --- | --- |

—

bere na vědomí, že podle bodu 28 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) nesmí EFG překročit maximální roční částku 500 milionů EUR; vítá prohlášení uvedené ve sdělení o Plánu evropské hospodářské obnovy, že Komise v souvislosti s prováděním upravených pravidel přehodnotí rozpočtové prostředky, které jsou pro tento fond k dispozici;

| Zpravodaj | : | pan Silberg (EE/UEN-EA), předseda zastupitelstva obce Kose |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Silberg (EE/UEN-EA), předseda zastupitelstva obce Kose

Odkaz

Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci KOM(2008) 867 v konečném znění

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ,

jakožto evropská instituce, která na základě Smlouvy o Evropské unii zastupuje místní a regionální orgány členských států,

Obecné připomínky

| 1. | vítá návrh Evropské komise na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“), a vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s místními a regionálními orgány a dalšími zainteresovanými stranami a při využívání EFG ve všech ohledech dodržovaly zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

1.

vítá návrh Evropské komise na přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“), a vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s místními a regionálními orgány a dalšími zainteresovanými stranami a při využívání EFG ve všech ohledech dodržovaly zásady subsidiarity a proporcionality;

| 2. | bere na vědomí, že cílem plánovaných opatření je změnit nařízení o EFG, a prokázat tak solidaritu s pracovníky, kteří přišli o práci v důsledku velkých změn vyvolaných globalizací, a zavést i přechodné ustanovení na podporu pracovníků propuštěných v důsledku světové finanční a hospodářské krize; je si vědom cyklické povahy hospodářských krizí, nicméně navrhuje přizpůsobit časové omezení víceletému finančnímu rámci s cílem zajistit jistotu plánování; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí, že cílem plánovaných opatření je změnit nařízení o EFG, a prokázat tak solidaritu s pracovníky, kteří přišli o práci v důsledku velkých změn vyvolaných globalizací, a zavést i přechodné ustanovení na podporu pracovníků propuštěných v důsledku světové finanční a hospodářské krize; je si vědom cyklické povahy hospodářských krizí, nicméně navrhuje přizpůsobit časové omezení víceletému finančnímu rámci s cílem zajistit jistotu plánování;

| 3. | připomíná, že stanovisko Výboru k nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (Úř. věst. C 51, 6.3.2007, s. 1–6) zdůraznilo, že místní a regionální orgány hrají při řešení dopadů hromadných propouštění aktivní roli a že byly předloženy následující návrhy: roční výdaje fondu by měly činit nejvýše 1 mld. eur, pokud je to v souladu se stanovením finančního výhledu pro období let 2007–2013; EFG by neměl narušit odpovědnost členských států za nalezení vlastního způsobu vyřešení hospodářské restrukturalizace; EFG se využije při propuštění nejméně 500 zaměstnanců z jednoho podniku v jednom regionu, v němž nezaměstnanost měřená na úrovni NUTS II přesahuje průměr v příslušném členském státě, nebo při propuštění nejméně 500 zaměstnanců z jednoho nebo více podniků jednoho odvětví během období dvanácti měsíců ve smyslu úrovně NACE 2, což představuje nejméně 1 % regionální zaměstnanosti nebo kde regionální zaměstnanost měřená na úrovni NUTS II poklesla nejméně o 10 % za stejné období; |
| --- | --- |

3.

připomíná, že stanovisko Výboru k nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (Úř. věst. C 51, 6.3.2007, s. 1–6) zdůraznilo, že místní a regionální orgány hrají při řešení dopadů hromadných propouštění aktivní roli a že byly předloženy následující návrhy: roční výdaje fondu by měly činit nejvýše 1 mld. eur, pokud je to v souladu se stanovením finančního výhledu pro období let 2007–2013; EFG by neměl narušit odpovědnost členských států za nalezení vlastního způsobu vyřešení hospodářské restrukturalizace; EFG se využije při propuštění nejméně 500 zaměstnanců z jednoho podniku v jednom regionu, v němž nezaměstnanost měřená na úrovni NUTS II přesahuje průměr v příslušném členském státě, nebo při propuštění nejméně 500 zaměstnanců z jednoho nebo více podniků jednoho odvětví během období dvanácti měsíců ve smyslu úrovně NACE 2, což představuje nejméně 1 % regionální zaměstnanosti nebo kde regionální zaměstnanost měřená na úrovni NUTS II poklesla nejméně o 10 % za stejné období;

| 4. | upozorňuje na skutečnost, že využívání EFG v letech 2007 a 2008 bylo velmi vleklé (bylo využito pouze 7,3 % dostupných prostředků), což ukazuje, že fond je za stávajících platných kritérií pro podávání žádostí očividně použitelný jen omezeně; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje na skutečnost, že využívání EFG v letech 2007 a 2008 bylo velmi vleklé (bylo využito pouze 7,3 % dostupných prostředků), což ukazuje, že fond je za stávajících platných kritérií pro podávání žádostí očividně použitelný jen omezeně;

| 5. | souhlasí se záměrem Komise přepracovat pravidla EFG, aby byl schopen rychle zakročit v klíčových odvětvích, např. spolufinancovat opatření v oblasti odborné přípravy a pracovní umístění zaměstnanců, kteří byli propuštěni v důsledku hospodářské krize; |
| --- | --- |

5.

souhlasí se záměrem Komise přepracovat pravidla EFG, aby byl schopen rychle zakročit v klíčových odvětvích, např. spolufinancovat opatření v oblasti odborné přípravy a pracovní umístění zaměstnanců, kteří byli propuštěni v důsledku hospodářské krize;

| 6. | je toho názoru, že problémy zapříčiněné současnou finanční a hospodářskou krizí dospějí k sociální krizi a krizi důvěry a že dopady a řešení této krize nevyhnutelně v plném rozsahu ponesou místní a regionální orgány. Proto je EFG, jeho nové cíle a zapojení místních a regionálních orgánů důležitější, než kdykoliv předtím; |
| --- | --- |

6.

