# Úřední věstník C 165/2009

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2009.165.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 165 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5217. července 2009 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2009.165.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 165

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5217. července 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 165/01 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 165/01

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 165/03 | Směnné kurzy vůči euru | 4 |
| 2009/C 165/04 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (Zúčtování a vypořádání) (podle článku 15 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Shrnutí rozhodnutí Komise ze dne 2. června 2004 vztahující se k řízení podle článku 82 Smlouvy o ES (Věci COMP/38.096 – Clearstream (zúčtování a vypořádání)) (oznámeno pod číslem K(2004) 1958) | 7 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 165/03

Směnné kurzy vůči euru

4

2009/C 165/04

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (Zúčtování a vypořádání) (podle článku 15 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21)

(podle článku 15 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21)

5

2009/C 165/05

Shrnutí rozhodnutí Komise ze dne 2. června 2004 vztahující se k řízení podle článku 82 Smlouvy o ES (Věci COMP/38.096 – Clearstream (zúčtování a vypořádání)) (oznámeno pod číslem K(2004) 1958)

(oznámeno pod číslem K(2004) 1958)

7

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 165/06 | Státní podpora – Maďarsko – Státní podpora C 14/09 (ex NN 17/09) – Potenciální státní podpora společnosti Péti Nitrogénművek – Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 12 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 165/06

Státní podpora – Maďarsko – Státní podpora C 14/09 (ex NN 17/09) – Potenciální státní podpora společnosti Péti Nitrogénművek – Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 17.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 165/1

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2009/C 165/01

| Datum přijetí rozhodnutí | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 617/08 |
| Členský stát | Dánsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Technology Transfer Institues |
| Právní základ | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 130 mil. DKK; Celková částka plánované podpory 780 mil. DKK |
| Míra podpory | 50 % |
| Délka trvání programu | 1.1.2009–31.12.2014 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | — |
| Další informace | Opatření nepředstavuje podporu |

Datum přijetí rozhodnutí

8.6.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 617/08

Členský stát

Dánsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Technology Transfer Institues

Právní základ

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 130 mil. DKK; Celková částka plánované podpory 780 mil. DKK

Míra podpory

50 %

Délka trvání programu

1.1.2009–31.12.2014

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

—

Další informace

Opatření nepředstavuje podporu

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 53/09 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Právní základ | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Zaměstnanost |
| Forma podpory | Úleva na platbách sociálního pojištění |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 0,13 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | do 1.6.2011 |
| Hospodářská odvětví | Zpracovatelský průmysl |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

6.7.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 53/09

Členský stát

Španělsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Právní základ

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Zaměstnanost

Forma podpory

Úleva na platbách sociálního pojištění

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 0,13 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

do 1.6.2011

Hospodářská odvětví

Zpracovatelský průmysl

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Servicio Público de Empleo Estatal

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 165/3

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 165/02

Dne 9. července 2009 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5513. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32009M5513. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 17.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 165/4

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

16. července 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4130 |
| JPY | japonský jen | 132,63 |
| DKK | dánská koruna | 7,4456 |
| GBP | britská libra | 0,85910 |
| SEK | švédská koruna | 11,0135 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5154 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,0015 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,861 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 272,82 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7005 |
| PLN | polský zlotý | 4,2900 |
| RON | rumunský lei | 4,2313 |
| TRY | turecká lira | 2,1570 |
| AUD | australský dolar | 1,7582 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5787 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,9512 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,1852 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0501 |
| KRW | jihokorejský won | 1 795,45 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,4575 |
| CNY | čínský juan | 9,6526 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3270 |
| IDR | indonéská rupie | 14 305,53 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,0465 |
| PHP | filipínské peso | 67,739 |
| RUB | ruský rubl | 44,9351 |
| THB | thajský baht | 48,130 |
| BRL | brazilský real | 2,7279 |
| MXN | mexické peso | 19,1829 |
| INR | indická rupie | 68,7710 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4130

JPY

japonský jen

132,63

DKK

dánská koruna

7,4456

GBP

britská libra

0,85910

SEK

švédská koruna

11,0135

CHF

švýcarský frank

1,5154

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,0015

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,861

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

272,82

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7005

PLN

polský zlotý

4,2900

RON

rumunský lei

4,2313

TRY

turecká lira

2,1570

AUD

australský dolar

1,7582

CAD

kanadský dolar

1,5787

HKD

hongkongský dolar

10,9512

NZD

novozélandský dolar

2,1852

SGD

singapurský dolar

2,0501

KRW

jihokorejský won

1 795,45

ZAR

jihoafrický rand

11,4575

CNY

čínský juan

9,6526

HRK

chorvatská kuna

7,3270

IDR

indonéská rupie

14 305,53

MYR

malajsijský ringgit

5,0465

PHP

filipínské peso

67,739

RUB

ruský rubl

44,9351

THB

thajský baht

48,130

BRL

brazilský real

2,7279

MXN

mexické peso

19,1829

INR

indická rupie

68,7710

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 17.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 165/5

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení ve věci COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(Zúčtování a vypořádání)

(podle článku 15 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21)

2009/C 165/04

Z návrhu rozhodnutí v této věci vyplývá následující:

Dne 28. března 2003 bylo společnosti Clearstream International SA („CI“) se sídlem v Lucemburku a společnosti Clearstream Banking AG („CBF“) se sídlem ve Frankfurtu zasláno sdělení o námitkách. Strany jej obdržely 31. března 2003.

Dne 9. dubna 2003 strany požádaly o přístup ke spisu, který byl umožněn 14. dubna 2003. V důsledku administrativní chyby však byl uvedeného dne stranám poskytnut přístup k jednomu dokumentu klasifikovanému jako důvěrný. Tímto dokumentem byla interní zpráva společnosti Euroclear Bank S.A./N.V. („EB“), ve které se stanoví cíle a strategie této společnosti pro plánované setkání. EB byla o této chybě informována před ústním slyšením. Strany byly na rozdíl od příslušných útvarů Komise názoru, že tento dokument, který byl prohlášen za důvěrný, obsahuje zprošťující důkazy, které by měly být použity v jejich prospěch v konečném rozhodnutí Komise. Dospěla jsem k závěru, že tento dokument žádné zprošťující informace, které měly být zpřístupněny stranám nebo jež měly být použity v konečném rozhodnutí Komise, neobsahuje.

Stranám byly k odpovědi na sdělení o námitkách poskytnuty dva měsíce.

Právní zástupci stran odpověděli na sdělení o námitkách dopisem ze dne 30. května 2003. Komise obdržela jejich odpověď dne 3. června 2003.

Strany požádaly o ústní slyšení, které se konalo 24. července 2003.

E-mailem ze dne 8. dubna 2003 požádala EB o dovolení účastnit se ústního slyšení a o zaslání nedůvěrného znění sdělení o námitkách. Oběma žádostem se vyhovělo a EB obdržela nedůvěrné znění sdělení o námitkách 2. května 2003. Dne 13. června 2003 předložila připomínky. EB měla možnost vyjádřit se ke sdělení o námitkách před jeho zpřístupněním dalším stranám kromě Clearstreamu, protože mohlo obsahovat důvěrné informace týkající se EB.

