# Eiropas Savienības C 222/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.222.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 222 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 15. septembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.222.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 222

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 15. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 222/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5467 – RWE/Essent) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 222/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5467 – RWE/Essent) (
  1
  )

RWE/Essent

1

1

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Padome |
| 2009/C 222/02 | Beļģijas Karalistes, Čehijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Ungārijas Republikas, Nīderlandes Karalistes, Slovākijas Republikas, Somijas Republikas, Zviedrijas Karalistes, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes ierosme Padomes Lēmumam 2009/.../TI (... gada ...), ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI | 2 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

2009/C 222/02

Beļģijas Karalistes, Čehijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Ungārijas Republikas, Nīderlandes Karalistes, Slovākijas Republikas, Somijas Republikas, Zviedrijas Karalistes, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes ierosme Padomes Lēmumam 2009/.../TI (... gada ...), ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI

EUCPN

2

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 222/03 | Euro maiņas kurss | 5 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 222/03

Euro maiņas kurss

5

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Parlaments |
| 2009/C 222/04 | Paziņojums par brīvu amata vietu PE/119/S | 6 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 222/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets) (
  1
  ) | 7 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 222/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 8 |
| 2009/C 222/07 | Reģistrācijas pieteikuma publikācija atbilstīgi 6. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 12 |
| 2009/C 222/08 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 16 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Parlaments

2009/C 222/04

Paziņojums par brīvu amata vietu PE/119/S

6

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 222/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets) (
  1
  )

E.ON/Electrabel Acquired Assets

1

7

CITI AKTI

Komisija

2009/C 222/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

8

2009/C 222/07

Reģistrācijas pieteikuma publikācija atbilstīgi 6. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

12

2009/C 222/08

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 15.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5467 – RWE/Essent)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 222/01

Komisija 2009. gada 23. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5467. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5467. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

| 15.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/2

---

Beļģijas Karalistes, Čehijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Ungārijas Republikas, Nīderlandes Karalistes, Slovākijas Republikas, Somijas Republikas, Zviedrijas Karalistes, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes ierosme Padomes Lēmumam 2009/.../TI (... gada ...), ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI

2009/C 222/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punktu, 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Beļģijas Karalistes, Čehijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas, Ungārijas Republikas, Nīderlandes Karalistes, Slovākijas Republikas, Somijas Republikas, Zviedrijas Karalistes un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes iniciatīvu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropadomes Tamperes sanāksmē 1999. gada 15. un 16. oktobrī tika secināts, ka ir vajadzība izstrādāt noziedzības novēršanas pasākumus, apmainīties ar paraugpraksi un stiprināt valstu kompetento iestāžu tīklu noziedzības novēršanai, kā arī sadarbību starp valstu organizācijām, kas specializējas šajā jomā, nosakot, ka šīs sadarbības galvenās prioritātes varētu būt mazgadīgo, pilsētas un ar narkotikām saistīti noziedzīgi nodarījumi. Tālab tika prasīts veikt pētījumu par iespējām programmu finansēt Kopienai. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes Tamperes sanāksmē 1999. gada 15. un 16. oktobrī tika secināts, ka ir vajadzība izstrādāt noziedzības novēršanas pasākumus, apmainīties ar paraugpraksi un stiprināt valstu kompetento iestāžu tīklu noziedzības novēršanai, kā arī sadarbību starp valstu organizācijām, kas specializējas šajā jomā, nosakot, ka šīs sadarbības galvenās prioritātes varētu būt mazgadīgo, pilsētas un ar narkotikām saistīti noziedzīgi nodarījumi. Tālab tika prasīts veikt pētījumu par iespējām programmu finansēt Kopienai.

| (2) | Eiropas Savienības stratēģijas jaunās tūkstošgades sākumam par organizētās noziedzības novēršanu un kontroli (2) 6. ieteikumā prasīts, lai Padomei palīdz eksperti, kas ir atbilstoši kvalificēti noziedzības novēršanā, piemēram, valstu koordinācijas centri, vai lai palīdzība tai tiktu sniegta, izveidojot ekspertu tīklu, kurā būtu valstu noziedzīgu nodarījumu novēršanas organizācijas. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības stratēģijas jaunās tūkstošgades sākumam par organizētās noziedzības novēršanu un kontroli (2) 6. ieteikumā prasīts, lai Padomei palīdz eksperti, kas ir atbilstoši kvalificēti noziedzības novēršanā, piemēram, valstu koordinācijas centri, vai lai palīdzība tai tiktu sniegta, izveidojot ekspertu tīklu, kurā būtu valstu noziedzīgu nodarījumu novēršanas organizācijas.

| (3) | Ar Padomes Lēmumu 2001/427/TI (3) izveidoja Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Lēmumu 2001/427/TI (3) izveidoja Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu.

| (4) | Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla ārējā novērtējumā, ko veica 2008. un 2009. gadā, noteica tīkla stiprināšanas iespējas, kuras apstiprināja EUCPN valde un kuru dēļ Lēmums 2001/427/TI ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu Padomes lēmumu par Tīklu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla ārējā novērtējumā, ko veica 2008. un 2009. gadā, noteica tīkla stiprināšanas iespējas, kuras apstiprināja EUCPN valde un kuru dēļ Lēmums 2001/427/TI ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu Padomes lēmumu par Tīklu.

| (5) | Novērtējumā tika konstatēts, ka valstu pārstāvjiem ir vairāk jāiesaistās Tīkla darbībās. |
| --- | --- |

(5)

Novērtējumā tika konstatēts, ka valstu pārstāvjiem ir vairāk jāiesaistās Tīkla darbībās.

| (6) | Lai stiprinātu Tīklu, jāievieš vairākas izmaiņas, kas ietver grozījumus noteikumos par kontaktpunktiem, sekretariātu, Valdes struktūru un tās uzdevumiem, tostarp priekšsēdētāja iecelšanu. |
| --- | --- |

(6)

Lai stiprinātu Tīklu, jāievieš vairākas izmaiņas, kas ietver grozījumus noteikumos par kontaktpunktiem, sekretariātu, Valdes struktūru un tās uzdevumiem, tostarp priekšsēdētāja iecelšanu.

| (7) | Citu noteikumu pamatā vajadzētu būt Lēmumam 2001/427/TI, |
| --- | --- |

(7)

Citu noteikumu pamatā vajadzētu būt Lēmumam 2001/427/TI,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izveide

Ar šo tiek izveidots Eiropas Noziedzības novēršanas tīkls (turpmāk “Tīkls”). To uzskata par Eiropas Noziedzības novēršanas tīkla, kurš izveidots ar Lēmumu 2001/427/TI, pēcteci.

2. pants

Mērķis

1.   Tīkls sekmē noziedzības novēršanas dažādo aspektu attīstību Eiropas Savienības līmenī un atbalsta noziedzības novēršanas darbības vietējā un valstu mērogā.

2.   Noziedzīgu nodarījumu novēršana attiecas uz visiem pasākumiem, kuru mērķis ir kvalitatīvi vai kvantitatīvi samazināt vai citādi sekmēt to, ka mazinās noziedzība un pilsoņu nedrošības sajūta, vai nu tieši atturot no noziedzīgām darbībām, vai arī izmantojot politiku un pasākumus, lai samazinātu noziedzības potenciālu un noziedzības iemeslus. Minētais ietver valdības, kompetento iestāžu, krimināltiesvedības dienestu, vietējo iestāžu, to Eiropā izveidoto specializēto asociāciju, privātā un brīvprātīgo dienestu sektora, pētnieku un sabiedrības darbu, ko atbalsta plašsaziņas līdzekļi.

3. pants

Struktūra un sastāvs

1.   Tīklu veido Valde un sekretariāts, kā arī kontaktpunkti, kurus var nozīmēt katra dalībvalsts.

2.   Valdi veido valstu pārstāvji, tai ir priekšsēdētājs un izpildkomiteja.

3.   Katra valsts ieceļ savu valsts pārstāvi. Prombūtnes laikā valsts pārstāvis izraugās savu aizstājēju.

4.   Priekšsēdētāju ieceļ no valstu pārstāvju vidus.

5.   Izpildkomiteju vada priekšsēdētājs, un tajā ir, maksimums, vēl seši Valdes locekļi un Komisijas nozīmēts pārstāvis.

6.   Sekretariātu veido vismaz divi, bet ne vairāk kā trīs pilna laika darbinieki. Darbiniekus nodrošina ārpakalpojumu sniedzējs, ko Komisija izraugās, pamatojoties uz iepirkuma procedūru.

4. pants

Tīkla uzdevumi

Tīkls jo īpaši:

| a) | sekmē sadarbību, kontaktus, kā arī informācijas un pieredzes apmaiņu starp dalībniekiem noziedzības novēršanas jomā; |
| --- | --- |

a)

sekmē sadarbību, kontaktus, kā arī informācijas un pieredzes apmaiņu starp dalībniekiem noziedzības novēršanas jomā;

| b) | apkopo, novērtē un nosūta uz pierādījumiem balstītu informāciju, tostarp labu praksi par esošām noziedzības novēršanas darbībām; |
| --- | --- |

b)

apkopo, novērtē un nosūta uz pierādījumiem balstītu informāciju, tostarp labu praksi par esošām noziedzības novēršanas darbībām;

| c) | organizē konferences, jo īpaši ikgadēju konferenci par paraugpraksi, un citas darbības, tostarp Eiropas Gada balvas par noziedzības novēršanu piešķiršanu, kas paredzētas, lai sasniegtu Tīkla mērķus un plaši iepazīstinātu ar tā rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

organizē konferences, jo īpaši ikgadēju konferenci par paraugpraksi, un citas darbības, tostarp Eiropas Gada balvas par noziedzības novēršanu piešķiršanu, kas paredzētas, lai sasniegtu Tīkla mērķus un plaši iepazīstinātu ar tā rezultātiem;

| d) | vajadzības gadījumā sniedz savas zināšanas Padomei un Komisijai; |
| --- | --- |

d)

vajadzības gadījumā sniedz savas zināšanas Padomei un Komisijai;

| e) | katru gadu ar Valdes starpniecību ziņo Padomei par savām darbībām; |
| --- | --- |

e)

katru gadu ar Valdes starpniecību ziņo Padomei par savām darbībām;

| f) | izstrādā un īsteno darba programmu, kuras pamatā ir skaidri definēta stratēģija, kurā ņemta vērā attiecīgu noziedzības draudu noteikšana un reakcija uz tiem. |
| --- | --- |

f)

izstrādā un īsteno darba programmu, kuras pamatā ir skaidri definēta stratēģija, kurā ņemta vērā attiecīgu noziedzības draudu noteikšana un reakcija uz tiem.