je toho názoru, že problémy zapříčiněné současnou finanční a hospodářskou krizí dospějí k sociální krizi a krizi důvěry a že dopady a řešení této krize nevyhnutelně v plném rozsahu ponesou místní a regionální orgány. Proto je EFG, jeho nové cíle a zapojení místních a regionálních orgánů důležitější, než kdykoliv předtím;

| 7. | zdůrazňuje, že uskutečnění cílů EFG musí jasně přispět k dosažení cílů Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost: zvýšení zaměstnanosti, snížení nezaměstnanosti a neaktivity, zvýšení kvality a produktivity práce, zlepšení atraktivity pracovních míst a posílení sociální a územní soudržnosti; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že uskutečnění cílů EFG musí jasně přispět k dosažení cílů Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost: zvýšení zaměstnanosti, snížení nezaměstnanosti a neaktivity, zvýšení kvality a produktivity práce, zlepšení atraktivity pracovních míst a posílení sociální a územní soudržnosti;

| 8. | domnívá se, že z hlediska politiky zaměstnanosti představují nevyužitý potenciál pro vytváření a zachování pracovních míst také malé a střední podniky; kromě toho se domnívá, že EFG může přinést další příležitosti a posílit důvěru v evropské podniky; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že z hlediska politiky zaměstnanosti představují nevyužitý potenciál pro vytváření a zachování pracovních míst také malé a střední podniky; kromě toho se domnívá, že EFG může přinést další příležitosti a posílit důvěru v evropské podniky;

| 9. | obává se, že vzhledem ke globální finanční a hospodářské krizi nejsou nejvzdálenější regiony a hospodářsky slabší regiony a státy s to splnit podmínky pro čerpání EFG, a to především požadavek spolufinancování ve výši 50 %, a proto existuje nebezpečí, že se použitím EFG ještě zvýší nerovnosti mezi centrem a okrajovými regiony; |
| --- | --- |

9.

obává se, že vzhledem ke globální finanční a hospodářské krizi nejsou nejvzdálenější regiony a hospodářsky slabší regiony a státy s to splnit podmínky pro čerpání EFG, a to především požadavek spolufinancování ve výši 50 %, a proto existuje nebezpečí, že se použitím EFG ještě zvýší nerovnosti mezi centrem a okrajovými regiony;

| 10. | konstatuje, že opatření způsobilá k čerpání z EFG mohou být rovněž díky 85 % spolufinancování podpořena z prostředků Evropského sociálního fondu (ESF), s jehož pomocí budou financována zejména aktivní opatření ESF v oblasti trhu práce (i projekty na řešení dopadů propouštění). Mnoho států, regionů a místních a regionálních orgánů proto nemá žádný důvod k tomu, aby při sazbě spolufinancování ve výši 50 % nebo i 75 % využívaly EFG. Doporučuje se proto, aby byla míra spolufinancování EFG zvýšena alespoň na 85 %; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že opatření způsobilá k čerpání z EFG mohou být rovněž díky 85 % spolufinancování podpořena z prostředků Evropského sociálního fondu (ESF), s jehož pomocí budou financována zejména aktivní opatření ESF v oblasti trhu práce (i projekty na řešení dopadů propouštění). Mnoho států, regionů a místních a regionálních orgánů proto nemá žádný důvod k tomu, aby při sazbě spolufinancování ve výši 50 % nebo i 75 % využívaly EFG. Doporučuje se proto, aby byla míra spolufinancování EFG zvýšena alespoň na 85 %;

| 11. | sdílí názor, že světová finanční krize již způsobila a nadále způsobuje masivní propouštění ve stále více hospodářských odvětvích, neboť současná situace je ovlivňována sníženou dostupností úvěrů a klesající kupní silou občanů; tento vývoj bude pokračovat i v blízké budoucnosti; souhlasí se záměrem Evropské komise přijmout opatření, jež z EFG učiní nástroj, který zajistí lepší reakce fondu na uvedené problémy; |
| --- | --- |

11.

sdílí názor, že světová finanční krize již způsobila a nadále způsobuje masivní propouštění ve stále více hospodářských odvětvích, neboť současná situace je ovlivňována sníženou dostupností úvěrů a klesající kupní silou občanů; tento vývoj bude pokračovat i v blízké budoucnosti; souhlasí se záměrem Evropské komise přijmout opatření, jež z EFG učiní nástroj, který zajistí lepší reakce fondu na uvedené problémy;

| 12. | bere na vědomí, že podle bodu 28 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) nesmí EFG překročit maximální roční částku 500 milionů EUR; vítá prohlášení uvedené ve sdělení o Plánu evropské hospodářské obnovy, že Komise v souvislosti s prováděním upravených pravidel přehodnotí rozpočtové prostředky, které jsou pro tento fond k dispozici; |
| --- | --- |

12.

bere na vědomí, že podle bodu 28 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1) nesmí EFG překročit maximální roční částku 500 milionů EUR; vítá prohlášení uvedené ve sdělení o Plánu evropské hospodářské obnovy, že Komise v souvislosti s prováděním upravených pravidel přehodnotí rozpočtové prostředky, které jsou pro tento fond k dispozici;

| 13. | vyzdvihuje celkově pozitivní dopady globalizace na hospodářský růst ve Společenství, a proto zdůrazňuje, že fond zmírňující negativní dopady globalizace by měl mít k dispozici odpovídající prostředky; |
| --- | --- |

13.

vyzdvihuje celkově pozitivní dopady globalizace na hospodářský růst ve Společenství, a proto zdůrazňuje, že fond zmírňující negativní dopady globalizace by měl mít k dispozici odpovídající prostředky;

| 14. | je znepokojen tím, že v řadě zemí bude spolufinancování programů EU včetně Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci spočívat na bedrech místních a regionálních orgánů, které se budou muset zároveň vyrovnat i s rozpočtovými škrty |
| --- | --- |

14.

je znepokojen tím, že v řadě zemí bude spolufinancování programů EU včetně Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci spočívat na bedrech místních a regionálních orgánů, které se budou muset zároveň vyrovnat i s rozpočtovými škrty

Podrobné vysvětlení návrhu

| 15. | připouští, že je nezbytné snížit minimální počet propuštěných zaměstnanců z 1 000 na 500, a vyjasnit tak otázky přednesené v souladu se stanovenými kritérii pro pomoc, a na základě judikatury zavést definici události s účinkem propuštění, nicméně se domnívá, že je zapotřebí přesnější definice události s účinkem propuštění a její jednoznačné uplatňování v členských státech (2); |
| --- | --- |

15.

připouští, že je nezbytné snížit minimální počet propuštěných zaměstnanců z 1 000 na 500, a vyjasnit tak otázky přednesené v souladu se stanovenými kritérii pro pomoc, a na základě judikatury zavést definici události s účinkem propuštění, nicméně se domnívá, že je zapotřebí přesnější definice události s účinkem propuštění a její jednoznačné uplatňování v členských státech (2);

| 16. | souhlasí s navrženou změnou, jejímž cílem je zajistit spravedlivé a nediskriminační zacházení s pracovníky, kteří byli propuštěni před referenčním obdobím čtyř měsíců či po tomto období, avšak toto propuštění lze jednoznačně spojovat se stejnou událostí; |
| --- | --- |