Příslušné útvary Komise po ústním slyšení tento případ dále vyšetřovaly a 25. července 2003 zaslaly dopisy podle článku 11 stranám a 29. července 2003 společnosti EB. Odpovědi, obdržené 1. září (od stran) a 28. října 2003 (od EB), byly zařazeny do spisu.

Dne 25. srpna 2003 strany požádaly o dodatečný přístup ke spisu. Tato žádost se týkala dvou dokumentů v délce 367 stran, kterými EB odpověděla na dopisy, jež jim zaslala Komise podle článku 11. Příslušné útvary Komise odpověděly 6. října 2003 a poskytly přístup k 141 stránkám požadovaných dokumentů. Rovněž objasnily, že zbývající stránky obsahují dohody mezi podnikem Euroclear a jeho zákazníky nebo dodavateli, které jsou obchodním tajemstvím. Útvary Komise krátce vysvětlily, co je předmětem těchto dohod. Strany v této souvislosti nevznesly k úředníkovi pro slyšení žádné námitky.

Strany do spisu opět nahlédly dne 3. listopadu 2003. V souladu s odpovědí příslušných útvarů Komise ze dne 6. října 2003 jim byl poskytnut přístup k doplňujícím dokumentům, které byly zařazeny do spisu po 14. dubnu 2003.

Dne 3. listopadu 2003 se uskutečnilo setkání útvarů Komise a stran. Strany se vyjádřily k tomu, jak by nové dokumenty, jež předložily, měly být vykládány. Útvary Komise objasnily, jakým způsobem chtějí využít informace, jež získaly po ústním slyšení. V této souvislosti útvary Komise zaslaly rovněž dne 17. listopadu 2003 stranám dopis, v němž vysvětlily, jak chce Komise ve svém konečném rozhodnutí vyložit dodatečně získané informace. Strany měly možnost se k tomuto dopisu vyjádřit do 1. prosince 2003.

Po ústním slyšení Komise na námitkách stranám trvala. Upustila však od svého úmyslu udělit stranám pokutu.

S ohledem na výše uvedené se domnívám, že právo stran a třetích stran na slyšení bylo v tomto případě dodrženo. Návrh rozhodnutí se zabývá pouze námitkami, u kterých byla stranám poskytnuta příležitost oznámit svá stanoviska.

V Bruselu dne 5. května 2004.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 165/7

---

Shrnutí rozhodnutí Komise

ze dne 2. června 2004

vztahující se k řízení podle článku 82 Smlouvy o ES

(Věci COMP/38.096 – Clearstream (zúčtování a vypořádání))

(oznámeno pod číslem K(2004) 1958)

(Pouze německé znění je závazné)

2009/C 165/05

Dne 2. června 2004 Komise přijala rozhodnutí týkající se řízení podle článku 82 Smlouvy o ES. Podle ustanovení článku 30 nařízení Komise (ES) č. 1/2003
   (1)
  Komise tímto zveřejňuje jména stran a hlavní obsah rozhodnutí, včetně všech uložených sankcí, a to se zohledněním oprávněného zájmu podniků na ochraně jejich obchodního tajemství. Znění celého rozhodnutí bez důvěrných informací je k dispozici v úředních jazycích případu a pracovních jazycích Komise na internetových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž na adrese

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

ÚVOD

| 1. | Předložený text je shrnutím rozhodnutí Komise ze dne 2. června 2004 ve výše uvedené věci. Rozhodnutí stanoví, že společnost Clearstream Banking AG, která se také nazývá Clearstream Banking Frankfurt (CBF), a její mateřská společnost Clearstream International (CI), společně dále jen „Clearstream“, porušily článek 82 Smlouvy. Případ se týká skutečnosti, že Clearstream odmítla společnosti Euroclear Bank SA (EB) poskytnout určité služby týkající se zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry a že tuto společnost cenově diskriminuje. |
| --- | --- |

1.

Předložený text je shrnutím rozhodnutí Komise ze dne 2. června 2004 ve výše uvedené věci. Rozhodnutí stanoví, že společnost Clearstream Banking AG, která se také nazývá Clearstream Banking Frankfurt (CBF), a její mateřská společnost Clearstream International (CI), společně dále jen „Clearstream“, porušily článek 82 Smlouvy. Případ se týká skutečnosti, že Clearstream odmítla společnosti Euroclear Bank SA (EB) poskytnout určité služby týkající se zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry a že tuto společnost cenově diskriminuje.

| 2. | Toto řízení vyplynulo z vyšetřování zahájeného z moci úřední, které bylo zaměřeno na posouzení, zda je politika hospodářské soutěže Společenství v oblasti zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry v EU správně prováděna. Komise zjišťovala zejména i) přístup, ii) ceny, iii) výlučné dohody a iv) konsolidaci. Následně se vyšetřování postupně zaměřilo na možné zneužívající chování ze strany společnosti Clearstream. |
| --- | --- |

2.

Toto řízení vyplynulo z vyšetřování zahájeného z moci úřední, které bylo zaměřeno na posouzení, zda je politika hospodářské soutěže Společenství v oblasti zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry v EU správně prováděna. Komise zjišťovala zejména i) přístup, ii) ceny, iii) výlučné dohody a iv) konsolidaci. Následně se vyšetřování postupně zaměřilo na možné zneužívající chování ze strany společnosti Clearstream.

| 3. | Dne 28. března 2003 zaslala Komise společnosti Clearstream sdělení o námitkách. Clearstream odpověděla na námitky a vyjádřila své stanovisko ve slyšení konaném dne 24. července 2003. |
| --- | --- |

3.

Dne 28. března 2003 zaslala Komise společnosti Clearstream sdělení o námitkách. Clearstream odpověděla na námitky a vyjádřila své stanovisko ve slyšení konaném dne 24. července 2003.

| 4. | Zpráva úředníka pro slyšení uvádí, že práva na obhajobu společnosti Clearstream byla dodržena. |
| --- | --- |

4.

Zpráva úředníka pro slyšení uvádí, že práva na obhajobu společnosti Clearstream byla dodržena.

| 5. | Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení se sešel dne 30. dubna 2004 a vydal kladné stanovisko. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení se sešel dne 30. dubna 2004 a vydal kladné stanovisko.

| 6. | Žádné pokuty se neukládají. Důvody rozhodnutí a návrhu neukládat pokuty jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

6.

Žádné pokuty se neukládají. Důvody rozhodnutí a návrhu neukládat pokuty jsou uvedeny níže.

1.   SHRNUTÍ VĚCI

| 7. | Věc Clearstream se týká uplatňování práva hospodářské soutěže EU na specifické činnosti v určitém časovém okamžiku a uplatňuje na ně pravidla hospodářské soutěže. V žádném případě nestanoví právní předpisy nebo normy. |
| --- | --- |

7.

Věc Clearstream se týká uplatňování práva hospodářské soutěže EU na specifické činnosti v určitém časovém okamžiku a uplatňuje na ně pravidla hospodářské soutěže. V žádném případě nestanoví právní předpisy nebo normy.

| 8. | Složitost této věci vyplývá ze samotného zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry, které je oblastí se složitými procesy, v níž je používaná terminologie nejednotná, kde se vyskytuje velké množství účastníků na rozdílných stupních a v níž dochází ke značným změnám v důsledku právních a podnikatelských tlaků. |
| --- | --- |

8.

