# Eiropas Savienības C 165/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.165.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 165 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 17. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.165.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 165

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 17. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 165/01 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 165/01

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 165/03 | Euro maiņas kurss | 4 |
| 2009/C 165/04 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (mijieskaits un norēķini) (atbilstoši 15. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Kopsavilkums Komisijas 2004. gada 2. jūnija lēmumam par procesu saskaņā ar EK Līguma 82. pantu (COMP/38.096 – Clearstream (Clearing and Settlement)) (izziņots ar dokumenta numuru C(2004) 1958) | 7 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 165/03

Euro maiņas kurss

4

2009/C 165/04

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (mijieskaits un norēķini) (atbilstoši 15. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

Clearstream

(atbilstoši 15. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

5

2009/C 165/05

Kopsavilkums Komisijas 2004. gada 2. jūnija lēmumam par procesu saskaņā ar EK Līguma 82. pantu (COMP/38.096 – Clearstream (Clearing and Settlement)) (izziņots ar dokumenta numuru C(2004) 1958)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2004) 1958)

7

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 165/06 | Valsts Atbalsts – Ungārija – Valsts Atbalsts C 14/09 (ex NN 17/09) – Iespējamais atbalsts uzņēmumam Péti Nitrogénművek – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu. (
  1
  ) | 12 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 165/06

Valsts Atbalsts – Ungārija – Valsts Atbalsts C 14/09 (ex NN 17/09) – Iespējamais atbalsts uzņēmumam Péti Nitrogénművek – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu. (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 165/1

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 165/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.6.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 617/08 |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Technology Transfer Institues |
| Juridiskais pamats | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi 130 milj. DKK; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 780 milj. DKK |
| Atbalsta intensitāte | 50 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2009.–31.12.2014. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | — |
| Papildu informācija | Pasākums nav uzskatāms par atbalstu |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.6.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 617/08

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Technology Transfer Institues

Juridiskais pamats

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 130 milj. DKK; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 780 milj. DKK

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

1.1.2009.–31.12.2014.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

—

Papildu informācija

Pasākums nav uzskatāms par atbalstu

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.7.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 53/09 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Juridiskais pamats | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Nodarbinātība |
| Atbalsta forma | Sociālās nodrošināšanas iemaksu samazinājums |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 0,13 milj. EUR |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 1.6.2011. |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.7.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 53/09

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Juridiskais pamats

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Nodarbinātība

Atbalsta forma

Sociālās nodrošināšanas iemaksu samazinājums

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 0,13 milj. EUR

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 1.6.2011.

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Servicio Público de Empleo Estatal

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 165/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 165/02

Komisija 2009. gada 9. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5513. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5513. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 165/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 16. jūlijs

2009/C 165/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4130 |
| JPY | Japānas jēna | 132,63 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4456 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85910 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,0135 |
| CHF | Šveices franks | 1,5154 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0015 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,861 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 272,82 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7005 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2900 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2313 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1570 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7582 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5787 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,9512 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,1852 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0501 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 795,45 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,4575 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,6526 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3270 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 305,53 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0465 |
| PHP | Filipīnu peso | 67,739 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,9351 |
| THB | Taizemes bats | 48,130 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,7279 |
| MXN | Meksikas peso | 19,1829 |
| INR | Indijas rūpija | 68,7710 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4130

JPY

Japānas jēna

132,63

DKK

Dānijas krona

7,4456

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85910

SEK

Zviedrijas krona

11,0135

CHF

Šveices franks

1,5154

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0015

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,861

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

272,82

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7005

PLN

Polijas zlots

4,2900

RON

Rumānijas leja

4,2313

TRY

Turcijas lira

2,1570

AUD

Austrālijas dolārs

1,7582

CAD

Kanādas dolārs

1,5787

HKD

Hongkongas dolārs

10,9512

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,1852

SGD

Singapūras dolārs

2,0501

KRW

Dienvidkorejas vons

1 795,45

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,4575

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,6526

HRK

Horvātijas kuna

7,3270

IDR

Indonēzijas rūpija

14 305,53

MYR

Malaizijas ringits

5,0465

PHP

Filipīnu peso

67,739

RUB

Krievijas rublis

44,9351

THB

Taizemes bats

48,130

BRL

Brazīlijas reāls

2,7279

MXN

Meksikas peso

19,1829

INR

Indijas rūpija

68,7710

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 165/5

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums lietā COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(mijieskaits un norēķini)