5. pants

Informācijas apmaiņa

Lai izpildītu savus uzdevumus, Tīkls:

| a) | dod priekšroku daudznozaru pieejai; |
| --- | --- |

a)

dod priekšroku daudznozaru pieejai;

| b) | izmantojot kontaktpunktus un valstu pārstāvjus, ir ciešā saskarsmē ar noziedzības novēršanas struktūrām, vietējām iestādēm, vietējiem sadarbības partneriem un pilsonisko sabiedrību, kā arī ar pētniecības iestādēm un nevalstiskām organizācijām dalībvalstīs; |
| --- | --- |

b)

izmantojot kontaktpunktus un valstu pārstāvjus, ir ciešā saskarsmē ar noziedzības novēršanas struktūrām, vietējām iestādēm, vietējiem sadarbības partneriem un pilsonisko sabiedrību, kā arī ar pētniecības iestādēm un nevalstiskām organizācijām dalībvalstīs;

| c) | izveido un uztur savu tīmekļa vietni, kurā ietver parastus ziņojumus un jebkuru citu lietderīgu informāciju, jo īpaši paraugprakses apkopojumu; |
| --- | --- |

c)

izveido un uztur savu tīmekļa vietni, kurā ietver parastus ziņojumus un jebkuru citu lietderīgu informāciju, jo īpaši paraugprakses apkopojumu;

| d) | cenšas izmantot un sekmēt ar Savienības programmu starpniecību finansēto projektu rezultātus, kas ir būtiski saistībā ar noziedzības novēršanu. |
| --- | --- |

d)

cenšas izmantot un sekmēt ar Savienības programmu starpniecību finansēto projektu rezultātus, kas ir būtiski saistībā ar noziedzības novēršanu.

6. pants

Pienākumi

1.   Izpildkomiteja izstrādā Tīkla stratēģiju, ko apstiprina Valde.

2.   Valdes uzdevumi ietver:

| a) | saskaņā ar šo lēmumu nodrošināt Tīkla pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar šo lēmumu nodrošināt Tīkla pienācīgu darbību;

| b) | apstiprināt Tīkla stratēģiju, kas palīdz pilnveidot noziedzības novēršanu Savienības mērogā; |
| --- | --- |

b)

apstiprināt Tīkla stratēģiju, kas palīdz pilnveidot noziedzības novēršanu Savienības mērogā;

| c) | pieņemt un nodrošināt Tīkla darba programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

pieņemt un nodrošināt Tīkla darba programmas īstenošanu;

| d) | pieņemt gada ziņojumu par Tīkla darbībām. |
| --- | --- |

d)

pieņemt gada ziņojumu par Tīkla darbībām.

3.   Valde ar vienprātīgu lēmumu pieņem savu reglamentu, kas ietver, inter alia, noteikumus par priekšsēdētāja un Izpildkomitejas locekļu iecelšanu, Valdes lēmumu pieņemšanas kārtību, valodas lietojumu un administratīvu kārtību sadarbībai ar citām struktūrām, kā minēts 8. pantā.

4.   Valdei palīdz sekretariāts. Tā uzdevumi ir šādi:

| a) | sniegt administratīvu un vispārēju atbalstu sanāksmju, semināru un konferenču sagatavošanā, izstrādāt gada pārskatu un darba programmu, atbalstīt darba programmas īstenošanu un nodrošināt koordinācijas centru saziņai ar Tīkla locekļiem; |
| --- | --- |

a)

sniegt administratīvu un vispārēju atbalstu sanāksmju, semināru un konferenču sagatavošanā, izstrādāt gada pārskatu un darba programmu, atbalstīt darba programmas īstenošanu un nodrošināt koordinācijas centru saziņai ar Tīkla locekļiem;

| b) | nodrošināt analītisku un atbalsta funkciju, lai apzinātu notiekošās pētniecības darbības noziedzības novēršanas jomā un ar to saistītu informāciju, kas Tīklam būtu noderīga; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt analītisku un atbalsta funkciju, lai apzinātu notiekošās pētniecības darbības noziedzības novēršanas jomā un ar to saistītu informāciju, kas Tīklam būtu noderīga;

| c) | uzņemties vispārēju atbildību vadīt, izstrādāt un uzturēt Tīkla tīmekļa vietni. |
| --- | --- |

c)

uzņemties vispārēju atbildību vadīt, izstrādāt un uzturēt Tīkla tīmekļa vietni.

Valde lemj par sekretariāta uzdevumiem un sadarbībā ar Komisiju izklāsta mērķus un no tiem izrietošas personāla komplektēšanas prasības.

5.   Valstu pārstāvji sekmē Tīkla darbības valsts un vietējā mērogā un palīdz nodrošināt un uzturēt materiālus par noziedzības novēršanu un apmainīties ar tiem starp savu dalībvalsti un Tīklu.

6.   Kontaktpunkti atbalsta valstu pārstāvjus, tiem Tīklā apmainoties ar informāciju par noziedzības novēršanu valstu mērogā un speciālajām zināšanām.

7.   Saskaņā ar saziņas protokolu, par ko panākta vienošanās ar Komisiju, sekretariāts sniedz pārskatu priekšsēdētājam un Izpildkomitejai, kuri pārrauga sekretariāta darbību.

8.   Sekretariātu un tā darbības finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

7. pants

Valdes sanāksmes

Valde tiekas vismaz reizi pusgadā Briselē pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma, un tās sanāksmes notiek Komisijā.

8. pants

Sadarbība ar citām struktūrām

Ja tas ir būtiski mērķu sasniegšanai, Tīkls var sadarboties ar citām struktūrām, kuras ir kompetentas noziedzības novēršanas jomā.

9. pants

Novērtēšana

Padome līdz 2012. gada 7. jūlijam novērtē Tīkla darbības.

10. pants

Atcelšana

Ar šo Lēmums 2001/427/TI tiek atcelts.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, ...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 124, 3.5.2000., 1. lpp.

2

(3)  OV L 153, 8.6.2001., 1. lpp.

3

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 15.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/5

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 14. septembris

2009/C 222/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4561 |
| JPY | Japānas jēna | 132,30 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4434 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87900 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2627 |
| CHF | Šveices franks | 1,5133 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,6685 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,455 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 274,33 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7023 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2040 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2768 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1853 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6963 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5879 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,2849 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0818 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0751 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 783,49 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,8991 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,9436 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3276 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 495,38 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,1080 |
| PHP | Filipīnu peso | 70,614 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,9152 |
| THB | Taizemes bats | 49,438 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6677 |
| MXN | Meksikas peso | 19,5333 |
| INR | Indijas rūpija | 70,9630 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4561

JPY

Japānas jēna

132,30

DKK

Dānijas krona

7,4434

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87900

SEK

Zviedrijas krona

10,2627

CHF

Šveices franks

1,5133

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,6685

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,455

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

274,33

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7023

PLN

Polijas zlots

4,2040

RON

Rumānijas leja

4,2768

TRY

Turcijas lira

2,1853

AUD

Austrālijas dolārs

1,6963

CAD

Kanādas dolārs

1,5879

HKD

Hongkongas dolārs

11,2849

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0818

SGD

Singapūras dolārs

2,0751

KRW

Dienvidkorejas vons

1 783,49

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,8991

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,9436

HRK

Horvātijas kuna

7,3276

IDR

Indonēzijas rūpija

14 495,38

MYR

Malaizijas ringits

5,1080

PHP

Filipīnu peso

70,614

RUB

Krievijas rublis

44,9152

THB

Taizemes bats

49,438

BRL

Brazīlijas reāls

2,6677

MXN

Meksikas peso

19,5333

INR

Indijas rūpija

70,9630

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Parlaments

| 15.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/6

---

Paziņojums par brīvu amata vietu PE/119/S

2009/C 222/04

Eiropas Parlaments rīko šādu atlases procedūru:

| — | PE/119/S – Pagaidu darbinieks – Asistents (AST 1) celtniecības jomā ar specializāciju konstrukciju un apdares jomā. |
| --- | --- |

—

PE/119/S – Pagaidu darbinieks – Asistents (AST 1) celtniecības jomā ar specializāciju konstrukciju un apdares jomā.

Pretendentu izglītības līmenim jāatbilst vismaz divu gadu studijām augstākajā mācību iestādē, kas apliecinātas ar diplomu celtniecības tehnoloģiju jomā (specializācija konstrukciju un apdares jomā),

vai arī

vidējai izglītībai, kas apstiprināta ar diplomu, kurš ļauj turpināt studijas augstākajā mācību iestādē, kā arī pretendentam jābūt vismaz trīs gadu ilgai profesionālai pieredzei jomā atbilstīgi amata pienākumiem.

Iepriekšēja pieredze netiek prasīta.

Šis paziņojums par vakanci ir publicēts tikai franču valodā. Pilns teksts atrodams Oficiālajā Vēstnesī, C sērijā ... A (franču valodas versijā).

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 15.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/7

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 222/05

| 1. | Komisija 2009. gada 8. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums E.ON AG (“E.ON”, Vācija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē plāno iegādāties no Electrabel S.A./N.V. (“Electrabel”, Beļģija) vienpersonīgu kontroli pār divām spēkstacijām un elektroenerģijas aizņēmumtiesībām Beļģijā un Nīderlandē. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 8. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums E.ON AG (“E.ON”, Vācija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē plāno iegādāties no Electrabel S.A./N.V. (“Electrabel”, Beļģija) vienpersonīgu kontroli pār divām spēkstacijām un elektroenerģijas aizņēmumtiesībām Beļģijā un Nīderlandē.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | E.ON: elektroenerģijas un dabasgāzes ražošana un piegāde vairākās Eiropas valstīs, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

E.ON: elektroenerģijas un dabasgāzes ražošana un piegāde vairākās Eiropas valstīs,

| — | Electrabel: elektroenerģijas un dabasgāzes ražošana un piegāde; Electrabel ir daļa no GDF SUEZ SA grupas; tā ir starptautiska industriāla un pakalpojumu grupa, kas darbojas elektroenerģijas, dabasgāzes, energopakalpojumu, ūdens un atkritumu apsaimniekošanas jomā. |
| --- | --- |

—

Electrabel: elektroenerģijas un dabasgāzes ražošana un piegāde; Electrabel ir daļa no GDF SUEZ SA grupas; tā ir starptautiska industriāla un pakalpojumu grupa, kas darbojas elektroenerģijas, dabasgāzes, energopakalpojumu, ūdens un atkritumu apsaimniekošanas jomā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 15.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/8

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 222/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“TETTNANGER HOPFEN”

EK Nr.: DE-PGI-0005-0528-14.03.2006.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adrese: | Mohrenstraße 37 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Nosaukums:

Bundesministerium der Justiz

Adrese:

Mohrenstraße 37

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 302025-70

Fakss

+49 302025-8251

E-pasts:

—

2.   Grupa:

| Nosaukums: | HVG Service BadenWürttemberg e.V. |
| --- | --- |
| Adrese: | Kaltenberger Str. 5 |
| 88069 Tettnang |
| DEUTSCHLAND |

Nosaukums:

HVG Service BadenWürttemberg e.V.