16.

souhlasí s navrženou změnou, jejímž cílem je zajistit spravedlivé a nediskriminační zacházení s pracovníky, kteří byli propuštěni před referenčním obdobím čtyř měsíců či po tomto období, avšak toto propuštění lze jednoznačně spojovat se stejnou událostí;

| 17. | vítá navržené změny, díky nimž je k dispozici základ pro výpočet částky dostupné pro technickou pomoc a které mají být stanoveny v rámci opatření financovaných podle článku 13; |
| --- | --- |

17.

vítá navržené změny, díky nimž je k dispozici základ pro výpočet částky dostupné pro technickou pomoc a které mají být stanoveny v rámci opatření financovaných podle článku 13;

| 18. | souhlasí s navrženou změnou na prodloužení prováděcího období příspěvku z EFG z 12 na 24 měsíců a domnívá se, že toto opatření pomůže propuštěným pracovníkům absolvovat rekvalifikační programy, přestože tito pracovníci budou pravděpodobně za současné hospodářské situace potřebovat delší čas na získání nové kvalifikace; |
| --- | --- |

18.

souhlasí s navrženou změnou na prodloužení prováděcího období příspěvku z EFG z 12 na 24 měsíců a domnívá se, že toto opatření pomůže propuštěným pracovníkům absolvovat rekvalifikační programy, přestože tito pracovníci budou pravděpodobně za současné hospodářské situace potřebovat delší čas na získání nové kvalifikace;

| 19. | souhlasí s názorem, že na základě hodnocení v polovině období stanoveného v čl. 17 odst. 1 písm. a) mohou Evropský parlament a Rada na základě návrhu Komise přezkoumat toto nařízení, včetně přechodné odchylky stanovené v čl. 1 odst. 1a. |
| --- | --- |

19.

souhlasí s názorem, že na základě hodnocení v polovině období stanoveného v čl. 17 odst. 1 písm. a) mohou Evropský parlament a Rada na základě návrhu Komise přezkoumat toto nařízení, včetně přechodné odchylky stanovené v čl. 1 odst. 1a.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (5) | Pro zajištění transparentního uplatňování kritérií pro pomoc by měla být zavedena definice události s účinkem propuštění. Pro poskytnutí větší flexibility členským státům při podávání žádostí a v zájmu plnění cíle solidarity by měl být snížen minimální počet propuštěných zaměstnanců. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(5)

Pro zajištění transparentního uplatňování kritérií pro pomoc by měla být zavedena definice události s účinkem propuštění. Pro poskytnutí větší flexibility členským státům při podávání žádostí a v zájmu plnění cíle solidarity by měl být snížen minimální počet propuštěných zaměstnanců.

| (5) | Pro zajištění transparentního uplatňování kritérií pro pomoc by měla být zavedena a v členských státech jednoznačně používána
  přesnější definice události s účinkem propuštění. Pro poskytnutí větší flexibility členským státům při podávání žádostí a v zájmu plnění cíle solidarity by měl být snížen minimální počet propuštěných zaměstnanců. |
| --- | --- |

(5)

Pro zajištění transparentního uplatňování kritérií pro pomoc by měla být zavedena a v členských státech jednoznačně používána
  přesnější definice události s účinkem propuštění. Pro poskytnutí větší flexibility členským státům při podávání žádostí a v zájmu plnění cíle solidarity by měl být snížen minimální počet propuštěných zaměstnanců.

Odůvodnění

Cílem by mělo být sjednotit pojem „propuštění“ a jeho používání v členských státech.

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 1
  Nařízení (ES) č. 1927/2006 se mění takto:






  1. | V článku 1 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:
  „1a.   Odchylně od odstavce 1 poskytuje EFG podporu rovněž pracovníkům propuštěným v důsledku světové finanční a hospodářské krize za předpokladu, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 písm. a), b) nebo c).
  Tato odchylka se použije na všechny žádosti podané před 31. prosincem 2010.“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1927/2006 se mění takto:

1.

V článku 1 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:

„1a.   Odchylně od odstavce 1 poskytuje EFG podporu rovněž pracovníkům propuštěným v důsledku světové finanční a hospodářské krize za předpokladu, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 písm. a), b) nebo c).

Tato odchylka se použije na všechny žádosti podané před 31. prosincem 2010.“

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1927/2006 se mění takto:

| 1. | V článku 1 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:
  „1a.   Odchylně od odstavce 1 poskytuje EFG podporu rovněž pracovníkům propuštěným v důsledku světové finanční a hospodářské krize za předpokladu, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 písm. a), b) nebo c).
  Tato odchylka se použije na všechny žádosti podané před rokem 2013
  31. prosincem 2010.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 1 se vkládá nový odstavec 1a, který zní:

„1a.   Odchylně od odstavce 1 poskytuje EFG podporu rovněž pracovníkům propuštěným v důsledku světové finanční a hospodářské krize za předpokladu, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 písm. a), b) nebo c).

Tato odchylka se použije na všechny žádosti podané před rokem 2013
  31. prosincem 2010.“

Odůvodnění

Přizpůsobení víceletému finančnímu rámci se zdá nezbytné, aby se umožnilo odpovídající plánování EFG.

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 2 se nahrazuje tímto:

  „Článek 2
  Kritéria pro pomoc
  EFG poskytne finanční příspěvek, pokud velké změny ve struktuře světového obchodu povedou k vážnému narušení hospodářství, zejména ke značnému nárůstu dovozů do Evropské unie nebo k rychlému poklesu podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo k přemístění do třetích zemí, majícímu za následek“ | Článek 2 se nahrazuje tímto:

  „Článek 2
  Kritéria pro pomoc
  EFG poskytne finanční příspěvek, pokud velké změny ve struktuře světového obchodu povedou k vážnému narušení hospodářství, zejména ke značnému nárůstu dovozů do Evropské unie nebo k rychlému poklesu podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo k přemístění do třetích zemí s nižšími náklady, majícímu za následek“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Kritéria pro pomoc

EFG poskytne finanční příspěvek, pokud velké změny ve struktuře světového obchodu povedou k vážnému narušení hospodářství, zejména ke značnému nárůstu dovozů do Evropské unie nebo k rychlému poklesu podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo k přemístění do třetích zemí, majícímu za následek“

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Kritéria pro pomoc

EFG poskytne finanční příspěvek, pokud velké změny ve struktuře světového obchodu povedou k vážnému narušení hospodářství, zejména ke značnému nárůstu dovozů do Evropské unie nebo k rychlému poklesu podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo k přemístění do třetích zemí s nižšími náklady, majícímu za následek“