(atbilstoši 15. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

2009/C 165/04

No lēmuma projekta šajā lietā izriet šādi apsvērumi.

Iebildumu izklāsts 2003. gada 28. martā tika nosūtīts Clearstream International SA (“CI”) Luksemburgā un Clearstream Banking AG (“CBF”) Frankfurtē. Iebildumu izklāstu puses saņēma 2003. gada 31. martā.

Puses 2003. gada 9. aprīlī lūdza piekļuvi lietas materiāliem. Piekļuve tika nodrošināta 2003. gada 14. aprīlī. Administratīvas kļūdas dēļ pusēm tika nodrošināta piekļuve vienam dokumentam, kas bija klasificēts kā konfidenciāls. Minētais dokuments bija Euroclear Bank S.A./N.V. (“EB”) iekšējas izmantošanas memorands, kurā izklāstīti mērķi un stratēģija, ko EB bija iecerējusi izmantot sanāksmē. Pirms mutiskās uzklausīšanas EB tika informēta par šo kļūdu. Pretēji Komisijas attiecīgo dienestu novērtējumam puses uzskatīja, ka dokumentā, kas noteikts kā konfidenciāls, bija iekļauti attaisnojoši pierādījumi, kurus Komisijas galīgajā lēmumā vajadzētu izmantot pušu labā. Es uzskatīju, ka minētajā dokumentā nav attaisnojošas informācijas, kas būtu jādara zināma pusēm vai kas būtu jāizmanto Komisijas galīgajā lēmumā.

Atbildes sniegšanai uz iebildumu izklāstu pusēm tika doti divi mēneši.

Ar 2003. gada 30. maija vēstuli pušu juridiskie pārstāvji atbildēja uz iebildumu izklāstu. Atbilde tika saņemta 2003. gada 3. jūnijā.

Puses pieprasīja mutisko uzklausīšanu, kas notika 2003. gada 24. jūlijā.

Ar 2003. gada 8. aprīļa e-pastu EB lūdza atļauju piedalīties mutiskajā uzklausīšanā un lūdza izsniegt iebildumu izklāsta nekonfidenciālu variantu. Abi lūgumi tika apmierināti un 2003. gada 2. maijāEB tika iesniegts iebildumu izklāsta nekonfidenciāls variants. EB2003. gada 13. jūnijā iesniedza savas piezīmes. EB tika dota iespēja pārskatīt iebildumu izklāstu pirms tā atklāšanas citām pusēm, kas nav Clearstream, jo tajā, iespējams, varētu būt ietverta konfidenciāla informācija attiecībā uz EB.

Pēc mutiskās uzklausīšanas attiecīgie Komisijas dienesti lietu izmeklēja sīkāk, nosūtot 11. pantā paredzētās vēstules: 2003. gada 25. jūlijā – pusēm, bet 2003. gada 29. jūlijā – EB. Atbildes, kas saņemtas 2003. gada 1. septembrī (no pusēm) un 28. oktobrī (no EB), tika pievienotas lietas materiāliem.