Adrese:

Kaltenberger Str. 5

88069 Tettnang

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 754252136

Fakss

+49 754252160

E-pasts:

j.weishaupt@tettnanger-hopfen.de

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 1.8. grupa. | Citi Līguma I pielikumā ietvertie izstrādājumi, apiņi |
| --- | --- |

1.8. grupa.

Citi Līguma I pielikumā ietvertie izstrādājumi, apiņi

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Tettnanger Hopfen”

4.2.   Apraksts:

Botāniskais apraksts. No botānikas viedokļa apiņi (Humulus lupulus) ir nātru rindas (Urticales) kaņepju dzimtas (Cannabaceae) augi. Apiņi ir divmāju augi, proti, uz viena auga veidojas tikai sievišķās vai arī tikai vīrišķās ziedkopas. Audzē tikai “sievišķos apiņus”, no kuru ziedkopām veidojas rogas. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 510/2006 aizsargā tikai sievišķās apiņu rogas (parastais apinis) un no tām iegūstamos pārstrādes produktus, jo īpaši apiņu granulas un apiņu ekstraktu. Apiņu sievišķie ziedi sakārtoti galviņās, kas veidotas no pieziedlapām, seglapām, īsa ziedkātiņa, kā arī ziedkopu asīm, sniedzot vērtīgas izejvielas “Tettnanger Hopfen” alus brūvēšanai. Apiņi ir īsās dienas augi, proti, tie aug un attīstās pavasarī, kad dienas kļūst garākas, bet zied parasti no aptuveni 21. jūnija, kad dienas atkal sāk kļūt īsākas. Pateicoties labvēlīgākiem klimatiskajiem apstākļiem (augsne, nokrišņu daudzums un vidējās gaisa temperatūras) salīdzinājumā ar citiem audzēšanas reģioniem, “Tettnanger Hopfen” šeit sasniedz līdz pat 8,30 m augstumu (sastatnes citos audzēšanas reģionos parasti ir 7–7,50 m augstas). Apinis ir ātraudzīgs augs (līdz 30 cm dienā), kas vijas pulksteņrādītāja virzienā. “Tettnanger Hopfen” ir aromātisko šķirņu apiņi, ko audzē Tetnangas (Tettnang) reģionā. Līdztekus galvenajām šķirnēm “Tettnanger” (kopš 1973. gada vienots nosaukums “Tettnanger Frühhopfen”; sk. P. Heidtmann, “Grünes Gold”, 1994, 342. lpp.) un “Hallertauer Mittelfrüher” audzē arī šķirnes “Hallertauer Tradition” un “Perle”. “Tettnanger” šķirni audzē tikai Tetnangas audzēšanas reģionā.

Izmantošana. “Tettnanger Hopfen” šķirne ir galvenokārt paredzēta alus darīšanai (aptuveni 99 %) (pavisam nelielu daudzumu izmanto farmācijas nozarē). Klienti saņem “Tettnanger Hopfen” lielākoties pārstrādātā veidā kā apiņu granulas un tikai nelielu daļu kā apiņu ekstraktu, jo, iegūstot ekstraktu, var zust vērtīgais “Tettnanger Hopfen” aromāts.

Sastāvs. Vērtīgās apiņu sastāvdaļas ir rūgtvielas (apiņu sveķi), smaržvielas (ēteriskās eļļas) un miecvielas (polifenoli). Tetnanga ir aromātisko apiņu audzēšanas reģions. “Tettnanger Hopfen” apiņi ir pazīstami visā pasaulē arī un jo īpaši izsmalcinātā aromāta dēļ, kas veidojas no apiņos esošajām vairāk nekā 300 ēteriskajām eļļām (tā sauktais apiņu zieds). “Tettnanger Hopfen” aromāts atgādina ziedus, citrusaugļus, augļus, jāņogas, tam raksturīgas saldenas un pikantas nianses. Šajā reģionā audzēto apiņu aromātu raksturo kā “harmonisku, noturīgi pilnīgu un maigu”.

Līdztekus šim iedalījumam apiņu šķirnes oficiāli vērtē pēc to sastāvdaļām: “apiņi ar izsmalcinātu aromātu, aromātiskie apiņi, rūgtvielu apiņi, apiņi ar augstu α-sveķskābes saturu”. 96 % “Tettnanger Hopfen” apiņu (“Tettnanger” un “Hallertauer” šķirne) ietilpst izsmalcinātā aromāta grupā, atlikušie 4 % (“Perle” un “Hallertauer Tradition”) – aromātisko apiņu grupā.

Tā kā daudzas no 300 aromātiskajām sastāvdaļām joprojām nevar noteikt ar sajūtu orgāniem, alus darītavu apiņu iepircēji un lēmumu pieņēmēji vēl joprojām paļaujas uz subjektīvu aromāta iespaidu (izvēloties apiņus, iepircējs pasmaržo apiņus). Lietpratēji “Tettnanger Hopfen” vērtē kā izsmalcinātākos apiņus.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Ģeogrāfiskais apgabals ir Tetnangas audzēšanas reģions. Tas ietver: 1. Bodenzē (Bodensee) rajonā šādu pašvaldību teritoriju – Eriskirch, Friedrichshafen, Hagnau am Bodensee, Immenstaad am Bodensee, Kressbronn am Bodensee, Langenargen, Markdorf, Meckenbeuren, Neukirch, Oberteuringen un Tettnang; 2. Rāvensburgas (Ravensburg) rajonā šādu pašvaldību teritoriju – Achberg, Amtzell, Berg, Bodnegg, Grünkraut, Ravensburg, Wangen im Allgäu (agrāko Neuravensburg un Schomburg pašvaldību teritoriju apgabals); 3. Lindavas (Lindau) (Bodenzē) rajonā šādu pašvaldību teritoriju – Bodolz, Lindau (Bodensee), Nonnenhorn un Wasserburg (Bodenzē).

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Apiņu izcelsmes noteikumi pirmo reizi tikai ieviesti 1929. gadā ar tā saukto Apiņu izcelsmes likumu (Hopfenherkunftsgesetz) un 1996. gadā papildināti ar Apiņu likumu (Hopfengesetz). “Tetnang” ģeogrāfisko nosaukumu aizsargā 1929. gadā pieņemtais Apiņu izcelsmes likums, kurā teikts, ka informāciju par izcelsmi no šā reģiona (arī gadu un šķirni) obligāti norāda uz apiņu iepakojuma. Tas, ka apiņu “Tettnanger Hopfen” izcelsme ir Tetnangas reģionā, kā arī šo apiņu izsekojamība tiek stingri garantēta jau vairākus gadu desmitus tā, kā tas nav noticis gandrīz ne ar vienu citu lauksaimniecības produktu. Pēc nosvēršanas oficiāli sertifikācijas speciālisti apzīmogo katru apiņu iepakojumu un pievieno pavaddokumentu, kurš pielīdzināms “dzimšanas apliecībai” un kurā norāda izcelsmi, Vācijas federālās zemes un audzēšanas reģiona nosaukumu, pārstrādes pakāpi, sertifikācijas centra numuru, katra atsevišķā iesaiņojuma masu, kopējo iepakojumu skaitu, šķirni un ražas gadu. Turklāt apiņu audzētājs izsniedz tā saukto “Apiņu izcelsmes apliecinājumu”, kurā ir norādīta izstrādājuma izcelsme.

4.5.   Ražošanas metode:

Apiņu audzēšanas cikls Tetnangā ilgst no marta līdz septembrim. “Tettnanger Hopfen” pavairo ar tā sauktajiem grieztajiem spraudeņiem no pašu augiem vai no kaimiņu laukiem, taču jebkurā gadījumā tie ir 100 % no Tetnangas audzēšanas reģiona. Aprīlī sākas zemes sagatavošanas darbi (augsnes frēzēšana, ecēšana, aršana). “Tettnanger Hopfen” audzētāji var uzsākt sagatavošanas darbus tikai pavasarī pretēji citiem audzēšanas apgabaliem, kuros stieples karina jau ziemā. Tas ir saistīts ar šim reģionam raksturīgajām režģu sistēmām. Salīdzinājumā ar citiem audzēšanas reģioniem, kuros galvenokārt izmanto vienrindu sistēmu, Tetnangā sešas apiņu rindas veido vienu “nodalījumu”, un tikai tad ir celiņš. No aprīļa sākuma līdz vidum augus apgriež zem zemes virsmas, lai veicinātu jauno dzinumu veidošanos. Šo apgriešanu Tetnangas reģionā veic divas līdz trīs nedēļas vēlāk nekā citos audzēšanas reģionos, jo, pateicoties labvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem, Tetnangas audzēšanas reģionā augi aug ātrāk un līdz ar to arī agrāk nogatavojas. Tetnangā ir arī visaugstākās sastatnes (līdz 8,30 m augstas). Ņemot vērā labvēlīgos augsnes un klimatiskos apstākļus (ūdens daudzumu, saules spīdēšanas ilgumu), apiņiem šeit nepieciešama lielāka “attīstības telpa”.

Turpmākajā gaitā stieples stiprina. Pie sastatnēm stiprina aptuveni 8,50 m garas stieples, ko noenkuro zemē. No aptuveni piecdesmit apiņu dzinumiem četrus dzinumus piestiprina pie stieples, lai tie vītos augšup. Augi saņem divas līdz trīs mēslojuma devas, veic augu aizsardzības pasākumus. Jūnija beigās apiņi sasniedz sastatņu augstumu un sāk veidot ziedus (ģeneratīvā augšana). Īpatnība ir tā, ka apiņu ziedēšanas laikā sazeļ arī zāle (pretēji citiem audzēšanas reģioniem šā apgabala apiņu audzētāji brīvprātīgi apņēmušies neizmantot herbicīdus) un tādēļ augsnes apstrāde vairs nav jāveic. Tas novērš augsnes sablīvēšanos un izskalojumus, kā arī veicina humusa veidošanos.