Složitost této věci vyplývá ze samotného zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry, které je oblastí se složitými procesy, v níž je používaná terminologie nejednotná, kde se vyskytuje velké množství účastníků na rozdílných stupních a v níž dochází ke značným změnám v důsledku právních a podnikatelských tlaků.

| 9. | Nejdůležitější rysy hlavních procesů vypořádávání obchodů s cennými papíry lze shrnout následujícím způsobem:






  — | Zúčtování je proces, ke kterému dochází mezí obchodováním a vypořádáním. Zajišťuje, že kupující a prodávající se dohodli na stejné transakci a že prodávající zcizuje cenné papíry, k jejichž prodeji je oprávněn. |
| --- | --- | --- |

9.

Nejdůležitější rysy hlavních procesů vypořádávání obchodů s cennými papíry lze shrnout následujícím způsobem:

—

Zúčtování je proces, ke kterému dochází mezí obchodováním a vypořádáním. Zajišťuje, že kupující a prodávající se dohodli na stejné transakci a že prodávající zcizuje cenné papíry, k jejichž prodeji je oprávněn.

| — | Vypořádání je konečným převodem cenných papírů od prodávajícího kupujícímu a konečným převodem finančních prostředků od kupujícího prodávajícímu a zároveň jejich uvedení v účetnictví cenných papírů. |
| --- | --- |

—

Vypořádání je konečným převodem cenných papírů od prodávajícího kupujícímu a konečným převodem finančních prostředků od kupujícího prodávajícímu a zároveň jejich uvedení v účetnictví cenných papírů.

| 10. | Kromě úkonů nezbytných k provedení transakce s cennými papíry musí být cenné papíry dány do úschovy. Pojmy safekeeping a custody (v češtině v obou případech „úschova“) se zaměnitelně používají pro skutečné uložení u subjektu, který cenný papír uschová ve fyzické nebo elektronické podobě. Tyto úkony se také nazývají „primární úschova“ nebo „konečná úschova“. Subjekty, které nemají cenné papíry v konečné úschově, jsou popsány jako „zprostředkovatelé“ vykonávající služby týkající se cenných papírů. |
| --- | --- |

10.

Kromě úkonů nezbytných k provedení transakce s cennými papíry musí být cenné papíry dány do úschovy. Pojmy safekeeping a custody (v češtině v obou případech „úschova“) se zaměnitelně používají pro skutečné uložení u subjektu, který cenný papír uschová ve fyzické nebo elektronické podobě. Tyto úkony se také nazývají „primární úschova“ nebo „konečná úschova“. Subjekty, které nemají cenné papíry v konečné úschově, jsou popsány jako „zprostředkovatelé“ vykonávající služby týkající se cenných papírů.

| 11. | Poskytovatelé služeb zúčtování a vypořádání mohou být centrální depozitáři cenných papírů (CSD) (2), mezinárodní centrální depozitáři cenných papírů (3) (ICSD) nebo jiní zprostředkovatelé jako jsou banky. Každá instituce však může provádět pouze „primární“ zúčtování a vypořádání (4) obchodů s cennými papíry, které má skutečně v konečné úschově. Vzhledem k tomu, že v předložené věci jsou všechny cenné papíry emitované podle německého práva a uložené v hromadné úschově (5) deponovány u CBF (uvedený jako CSD emitenta), může pouze CBF provádět primární zúčtování a vypořádání týkající se těchto cenných papírů. |
| --- | --- |

11.

Poskytovatelé služeb zúčtování a vypořádání mohou být centrální depozitáři cenných papírů (CSD) (2), mezinárodní centrální depozitáři cenných papírů (3) (ICSD) nebo jiní zprostředkovatelé jako jsou banky. Každá instituce však může provádět pouze „primární“ zúčtování a vypořádání (4) obchodů s cennými papíry, které má skutečně v konečné úschově. Vzhledem k tomu, že v předložené věci jsou všechny cenné papíry emitované podle německého práva a uložené v hromadné úschově (5) deponovány u CBF (uvedený jako CSD emitenta), může pouze CBF provádět primární zúčtování a vypořádání týkající se těchto cenných papírů.

| 12. | Rozhodnutí se zabývá prováděním služeb (zúčtování a vypořádání) týkajících se cenných papírů a nikoli službami úschovy. CBF poskytuje tyto služby prostřednictvím IT platformy nazývané CASCADE. CASCADE RS (který je subsystémem CASCADE, k němuž byl EB zamítnut přístup) slouží ke vkládání údajů týkajících se akcií na jméno. Musí být pouze pravidelně aktualizován (např. před valnou hromadou) a nezasahuje do transakce zpracování akcií na jméno. CBF zamítla právo zahrnout zpracování akcií na jméno v platformě CASCADE, dokud bude mít EB přístup do systému CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

Rozhodnutí se zabývá prováděním služeb (zúčtování a vypořádání) týkajících se cenných papírů a nikoli službami úschovy. CBF poskytuje tyto služby prostřednictvím IT platformy nazývané CASCADE. CASCADE RS (který je subsystémem CASCADE, k němuž byl EB zamítnut přístup) slouží ke vkládání údajů týkajících se akcií na jméno. Musí být pouze pravidelně aktualizován (např. před valnou hromadou) a nezasahuje do transakce zpracování akcií na jméno. CBF zamítla právo zahrnout zpracování akcií na jméno v platformě CASCADE, dokud bude mít EB přístup do systému CASCADE RS.

1.1   Relevantní trh

| 13. | Relevantní trh je definován jako služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry emitovanými podle německého práva, které poskytuje CSD emitenta (centrální depozitář cenných papírů, který je primárním schovatelem cenných papírů) centrálním depozitářům cenných papírů v jiných členských státech a mezinárodním centrálním depozitářům cenných papírů. K primárnímu zúčtování a vypořádání dochází v případě, že dojde ke změně stavu na účtu cenných papírů, které drží CSD emitenta (CBF u cenných papírů emitovaných podle německého práva). Naopak sekundární zúčtování a vypořádání uskutečňují následně zprostředkovatelé ve svých vlastních účtech. To zahrnuje jak protiúkony, kterými zprostředkovatelé reagují na výsledky primárního zúčtování a vypořádání účtů svých zákazníků, tak záznam na účtech následujících internalizovaných transakcí. K internalizaci dochází v případě, kdy zprostředkovatel může vypořádat transakci ve svých vlastních účtech (např., pokud kupující i prodávající vedou vlastní účty). |
| --- | --- |

13.