Puses 2003. gada 25. augustā lūdza papildu piekļuvi lietas materiāliem. Viņu lūgums bija saistīts ar divām atbildēm 367 lappušu apmērā, ko, atbildot uz Komisijas 11. pantā paredzētajām vēstulēm, bija iesniedzis Euroclear. Attiecīgie Komisijas dienesti 2003. gada 6. oktobrī atbildēja, nodrošinot piekļuvi 141 lappusei prasītajos dokumentos. Tika paskaidrots, ka pārējās lappuses satur starp Euroclear un tā klientiem vai piegādātājiem noslēgtos līgumus, kas ietver komercnoslēpumus. Attiecībā uz minētajiem līgumiem attiecīgie Komisijas dienesti sniedza īsus paskaidrojumus par šo līgumu saturu. Puses Uzklausīšanas amatpersonai šajā saistībā iebildumus neizvirzīja.

Turpmāka piekļuve lietas materiāliem tika izmantota 2003. gada 3. novembrī. Kā tika solīts attiecīgo Komisijas dienestu 2003. gada 6. oktobra atbildē, piekļuve tika nodrošināta papildu dokumentiem, kas tika pievienoti lietas materiāliem pēc 2003. gada 14. aprīļa.

2003. gada 3. novembrī notika sanāksme starp attiecīgajiem Komisijas dienestiem un pusēm. Puses pauda savu viedokli par to, kā viņu iesniegtie jaunie lietas materiāli būtu interpretējami. Attiecīgie Komisijas dienesti izskaidroja, kā tie plāno izmantot informāciju, kas iegūta pēc mutiskās uzklausīšanas. Šajā saistībā attiecīgie Komisijas dienesti 2003. gada 17. novembrī arī nosūtīja pusēm vēstuli, kurā izskaidrota iegūtās papildinformācijas interpretācija, ko Komisija plānoja izmantot savā galīgajā lēmumā. Pusēm tika dota iespēja iesniegt piezīmes par šo vēstuli līdz 2003. gada 1. decembrim.

Pēc mutiskās uzklausīšanas iebildumi, kas adresēti pusēm, tika saglabāti. Tomēr Komisija atteicās no nodoma pusēm piemērot sodanaudas.

Ņemot vērā iepriekš minēto, es uzskatu, ka šajā lietā ir ievērotas pušu un trešo personu tiesības tikt uzklausītām. Lēmuma projektā tiek skarti vienīgi tie iebildumi, attiecībā uz kuriem pusēm tika dota iespēja izteikt savu viedokli.

Briselē, 2004. gada 5. maijā

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 165/7

---

Kopsavilkums Komisijas

2004. gada 2. jūnija lēmumam

par procesu saskaņā ar EK Līguma 82. pantu

(COMP/38.096 – Clearstream (Clearing and Settlement))

(izziņots ar dokumenta numuru C(2004) 1958)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

2009/C 165/05

Komisija 2004. gada 2. jūnija pieņēma lēmumu par procedūru saskaņā ar EK līguma 82. pantu. Saskaņā ar 30. panta noteikumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003
   (1)
  Komisija ar šo publicē pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, tostarp uzliktos sodus, ievērojot uzņēmumu likumīgās tiesības aizsargāt savas uzņēmējdarbības intereses. Pilns lēmuma nekonfidenciālas versijas teksts lietas autentiskajās valodās un Komisijas darba valodās ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

IEVADS

| 1. | Šis ir kopsavilkums Komisijas 2004. gada 2. jūnija Lēmumam virsrakstā minētajā lietā. Lēmumā konstatēts, ka Clearstream Banking AG, arī saukta par Clearstream Banking Frankfurt (CBF) un tās mātes uzņēmums Clearstream International (CI), kopā saukti “Clearstream”, ir pārkāpuši Līguma 82. pantu. Lieta bija ierosināta par Clearstream atteikumu sniegt vērtspapīru klīringa un norēķinu pakalpojumus Euroclear Bank SA (EB)un diskriminējošu cenu piemērošanu, kaitējot EB. |
| --- | --- |

1.