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 2 se nahrazuje tímto:

  „Článek 2
  Kritéria pro pomoc






  b) | propuštění během období devíti měsíců nejméně 500 zaměstnanců, zejména z malých a středních podniků, v oddílu NACE 2 v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech na úrovni NUTS II. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Kritéria pro pomoc

b)

propuštění během období devíti měsíců nejméně 500 zaměstnanců, zejména z malých a středních podniků, v oddílu NACE 2 v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech na úrovni NUTS II.

| c) | V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností řádně odůvodněných příslušným členským státem je možné žádost o příspěvek z EFG přijmout i přesto, že podmínky uvedené v písmenech a) a b) nejsou zcela splněny, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní hospodářství. Členský stát uvede, že jeho žádost nesplňuje zcela kritéria pro pomoc stanovená v písmenech a) a b). Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí v žádném roce přesáhnout 15 % rozpočtu EFG.“ |
| --- | --- |

c)

V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností řádně odůvodněných příslušným členským státem je možné žádost o příspěvek z EFG přijmout i přesto, že podmínky uvedené v písmenech a) a b) nejsou zcela splněny, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní hospodářství. Členský stát uvede, že jeho žádost nesplňuje zcela kritéria pro pomoc stanovená v písmenech a) a b). Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí v žádném roce přesáhnout 15 % rozpočtu EFG.“

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Kritéria pro pomoc

| b) | propuštění během období devíti měsíců nejméně 500 zaměstnanců, zejména z malých a středních podniků, v oddílu NACE 2 v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech na úrovni NUTS II. |
| --- | --- |

b)

propuštění během období devíti měsíců nejméně 500 zaměstnanců, zejména z malých a středních podniků, v oddílu NACE 2 v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech na úrovni NUTS II.

| c) | V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností řádně odůvodněných příslušným členským státem je možné žádost o příspěvek z EFG přijmout i přesto
  i přesto, ženejsou-li zcela splněnyže podmínky uvedené v písmenech a) a b) nejsou zcela splněny, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní hospodářství. Členský stát uvede, že jeho žádost nesplňuje zcela kritéria pro pomoc stanovená v písmenech a) a b). Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí v žádném roce přesáhnout 15 % rozpočtu EFG.“ |
| --- | --- |

c)

V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností řádně odůvodněných příslušným členským státem je možné žádost o příspěvek z EFG přijmout i přesto
  i přesto, ženejsou-li zcela splněnyže podmínky uvedené v písmenech a) a b) nejsou zcela splněny, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní hospodářství. Členský stát uvede, že jeho žádost nesplňuje zcela kritéria pro pomoc stanovená v písmenech a) a b). Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí v žádném roce přesáhnout 15 % rozpočtu EFG.“

Odůvodnění

| c) | Zatímco plánování finančních prostředků z ESF probíhá dlouhodobě a podle poněkud nepružného systému, lze problémy řešit flexibilněji případ od případu s pomocí flexibilnějšího modelu EFG pro pomoc. |
| --- | --- |

c)

Zatímco plánování finančních prostředků z ESF probíhá dlouhodobě a podle poněkud nepružného systému, lze problémy řešit flexibilněji případ od případu s pomocí flexibilnějšího modelu EFG pro pomoc.

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 5 se mění takto:
  V odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěními a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo finanční a hospodářskou krizí, doložený počet propouštěných zaměstnanců, jakož i vysvětlení nepředvídané povahy těchto propouštění. Na propouštění, k nimž došlo před obdobím stanoveným v čl. 2 písm. a) nebo v čl. 2 písm. c) nebo po tomto období, v případě, že žádost podle posledně jmenovaného ustanovení se odchyluje od kritérií stanovených v čl. 2 písm. a), se mohou vztahovat spolufinancovaná opatření za předpokladu, že k těmto propouštěním došlo po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a lze prokázat jasnou spojitost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 5 se mění takto:

V odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěními a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo finanční a hospodářskou krizí, doložený počet propouštěných zaměstnanců, jakož i vysvětlení nepředvídané povahy těchto propouštění. Na propouštění, k nimž došlo před obdobím stanoveným v čl. 2 písm. a) nebo v čl. 2 písm. c) nebo po tomto období, v případě, že žádost podle posledně jmenovaného ustanovení se odchyluje od kritérií stanovených v čl. 2 písm. a), se mohou vztahovat spolufinancovaná opatření za předpokladu, že k těmto propouštěním došlo po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a lze prokázat jasnou spojitost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.“

Článek 5 se mění takto:

Odstavec 1 zníse doplní takto:

Odstavec 1 zníse doplní

1.   Členský stát předloží po dohodě s příslušnými místními a/nebo regionálními orgány a se sociálními partnery žádost o příspěvek z EFG Komisi do 10 týdnů ode dne, kdy byly splněny podmínky pro pomoc z EFG uvedené v článku 2. Příslušný členský stát příp. členské státy mohou může

  žádost následně doplnit.

1.

Členský stát předloží po dohodě s příslušnými místními a/nebo regionálními orgány a se sociálními partnery žádost o příspěvek z EFG Komisi do 10 týdnů ode dne, kdy byly splněny podmínky pro pomoc z EFG uvedené v článku 2. Příslušný členský stát příp. členské státy mohou může

žádost následně doplnit

V odstavci 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:

| „a) | odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěními a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo finanční a hospodářskou krizí, doložený počet propouštěných zaměstnanců, jakož i vysvětlení nepředvídané povahy těchto propouštění. Na propouštění, k nimž došlo před obdobím stanoveným v čl. 2 písm. a) nebo v čl. 2 písm. c) nebo po tomto období, v případě, že žádost podle posledně jmenovaného ustanovení se odchyluje od kritérií stanovených v čl. 2 písm. a), se mohou vztahovat spolufinancovaná opatření za předpokladu, že k těmto propouštěním došlo po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a lze prokázat jasnou spojitost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.“ |
| --- | --- |

„a)

odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěními a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo finanční a hospodářskou krizí, doložený počet propouštěných zaměstnanců, jakož i vysvětlení nepředvídané povahy těchto propouštění. Na propouštění, k nimž došlo před obdobím stanoveným v čl. 2 písm. a) nebo v čl. 2 písm. c) nebo po tomto období, v případě, že žádost podle posledně jmenovaného ustanovení se odchyluje od kritérií stanovených v čl. 2 písm. a), se mohou vztahovat spolufinancovaná opatření za předpokladu, že k těmto propouštěním došlo po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a lze prokázat jasnou spojitost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.“

odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěními a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo finanční a hospodářskou krizí, doložený počet propouštěných zaměstnanců, jakož i vysvětlení nepředvídané povahy těchto propouštění