Relevantní trh je definován jako služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry emitovanými podle německého práva, které poskytuje CSD emitenta (centrální depozitář cenných papírů, který je primárním schovatelem cenných papírů) centrálním depozitářům cenných papírů v jiných členských státech a mezinárodním centrálním depozitářům cenných papírů. K primárnímu zúčtování a vypořádání dochází v případě, že dojde ke změně stavu na účtu cenných papírů, které drží CSD emitenta (CBF u cenných papírů emitovaných podle německého práva). Naopak sekundární zúčtování a vypořádání uskutečňují následně zprostředkovatelé ve svých vlastních účtech. To zahrnuje jak protiúkony, kterými zprostředkovatelé reagují na výsledky primárního zúčtování a vypořádání účtů svých zákazníků, tak záznam na účtech následujících internalizovaných transakcí. K internalizaci dochází v případě, kdy zprostředkovatel může vypořádat transakci ve svých vlastních účtech (např., pokud kupující i prodávající vedou vlastní účty).

| 14. | Strany argumentovaly, že primární a sekundární zúčtování a vypořádání nepředstavují odlišné trhy. |
| --- | --- |

14.

Strany argumentovaly, že primární a sekundární zúčtování a vypořádání nepředstavují odlišné trhy.

| 15. | Rozhodnutí se podrobně zabývá stanovisky společností Clearstream a EB v souvislosti s definicí relevantního trhu. Clearstream namítá, že zúčtování a vypořádání schovateli na nižším stupni (zprostředkovatelé) je zaměněno za zúčtování a vypořádání, která provádí CBF. V podobném duchu namítá EB (6), že internalizace je konkurenční překážkou pro centrální depozitáře cenných papírů. V rozhodnutí jsou tyto argumenty vyvráceny následujícím způsobem:






  — | existuje skupina poskytovatelů služeb zúčtování a vypořádání, pro které nepřímý přístup k CSD emitenta – CBF v této věci – prostřednictvím zprostředkovatele nepředstavuje zaměnitelnou alternativu pro přímý přístup (vzhledem ke kratším lhůtám, většímu riziku a větší obtížnosti, dodatečným nákladům a potenciálnímu střetu zájmů vyplývajících z využití zprostředkovatele), |
| --- | --- | --- |

15.

Rozhodnutí se podrobně zabývá stanovisky společností Clearstream a EB v souvislosti s definicí relevantního trhu. Clearstream namítá, že zúčtování a vypořádání schovateli na nižším stupni (zprostředkovatelé) je zaměněno za zúčtování a vypořádání, která provádí CBF. V podobném duchu namítá EB (6), že internalizace je konkurenční překážkou pro centrální depozitáře cenných papírů. V rozhodnutí jsou tyto argumenty vyvráceny následujícím způsobem:

—

existuje skupina poskytovatelů služeb zúčtování a vypořádání, pro které nepřímý přístup k CSD emitenta – CBF v této věci – prostřednictvím zprostředkovatele nepředstavuje zaměnitelnou alternativu pro přímý přístup (vzhledem ke kratším lhůtám, většímu riziku a větší obtížnosti, dodatečným nákladům a potenciálnímu střetu zájmů vyplývajících z využití zprostředkovatele),

| — | kromě skutečnosti, že sekundární zúčtování a vypořádání není odůvodněnou alternativou pro zákazníky (zprostředkovatele), kteří požadují primární zúčtování a vypořádání, aby mohli poskytovat účinné a konkurenceschopné služby sekundárního zúčtování a vypořádání svým vlastním klientům, není žádný zprostředkovatel schopen internalizovat veškeré transakce mezi všemi potenciálními protistranami u všech cenných papírů v úschově u CSD emitenta. Předložená věc se přesně týká situace, kdy zprostředkovatel (EB) požadoval služby primárního zúčtování a vypořádání od CSD emitenta a neobdržel srovnatelné náhradní služby ani od vlastního ani cizího zprostředkovatele, |
| --- | --- |

—

kromě skutečnosti, že sekundární zúčtování a vypořádání není odůvodněnou alternativou pro zákazníky (zprostředkovatele), kteří požadují primární zúčtování a vypořádání, aby mohli poskytovat účinné a konkurenceschopné služby sekundárního zúčtování a vypořádání svým vlastním klientům, není žádný zprostředkovatel schopen internalizovat veškeré transakce mezi všemi potenciálními protistranami u všech cenných papírů v úschově u CSD emitenta. Předložená věc se přesně týká situace, kdy zprostředkovatel (EB) požadoval služby primárního zúčtování a vypořádání od CSD emitenta a neobdržel srovnatelné náhradní služby ani od vlastního ani cizího zprostředkovatele,

| — | Jak vyplývá z předložené věci, CSD emitenta není v případě potřeby primárního zúčtování a vypořádání omezen cenami, které uplatňují zprostředkovatelé. V době, kdy se EB neúspěšně snažila o nižší ceny za služby primárního zúčtování a vypořádání přímo od CBF a přestala využívat Deutsche Bank jako zprostředkovatele, nebránily ceny ukládané Deutsche Bank společnosti Clearstream v jednání s EB. |
| --- | --- |

—

Jak vyplývá z předložené věci, CSD emitenta není v případě potřeby primárního zúčtování a vypořádání omezen cenami, které uplatňují zprostředkovatelé. V době, kdy se EB neúspěšně snažila o nižší ceny za služby primárního zúčtování a vypořádání přímo od CBF a přestala využívat Deutsche Bank jako zprostředkovatele, nebránily ceny ukládané Deutsche Bank společnosti Clearstream v jednání s EB.

| 16. | Pro účely definice trhu nemusí Komise v předložené věci zkoumat potřeby klientů zprostředkovatelů, ale spíše specifické potřeby kategorie klientů požadujících produkt nebo službu, kterými jsou finanční zprostředkovatelé, kteří si přejí poskytování hospodářsky významných, účinných a konkurenceschopných služeb sekundárního zúčtování a vypořádání pro své vlastní klienty. Pro tuto kategorii zákazníků nejsou primární zúčtování a vypořádání prováděné CDS emitenta a sekundární zúčtování a vypořádání prováděné následně zprostředkovateli zaměnitelnými alternativami. Jak vysvětluje EB, nepřímý přístup, který zahrnuje využití jiného zprostředkovatele (často konkurenta) namísto CSD emitenta není přijatelnou alternativou. |
| --- | --- |

16.

Pro účely definice trhu nemusí Komise v předložené věci zkoumat potřeby klientů zprostředkovatelů, ale spíše specifické potřeby kategorie klientů požadujících produkt nebo službu, kterými jsou finanční zprostředkovatelé, kteří si přejí poskytování hospodářsky významných, účinných a konkurenceschopných služeb sekundárního zúčtování a vypořádání pro své vlastní klienty. Pro tuto kategorii zákazníků nejsou primární zúčtování a vypořádání prováděné CDS emitenta a sekundární zúčtování a vypořádání prováděné následně zprostředkovateli zaměnitelnými alternativami. Jak vysvětluje EB, nepřímý přístup, který zahrnuje využití jiného zprostředkovatele (často konkurenta) namísto CSD emitenta není přijatelnou alternativou.

| 17. | Zvláštní služby, které jsou poskytovány centrálním depozitářům cenných papírů a mezinárodním depozitářům cenných papírů nelze srovnat se standardními službami poskytovanými zákazníkům, kteří nejsou zákazníky CSD (banky), které jsou poskytovány na základě všeobecných podmínek CBF. |
| --- | --- |

17.