Šis ir kopsavilkums Komisijas 2004. gada 2. jūnija Lēmumam virsrakstā minētajā lietā. Lēmumā konstatēts, ka Clearstream Banking AG, arī saukta par Clearstream Banking Frankfurt (CBF) un tās mātes uzņēmums Clearstream International (CI), kopā saukti “Clearstream”, ir pārkāpuši Līguma 82. pantu. Lieta bija ierosināta par Clearstream atteikumu sniegt vērtspapīru klīringa un norēķinu pakalpojumus Euroclear Bank SA (EB)un diskriminējošu cenu piemērošanu, kaitējot EB.

| 2. | Šī procedūra tika uzsākta, balstoties uz ex-officio pieprasījumu, kura mērķis bija pārbaudīt, vai ES pareizi tiek īstenota Kopienas konkurences politika vērtspapīru pēctirdzniecības jomā. Komisija pētīja, jo īpaši, (i) pieeju, (ii) cenas, (iii) ekskluzīvās vienošanās un (iv) konsolidāciju. Pārbaudes gaitā izmeklēšana pamazām tika koncentrēta uz Clearstream iespējamo ļaunprātīgo rīcību. |
| --- | --- |

2.

Šī procedūra tika uzsākta, balstoties uz ex-officio pieprasījumu, kura mērķis bija pārbaudīt, vai ES pareizi tiek īstenota Kopienas konkurences politika vērtspapīru pēctirdzniecības jomā. Komisija pētīja, jo īpaši, (i) pieeju, (ii) cenas, (iii) ekskluzīvās vienošanās un (iv) konsolidāciju. Pārbaudes gaitā izmeklēšana pamazām tika koncentrēta uz Clearstream iespējamo ļaunprātīgo rīcību.

| 3. | Komisija 2003. gada 28. martāClearstream nosūtīja savu iebildumu paziņojumu. Clearstream atbildēja uz šo iebildumu paziņojumu un turpmāk savu viedokli izteica uzklausīšanā 2003. gada 24. jūlijā. |
| --- | --- |

3.

Komisija 2003. gada 28. martāClearstream nosūtīja savu iebildumu paziņojumu. Clearstream atbildēja uz šo iebildumu paziņojumu un turpmāk savu viedokli izteica uzklausīšanā 2003. gada 24. jūlijā.

| 4. | Uzklausīšanas amatpersonas ziņojumā atzīmēts, ka Clearstream aizstāvības tiesības ir ievērotas. |
| --- | --- |

4.

Uzklausīšanas amatpersonas ziņojumā atzīmēts, ka Clearstream aizstāvības tiesības ir ievērotas.

| 5. | Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos noturēja savu sēdi 2004. gada 30. aprīlī un sniedza labvēlīgu atzinumu. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa jautājumos noturēja savu sēdi 2004. gada 30. aprīlī un sniedza labvēlīgu atzinumu.

| 6. | Soda naudas nav uzliktas. Šeit ir sniegts pamatojums lēmumam un priekšlikumam nepiemērot soda naudu. |
| --- | --- |

6.

Soda naudas nav uzliktas. Šeit ir sniegts pamatojums lēmumam un priekšlikumam nepiemērot soda naudu.

1.   LIETAS KOPSAVILKUMS

| 7. | Clearstream lieta attiecas uz ES konkurences tiesību piemērošanu īpašam notikumu kopumam noteiktā laika brīdī. Tā nekādā veidā neliek ievērot kādu regulējumu vai standartus. |
| --- | --- |

7.

Clearstream lieta attiecas uz ES konkurences tiesību piemērošanu īpašam notikumu kopumam noteiktā laika brīdī. Tā nekādā veidā neliek ievērot kādu regulējumu vai standartus.

| 8. | Lietas sarežģītība galvenokārt izriet no tās piederības vērtspapīru klīringa un norēķinu jomai, kurā notiekošie procesi ir sarežģīti, nozares terminoloģija nav viendabīga, tajā vairākos līmeņos ir daudz dalībnieku, un nozarē regulējošo un iekšējo spēku dēļ notiek nozīmīgas izmaiņas. |
| --- | --- |

8.