Aptuveni no 20. augusta sāk ražas novākšanu. Lapas, dzinumus un rogas atdala no apiņu stumbriem un notīra. Pēc žāvēšanas (nepārsniedzot 62 °C temperatūru, lai saglabātu raksturīgo ļoti izsmalcināto aromātu) un mitrināšanas, kad panākts aptuveni 11 % liels mitruma saturs, apiņus iesaiņo un nogādā tuvākajā sertifikācijas centrā, kur tos sver, pārbauda (neatkarīgā laboratorijā, kas pārbauda kvalitāti), apzīmogo un sertificē. Tas ir pēdējais posms pirms apiņu pārstrādes, kurā iegūst granulas un ekstraktu, bet ko neveic šajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

4.6.   Saikne:

Pirmie rakstu avoti par apiņu audzēšanu Tetnangas reģionā ir datēti ar 1150. gadu (P. Heidtmann, “Grünes Gold”, 1994, 12. lpp.). 1838. gadā minētas četrpadsmit alus darītavas toreizējā Tetnangas apriņķī (skat. Memminger, “Beschreibung des Oberamts Tettnang”, 1838, 62. lpp.), trīs no tām pilsētā. Trīs gadus vēlāk, 1841. gadā, tās jau bija sešas (skat. P. Heidtmann, “Grünes Gold”, 1994, 13. lpp.). Alus darītavu īpašnieki apiņus audzēja paši. Plānveida apiņu audzēšana tika uzsākta 1844. gadā, kad reģionā, kas bija mazāk piemērots vīnogu audzēšanai, kopā ar astoņiem pilsētas iedzīvotājiem to uzsāka Tetnangas ārsts Johann Nepomuk von Lentz (P. Heidtmann, “Grünes Gold”, 1994, 15. lpp.). No 1860. gada apiņu audzēšana paplašinājās, ziemeļos pietuvojoties vecākajam audzēšanas apgabalam ap Altshauzenu (Altshausen) (kopš aptuveni 1821. gada; P. Heidtmann, “Grünes Gold”, 1994, 14. lpp.), (1864. gadā – 91 ha, 1866. gadā – 160 ha, 1875. gadā – 400 ha, 1914. gadā – 630 ha; P. Heidtmann, “Grünes Gold”, 1994, 22. un turpmākās lpp.). Lielākā paplašināšanās Tetnangas audzēšanas reģionā norisinājās 20. gadsimta deviņdesmitajos gados, sasniedzot 1 650 hektārus (1997. gada Ziņojums par ES apiņu tirgu, 1997. gada HVG Hopfenverwertungsgenossenschaft e. G. ziņojums). Tetnangas reģionā vienmēr selekcionēti un kultivēti tikai aromātiskie apiņi.

“Tettnanger Hopfen” audzē tikai uz tā dēvētās apakšējās grants terases, pēdējā ledus laikmeta vēlākās morēnas, Šusenas (Schussen) baseinā, gar Argenas (Argen) upi un tās ledus laikmetā izveidotajiem krastiem. Šie ģeoloģiskie veidojumi ar dziļām gruntsūdeņu straumēm ļauj apiņiem veidot dziļu sakņu sistēmu (līdz pat 2 m). Vienlaicīgi tiek nodrošināts nepārtraukts augsnes mitrums, arī ilgstoša sausuma laikā. Vēl viens būtisks faktors, kas nosaka “Tettnanger Hopfen” aromāta veidošanos, ir mērenais maigais klimats, kāds valda 400 līdz 600 m augstumā virs jūras līmeņa un ko daļēji ietekmē Bodenezers.

“Tettnanger Hopfen” audzē unikālos klimatiskajos apstākļos (gada vidējā temperatūras, saules spīdēšanas ilguma un nokrišņu daudzuma ziņā). Temperatūra 9,4 grādi pēc Celsija, gandrīz 1 800 saules spīdēšanas stundas un nokrišņu daudzums 1 136 mm gadā, kas ir pēdējo trīsdesmit gadu laikā reģistrētie vidējie rādītāji (2009. gada dati), nodrošina apiņiem “Tettnanger Hopfen” daudz labvēlīgākus apstākļus nekā citos Vācijas audzēšanas reģionos.

Šāds ģeoloģisko (augsnes kvalitāte) un klimatisko faktoru apvienojums rada optimālus apstākļus “Tettnanger Hopfen” augšanai un rogu veidošanai, līdz ar to nodrošinot viendabīgumu, kurā liela nozīme ir ģeogrāfiskajiem faktoriem. “Tettnanger Hopfen” viendabīgumu Tettnanger šķirnei ir apstiprinājusi Hohenhaimas (Hohenheim) universitāte, bet šķirnei “Hallertauer Mittelfrüher” – alus darītava Anheuser/Busch. Turklāt katras piegādātās apiņu partijas kvalitāti pārbauda “Tettnanger Hopfen” laboratorijā (piemēram, slimību pazīmes, mitruma saturs, rogu pieziedlapas, šķirnes tīrība un viendabīgums). “Tettnanger Hopfen” augstais viendabīgums tiek apstiprināts katru gadu.

“Tettnanger Hopfen” ir plaši pazīstami arī ārpus reģiona robežām.

Smalkajam aromātam, kas nāk no mazās, bet izsmalcinātās apiņu audzēšanas metropoles Tetnangas, ir piekritēji visā pasaulē: Japānā tas nebūt nav mazāk mīlēts kā ASV. Īpašs novērtējuma un kvalitātes apliecinājums ir tad, ja alus darītājs ASV uz alus iepakojuma etiķetes norāda “brūvēts ar “Tettnanger Hopfen””, kas nebūt nav retums. Pateicoties apiņu kvalitātei, “Tettnanger Hopfen” vienmēr sasniedz visaugstākās pārdošanas cenas (deviņdesmito gadu ES ikgadējie ziņojumi, Bavārijas reģionālā aģentūra (Bayerische Landesanstalt) ikgadējie ziņojumi no 1990. līdz 2000. gadam; P. Heidtmann, “Grünes Gold”, 1994, 368., 369. lpp.). Arī pašu apiņu pilsētas Tetnangas iedzīvotāju dzīve ir saistīta ar apiņiem. To atspoguļo reģionālās struktūras un ar “Tettnanger Hopfen” saistītie pasākumi. Piemēram, apmeklējot 1995. gadā izveidoto “Tettnanger Hopfen” muzeju un iepazīstoties ar visu, kas saistītas ar apiņu audzēšanu, var izjust patiesu valdzinājumu. Pastaigas laikā pa četrus kilometrus garo “Tettnanger Hopfen” audzēšanas taku interesenti var noskaidrot visu, kas jāzina par “Tettnanger Hopfen”. 42 km garais “Tettnanger Hopfen” apkārtceļš ved riteņbraucējus cauri Tetnangas audzēšanas reģionam. Apiņu svētkos, kas katru gadu norisinās augustā neilgi pirms ražas novākšanas Tettnang-Kau, Tetnangas iedzīvotāji godina sava “zaļā zelta” senās tradīcijas. Visbeidzot, katru otro gadu jaunievēlētās Tetnangas apiņu “kronētās personas” (apiņu karaliene un divas princeses) pārstāv “Tettnanger Hopfen” gan savā reģionā, gan starptautiskā mērogā.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Lacon GmbH |
| --- | --- |
| Adrese: | Weingartenstr. 15 |
| 77654 Offenburg |
| DEUTSCHLAND |

Nosaukums:

Lacon GmbH

Adrese:

Weingartenstr. 15

77654 Offenburg

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 781919 3730

Fakss

+49 781919 3750

E-pasts:

lacon@lacon-institut.org

4.8.   Marķējums:

—

---

| 15.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/12

---

Reģistrācijas pieteikuma publikācija atbilstīgi 6. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 222/07

Šī publikācija dod tiesības iesniegt iebildumus Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta nozīmē. Paziņojumi par iebildumiem jāiesniedz Komisijai sešu mēnešu laikā pēc šīs publikācijas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PINTADEAU DE LA DRÔME”

EK Nr.: FR-PGI-0005-0546-30.03.2006.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- |
| Adrese: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nosaukums:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Adrese:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel.

+33 153898000

Fakss

+33 142255797

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Syndicat de défense du Pintadeau de la Drôme |
| --- | --- |
| Adrese: | ZA La Pimpie |
| 26120 Montelier |
| FRANCE |

Nosaukums:

Syndicat de défense du Pintadeau de la Drôme

Adrese:

ZA La Pimpie

26120 Montelier

FRANCE

Tel..

+33 475601500

Fakss

+33 475599950

E-pasts:

pintadeau.drome2@freesbee.fr

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 1.1. grupa. | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- |

1.1. grupa.

Svaiga gaļa (un subprodukti)

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Pintadeau de la Drôme”

4.2.   Apraksts:

“Pintadeau de la Drôme” ir jauna pērļvista, kam piemīt šādas īpašības:

| — | pērļvistiņas – jaunas pērļvistas, kurām ir lokans, nepārkaulojies krūšu kauls, |
| --- | --- |

—

pērļvistiņas – jaunas pērļvistas, kurām ir lokans, nepārkaulojies krūšu kauls,

| — | cēlusies no lēnaudzīgas šķirnes, tai ir pelēki zilgans apspalvojums, tumšas kājas, |
| --- | --- |

—

cēlusies no lēnaudzīgas šķirnes, tai ir pelēki zilgans apspalvojums, tumšas kājas,

| — | mājputni, kam kaušanas brīdī ir “vidējs”1 750 g dzīvsvars (450 g vairāk vai mazāk), |
| --- | --- |

—

mājputni, kam kaušanas brīdī ir “vidējs”1 750 g dzīvsvars (450 g vairāk vai mazāk),

| — | kaušanas vecums ir starp 87. un 100. dienu, |
| --- | --- |

—

kaušanas vecums ir starp 87. un 100. dienu,

| — | mājputni, kuru gaļu var raksturot kā “savvaļas putnu” gaļu, kas ir liesāka, ar izteiktāku garšas intensitāti, kā arī stingrāku un šķiedraināku konsistenci. |
| --- | --- |

—

mājputni, kuru gaļu var raksturot kā “savvaļas putnu” gaļu, kas ir liesāka, ar izteiktāku garšas intensitāti, kā arī stingrāku un šķiedraināku konsistenci.