Zvláštní služby, které jsou poskytovány centrálním depozitářům cenných papírů a mezinárodním depozitářům cenných papírů nelze srovnat se standardními službami poskytovanými zákazníkům, kteří nejsou zákazníky CSD (banky), které jsou poskytovány na základě všeobecných podmínek CBF.

1.2   Dominantní postavení

| 18. | CBF má na relevantním trhu dominantní postavení, jelikož je jediným centrálním depozitářem cenných papírů, u kterého se ukládají do úschovy cenné papíry emitované podle německého práva a uložené v hromadné úschově. Je tedy jediným subjektem, který může provádět primární zúčtování a vypořádání obchodů s těmito cennými papíry. Postavení CBF není omezeno žádnou skutečnou konkurencí na trhu. V dohledné budoucnosti není reálné, že někdo nový vstoupí na trh. |
| --- | --- |

18.

CBF má na relevantním trhu dominantní postavení, jelikož je jediným centrálním depozitářem cenných papírů, u kterého se ukládají do úschovy cenné papíry emitované podle německého práva a uložené v hromadné úschově. Je tedy jediným subjektem, který může provádět primární zúčtování a vypořádání obchodů s těmito cennými papíry. Postavení CBF není omezeno žádnou skutečnou konkurencí na trhu. V dohledné budoucnosti není reálné, že někdo nový vstoupí na trh.

1.3   Zneužití

| 19. | Rozhodnutí rozlišuje dva druhy zneužití:






  — | odmítnutí poskytovat služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno odepřením přístupu do systému CASCADE RS a diskriminace EB pokud jde o poskytování těchto služeb, |
| --- | --- | --- |

19.

Rozhodnutí rozlišuje dva druhy zneužití:

—

odmítnutí poskytovat služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno odepřením přístupu do systému CASCADE RS a diskriminace EB pokud jde o poskytování těchto služeb,

| — | ukládání diskriminačních cen společnosti EB za služby primárního zúčtování a vypořádání. Je třeba poznamenat, že se to týká cen za všechny transakce uskutečňované v systému CASCADE pro EB a neomezuje se na rozdíl od případu předchozího zneužití na akcie na jméno. |
| --- | --- |

—

ukládání diskriminačních cen společnosti EB za služby primárního zúčtování a vypořádání. Je třeba poznamenat, že se to týká cen za všechny transakce uskutečňované v systému CASCADE pro EB a neomezuje se na rozdíl od případu předchozího zneužití na akcie na jméno.

1.3.1.   Odmítnutí poskytovat služby primárního zúčtování a vypořádání a diskriminace EB

| 20. | Odmítnutí poskytovat služby mělo podobu odepření přístupu do systému CASCADE RS. Bez tohoto přístupu nemohla EB získávat služby zúčtování a vypořádání akcií na jména v systému CASCADE, i když jí byly nadále poskytovány tyto služby pro jiné transakce. Odmítnutí poskytovat EB služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno vychází z kombinace řady faktorů: Clearstream je nezbytným obchodním partnerem, EB nemohla služby, které požadovala, nahradit a odmítnutí poskytovat služby poškodilo inovace a hospodářskou soutěž na navazujícím trhu. Navíc vedl zvyšující se význam akcií na jméno v Německu k omezení služeb poskytovaných EB, která je zákazníkem společnosti Clearstream, a byla porušena oprávněná očekávání EB, že jí Clearstream poskytne služby primárního zúčtování a vypořádání v přiměřené době. |
| --- | --- |

20.

Odmítnutí poskytovat služby mělo podobu odepření přístupu do systému CASCADE RS. Bez tohoto přístupu nemohla EB získávat služby zúčtování a vypořádání akcií na jména v systému CASCADE, i když jí byly nadále poskytovány tyto služby pro jiné transakce. Odmítnutí poskytovat EB služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno vychází z kombinace řady faktorů: Clearstream je nezbytným obchodním partnerem, EB nemohla služby, které požadovala, nahradit a odmítnutí poskytovat služby poškodilo inovace a hospodářskou soutěž na navazujícím trhu. Navíc vedl zvyšující se význam akcií na jméno v Německu k omezení služeb poskytovaných EB, která je zákazníkem společnosti Clearstream, a byla porušena oprávněná očekávání EB, že jí Clearstream poskytne služby primárního zúčtování a vypořádání v přiměřené době.

| 21. | Ze strany společnosti Clearstream existuje také diskriminace, neboť liknavý přístup vůči EB je v rozporu s přiměřenými prodlevami, ve kterých byly služby poskytnuty ostatním zákazníkům. |
| --- | --- |

21.

Ze strany společnosti Clearstream existuje také diskriminace, neboť liknavý přístup vůči EB je v rozporu s přiměřenými prodlevami, ve kterých byly služby poskytnuty ostatním zákazníkům.

1.3.1.1   Odmítnutí poskytnout služby

| 22. | Posouzení překážek pro vstup potenciální konkurence pro dominantní postavení CBF na relevantním trhu naznačuje, že CBF je nezbytným obchodním partnerem, který nelze nahradit žádným alternativním zdrojem ani jej nemůže nahradit EB. Odmítnutí poskytovat služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno ze strany společnosti Clearstream poškodilo schopnost EB poskytovat rozsáhlé a inovativní celoevropské služby na navazujícím trhu pro přeshraniční zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry v EU. Akcie na jméno jsou nejčastěji obchodovanými akciemi emitovanými podle německého práva v mezinárodním měřítku a budou proto pravděpodobně zahrnuty do transakcí zákazníků mezinárodních centrálních depozitářů cenných papírů. |
| --- | --- |

22.

Posouzení překážek pro vstup potenciální konkurence pro dominantní postavení CBF na relevantním trhu naznačuje, že CBF je nezbytným obchodním partnerem, který nelze nahradit žádným alternativním zdrojem ani jej nemůže nahradit EB. Odmítnutí poskytovat služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno ze strany společnosti Clearstream poškodilo schopnost EB poskytovat rozsáhlé a inovativní celoevropské služby na navazujícím trhu pro přeshraniční zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry v EU. Akcie na jméno jsou nejčastěji obchodovanými akciemi emitovanými podle německého práva v mezinárodním měřítku a budou proto pravděpodobně zahrnuty do transakcí zákazníků mezinárodních centrálních depozitářů cenných papírů.

| 23. | Nic nenaznačuje, že chování společnosti Clearstream bylo motivováno pokusem provádět vlastní služby nebo vlastní operace účinnějším způsobem, ani že by přineslo jakékoli výhody pro její zákazníky. Clearstream netvrdila žádné zvýšení účinnosti nebo výhody pro spotřebitele. Ekonomická motivace odmítnutí poskytovat služby a jeho skutečné účinky musí být spíše posouzeny v rámci celé finanční skupiny, jejíž součástí je CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), sesterská společnost CBF v rámci společného holdingu Clearstream International (CI) je spolu s EB jediným mezinárodním depozitářem cenných papírů v EU a je proto přímým konkurentem EB na navazujícím trhu pro sekundární zúčtování a vypořádání přeshraničních obchodů. Typičtí zákazníci ICSD, kterými jsou aktivní institucionální investoři, jež žádají služby „one stop shop“ poskytované ICSD v EU, mají prospěch z inovativních služeb, které nabízí i EB. Odmítnutí společnosti Clearstream poskytovat služby zabránilo poskytování inovativních služeb sekundárního zúčtování a vypořádání přeshraničních obchodů s cennými papíry. |
| --- | --- |

23.