Lietas sarežģītība galvenokārt izriet no tās piederības vērtspapīru klīringa un norēķinu jomai, kurā notiekošie procesi ir sarežģīti, nozares terminoloģija nav viendabīga, tajā vairākos līmeņos ir daudz dalībnieku, un nozarē regulējošo un iekšējo spēku dēļ notiek nozīmīgas izmaiņas.

| 9. | Galvenās vērtspapīru pēctirdzniecības norises kopumā var aprakstīt šādi:






  — | Klīrings ir procedūra, kas notiek starp tirdzniecību un norēķiniem. Klīringa gaitā tiek pārbaudīts, vai pircējs un pārdevējs ir vienojušies par vienu un to pašu darījumu un vai pārdevējs pārdod vērtspapīrus, kurus tam ir tiesības pārdot. |
| --- | --- | --- |

9.

Galvenās vērtspapīru pēctirdzniecības norises kopumā var aprakstīt šādi:

—

Klīrings ir procedūra, kas notiek starp tirdzniecību un norēķiniem. Klīringa gaitā tiek pārbaudīts, vai pircējs un pārdevējs ir vienojušies par vienu un to pašu darījumu un vai pārdevējs pārdod vērtspapīrus, kurus tam ir tiesības pārdot.

| — | Norēķins ir vērtspapīru galīgā nodošana no pārdevēja pircējam, un naudas līdzekļu galīgā pārskaitīšana no pircēja pārdevējam, kā arī attiecīgo ierakstu izdarīšana vērtspapīru kontos. |
| --- | --- |

—

Norēķins ir vērtspapīru galīgā nodošana no pārdevēja pircējam, un naudas līdzekļu galīgā pārskaitīšana no pircēja pārdevējam, kā arī attiecīgo ierakstu izdarīšana vērtspapīru kontos.

| 10. | Papildus pasākumiem, kas jāveic, lai pabeigtu vērtspapīru darījumu, vērtspapīri ir arī jāglabā. Termini “uzglabāšana” (safekeeping) un “glabāšana” (custody) tiek lietoti savstarpēji aizvietojami, lai apzīmētu vērtspapīra glabāšanu institūcijā, kas ir vērtspapīra fiziskais vai elektroniskais turētājs. To sauc arī par “primāro depozītu” vai “galīgo glabātāju”. Institūcijas, kas neglabā vērtspapīrus “galīgajā glabājumā”, sauc par institūcijām, kuras attiecībā uz vērtspapīriem sniedz starpniekpakalpojumus. |
| --- | --- |

10.

Papildus pasākumiem, kas jāveic, lai pabeigtu vērtspapīru darījumu, vērtspapīri ir arī jāglabā. Termini “uzglabāšana” (safekeeping) un “glabāšana” (custody) tiek lietoti savstarpēji aizvietojami, lai apzīmētu vērtspapīra glabāšanu institūcijā, kas ir vērtspapīra fiziskais vai elektroniskais turētājs. To sauc arī par “primāro depozītu” vai “galīgo glabātāju”. Institūcijas, kas neglabā vērtspapīrus “galīgajā glabājumā”, sauc par institūcijām, kuras attiecībā uz vērtspapīriem sniedz starpniekpakalpojumus.

| 11. | Klīringa un norēķinu pakalpojumu sniedzēji var būt Centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD) (2), Starptautiskie centrālie vērtspapīru depozitāriji (SCVD) (3) vai citi starpnieki, kā, piemēram, bankas. Tomēr katra institūcija drīkst veikt “primāro” klīringu un norēķinus (4) tikai attiecībā uz vērtspapīriem, kas faktiski deponēti tās galīgajā glabājumā. Tā kā visi vērtspapīri šajā gadījumā bija emitēti saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem un kopīgā drošajā glabājumā (5) deponēti CBF (saukta arī par emisijas CVD), tikai CBF attiecībā uz šiem vērtspapīriem var veikt primāro klīringu un norēķinus. |
| --- | --- |

11.