Odůvodnění

| 1) | Místní a regionální orgány a jejich obce budou čelit následkům přesunutí a uzavírání podniků a měly by být zapojeny do plánování nápravných strategií. Měly by tedy být zapojeny do postupu vyřizování žádostí, a to nejenom kvůli zajištění komplementarity mezi činnostmi uskutečněnými na místní, regionální, národní a evropské úrovni. |
| --- | --- |

1)

Místní a regionální orgány a jejich obce budou čelit následkům přesunutí a uzavírání podniků a měly by být zapojeny do plánování nápravných strategií. Měly by tedy být zapojeny do postupu vyřizování žádostí, a to nejenom kvůli zajištění komplementarity mezi činnostmi uskutečněnými na místní, regionální, národní a evropské úrovni.

| 2) | Znění první věty odst. 2 písm. a) nebylo v dosavadní podobě srozumitelné. |
| --- | --- |

2)

Znění první věty odst. 2 písm. a) nebylo v dosavadní podobě srozumitelné.

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Na základě posouzení provedeného v souladu s čl. 5 odst. 5 a zejména s ohledem na počet pracovníků, kteří mají být podpořeni, navržená opatření a odhadnuté náklady Komise co nejdříve vyhodnotí a navrhne výši finančního příspěvku, který může být v případě potřeby poskytnut, v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 75 % celkové výše odhadnutých nákladů uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. d).“ | V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Na základě posouzení provedeného v souladu s čl. 5 odst. 5 a zejména s ohledem na počet pracovníků, kteří mají být podpořeni, navržená opatření a odhadnuté náklady Komise co nejdříve vyhodnotí a navrhne výši finančního příspěvku, který může být v případě potřeby poskytnut, v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 75
  85% celkové výše odhadnutých nákladů uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. d).“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Na základě posouzení provedeného v souladu s čl. 5 odst. 5 a zejména s ohledem na počet pracovníků, kteří mají být podpořeni, navržená opatření a odhadnuté náklady Komise co nejdříve vyhodnotí a navrhne výši finančního příspěvku, který může být v případě potřeby poskytnut, v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 75 % celkové výše odhadnutých nákladů uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. d).“

V článku 10 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Na základě posouzení provedeného v souladu s čl. 5 odst. 5 a zejména s ohledem na počet pracovníků, kteří mají být podpořeni, navržená opatření a odhadnuté náklady Komise co nejdříve vyhodnotí a navrhne výši finančního příspěvku, který může být v případě potřeby poskytnut, v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 75
  85% celkové výše odhadnutých nákladů uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. d).“

Odůvodnění

Při zkoumání propouštění s ohledem na platná kritéria pro pomoc a na kritéria stanovená v návrhu na změnu je zřejmé, že snížený počet propuštěných zaměstnanců nemá žádný významný dopad na možnost nejvzdálenějších regionů zažádat o finanční prostředky z fondu.

Přestože v souvislosti se zhoršenou hospodářskou situací počet hromadných propouštění a samotný počet propuštěných pracovníků roste, je počet 500 propuštěných pracovníků vzhledem k malým trhům práce těchto regionů skutečně vysokou mezní hodnotou. Proto nejvzdálenější regiony upřednostňují pouze čerpání finančních prostředků z ESF, které se však při rozšíření krize vyčerpají rychleji, než se předpokládalo.

Chudší vzdálené regiony však zároveň nemají k dispozici srovnatelné možnosti spolufinancování. Proto vzniká riziko, že vlády oslabené hospodářskou krizí nebudou věnovat patřičnou pozornost regionům, resp. místním a regionálním orgánům, které mají jen slabou lobby.

V Bruselu dne 22. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Výbor regionů se domnívá, že je rovněž mimořádně důležité, aby Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci zohlednil obecný pokles mezd a platů ve všech oblastech zaměstnanosti v odvětvích, která krize postihla nejvíce.

2

---

| 25.8.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 200/76 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 200/76

---

Stanovisko Výboru regionů k tématu práva spotřebitelů

(2009/C 200/14)

VÝBOR REGIONŮ

| — | podporuje politický cíl dále sjednotit vnitřní trh a zlepšit schopnost fungování spotřebitelského vnitřního trhu, zvláště pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

—

podporuje politický cíl dále sjednotit vnitřní trh a zlepšit schopnost fungování spotřebitelského vnitřního trhu, zvláště pro malé a střední podniky;

| — | zároveň se zasazuje o cíl nadále posilovat a rozvíjet ochranu spotřebitele v EU, což je nutná podmínka pro fungování jednotného trhu; |
| --- | --- |

—

zároveň se zasazuje o cíl nadále posilovat a rozvíjet ochranu spotřebitele v EU, což je nutná podmínka pro fungování jednotného trhu;

| — | je toho názoru, že předkládaný návrh směrnice dosud není vhodný k tomu, aby posílil důvěru spotřebitelů v přeshraniční obchod; |
| --- | --- |

—

je toho názoru, že předkládaný návrh směrnice dosud není vhodný k tomu, aby posílil důvěru spotřebitelů v přeshraniční obchod;

| — | staví se proti zásadě rozsáhlé plné harmonizace, protože skrývá riziko, že se členské státy budou muset vzdát určitých předpisů na ochranu spotřebitelů ve prospěch sjednocení; |
| --- | --- |

—

staví se proti zásadě rozsáhlé plné harmonizace, protože skrývá riziko, že se členské státy budou muset vzdát určitých předpisů na ochranu spotřebitelů ve prospěch sjednocení;

| — | očekává, že také v budoucnu bude možné, aby členské státy směly překročit jednotné standardy Společenství; |
| --- | --- |

—

očekává, že také v budoucnu bude možné, aby členské státy směly překročit jednotné standardy Společenství;

| — | zasazuje se tedy o diferencovaný přístup, u kterého může být akceptována plná harmonizace u převážně technických předpisů, jinak by měly mít členské státy při stanovování předpisů volné pole působnosti; |
| --- | --- |

—

zasazuje se tedy o diferencovaný přístup, u kterého může být akceptována plná harmonizace u převážně technických předpisů, jinak by měly mít členské státy při stanovování předpisů volné pole působnosti;

| — | zdůrazňuje, že klíčové informace, které je možno použít na všechny typy dokumentů, musí být formulovány konkrétněji; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že klíčové informace, které je možno použít na všechny typy dokumentů, musí být formulovány konkrétněji;

| — | vidí dále potřebu vyjasnění a úprav u smluv uzavřených na dálku. |
| --- | --- |