“Pintadeau de la Drôme” tiek pārdotas svaigas, vairākos veidos:

| | veselas —






  — | daļēji izķidātā veidā, vaļējas, |
| --- | --- | --- |

veselas —

—

daļēji izķidātā veidā, vaļējas,

| — | gatavas cepšanai, vaļējas vai traukā ar plēvi; |
| --- | --- |

—

gatavas cepšanai, vaļējas vai traukā ar plēvi;

| | sagrieztas —






  — | sagrieztā veidā traukā ar plēvi vai vakuumā, |
| --- | --- | --- |

sagrieztas —

—

sagrieztā veidā traukā ar plēvi vai vakuumā,

| — | “neiesaiņotu” gabalu veidā. |
| --- | --- |

—

“neiesaiņotu” gabalu veidā.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

“Pintadeau de la Drôme” audzē ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā ietilpst 256 Drôme departamenta pašvaldību teritorijas, kuru izvietojums ir šāds:

| — | visas Bourg de Péage, Crest-Nord, Crest-Sud, Le Grand-Serre, Grignan, Loriol-sur-Drôme, Marsanne, Montélimar I, Montélimar II, Pierrelatte, Romans I, Romans II, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Vallier, Tain-l’Hermitage, Bourg-les-Valence un Portesles-Valence kantona pašvaldības, |
| --- | --- |

—

visas Bourg de Péage, Crest-Nord, Crest-Sud, Le Grand-Serre, Grignan, Loriol-sur-Drôme, Marsanne, Montélimar I, Montélimar II, Pierrelatte, Romans I, Romans II, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Vallier, Tain-l’Hermitage, Bourg-les-Valence un Portesles-Valence kantona pašvaldības,

| — | Bourdeaux kantons, izņemot Bézaudun-sur-Bine, Bouvières un les-Tonils pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Bourdeaux kantons, izņemot Bézaudun-sur-Bine, Bouvières un les-Tonils pašvaldību,

| — | Buis-les-Baronnies kantons, izņemot Beauvoisin, Bellecombe-Tarendol, Bésignan, Plaisians, Poët-en-Percip, Rioms, Rochebrunne, la-Roche-sur-le-Buis, la-Rochette-du-Buis, Saint-Auban-sur-Ouvèze, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Saint-Sauveur-Gouvernet un Vercoiran pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Buis-les-Baronnies kantons, izņemot Beauvoisin, Bellecombe-Tarendol, Bésignan, Plaisians, Poët-en-Percip, Rioms, Rochebrunne, la-Roche-sur-le-Buis, la-Rochette-du-Buis, Saint-Auban-sur-Ouvèze, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Saint-Sauveur-Gouvernet un Vercoiran pašvaldību,

| — | Chabeuil kantons, izņemot le-Chaffal pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Chabeuil kantons, izņemot le-Chaffal pašvaldību,

| — | Die kantons, izņemot Aix-en-Diois, Chamaloc, Laval-d’Aix, Marignac-en-Diois, Molières-Glandaz, Montmaur-en-Diois, Ponet-et-Saint-Auban, Romeyer, Saint-Andéol, Saint-Julien-en-Quint un Vachères-en-Quint pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Die kantons, izņemot Aix-en-Diois, Chamaloc, Laval-d’Aix, Marignac-en-Diois, Molières-Glandaz, Montmaur-en-Diois, Ponet-et-Saint-Auban, Romeyer, Saint-Andéol, Saint-Julien-en-Quint un Vachères-en-Quint pašvaldību,

| — | Dieulefit kantons, izņemot Comps, Orcinas, Teyssières un Vesc pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Dieulefit kantons, izņemot Comps, Orcinas, Teyssières un Vesc pašvaldību,

| — | Nyons kantons, izņemot Arpavon, Chaudebonne, Eyroles un Valouse pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Nyons kantons, izņemot Arpavon, Chaudebonne, Eyroles un Valouse pašvaldību,

| — | Rémuzat kantons, izņemot la-Charce, Chauvac-Laux-Montaux, Cornillac, Cornillon-sur-l’Oule, Lemps, Montferrand-la-Fare, Pelonne, Poët-Sigillat, Pommerol, Roussieux, Saint-May un Verclause pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Rémuzat kantons, izņemot la-Charce, Chauvac-Laux-Montaux, Cornillac, Cornillon-sur-l’Oule, Lemps, Montferrand-la-Fare, Pelonne, Poët-Sigillat, Pommerol, Roussieux, Saint-May un Verclause pašvaldību,

| — | Saillans kantons, izņemot la-Chaudière, Eygluy-Escoulin, Rimon-et-Savel pašvaldību, |
| --- | --- |

—

Saillans kantons, izņemot la-Chaudière, Eygluy-Escoulin, Rimon-et-Savel pašvaldību,

| — | Saint Jean en Royans kantons, izņemot Bouvante un Léoncel pašvaldību. |
| --- | --- |

—

Saint Jean en Royans kantons, izņemot Bouvante un Léoncel pašvaldību.

Lielākā daļa šā ražošanas apgabala augšņu izpētes datu liecina, ka augsnes virskārta viegli iesilst un strauji apžūst.

Visu apgabala pašvaldību teritoriju vidējais augstums virs jūras līmeņa nepārsniedz 500 m. Tikai 3 pašvaldību teritorijas atrodas augstāk par 500 m, bet to mikroklimatu labvēlīgi ietekmē šo platību orientācija pret debess pusēm; šīs pašvaldības ir

| — | Poët-Celard (547 m) Bourdeaux kantonā, |
| --- | --- |

—

Poët-Celard (547 m) Bourdeaux kantonā,

| — | Gigors un Lozeron (585 m) Crest-Nord kantonā, |
| --- | --- |

—

Gigors un Lozeron (585 m) Crest-Nord kantonā,

| — | Montréal les Sources (605 m) Rémuzat kantonā. |
| --- | --- |

—

Montréal les Sources (605 m) Rémuzat kantonā.

Pērļvistiņu audzēšana no 1. dzīvības dienas līdz pat izņemšanai no audzētavas notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

Inkubatorā veicamās, kaušanas un produktu iesaiņošanas darbības var notikt ārpus AĢIN apgabala.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Visi nozares dalībnieki ir reģistrēti (inkubators, barības ražotāji, putnkopji, kautuves).

Katra pērļvistiņu partija tiek dokumentēta ar inkubatora deklarāciju par putnu ievietošanu, vienu dienu vecu cāļu piegādes pavadzīmēm, deklarāciju par izvešanu uz putnu kautuvi un atļauju par liemeņu izvešanu no kautuves, deklarāciju par etiķetēm, kas izmantotas nokauto pērļvistu marķēšanai, un deklarāciju par pērļvistiņām ar pazeminātu kvalitātes vērtējumu. Visas etiķetes ir numurētas. Liemeņus marķē ar individuāli numurētu etiķeti, zīmogu (pašlīmējoša etiķete, uz kuras ir kautuves apstiprinājuma numurs un kura ir iegriezta, veidojot 3 daļas tā, lai to nevarētu atlīmēt pilnībā) un derīguma termiņa etiķeti, kas identificēta ar sanitāro zīmogu vai kautuves nosaukumu. Produkta izsekojamību nodrošina, pārbaudot šīs informācijas saskaņotību.

4.5.   Ražošanas metode:

“Pintadeau de la Drôme” tiek audzētas pēc sistēmas, kurai ir raksturīgi

| — | lēnaudzīgas šķirnes izmantošana, kas izkopta, krustojot vairākas šķirnes, kuru īpatņiem ir kopīga iezīme, fenotips, organoleptiskās īpašības un izcelsmes vieta – Droma, |
| --- | --- |

—

lēnaudzīgas šķirnes izmantošana, kas izkopta, krustojot vairākas šķirnes, kuru īpatņiem ir kopīga iezīme, fenotips, organoleptiskās īpašības un izcelsmes vieta – Droma,

| — | putnu blīvums ēkās nepārsniedz 13 dzīvniekus uz kvadrātmetru, un tiem, sākot ar 6. līdz 8. dzīvības nedēļu atkarībā no sezonas, tiek nodrošināta piekļuve tādam voljēram, kura virsma ir divreiz lielāka par ēkas virsmu un kurš ir augstāks par 2 metriem un kurā mājputniem ir brīvi pieejama krēslaina vieta 9 stundas diennaktī, |
| --- | --- |

—

putnu blīvums ēkās nepārsniedz 13 dzīvniekus uz kvadrātmetru, un tiem, sākot ar 6. līdz 8. dzīvības nedēļu atkarībā no sezonas, tiek nodrošināta piekļuve tādam voljēram, kura virsma ir divreiz lielāka par ēkas virsmu un kurš ir augstāks par 2 metriem un kurā mājputniem ir brīvi pieejama krēslaina vieta 9 stundas diennaktī,

| — | barošana ar 100 % augu valsts izcelsmes barību, minerālvielām un vitamīniem; barības devu augšanas un audzēšanas beigu posmā 70 % apmērā veido graudi; beigu posmā, sākot ar 10. nedēļu, izbaro vīnogu sēklas, ko izdala izkaisot ar rokām vai ieberot silēs tā, lai katrā 400 m2 ēkā to daudzums nepārsniegtu 250 kg, |
| --- | --- |

—

barošana ar 100 % augu valsts izcelsmes barību, minerālvielām un vitamīniem; barības devu augšanas un audzēšanas beigu posmā 70 % apmērā veido graudi; beigu posmā, sākot ar 10. nedēļu, izbaro vīnogu sēklas, ko izdala izkaisot ar rokām vai ieberot silēs tā, lai katrā 400 m2 ēkā to daudzums nepārsniegtu 250 kg,

| — | noteikts kaušanas vecums – ne agrāk par 87. dienu un ne vēlāk par 100. dienu, |
| --- | --- |

—

noteikts kaušanas vecums – ne agrāk par 87. dienu un ne vēlāk par 100. dienu,

| — | liemeņu šķirošana kautuvē (izraugās un šķiro tādus liemeņus, kuriem ir smalka, “apklāta”, ne pārāk taukaina āda, bez lieka ūdens, kuri atbilst vismaz A šķirai un kuri izķidāti un bez subproduktiem sver vismaz 850 g, bet daļēji izķidāti – 1 100 g). |
| --- | --- |

—

liemeņu šķirošana kautuvē (izraugās un šķiro tādus liemeņus, kuriem ir smalka, “apklāta”, ne pārāk taukaina āda, bez lieka ūdens, kuri atbilst vismaz A šķirai un kuri izķidāti un bez subproduktiem sver vismaz 850 g, bet daļēji izķidāti – 1 100 g).

Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā; ārpus ražošanas apgabala var notikt inkubatorā veicamās un ar kaušanu un iesaiņošanu saistītās darbības.

4.6.   Saikne:

Saikni ar ģeogrāfisko izcelsmi nodrošina galvenokārt šādi faktori.

Vēsturiska reputācija

Tā ir saistīta ar pērļvistiņu audzēšanu šajā reģionā kopš XIX gadsimta beigām. Pērļvistiņas nelielos daudzumos audzē daudzās Dromas saimniecībās, un tās tiek sūtītas uz Francijas dienvidaustrumu lielajām pilsētām, kur no šīm pērļvistiņām pagatavotam ēdienam ir laba slava.

1969. gadā Valansas (Valence) (Dromas departamentā) Augstākās instances tiesas izraudzītie eksperti secināja, ka pērļvistiņas Dromā audzētas jau izsenis. Pērļvistiņas plaši tirgotas laikposmā starp abiem pasaules kariem un, iespējams, jau ilgāku laiku pirms Pirmā pasaules kara. XX gadsimta 30. gadu vairumtirgotāju rēķini liecina par šā produkta noietu tirgū.

Pašreizējā reputācija

Šo seno reputāciju 1969. gadā apstiprināja Valansas (Dromas departamentā) Augstākās instances tiesa, kas piešķīra atļauju apzīmēt šo pērļvistiņu produkciju ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Vietējā ēdienkartē “Pintadeau de la Drôme” ieņem svarīgu vietu, un to īpaši ir iecienījuši slaveni reģiona pavāri.

Tās popularitāti apstiprina tādi pasākumi kā vispārējais lauksaimniecības konkurss, kurā “Pintadeau de la Drôme” 1996. gadā ieguva bronzas medaļu, kā arī degustācijas pasākumi, kas pulcē plašu publiku, piemēram, degustācija 1993. gadā Briselē, kurā piedalījās vairāk nekā 1 500 nozares speciālistu.

Mūsdienās patērētāji pieprasa “Pintadeau de la Drôme”, kuras nosaukums atrodams daļā reģiona restorānu ēdienkaršu. Turklāt šo pērļvistiņu vārds saistīts ar reģiona “izcelsmes un kvalitātes” produktiem, kā norādīts ceļvedī “Gardēža pastaiga Dromā – ēdienu galds un vietējais kolorīts” (“Promenade gourmande en Drôme — une table et un terroir”).

Par to, ka šī reputācija nav mazinājusies, liecina arī aptauja par produktu atpazīstamību, kas 2005. gada decembrī veikta pēc “Pintadeau de la Drôme” aizsardzības apvienības iniciatīvas. Aptauja liecina, ka

| — | 75 % līdz 85 % patērētāju ir dzirdējuši par “Pintadeau de la Drôme”, |
| --- | --- |

—

75 % līdz 85 % patērētāju ir dzirdējuši par “Pintadeau de la Drôme”,

| — | pērļvistiņa ir pazīstama, un tai ir labs tēls pērļvistu izplatītāju un patērētāju vidū Ronas-Alpu (Rhône-Alpes) reģionā un it īpaši Lionas (Lyon) apvidū. |
| --- | --- |

—

pērļvistiņa ir pazīstama, un tai ir labs tēls pērļvistu izplatītāju un patērētāju vidū Ronas-Alpu (Rhône-Alpes) reģionā un it īpaši Lionas (Lyon) apvidū.

Citas īpašas iezīmes

Droma ir apgabals, kurā putnkopība vienmēr ir bijusi plaši izplatīta zemnieku saimniecībās, kam ir bijis ļoti plašs profils jau pašā to darbības sākumā. Kopš XX gs. 60. gadiem šīs saimniecības ir attīstījušās, specializējoties savās ražošanas nozarēs. Arī “Pintadeau de la Drôme” audzēšana šajā ziņā nav izņēmums. Šim lauksaimnieciskās ražošanas virzienam būvētās ēkas mūsdienās ir specializētas un īpaši pielāgotas “Pintadeau de la Drôme” audzēšanai, jo tām ir vietējai praksei atbilstoši voljēri.

Interesanti atzīmēt, ka šī turēšanas sistēma ar voljēriem nav sastopama citos pērļvistiņu audzēšanas reģionos.

“Pintadeau de la Drôme” ražotāji audzē šos mājputnus pēc reģionā izstrādātas metodes, kuras pamatā ir

| — | apgabalam raksturīgu šķirņu izmantošana: “Pintadeau de la Drôme” ir cēlusies no lēnaudzīgas šķirnes. Zootehniskajā ziņā šiem mājputniem ir skaidra ģenealoģiskā identitāte un to audzēšana notiek saskaņā ar labi izstrādātiem audzēšanas paņēmieni; šīs šķirnes izkoptas, krustojot vairākas tādas šķirnes, kuru īpatņiem ir kopīga īpašība – to izcelsmes vieta ir Droma; |
| --- | --- |

—

apgabalam raksturīgu šķirņu izmantošana: “Pintadeau de la Drôme” ir cēlusies no lēnaudzīgas šķirnes. Zootehniskajā ziņā šiem mājputniem ir skaidra ģenealoģiskā identitāte un to audzēšana notiek saskaņā ar labi izstrādātiem audzēšanas paņēmieni; šīs šķirnes izkoptas, krustojot vairākas tādas šķirnes, kuru īpatņiem ir kopīga īpašība – to izcelsmes vieta ir Droma;

| — | labvēlīgs klimats apvienojumā ar reģionam raksturīgu audzēšanas sistēmu: “Pintadeau de la Drôme” ražošanas apgabalā ietilpst teritorijas ar skaidri noteiktām robežām, kurās ir audzēšanai vislabvēlīgākie apstākļi saules gaismas daudzuma un saules spīdēšanas ilguma ziņā, kā arī visūdenscaurlaidīgākās augsnes. Saulainais Dromas klimats ir labvēlīgs pērļvistiņu attīstībai, turklāt tas rosina dzīvniekus uzturēties voljērā. Tādējādi šis audzēšanas veids, kas ir tuvs pērļvistu dzimtenes dabiskajiem apstākļiem, Dromas ielejā, kur bieži spīd saule un pūš vējš, sniedz tām lielu brīvību. Šādos apstākļos Dromas pērļvistiņām ir pieejamas pastaigas un fiziska aktivitāte brīvā dabā – faktori, kam ir tieša ietekme uz tām raksturīgo tumšo ādas pigmentāciju un gaļas krāsu, kā arī uz nobarošanas īpatnībām; |
| --- | --- |

—

labvēlīgs klimats apvienojumā ar reģionam raksturīgu audzēšanas sistēmu: “Pintadeau de la Drôme” ražošanas apgabalā ietilpst teritorijas ar skaidri noteiktām robežām, kurās ir audzēšanai vislabvēlīgākie apstākļi saules gaismas daudzuma un saules spīdēšanas ilguma ziņā, kā arī visūdenscaurlaidīgākās augsnes. Saulainais Dromas klimats ir labvēlīgs pērļvistiņu attīstībai, turklāt tas rosina dzīvniekus uzturēties voljērā. Tādējādi šis audzēšanas veids, kas ir tuvs pērļvistu dzimtenes dabiskajiem apstākļiem, Dromas ielejā, kur bieži spīd saule un pūš vējš, sniedz tām lielu brīvību. Šādos apstākļos Dromas pērļvistiņām ir pieejamas pastaigas un fiziska aktivitāte brīvā dabā – faktori, kam ir tieša ietekme uz tām raksturīgo tumšo ādas pigmentāciju un gaļas krāsu, kā arī uz nobarošanas īpatnībām;

| — | apgabalā iegūta barība: saskaņā ar “Pintadeau de la Drôme” ēdināšanas režīmu graudi un no tiem iegūti produkti ir pērļvistiņu galvenā barības sastāvdaļa (70 % augšanas un audzēšanas beigu posmā). Tos audzē Dromā [Drôme] (kukurūza, kvieši, mieži ...). |
| --- | --- |

—

apgabalā iegūta barība: saskaņā ar “Pintadeau de la Drôme” ēdināšanas režīmu graudi un no tiem iegūti produkti ir pērļvistiņu galvenā barības sastāvdaļa (70 % augšanas un audzēšanas beigu posmā). Tos audzē Dromā [Drôme] (kukurūza, kvieši, mieži ...).

Sākot ar 10. nedēļu barības sastāvā iekļauj vīnogu sēklas. Saskaņā ar šā reģiona senajām putnkopības tradīcijām putnu kūts iemītniekiem izbaroja arī vīnogu spiedē palikušās čagas, kā arī pēc sulas pārraudzēšanas atlikušo vīnogu mīkstumu, jo kādreiz lielākajā daļā Dromas lauku saimniecību ticis ražots vīns ģimenes patēriņam. Rakstu liecības vēsta, ka “spiedes čagas, kā arī pēc vīna raudzēšanas pāri palikušais ogu mīkstums” izbarots “putnu kūts iemītniekiem” un ka “pērļvistiņām ļoti garšojušas vīnogu sēklas”.

Šo seno un tradicionālo praksi joprojām ievēro arī mūsdienās, un arī tad, ja vīnogu sēklas šodien vairs neiegūst pašu saimniecībā, to izmantošana putnu barībā audzēšanas beigu posmā joprojām ir raksturīga īpatnība, kas “Pintadeau de la Drôme” dara tik savdabīgu.

Šis pārtikas papildinājums, ko pērļvistiņas saņem audzēšanas beigu posmā, atbilst reģiona senajām putnkopības tradīcijām un uzlabo iegūtā produkta garšas īpašības, ko apstiprina arī degustācija: gaļas garša, kas atgādina savvaļas putnu gaļai piemītošo garšu, ir izteiktāka un stiprāka, turklāt gaļai ir arī stingrāka konsistence un šķiedraināka tekstūra.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Qualite-France SA |
| --- | --- |
| Adrese: | Le Guillaumet |
| 60 Avenue du Général De Gaulle |
| 92046 Paris La Defense Cedex |
| FRANCE |

Nosaukums:

Qualite-France SA

Adrese:

Le Guillaumet

60 Avenue du Général De Gaulle

92046 Paris La Defense Cedex

FRANCE

Tel.