Klīringa un norēķinu pakalpojumu sniedzēji var būt Centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD) (2), Starptautiskie centrālie vērtspapīru depozitāriji (SCVD) (3) vai citi starpnieki, kā, piemēram, bankas. Tomēr katra institūcija drīkst veikt “primāro” klīringu un norēķinus (4) tikai attiecībā uz vērtspapīriem, kas faktiski deponēti tās galīgajā glabājumā. Tā kā visi vērtspapīri šajā gadījumā bija emitēti saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem un kopīgā drošajā glabājumā (5) deponēti CBF (saukta arī par emisijas CVD), tikai CBF attiecībā uz šiem vērtspapīriem var veikt primāro klīringu un norēķinus.

| 12. | Lēmuma priekšmets ir darījumu apstrādes pakalpojumi (klīrings un norēķini), kas tiek sniegti attiecībā uz vērtspapīriem, un nevis vērtspapīru glabāšanas pakalpojumi. CBF šos pakalpojumus sniedz, izmantojot IT sistēmu CASCADE. CASCADE RS (kas ir CASCADE apakšsistēma, kurai EB tika liegta pieeja) tiek izmantota informācijas ievadei attiecībā uz reģistrētajām akcijām. Tā ir tikai periodiski jāatjaunina (piemēram, pirms akcionāru sapulces); tā netiek izmantota, lai nodrošinātu darījumu veikšanu ar reģistrētajām akcijām. Tomēr CBF līdz EB pieejas ieguvei CASCADE RS liedza tai tiesības CASCADE sistēmu izmantot, lai veiktu reģistrēto akciju uzskaiti. |
| --- | --- |

12.

Lēmuma priekšmets ir darījumu apstrādes pakalpojumi (klīrings un norēķini), kas tiek sniegti attiecībā uz vērtspapīriem, un nevis vērtspapīru glabāšanas pakalpojumi. CBF šos pakalpojumus sniedz, izmantojot IT sistēmu CASCADE. CASCADE RS (kas ir CASCADE apakšsistēma, kurai EB tika liegta pieeja) tiek izmantota informācijas ievadei attiecībā uz reģistrētajām akcijām. Tā ir tikai periodiski jāatjaunina (piemēram, pirms akcionāru sapulces); tā netiek izmantota, lai nodrošinātu darījumu veikšanu ar reģistrētajām akcijām. Tomēr CBF līdz EB pieejas ieguvei CASCADE RS liedza tai tiesības CASCADE sistēmu izmantot, lai veiktu reģistrēto akciju uzskaiti.

1.1.   Attiecīgais tirgus

| 13. | Par attiecīgo tirgu tiek uzskatīti primārie vērtspapīru klīringa un norēķinu pakalpojumi, ko emisijas CVD (Centrālais vērtspapīru depozitārijs, kas attiecībā uz šiem vērtspapīriem pilda primārā depozīta funkcijas) sniedz CVD citās dalībvalstīs un SCVD attiecībā uz vērtspapīriem, kas emitēti saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. Primārais klīrings un norēķini notiek, ja izdarītas izmaiņas kādā pozīcijā vērtspapīru kontā, ko tur emisijas CVD (kas attiecībā uz vērtspapīriem, kas emitēti saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem, bija CBF). Savukārt sekundāro klīringu un norēķinus starpnieki veic pakārtotajā tirgū savā grāmatvedībā. Sekundārais klīrings un norēķini notiek vai nu kā darījuma spoguļattēls, ar ko starpnieki primārā klīringa un norēķinu rezultātus atspoguļo savu klientu rēķinos, vai kā ieraksts, kas seko darījumu internalizācijai. Internalizācija ir situācija, kad starpnieks var veikt darījumu savā grāmatvedībā (piemēram, kad gan pircējam, gan pārdevējam vērtspapīru konti atrodas pie šī starpnieka). |
| --- | --- |

13.