—

vidí dále potřebu vyjasnění a úprav u smluv uzavřených na dálku.

| Zpravodaj | : | pan Gibowski (DE/ELS), státní tajemník, zástupce Dolního Saska u spolkové vlády |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

pan Gibowski (DE/ELS), státní tajemník, zástupce Dolního Saska u spolkové vlády

Odkaz

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o právech spotřebitelů

KOM(2008) 614 v konečném znění – 2008/0196 (COD)

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | podporuje politický cíl dále sjednotit vnitřní trh a zlepšit schopnost fungování spotřebitelského vnitřního trhu, zvláště pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

1.

podporuje politický cíl dále sjednotit vnitřní trh a zlepšit schopnost fungování spotřebitelského vnitřního trhu, zvláště pro malé a střední podniky;

| 2. | zároveň se zasazuje o cíl nadále posilovat a rozvíjet ochranu spotřebitele v EU, což je nutná podmínka pro fungování jednotného trhu; |
| --- | --- |

2.

zároveň se zasazuje o cíl nadále posilovat a rozvíjet ochranu spotřebitele v EU, což je nutná podmínka pro fungování jednotného trhu;

| 3. | na základě toho vítá návrh sloučit prostřednictvím tohoto návrhu směrnice existující směrnice o ochraně spotřebitele do jediného regulačního rámce, který se bude používat horizontálně na všechny smlouvy mezi spotřebiteli a obchodníky stanovené v návrhu směrnice; |
| --- | --- |

3.

na základě toho vítá návrh sloučit prostřednictvím tohoto návrhu směrnice existující směrnice o ochraně spotřebitele do jediného regulačního rámce, který se bude používat horizontálně na všechny smlouvy mezi spotřebiteli a obchodníky stanovené v návrhu směrnice;

| 4. | zároveň lituje, že zde nejsou zahrnuty všechny směrnice o ochraně spotřebitele a návrh Komise se omezuje na přepracování čtyř směrnic. Tím Komise nevyužila všechny možnosti ke stanovení společného regulačního rámce pro všechna práva spotřebitelů na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

4.

zároveň lituje, že zde nejsou zahrnuty všechny směrnice o ochraně spotřebitele a návrh Komise se omezuje na přepracování čtyř směrnic. Tím Komise nevyužila všechny možnosti ke stanovení společného regulačního rámce pro všechna práva spotřebitelů na vnitřním trhu;

| 5. | dále lituje, že se podařilo pouze částečně odstranit rozpory a nepřesnosti v existujících právních aktech a celkově zlepšit transparentnost acquis týkajícího se spotřebitelů; |
| --- | --- |

5.

dále lituje, že se podařilo pouze částečně odstranit rozpory a nepřesnosti v existujících právních aktech a celkově zlepšit transparentnost acquis týkajícího se spotřebitelů;

| 6. | je znepokojen (rostoucími) nerovnostmi mezi ustanoveními o ochraně spotřebitele v EU a ve třetích zemích a navrhuje tedy Evropské komisi, aby tomuto tématu věnovala větší pozornost; |
| --- | --- |

6.

je znepokojen (rostoucími) nerovnostmi mezi ustanoveními o ochraně spotřebitele v EU a ve třetích zemích a navrhuje tedy Evropské komisi, aby tomuto tématu věnovala větší pozornost;

Kompetence, subsidiarita a proporcionalita

| 7. | zdůrazňuje, že směrnice dosud stanovovaly evropský minimální standard, takže členské státy mohly překročit úroveň ochrany spotřebitele stanovenou v EU. Některé státy tuto možnost široce využily; vyjadřuje naději, že tato příležitost povede k celkovému zvýšení ochrany spotřebitelů ve všech členských státech; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že směrnice dosud stanovovaly evropský minimální standard, takže členské státy mohly překročit úroveň ochrany spotřebitele stanovenou v EU. Některé státy tuto možnost široce využily; vyjadřuje naději, že tato příležitost povede k celkovému zvýšení ochrany spotřebitelů ve všech členských státech;

| 8. | staví se proti zásadě rozsáhlé plné harmonizace, protože skrývá riziko, že se členské státy budou muset vzdát určitých předpisů na ochranu spotřebitelů ve prospěch sjednocení, přestože se tyto předpisy osvědčily; |
| --- | --- |

8.

staví se proti zásadě rozsáhlé plné harmonizace, protože skrývá riziko, že se členské státy budou muset vzdát určitých předpisů na ochranu spotřebitelů ve prospěch sjednocení, přestože se tyto předpisy osvědčily;

| 9. | je toho názoru, že je nutno do velké míry zachovat osvědčenou zásadu minimální harmonizace odpovídající odstavci 5 ústředního článku na ochranu spotřebitele č. 153 Smlouvy o ES. Členským státům by se v zásadě měla ponechat možnost zesílením ochrany flexibilně uzpůsobit spotřebitelské právo právním předpisům jednotlivých států; |
| --- | --- |

9.

je toho názoru, že je nutno do velké míry zachovat osvědčenou zásadu minimální harmonizace odpovídající odstavci 5 ústředního článku na ochranu spotřebitele č. 153 Smlouvy o ES. Členským státům by se v zásadě měla ponechat možnost zesílením ochrany flexibilně uzpůsobit spotřebitelské právo právním předpisům jednotlivých států;

| 10. | poukazuje na to, že rozsáhlá plná harmonizace představuje v evropské ochraně spotřebitele novinku, jejíž zavedení se nezdá být nezbytně nutné. Pouze ve zvláštních jednotlivých technických případech, ve kterých je možno prokázat, že dosud existující rozdílné předpisy jednotlivých států znamenají skutečnou přítěž pro podniky obchodující přes hranice, nebo jsou značnou překážkou pro uskutečňování čtyř základních svobod Evropské unie, by se mělo v určitých případech uvažovat o plné harmonizaci; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že rozsáhlá plná harmonizace představuje v evropské ochraně spotřebitele novinku, jejíž zavedení se nezdá být nezbytně nutné. Pouze ve zvláštních jednotlivých technických případech, ve kterých je možno prokázat, že dosud existující rozdílné předpisy jednotlivých států znamenají skutečnou přítěž pro podniky obchodující přes hranice, nebo jsou značnou překážkou pro uskutečňování čtyř základních svobod Evropské unie, by se mělo v určitých případech uvažovat o plné harmonizaci;

| 11. | pochybuje o tom, že rozsáhlá plná harmonizace vyhoví zásadě subsidiarity. Komise musí prokázat, proč si kompletně osobuje pravomoci. Plná harmonizace by měla být proto použita pouze v několika klíčových oblastech vnitřního trhu; |
| --- | --- |