Nic nenaznačuje, že chování společnosti Clearstream bylo motivováno pokusem provádět vlastní služby nebo vlastní operace účinnějším způsobem, ani že by přineslo jakékoli výhody pro její zákazníky. Clearstream netvrdila žádné zvýšení účinnosti nebo výhody pro spotřebitele. Ekonomická motivace odmítnutí poskytovat služby a jeho skutečné účinky musí být spíše posouzeny v rámci celé finanční skupiny, jejíž součástí je CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), sesterská společnost CBF v rámci společného holdingu Clearstream International (CI) je spolu s EB jediným mezinárodním depozitářem cenných papírů v EU a je proto přímým konkurentem EB na navazujícím trhu pro sekundární zúčtování a vypořádání přeshraničních obchodů. Typičtí zákazníci ICSD, kterými jsou aktivní institucionální investoři, jež žádají služby „one stop shop“ poskytované ICSD v EU, mají prospěch z inovativních služeb, které nabízí i EB. Odmítnutí společnosti Clearstream poskytovat služby zabránilo poskytování inovativních služeb sekundárního zúčtování a vypořádání přeshraničních obchodů s cennými papíry.

1.3.1.2   Diskriminace: liknavý přístup vůči EB je v rozporu s jednáním vůči srovnatelným zákazníkům

| 24. | EB požádala o přístup do systému CASCADE RS dne 3. srpna 1999 a Clearstream jí tento přístup umožnil až 19. listopadu 2001. Rozhodnutí podrobně zkoumá:






  — | původní odmítnutí přístupu, ke kterému došlo v období mezi srpnem 1999 a listopadem 2000, v jehož průběhu EB věřila, že jí tento přístup bude poskytnut (podrobnosti jsou projednávány, školení je poskytnuto, požaduje se oznámení dva/tři týdny před převodem účtu akcií na jméno...), |
| --- | --- | --- |

24.

EB požádala o přístup do systému CASCADE RS dne 3. srpna 1999 a Clearstream jí tento přístup umožnil až 19. listopadu 2001. Rozhodnutí podrobně zkoumá:

—

původní odmítnutí přístupu, ke kterému došlo v období mezi srpnem 1999 a listopadem 2000, v jehož průběhu EB věřila, že jí tento přístup bude poskytnut (podrobnosti jsou projednávány, školení je poskytnuto, požaduje se oznámení dva/tři týdny před převodem účtu akcií na jméno...),

| — | následné odmítnutí v období od prosince 2000 do 19. listopadu 2001. Běhěm tohoto období zasáhlo vedení CI a zbrzdilo přístup do CASCADE RS tím, že podmínilo žádost o přístup do systému novým jednáním o celé dohodě s EB. Podmínění přístupu novým jednáním o celé dohodě není v této pozdní fázi odůvodněné. Mezi jinými faktory byly veškeré přípravy na technické úrovni dokončeny a přístup byl nakonec poskytnut bez vyjednání nové dohody. |
| --- | --- |

—

následné odmítnutí v období od prosince 2000 do 19. listopadu 2001. Běhěm tohoto období zasáhlo vedení CI a zbrzdilo přístup do CASCADE RS tím, že podmínilo žádost o přístup do systému novým jednáním o celé dohodě s EB. Podmínění přístupu novým jednáním o celé dohodě není v této pozdní fázi odůvodněné. Mezi jinými faktory byly veškeré přípravy na technické úrovni dokončeny a přístup byl nakonec poskytnut bez vyjednání nové dohody.

| 25. | Období, ve kterém Clearstream poskytla EB přístup do systému CASCADE RS, překračuje přiměřenou dobu v délce kratší než 4 měsíce od podání žádosti o přístup. Čtyři měsíce ode dne podání žádosti, ke kterému došlo 3. srpna 1999, uplynuly 3. prosince 1999. Rozhodnutí zohledňuje interní přípravy obou stran ve dvou případech (prvním je spuštění plánovaného zahájení přístupu do systému CASCADE RS dne 4. prosince 2000 a druhým je příprava data zahájení 19. listopadu 2001), aby určilo, co se rozumí přiměřenou dobou. V obou případech vycházely interní plány z období v délce dvou až tří měsíců. Kromě toho byl centrálním depozitářům cenných papírů, kteří zažádali o přístup do systému CASCADE RS, tento přístup umožněn buď téměř okamžitě nebo ve lhůtě, která nepřekročila jeden měsíc, a CBL byl tento přístup poskytnut za čtyři měsíce. |
| --- | --- |

25.

Období, ve kterém Clearstream poskytla EB přístup do systému CASCADE RS, překračuje přiměřenou dobu v délce kratší než 4 měsíce od podání žádosti o přístup. Čtyři měsíce ode dne podání žádosti, ke kterému došlo 3. srpna 1999, uplynuly 3. prosince 1999. Rozhodnutí zohledňuje interní přípravy obou stran ve dvou případech (prvním je spuštění plánovaného zahájení přístupu do systému CASCADE RS dne 4. prosince 2000 a druhým je příprava data zahájení 19. listopadu 2001), aby určilo, co se rozumí přiměřenou dobou. V obou případech vycházely interní plány z období v délce dvou až tří měsíců. Kromě toho byl centrálním depozitářům cenných papírů, kteří zažádali o přístup do systému CASCADE RS, tento přístup umožněn buď téměř okamžitě nebo ve lhůtě, která nepřekročila jeden měsíc, a CBL byl tento přístup poskytnut za čtyři měsíce.

1.3.1.3   Závěr ohledně odmítnutí poskytování služeb a související diskriminace

| 26. | Z výše uvedených důvodů činí rozhodnutí závěr, že Clearstream porušil článek 82 tím, že odmítl v období od 3. prosince 1999 do 19. listopadu 2001 neoprávněně a v nepřiměřené době poskytovat EB služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno. V míře, v jaké Clearstream odmítla poskytovat služby EB, které však poskytovala urychleně srovnatelným zákazníkům, je toto odmítnutí diskriminační. |
| --- | --- |

26.

Z výše uvedených důvodů činí rozhodnutí závěr, že Clearstream porušil článek 82 tím, že odmítl v období od 3. prosince 1999 do 19. listopadu 2001 neoprávněně a v nepřiměřené době poskytovat EB služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno. V míře, v jaké Clearstream odmítla poskytovat služby EB, které však poskytovala urychleně srovnatelným zákazníkům, je toto odmítnutí diskriminační.

1.3.2   Uplatňování diskriminačních cen na služby primárního zúčtování a vypořádání

| 27. | V období mezi koncem roku 1996 a 1. lednem 2002 ukládala Clearstream společnosti Euroclear cenu ve výši X EUR za transakci, zatímco vnitrostátním CSD ukládala cenu ve výši Y EUR (přičemž X převyšovalo Y o 20 %). Kromě toho platila Euroclear na rozdíl od centrálních depozitářů cenných papírů roční poplatek, který částečně zahrnoval služby vypořádání. |
| --- | --- |

27.