+33 141970074

Fakss

+33 141970832

E-pasts:

—

4.8.   Marķējums:

Marķējumā jānorāda nosaukums “Pintadeau de la Drôme”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCPintadeauDeLaDrome.pdf

---

| 15.9.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 222/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 222/16

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 222/08

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PEMENTO DA ARNOIA”

EK Nr.: ES-PGI-0005-0510-15.11.2005

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Subdirección General de Calidad y Agricultura Ecológica — Dirección General de Industrias y mercados agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España |
| --- | --- |
| Adrese: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Nosaukums:

Subdirección General de Calidad y Agricultura Ecológica — Dirección General de Industrias y mercados agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España

Adrese:

Paseo Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel.

+34 913475394

Fakss

+34 913475410

E-pasts:

sgcaae@mapya.es

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Cooperativa Hortoflor 2 SCG |
| --- | --- |
| Adrese: | Barbantes-estación. Cenlle (Ourense) |
| ESPAÑA |

Nosaukums:

Cooperativa Hortoflor 2 SCG

Adrese:

Barbantes-estación. Cenlle (Ourense)

ESPAÑA

Tel.

+34 988280402

Fakss

+34 988280399

E-pasts:

hortoflor@hortoflor.com

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Pemento da Arnoia”

4.2.   Apraksts:

Dārzeņpipari, uz kuriem attiecas aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pemento da Arnoia” (AĢIN), ir Capsicum annuum L. sugas attiecīga ekotipa augļi, kurus tradicionāli audzē ražošanas apgabalā, kuri paredzēti lietošanai pārtikā un kurus laiž tirgū svaigā veidā. Augli novāc, kad tas vēl nav pilnībā nogatavojies, un tam ir šādas īpašības.

| | Fizikālās un organoleptiskās īpašības.






  — | Forma: koniska, zvanveida, auglim ir 3 vai 4 daivas, 4 ribas un nenoteikta skaita gareniskas šķērssienas. |
| --- | --- | --- |

Fizikālās un organoleptiskās īpašības.

—

Forma: koniska, zvanveida, auglim ir 3 vai 4 daivas, 4 ribas un nenoteikta skaita gareniskas šķērssienas.

| — | Augšgals: ar ierobu vai ieapaļš. |
| --- | --- |

—

Augšgals: ar ierobu vai ieapaļš.

| — | kātiņa un augļa savienojums robains (atbilstīgi daivām). |
| --- | --- |

—

kātiņa un augļa savienojums robains (atbilstīgi daivām).

| — | Miza: gluda un spīdīga, gaiši zaļā krāsā. |
| --- | --- |

—

Miza: gluda un spīdīga, gaiši zaļā krāsā.

| — | Aptuvenais svars: auglis sver no 50 līdz 90 gramiem. |
| --- | --- |

—

Aptuvenais svars: auglis sver no 50 līdz 90 gramiem.

| — | Augļa aptuvenais garums: no 7,5 līdz 11 cm. |
| --- | --- |

—

Augļa aptuvenais garums: no 7,5 līdz 11 cm.

| — | Augļa aptuvenais platums: no 5 līdz 7 cm. |
| --- | --- |

—

Augļa aptuvenais platums: no 5 līdz 7 cm.

| — | Aptuvenais starpsieniņas vai mīkstuma biezums: no 2,6 līdz 7,7 mm. |
| --- | --- |

—

Aptuvenais starpsieniņas vai mīkstuma biezums: no 2,6 līdz 7,7 mm.

| — | Garengriezums: trapecveida. |
| --- | --- |

—

Garengriezums: trapecveida.

| — | Degustācijas rādītāji: intensīva smarža un salda garša, minimāls asums. |
| --- | --- |

—

Degustācijas rādītāji: intensīva smarža un salda garša, minimāls asums.

| | Ķīmiskās īpašības (vidējās vērtības)






  — | Ķīmiskais sastāvs (gramos uz 100 gramiem svaiga svara): proteīni (0,80), ogļhidrāti (3,84), kopējais šķiedru saturs (1,63), lipīdi (0,22), C vitamīns (109 mg/uz 100 g svaiga svara). |
| --- | --- | --- |

Ķīmiskās īpašības (vidējās vērtības)

—

Ķīmiskais sastāvs (gramos uz 100 gramiem svaiga svara): proteīni (0,80), ogļhidrāti (3,84), kopējais šķiedru saturs (1,63), lipīdi (0,22), C vitamīns (109 mg/uz 100 g svaiga svara).

| — | Minerālvielas (gramos uz 100 gramiem sausnas): kālijs (2,91), magnijs (0,14), kalcijs (0,08), nātrijs (0,015). |
| --- | --- |

—

Minerālvielas (gramos uz 100 gramiem sausnas): kālijs (2,91), magnijs (0,14), kalcijs (0,08), nātrijs (0,015).

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā audzē produktu ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pemento da Arnoia” ietver 23 km2 lielu platību, ko veido Arnoijas (A Arnoia) pašvaldības teritorija un Kortegadas (Cortegada) pašvaldības teritorijā esošais Merensa (Meréns) pagasts. Apgabala visa teritorija ietverta Ribeiro (O Ribeiro) apriņķī, kas atrodas Orenses (Ourense) provinces rietumos Galīsijas autonomā apgabala (Comunidad Autónoma de Galicia) dienvidos. Minētais audzēšanas apgabals atrodas Arnoijas (Arnoia) upes ielejas pēdējā posma zemākajās nogāzēs.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Produkta izsekojamību garantē tā identificēšana visos ražošanas un tirdzniecības posmos.

Lai pārliecinātos par specifikācijas noteikumu ievērošanu, pārbaudes struktūra kārto un regulāri atjaunina audzētāju un apstādīto platību reģistru.

AĢIN “Pemento da Arnoia” var piešķirt tikai tādiem dārzeņpipariem, kuri audzēti atbilstīgi specifikācijas un citiem papildu noteikumiem un kuru stādījumi un audzētāji ir reģistrēti.

Reģistrētajām personām ir arī pienākums deklarēt faktiski saražotos un pārdotos dārzeņpiparus ar AĢIN “Pemento da Arnoia”, izdarot ierakstus šim nolūkam izveidotajos reģistros. Pārbaudes struktūra pārliecinās par to, vai sakrīt iepakošanas uzņēmumu pārdotie un lauksaimnieku izaudzētie un piegādātie daudzumi un vai šie daudzumi sakrīt ar reģistrētajos zemes gabalos iegūtās ražas rādītājiem.

Gan fiziskas, gan juridiskas personas, kas ierakstītas reģistrā, stādījumus, noliktavas, lauksaimnieciskās ražošanas uzņēmumus un produktus pārbauda un kontrolē pārbaudes struktūra, lai tādējādi pārliecinātos, ka visi produkti ar aizsargāto izcelsmes norādi atbilst specifikācijai un tās papildu noteikumu prasībām. Pārbaudes ietver stādījumu, noliktavu un uzņēmumu apskates, dokumentācijas pārbaudi, kā arī šā dokumenta 4.2. punktā aprakstīto fizikālo parametru ievērošanas pārbaudi, lai nodrošinātu, ka novāktie dārzeņpipari ir nesadalīti, veseli, tīri, bez iebojājumiem un ieskrambājumiem. Turklāt var veikt arī vairāku atlieku analīzi, lai noteiktu, vai pesticīdu saturs nepārsniedz maksimālo pieļaujamo atliekvielu daudzumu, kāds šai kultūrai noteikts spēkā esošajos tiesību aktos.

4.5.   Ražošanas metode:

To augu un augļu atlasi, kas paredzēti pavairojamā materiāla iegūšanai, izmantojot tradicionālās metodes, veic paši lauksaimnieki, kas, pamatojoties uz pieredzi, izvēlas eksemplārus, kuriem ir labākās īpašības (lielums, forma un izskats) turpmākai optimālas kvalitātes dārzeņpiparu audzēšanai.

Produkta iegūšanas process ir aprakstīts turpmāk.

| | Pavairošana un pārstādīšana
  Gatavo augli (sarkanu) izžāvē un izņem sēklas. Sēklaudzēšanas platības sagatavo janvārī. Izveido “siltu gultu”, lai stimulētu dīdzību, un pārklāj to ar plastmasas plēvi. Piķēšanu audzēšanas platībās veic no marta vidus, paredzot vienam stādam aptuveni 50 cm × 40 cm platību. |
| --- | --- |

Pavairošana un pārstādīšana

Gatavo augli (sarkanu) izžāvē un izņem sēklas. Sēklaudzēšanas platības sagatavo janvārī. Izveido “siltu gultu”, lai stimulētu dīdzību, un pārklāj to ar plastmasas plēvi. Piķēšanu audzēšanas platībās veic no marta vidus, paredzot vienam stādam aptuveni 50 cm × 40 cm platību.

| | Produkcijas ierobežojumi
  Maksimālā pieļaujamā ražība – 40 000 kg no hektāra. |
| --- | --- |

Produkcijas ierobežojumi

Maksimālā pieļaujamā ražība – 40 000 kg no hektāra.

| | Stādījumu kopšana
  Šā kultūrauga optimālā attīstībā lielākā nozīme ir laistīšanai, kas jāveic pie auga pamatnes, lai nekaitētu ziedam vai auglim.
  Organisko mēslojumu lieto tikai vienreiz, izmanto liellopu un vistu mēslus.
  Iespējamo kaitēkļu un slimību apkarošanu nodrošina, izmantojot tādas audzēšanas metodes kā sēklu kodināšanau vai sēkliniekiem paredzētās augsnes apstrādi. Ja jālieto augu aizsardzības līdzekļi, jāizmanto tādas aktīvās vielas, kurām ir mazāka ietekme uz vidi, kuras ir efektīvākas, mazāk toksiskas un atstāj mazāk atlieku, kurām ir tikai neliela ietekme uz blakusfaunu, un tādas, kuras rada mazāk problēmu saistībā ar noturību vidē. |
| --- | --- |

Stādījumu kopšana

Šā kultūrauga optimālā attīstībā lielākā nozīme ir laistīšanai, kas jāveic pie auga pamatnes, lai nekaitētu ziedam vai auglim.

Organisko mēslojumu lieto tikai vienreiz, izmanto liellopu un vistu mēslus.