11.

pochybuje o tom, že rozsáhlá plná harmonizace vyhoví zásadě subsidiarity. Komise musí prokázat, proč si kompletně osobuje pravomoci. Plná harmonizace by měla být proto použita pouze v několika klíčových oblastech vnitřního trhu;

| 12. | také zpochybňuje, že plná harmonizace vede k vyšší důvěře spotřebitelů a působí podpůrně na konkurenceschopnost. Dosavadní problémy pro spotřebitele jsou způsobeny spíše nejistotou a složitostí prosazování právních předpisů při přeshraničním obchodě (jazykové bariéry, výlohy na advokáty a soudy atd.). Zde směrnice žádné zlepšení nenabízí; |
| --- | --- |

12.

také zpochybňuje, že plná harmonizace vede k vyšší důvěře spotřebitelů a působí podpůrně na konkurenceschopnost. Dosavadní problémy pro spotřebitele jsou způsobeny spíše nejistotou a složitostí prosazování právních předpisů při přeshraničním obchodě (jazykové bariéry, výlohy na advokáty a soudy atd.). Zde směrnice žádné zlepšení nenabízí;

| 13. | zdůrazňuje, že je třeba prozkoumat cíle Komise týkající se úpravy jak přeshraničního obchodu, tak obchodů uvnitř členských států prostřednictvím návrhu směrnice. Každopádně neexistuje žádný důkaz, že by byl přeshraniční obchod omezován rozdílnými vnitřními předpisy; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že je třeba prozkoumat cíle Komise týkající se úpravy jak přeshraničního obchodu, tak obchodů uvnitř členských států prostřednictvím návrhu směrnice. Každopádně neexistuje žádný důkaz, že by byl přeshraniční obchod omezován rozdílnými vnitřními předpisy;

| 14. | poukazuje navíc na to, že harmonizované předpisy musí mít vždy dokazatelné empirické odůvodnění a realistické posouzení dopadů; |
| --- | --- |

14.

poukazuje navíc na to, že harmonizované předpisy musí mít vždy dokazatelné empirické odůvodnění a realistické posouzení dopadů;

| 15. | zastává především názor, že průzkum Eurobarometru, který je jejich základem, není dostatečným odůvodněním pro vydání návrhu směrnice. V každém případě musí být potřeba jednat v rámci jednotlivých předpisů Komisí empiricky podložena a logicky doložena. Posouzení dopadů obsahuje v současnosti pouze abstraktní hodnocení dopadů různých možností jednání; |
| --- | --- |

15.

zastává především názor, že průzkum Eurobarometru, který je jejich základem, není dostatečným odůvodněním pro vydání návrhu směrnice. V každém případě musí být potřeba jednat v rámci jednotlivých předpisů Komisí empiricky podložena a logicky doložena. Posouzení dopadů obsahuje v současnosti pouze abstraktní hodnocení dopadů různých možností jednání;

Konkrétní připomínky

Definice

| 16. | je toho názoru, že nepřesnosti v pojmech dosavadních směrnic o ochraně spotřebitele, které přispěly ke značné netransparentnosti, nebyly v návrhu směrnice dostatečně odstraněny. Uvedené definice potřebují další vyjasnění, to platí například pro pojmy „spotřebitel“ a „obchodník“; |
| --- | --- |

16.

je toho názoru, že nepřesnosti v pojmech dosavadních směrnic o ochraně spotřebitele, které přispěly ke značné netransparentnosti, nebyly v návrhu směrnice dostatečně odstraněny. Uvedené definice potřebují další vyjasnění, to platí například pro pojmy „spotřebitel“ a „obchodník“;

Informace pro spotřebitele

| 17. | je toho názoru, že ustanovení o obecných požadavcích na informace zůstávají nepřesné a za určitých okolností skrývají značnou právní nejistotu. Alespoň vymezení požadavků na informace („pokud již nejsou patrné ze souvislostí“) je málo přesné a nehodí se k vymezení; |
| --- | --- |

17.

je toho názoru, že ustanovení o obecných požadavcích na informace zůstávají nepřesné a za určitých okolností skrývají značnou právní nejistotu. Alespoň vymezení požadavků na informace („pokud již nejsou patrné ze souvislostí“) je málo přesné a nehodí se k vymezení;

| 18. | zdůrazňuje, že klíčové informace, které je možno použít na všechny typy dokumentů, musí být formulovány konkrétněji; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že klíčové informace, které je možno použít na všechny typy dokumentů, musí být formulovány konkrétněji;

Informace pro spotřebitele a právo odstoupit od smlouvy v případě smluv uzavřených na dálku a smluv uzavřených mimo obchodní prostory

| 19. | vyzdvihuje, že si především malé podniky stěžují, že už dnes nemohou vyhovět požadavkům na informace bez právního poradenství. Podnikům a spotřebitelům by pomohl standardní formulář. Podniky, které by používaly formulář obsažený ve směrnici, by si byly jisté, že jejich informace odpovídají požadavkům směrnice. Spotřebitelům by byly informace nabízeny po celé Evropě ve stejné formě. Formulář navržený v příloze splňuje tento účel pouze částečně; |
| --- | --- |

19.

vyzdvihuje, že si především malé podniky stěžují, že už dnes nemohou vyhovět požadavkům na informace bez právního poradenství. Podnikům a spotřebitelům by pomohl standardní formulář. Podniky, které by používaly formulář obsažený ve směrnici, by si byly jisté, že jejich informace odpovídají požadavkům směrnice. Spotřebitelům by byly informace nabízeny po celé Evropě ve stejné formě. Formulář navržený v příloze splňuje tento účel pouze částečně;

| 20. | vidí dále potřebu vyjasnění a úprav u smluv uzavřených na dálku. Návrh pro smlouvy uzavřené na dálku přesahuje na jedné straně v současnosti platné vnitrostátní předpisy, ale na druhé straně nezahrnuje výjimku obsaženou ve staré směrnici týkající se smluv uzavřených na dálku, že zboží, které z důvodu své povahy není vhodné pro zaslání zpět, je z práva odstoupit od smlouvy vyňato; |
| --- | --- |

20.