V období mezi koncem roku 1996 a 1. lednem 2002 ukládala Clearstream společnosti Euroclear cenu ve výši X EUR za transakci, zatímco vnitrostátním CSD ukládala cenu ve výši Y EUR (přičemž X převyšovalo Y o 20 %). Kromě toho platila Euroclear na rozdíl od centrálních depozitářů cenných papírů roční poplatek, který částečně zahrnoval služby vypořádání.

| 28. | Na základě údajů, které poskytla CBF, rozhodnutí stanoví, že obsah služeb primárního zúčtování a vypořádání přeshraničních transakcí, které Clearstream poskytuje centrálním depozitářům cenných papírů a mezinárodním centrálním depozitářům cenných papírů, je stejný. |
| --- | --- |

28.

Na základě údajů, které poskytla CBF, rozhodnutí stanoví, že obsah služeb primárního zúčtování a vypořádání přeshraničních transakcí, které Clearstream poskytuje centrálním depozitářům cenných papírů a mezinárodním centrálním depozitářům cenných papírů, je stejný.

| 29. | Podrobně je posuzováno nedostatečné objektivní odůvodnění rozdílných cen. Je třeba zdůraznit, že Clearstream nemá rozčleněné nákladové účetnictví podle zákazníků a že, navzdory opakovaným žádostem, neposkytl přijatelné odůvodnění rozdílných cen, které by vycházelo z nákladů. |
| --- | --- |

29.

Podrobně je posuzováno nedostatečné objektivní odůvodnění rozdílných cen. Je třeba zdůraznit, že Clearstream nemá rozčleněné nákladové účetnictví podle zákazníků a že, navzdory opakovaným žádostem, neposkytl přijatelné odůvodnění rozdílných cen, které by vycházelo z nákladů.

| 30. | Závěrem Komise rozhodla, že uplatňováním vyšší ceny za transakci (ve výši X EUR) za služby primárního zúčtování a vypořádání v době, kdy CBF ukládala vnitrostátním centrálním depozitářům za stejné služby pouze Y EUR, společnost Clearstream diskriminovala EB a tím porušila článek 82 Smlouvy, aniž by toto jednání bylo objektivně odůvodněno a aniž by z něj vznikly výhody pro zákazníky. |
| --- | --- |

30.

Závěrem Komise rozhodla, že uplatňováním vyšší ceny za transakci (ve výši X EUR) za služby primárního zúčtování a vypořádání v době, kdy CBF ukládala vnitrostátním centrálním depozitářům za stejné služby pouze Y EUR, společnost Clearstream diskriminovala EB a tím porušila článek 82 Smlouvy, aniž by toto jednání bylo objektivně odůvodněno a aniž by z něj vznikly výhody pro zákazníky.

2.   POKUTY NEBYLY ULOŽENY

| 31. | Existuje několik důvodů pro neuložení pokuty v této věci. |
| --- | --- |

31.

Existuje několik důvodů pro neuložení pokuty v této věci.

Jde o první rozhodnutí ve složité oblasti

| 32. | Ve Společenství zatím neexistuje žádná rozhodovací praxe ani judikatura, která se týká zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry. Nový je zejména klíčový prvek, kterým je podrobný rozbor postupů zúčtování a vypořádání v souvislosti s definicí trhu. Rozhodnutí rozebírá relevantní trh a rozlišuje primární a sekundární zúčtování a vypořádání, jakož i soubor otázek specifických pro danou oblast, jako je internalizace. |
| --- | --- |

32.

Ve Společenství zatím neexistuje žádná rozhodovací praxe ani judikatura, která se týká zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry. Nový je zejména klíčový prvek, kterým je podrobný rozbor postupů zúčtování a vypořádání v souvislosti s definicí trhu. Rozhodnutí rozebírá relevantní trh a rozlišuje primární a sekundární zúčtování a vypořádání, jakož i soubor otázek specifických pro danou oblast, jako je internalizace.

Porušení práva bylo ukončeno

| 33. | Skutečnost, že porušení práva bylo ukončeno, není samo o sobě důvodem pro neuložení pokut; měla by být však posouzena ve spojení s jinými faktory, jako je nový charakter dotčených otázek. |
| --- | --- |

33.

Skutečnost, že porušení práva bylo ukončeno, není samo o sobě důvodem pro neuložení pokut; měla by být však posouzena ve spojení s jinými faktory, jako je nový charakter dotčených otázek.

Přeshraniční zúčtování a vypořádání v EU je na rozcestí

| 34. | Zúčtování a vypořádání v EU je rozvíjející se oblastí a to zejména, jako je tomu v předložené věci, pokud se týká přeshraničních transakcí. V současnosti projednávají různé instituce záležitosti, které se vztahují k činnostem poskytovatelů služeb, rozsahu internalizace, role centrálních depozitářů cenných papírů a mezinárodních depozitářů cenných papírů a jejich vztah k velkým schovatelům. Ačkoli nejsou tyto záležitosti shodné s těmi, které jsou předmětem rozhodnutí, jsou nicméně propojeny. |
| --- | --- |

34.

Zúčtování a vypořádání v EU je rozvíjející se oblastí a to zejména, jako je tomu v předložené věci, pokud se týká přeshraničních transakcí. V současnosti projednávají různé instituce záležitosti, které se vztahují k činnostem poskytovatelů služeb, rozsahu internalizace, role centrálních depozitářů cenných papírů a mezinárodních depozitářů cenných papírů a jejich vztah k velkým schovatelům. Ačkoli nejsou tyto záležitosti shodné s těmi, které jsou předmětem rozhodnutí, jsou nicméně propojeny.

| 35. | V této souvislosti se zdá vhodné neukládat pokuty. I když nebyly uloženy žádné pokuty, existuje nadále potřeba, aby Komise přijala rozhodnutí, kterým vyjasní právní situaci, zejména, pokud jde o Clearstream a ostatní podniky. |
| --- | --- |

35.

V této souvislosti se zdá vhodné neukládat pokuty. I když nebyly uloženy žádné pokuty, existuje nadále potřeba, aby Komise přijala rozhodnutí, kterým vyjasní právní situaci, zejména, pokud jde o Clearstream a ostatní podniky.

3.   ZÁVĚR

| 36. | Rozhodnutí stanoví, že Clearstream porušila článek 82 Smlouvy tím, že společnosti EB neodůvodněně a v nepřiměřené době odmítla poskytnout služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno, a že při poskytování těchto služeb společnost EB diskriminovala. Navíc stanoví, že Clearstream uplatňovala diskriminační ceny. |
| --- | --- |

36.

Rozhodnutí stanoví, že Clearstream porušila článek 82 Smlouvy tím, že společnosti EB neodůvodněně a v nepřiměřené době odmítla poskytnout služby primárního zúčtování a vypořádání obchodů s akciemi na jméno, a že při poskytování těchto služeb společnost EB diskriminovala. Navíc stanoví, že Clearstream uplatňovala diskriminační ceny.