Iespējamo kaitēkļu un slimību apkarošanu nodrošina, izmantojot tādas audzēšanas metodes kā sēklu kodināšanau vai sēkliniekiem paredzētās augsnes apstrādi. Ja jālieto augu aizsardzības līdzekļi, jāizmanto tādas aktīvās vielas, kurām ir mazāka ietekme uz vidi, kuras ir efektīvākas, mazāk toksiskas un atstāj mazāk atlieku, kurām ir tikai neliela ietekme uz blakusfaunu, un tādas, kuras rada mazāk problēmu saistībā ar noturību vidē.

| | Ražas novākšana
  Ražu novāc ar rokām pirms augļi nogatavojušies un kad saskaņā ar lauksaimnieku pieredzi tie labāk piemēroti laišanai tirdzniecībā un atbilst 4.2. punktā aprakstītajām fizikālajām īpašībām. Ražas novākšanu veic izlases veidā, pārstaigājot plantācijas tik reižu, cik vajadzīgs, un izmantojot tādu aprīkojumu (darbarīkus, kastes vai konteinerus) un darbaspēku, lai nepieļautu produkta iebojāšanu. |
| --- | --- |

Ražas novākšana

Ražu novāc ar rokām pirms augļi nogatavojušies un kad saskaņā ar lauksaimnieku pieredzi tie labāk piemēroti laišanai tirdzniecībā un atbilst 4.2. punktā aprakstītajām fizikālajām īpašībām. Ražas novākšanu veic izlases veidā, pārstaigājot plantācijas tik reižu, cik vajadzīgs, un izmantojot tādu aprīkojumu (darbarīkus, kastes vai konteinerus) un darbaspēku, lai nepieļautu produkta iebojāšanu.

| | Transportēšana un uzglabāšana
  Dārzeņpiparus transportē stingrā iesaiņojumā, lai nepieļautu saspiešanos. Izkraušanu veic tā, lai līdz minimumam samazinātu iespēju, ka produkts krītot mehāniski iebojājas. Uzglabāšanas vietās jānodrošina pareiza vēdināšana. |
| --- | --- |

Transportēšana un uzglabāšana

Dārzeņpiparus transportē stingrā iesaiņojumā, lai nepieļautu saspiešanos. Izkraušanu veic tā, lai līdz minimumam samazinātu iespēju, ka produkts krītot mehāniski iebojājas. Uzglabāšanas vietās jānodrošina pareiza vēdināšana.

| | Laišana tirgū
  Produktu tirgo 500 g vai 1 000 g tilpības tīkliņos, kas izgatavoti no materiāla, kurš atļauts spēkā esošajos tiesību aktos pārtikas jomā. Var izmantot arī citus iesaiņojuma veidus ar nosacījumu, ka tie neietekmē produkta kvalitāti. Tirdzniecības periods ilgst no 1. jūnija līdz 15. oktobrim, turklāt to var pagarināt vai saīsināt, ja attiecīgās sezonas laika apstākļu dēļ tas vajadzīgs produkta raksturīgo īpašību saglabāšanai. |
| --- | --- |

Laišana tirgū

Produktu tirgo 500 g vai 1 000 g tilpības tīkliņos, kas izgatavoti no materiāla, kurš atļauts spēkā esošajos tiesību aktos pārtikas jomā. Var izmantot arī citus iesaiņojuma veidus ar nosacījumu, ka tie neietekmē produkta kvalitāti. Tirdzniecības periods ilgst no 1. jūnija līdz 15. oktobrim, turklāt to var pagarināt vai saīsināt, ja attiecīgās sezonas laika apstākļu dēļ tas vajadzīgs produkta raksturīgo īpašību saglabāšanai.

4.6.   Saikne:

Šos vietējā ekotipa dārzeņpiparus lauksaimnieki noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā audzē jau kopš senseniem laikiem. Tā kā ražošanas apjoms bija ierobežots un gadu gaitā dārzeņpiparu audzēšana nepaplašinājās, šī kultūra neizplatījās ārpus minētā ģeogrāfiskā apgabala.

To slavu un popularitāti apliecina fakts, ka 1980. gadā tika iedibināti Piparu svētki (Festa do Pemento), kuri pasludināti par tūristus interesējošu notikumu, kurā tiek cildinātas “Pemento da Arnoia” gastronomiskās īpašības un kurus ik gadu svin augustā pirmajā nedēļā. Tāpat jāpiemin daudzās gastronomijas rokasgrāmatās esošās norādes uz “Pemento da Arnoia” kulinārajām īpašībām un dažādajām šo dārzeņpiparu pagatavošanas iespējām.

Šo labo reputāciju veido vairāku faktoru kopums – stādāmais materiāls un audzēšanas ieleju augsne un mikroklimats.

| | Stādāmais materiāls
  Vietējo lauksaimnieku tradicionālās metodes, saglabājot un izvēloties labākos augus un pielāgojot audzēšanas paņēmienus vietējiem apstākļiem, radījuši produktu ar specifiskām īpašībām un kvalitāti, kas Arnoijas dārzeņpipariem ļāvusi iegūt atzīstamu reputāciju. |
| --- | --- |

Stādāmais materiāls

Vietējo lauksaimnieku tradicionālās metodes, saglabājot un izvēloties labākos augus un pielāgojot audzēšanas paņēmienus vietējiem apstākļiem, radījuši produktu ar specifiskām īpašībām un kvalitāti, kas Arnoijas dārzeņpipariem ļāvusi iegūt atzīstamu reputāciju.

| | Klimatiskie apstākļi
  Šīs Arnoijas upes pēdējā posma ielejas raksturīgie klimatiskie apstākļi izrādījušies īpaši piemēroti Arnoijas ekotipa audzēšanai, un tie izskaidro arī šā kultūrauga senās audzēšanas tradīcijas šajā apgabalā un tā specifiskās īpašības.
  Arnoijas dārzeņpipari, tāpat kā vairums saldo piparu, ir ļoti prasīgs augs attiecībā uz gaismu, kura šajā audzēšanas apgabalā ir labvēlīga, jo ar šo kultūru apstādītās ielejas apgabalā pavērstas dienvidaustrumu virzienā, tas ir faktors, kuram ir liela ietekme uz dažiem produkta sastāvdaļu rādītājiem, piemēram, paaugstināto tauku saturu.
  Dīdzībai vajadzīga vismaz 13 °C temperatūra, kura šajā apgabalā tiek sasniegta, sākot ar aprīļa trešo nedēļu; turpretī optimālā auga attīstībai vajadzīgā temperatūra ir no 20 līdz 25 °C (dienā) un no 16 līdz 18 °C (naktī), tā ir temperatūra, kas šajā apgabalā dominē laikposmā no jūlija līdz septembrim. Kā liecina Arnoijas meteostacijas mērījumi, mēneša vidējā temperatūra minētajā laikposmā svārstās no 20,5 līdz 23,1 °C dienā un no 16 līdz 17,9 °C naktī. |
| --- | --- |

Klimatiskie apstākļi

Šīs Arnoijas upes pēdējā posma ielejas raksturīgie klimatiskie apstākļi izrādījušies īpaši piemēroti Arnoijas ekotipa audzēšanai, un tie izskaidro arī šā kultūrauga senās audzēšanas tradīcijas šajā apgabalā un tā specifiskās īpašības.

Arnoijas dārzeņpipari, tāpat kā vairums saldo piparu, ir ļoti prasīgs augs attiecībā uz gaismu, kura šajā audzēšanas apgabalā ir labvēlīga, jo ar šo kultūru apstādītās ielejas apgabalā pavērstas dienvidaustrumu virzienā, tas ir faktors, kuram ir liela ietekme uz dažiem produkta sastāvdaļu rādītājiem, piemēram, paaugstināto tauku saturu.

Dīdzībai vajadzīga vismaz 13 °C temperatūra, kura šajā apgabalā tiek sasniegta, sākot ar aprīļa trešo nedēļu; turpretī optimālā auga attīstībai vajadzīgā temperatūra ir no 20 līdz 25 °C (dienā) un no 16 līdz 18 °C (naktī), tā ir temperatūra, kas šajā apgabalā dominē laikposmā no jūlija līdz septembrim. Kā liecina Arnoijas meteostacijas mērījumi, mēneša vidējā temperatūra minētajā laikposmā svārstās no 20,5 līdz 23,1 °C dienā un no 16 līdz 17,9 °C naktī.

| | Augsnes īpašības
  Augsnes īpašības vēl vairāk apliecina šīs teritorijas piemērotību dārzeņpiparu audzēšanai. Šajā apgabalā ir daudz smilšmāla augšņu, kuras bagātas ar humusu, kas veicina drenāžu un aerāciju, tāpēc iespējama bieža laistīšana – augs ir mitrumprasīgs, tāpēc augsnei vienmēr jābūt mitrai, bet ne pārplūdinātai, jo tas var izraisīt nosmakšanu vai augļu augšgalu iepuvumus. |
| --- | --- |

Augsnes īpašības

Augsnes īpašības vēl vairāk apliecina šīs teritorijas piemērotību dārzeņpiparu audzēšanai. Šajā apgabalā ir daudz smilšmāla augšņu, kuras bagātas ar humusu, kas veicina drenāžu un aerāciju, tāpēc iespējama bieža laistīšana – augs ir mitrumprasīgs, tāpēc augsnei vienmēr jābūt mitrai, bet ne pārplūdinātai, jo tas var izraisīt nosmakšanu vai augļu augšgalu iepuvumus.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL) |
| --- | --- |
| Adrese: | Rúa Fonte dos Concheiros, 11 Bajo |
| 15703 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Nosaukums:

Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL)

Adrese:

Rúa Fonte dos Concheiros, 11 Bajo

15703 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Tel.

+34 881997276

Fakss

+34 981546676

E-pasts:

ingacal@xunta.es

INGACAL ir valsts iestāde, kas ir Consellería del Medio Rural de la Xunta de Galicia pakļautībā.

4.8.   Marķējums:

Uz dārzeņpipariem, ko tirgo ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pemento da Arnoia”, jābūt katra ražotāja/iepakotāja tirdzniecības etiķetei un īpašai AĢIN etiķetei ar burtciparu kodu, kurai piešķirts kārtas numurs, kuru apstiprinājusi un izdevusi pārbaudes struktūra un kurā attēlots aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotips.

Norādei “Indicación Geográfica Protegida “Pemento da Arnoia” ” jābūt gan uz tirdzniecības etiķetes, gan arī uz īpašās ģeogrāfiskās norādes etiķetes.

---