vidí dále potřebu vyjasnění a úprav u smluv uzavřených na dálku. Návrh pro smlouvy uzavřené na dálku přesahuje na jedné straně v současnosti platné vnitrostátní předpisy, ale na druhé straně nezahrnuje výjimku obsaženou ve staré směrnici týkající se smluv uzavřených na dálku, že zboží, které z důvodu své povahy není vhodné pro zaslání zpět, je z práva odstoupit od smlouvy vyňato;

| 21. | staví se kriticky ke skutečnosti, že podomní prodej by měl být zahrnut do plné harmonizace. Převážná část podomního prodeje nebo smluv uzavřených mimo obchodní prostory se odehrává v rámci jednotlivých států; |
| --- | --- |

21.

staví se kriticky ke skutečnosti, že podomní prodej by měl být zahrnut do plné harmonizace. Převážná část podomního prodeje nebo smluv uzavřených mimo obchodní prostory se odehrává v rámci jednotlivých států;

| 22. | táže se, proč u předplatných časopisů a výherních her není povoleno právo odstoupit od smlouvy. Stejně tak to platí pro soukromé internetové aukce, které jsou v některých členských státech (alespoň v Německu) považovány za normální kupní smlouvy. I zde by měla být zavedena vnitrostátní výjimka; |
| --- | --- |

22.

táže se, proč u předplatných časopisů a výherních her není povoleno právo odstoupit od smlouvy. Stejně tak to platí pro soukromé internetové aukce, které jsou v některých členských státech (alespoň v Německu) považovány za normální kupní smlouvy. I zde by měla být zavedena vnitrostátní výjimka;

Další práva spotřebitelů v oblasti kupních smluv

| 23. | vítá návrhy na prodej spotřebního zboží, protože se ukázaly jako příznivé pro prodejce (právo na dodatečné plnění, lhůta k plnění); |
| --- | --- |

23.

vítá návrhy na prodej spotřebního zboží, protože se ukázaly jako příznivé pro prodejce (právo na dodatečné plnění, lhůta k plnění);

| 24. | naproti tomu vidí kriticky návrhy v oblasti věcných závad, především lhůtu k uplatnění reklamací; |
| --- | --- |

24.

naproti tomu vidí kriticky návrhy v oblasti věcných závad, především lhůtu k uplatnění reklamací;

Práva spotřebitelů týkající se smluvních podmínek

| 25. | hodnotí kriticky návrhy v oblasti všeobecných obchodních podmínek, protože část navržených předpisů by zahrnovala omezení práv spotřebitelů. Právní předpisy v členských státech nesmí být dále podkopávány; |
| --- | --- |

25.

hodnotí kriticky návrhy v oblasti všeobecných obchodních podmínek, protože část navržených předpisů by zahrnovala omezení práv spotřebitelů. Právní předpisy v členských státech nesmí být dále podkopávány;

Závěry

| 26. | je toho názoru, že předkládaný návrh směrnice dosud není vhodný k tomu, aby posílil důvěru spotřebitelů v přeshraniční obchod. Naopak, pokud navrhovaná legislativa znamená požadovanou úpravu práva jednotlivých států na nižší úroveň podle cílů EU, mohlo by to vést k dalšímu oslabení poptávky spotřebitelů, protože nízké standardy ochrany spotřebitele by je mohly odradit a znejistit; |
| --- | --- |

26.

je toho názoru, že předkládaný návrh směrnice dosud není vhodný k tomu, aby posílil důvěru spotřebitelů v přeshraniční obchod. Naopak, pokud navrhovaná legislativa znamená požadovanou úpravu práva jednotlivých států na nižší úroveň podle cílů EU, mohlo by to vést k dalšímu oslabení poptávky spotřebitelů, protože nízké standardy ochrany spotřebitele by je mohly odradit a znejistit;

| 27. | vyslovuje se důrazně proti rozsáhlé plné harmonizaci a očekává, že také v budoucnu bude možné, aby členské státy směly překročit jednotné standardy Společenství; |
| --- | --- |

27.

vyslovuje se důrazně proti rozsáhlé plné harmonizaci a očekává, že také v budoucnu bude možné, aby členské státy směly překročit jednotné standardy Společenství;

| 28. | zasazuje se tedy o diferencovaný přístup, u kterého může být akceptována plná harmonizace u převážně technických předpisů, jinak by měly mít členské státy při stanovování předpisů volné pole působnosti. To by jim také poskytlo možnost reagovat na chybný vývoj rychleji, než může evropský zákonodárce; |
| --- | --- |

28.

zasazuje se tedy o diferencovaný přístup, u kterého může být akceptována plná harmonizace u převážně technických předpisů, jinak by měly mít členské státy při stanovování předpisů volné pole působnosti. To by jim také poskytlo možnost reagovat na chybný vývoj rychleji, než může evropský zákonodárce;

| 29. | je toho názoru, že by se měl používat integrovaný přístup, při kterém by se dospělo k definicím a předpisům, které by se hodily také ke zlepšení ostatních spotřebitelských předpisů pro oblasti, které nejsou obsaženy v návrhu směrnice; |
| --- | --- |

29.

je toho názoru, že by se měl používat integrovaný přístup, při kterém by se dospělo k definicím a předpisům, které by se hodily také ke zlepšení ostatních spotřebitelských předpisů pro oblasti, které nejsou obsaženy v návrhu směrnice;

| 30. | při současném stavu jednání vychází z toho, že je potřeba dalšího vyjasnění a poradenství. Při nadcházejících jednáních je nutno zohlednit dosažení rovnováhy mezi vysokou úrovní ochrany spotřebitele a konkurenceschopností podniků. Je třeba zabránit nepřiměřenému zatížení především středních podniků, stejně jako poklesu úrovně ochrany spotřebitele, která je v některých členských státech již dost vysoká. Jednání by měla být využita také k tomu, aby informace pro spotřebitele byly jednotně jednodušší a srozumitelnější; |
| --- | --- |

30.

při současném stavu jednání vychází z toho, že je potřeba dalšího vyjasnění a poradenství. Při nadcházejících jednáních je nutno zohlednit dosažení rovnováhy mezi vysokou úrovní ochrany spotřebitele a konkurenceschopností podniků. Je třeba zabránit nepřiměřenému zatížení především středních podniků, stejně jako poklesu úrovně ochrany spotřebitele, která je v některých členských státech již dost vysoká. Jednání by měla být využita také k tomu, aby informace pro spotřebitele byly jednotně jednodušší a srozumitelnější;

| 31. | očekává s velkým zájmem další diskusi a hodlá ji podporovat. |
| --- | --- |

31.

očekává s velkým zájmem další diskusi a hodlá ji podporovat.

V Bruselu dne 22. dubna 2009

předseda Výboru regionů

Luc VAN DEN BRANDE

---