---

(1)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  CSD je subjekt, který drží a spravuje cenné papíry a umožňuje provádění transakcí s cennými papíry prostřednictvím zaúčtování. Ve své domovské zemi poskytuje služby obchodníkům, jejichž cenné papíry byly u něj uschovány (drží je v konečné úschově). V této funkci se CSD nazývá jako „CSD emitenta“ a není zprostředkovatelem. CSD může také nabízet služby jako zprostředkovatel v přeshraničním zúčtování a vypořádání, pokud se primární úschova cenných papírů nachází v jiné zemi.

(3)  ICSD je organizace, jejíž hlavním předmětem podnikání je zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry — tradičně s eurobondy v mezinárodním (nikoli domácím) prostředí. V EU jsou v současné době dva ICSD: Euroclear Bank se sídlem v Belgii a Clearstream Banking Luxembourg (CBL), dceřiná společnost Clearstream International SA a sesterská společnost Clearstream Banking AG. ICSD může poskytovat také jiné služby, kterými jsou například služby zprostředkovatelů pro cenné papíry.

(4)  Viz odstavec pro definici primárního zúčtování a vypořádání.

(5)  Na rozdíl od individuální úschovy umožňuje hromadná úschova zastupitelných cenných papírů, která je v současnosti hlavní formou úschovy v Německu, zúčtování a vypořádání prostřednictvím zaknihování.

(6)  Navzdory skutečnosti, že se stanovisko EB může na první pohled zdát překvapující, lze jej vysvětlit, neboť EB vlastní v několika členských státech (Spojené království, Francie, Nizozemsko, Belgie) centrální depozitáře cenných papírů. EB proto nemá zájem na precedentu, který by mohl vést k takové definici relevantního trhu, podle které by mohlo v budoucnosti dojít ke zjištění dominantního postavení.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 17.7.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 165/12

---

STÁTNÍ PODPORA – MAĎARSKO

Státní podpora C 14/09 (ex NN 17/09) – Potenciální státní podpora společnosti Péti Nitrogénművek

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

2009/C 165/06

Dopisem ze dne 29. dubna 2009, který je v závazném jazykovém znění uveden na stránkách, které následují po tomto shrnutí, Komise oznámila Maďarsku své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedeného opatření řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření, kvůli němuž Komise řízení zahajuje, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Telefax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Telefax +32 22961242

Tyto připomínky budou sděleny Maďarsku. O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.

SHRNUTÍ

I.   POSTUP

| 1. | Útvary Komise zaregistrovaly případ z úřední moci v prosinci 2008 poté, co bylo v maďarském tisku zveřejněno několik článků o závazku maďarské vlády poskytnout státní záruky společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. Dne 19. prosince 2008 byl maďarským orgánům zaslán dopis, který jim připomínal jejich povinnost nečinnosti podle čl. 88 odst. 3 smlouvy o ES a žádal informace o opatřeních. Dne 21. ledna 2009 požádaly maďarské orgány o prodloužení lhůty na odpověď. Lhůta byla prodloužena do 12. února 2009. Maďarsko odpovědělo dne 17. února 2009. |
| --- | --- |

1.

Útvary Komise zaregistrovaly případ z úřední moci v prosinci 2008 poté, co bylo v maďarském tisku zveřejněno několik článků o závazku maďarské vlády poskytnout státní záruky společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. Dne 19. prosince 2008 byl maďarským orgánům zaslán dopis, který jim připomínal jejich povinnost nečinnosti podle čl. 88 odst. 3 smlouvy o ES a žádal informace o opatřeních. Dne 21. ledna 2009 požádaly maďarské orgány o prodloužení lhůty na odpověď. Lhůta byla prodloužena do 12. února 2009. Maďarsko odpovědělo dne 17. února 2009.

II.   POPIS

| 2. | Příjemce údajné státní podpory společnost Péti Nitrogénművek je jediným maďarským výrobcem umělých hnojiv. Podle zpráv ve sdělovacích prostředcích zastavila společnost výrobu v říjnu 2008. Poskytnuté záruky se vztahují na investiční půjčku ve výši 52 milionů EUR a nový dluh ve výši 10 miliard HUF, které byly oba poskytnuty Maďarskou rozvojovou bankou (MFB), jež je ve stoprocentním vlastnictví státu. |
| --- | --- |

2.

Příjemce údajné státní podpory společnost Péti Nitrogénművek je jediným maďarským výrobcem umělých hnojiv. Podle zpráv ve sdělovacích prostředcích zastavila společnost výrobu v říjnu 2008. Poskytnuté záruky se vztahují na investiční půjčku ve výši 52 milionů EUR a nový dluh ve výši 10 miliard HUF, které byly oba poskytnuty Maďarskou rozvojovou bankou (MFB), jež je ve stoprocentním vlastnictví státu.

III.   HODNOCENÍ

| 3. | Maďarské orgány dospěly k názoru, že jak půjčky MFB, tak státní záruky neobsahují prvky státní pomoci. Podle jejich názoru nemůže být rovněž společnost Nitrogénművek považována za společnost v nesnázích. |
| --- | --- |

3.

Maďarské orgány dospěly k názoru, že jak půjčky MFB, tak státní záruky neobsahují prvky státní pomoci. Podle jejich názoru nemůže být rovněž společnost Nitrogénművek považována za společnost v nesnázích.

| 4. | Komise zásadně nesouhlasí s maďarským stanoviskem, že se společnost nenachází v nesnázích. Společnost, která přerušila výrobu z důvodu finančních problémů nebo nepříznivých tržních podmínek a je neschopná obnovit svoji činnost bez pomoci z veřejných prostředků, nemůže být považována za zdravou a životaschopnou společnost a je považována za společnost v nesnázích. Není rovněž pravděpodobné, že by účastníci trhu poskytli prostředky za podobných podmínek nezdravé společnosti. |
| --- | --- |

4.

Komise zásadně nesouhlasí s maďarským stanoviskem, že se společnost nenachází v nesnázích. Společnost, která přerušila výrobu z důvodu finančních problémů nebo nepříznivých tržních podmínek a je neschopná obnovit svoji činnost bez pomoci z veřejných prostředků, nemůže být považována za zdravou a životaschopnou společnost a je považována za společnost v nesnázích. Není rovněž pravděpodobné, že by účastníci trhu poskytli prostředky za podobných podmínek nezdravé společnosti.

| 5. | Po úvodním posouzení zastává Komise názor, že opatření poskytnutá společnosti Nitrogénművek představují státní pomoc. Navíc se zdá, že neexistují žádné důvody, na základě kterých by opatření mohla být slučitelná s jednotným trhem. |
| --- | --- |

5.

Po úvodním posouzení zastává Komise názor, že opatření poskytnutá společnosti Nitrogénművek představují státní pomoc. Navíc se zdá, že neexistují žádné důvody, na základě kterých by opatření mohla být slučitelná s jednotným trhem.

IV.   ZÁVĚR

| 6. | Na základě těchto úvah se Komise rozhodla zahájit v souvislosti s popsanými opatřeními formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 smlouvy o ES. |
| --- | --- |

6.

Na základě těchto úvah se Komise rozhodla zahájit v souvislosti s popsanými opatřeními formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 smlouvy o ES.

ZNĚNÍ DOPISU

„A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.“ |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.“

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---