Par attiecīgo tirgu tiek uzskatīti primārie vērtspapīru klīringa un norēķinu pakalpojumi, ko emisijas CVD (Centrālais vērtspapīru depozitārijs, kas attiecībā uz šiem vērtspapīriem pilda primārā depozīta funkcijas) sniedz CVD citās dalībvalstīs un SCVD attiecībā uz vērtspapīriem, kas emitēti saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. Primārais klīrings un norēķini notiek, ja izdarītas izmaiņas kādā pozīcijā vērtspapīru kontā, ko tur emisijas CVD (kas attiecībā uz vērtspapīriem, kas emitēti saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem, bija CBF). Savukārt sekundāro klīringu un norēķinus starpnieki veic pakārtotajā tirgū savā grāmatvedībā. Sekundārais klīrings un norēķini notiek vai nu kā darījuma spoguļattēls, ar ko starpnieki primārā klīringa un norēķinu rezultātus atspoguļo savu klientu rēķinos, vai kā ieraksts, kas seko darījumu internalizācijai. Internalizācija ir situācija, kad starpnieks var veikt darījumu savā grāmatvedībā (piemēram, kad gan pircējam, gan pārdevējam vērtspapīru konti atrodas pie šī starpnieka).

| 14. | Puses iebilda, ka primārais un sekundārais klīrings un norēķini nav atsevišķi tirgi. |
| --- | --- |

14.

Puses iebilda, ka primārais un sekundārais klīrings un norēķini nav atsevišķi tirgi.

| 15. | Lēmumā rūpīgi izvērtēti Clearstream un EB viedokļi par attiecīgā tirgus definīciju. Clearstream uzskata, ka klīrings un norēķini, ko veic apakšglabātāji (starpnieki), ir CVD veiktā klīringa un norēķinu aizvietotājs. Līdzīgi EB
   (6) uzskata, ka internalizācija CVD rada konkurences ierobežojumu. Lēmumā šie argumenti tiek šādi atspēkoti:






  — | pastāv vairāki klīringa un norēķinu pakalpojumu sniedzēji, kuriem netieša pieeja emisijas CVD – šinī gadījumā CBF – ar starpnieka starpniecību nav līdzvērtīga alternatīva tiešai pieejai (iemesli ir īsāki termiņi, lielāks risks, tas ir sarežģītāk, šeit rodas papildu izmaksas, un ir iespējams interešu konflikts, kas rodas, izmantojot starpnieku); |
| --- | --- | --- |

15.

Lēmumā rūpīgi izvērtēti Clearstream un EB viedokļi par attiecīgā tirgus definīciju. Clearstream uzskata, ka klīrings un norēķini, ko veic apakšglabātāji (starpnieki), ir CVD veiktā klīringa un norēķinu aizvietotājs. Līdzīgi EB
   (6) uzskata, ka internalizācija CVD rada konkurences ierobežojumu. Lēmumā šie argumenti tiek šādi atspēkoti:

—

pastāv vairāki klīringa un norēķinu pakalpojumu sniedzēji, kuriem netieša pieeja emisijas CVD – šinī gadījumā CBF – ar starpnieka starpniecību nav līdzvērtīga alternatīva tiešai pieejai (iemesli ir īsāki termiņi, lielāks risks, tas ir sarežģītāk, šeit rodas papildu izmaksas, un ir iespējams interešu konflikts, kas rodas, izmantojot starpnieku);

| — | neraugoties uz faktu, ka sekundārais klīrings un norēķini nav līdzvērtīga alternatīva klientiem (starpniekiem), kuriem nepieciešami primārie klīringa un norēķinu pakalpojumi, lai tie saviem klientiem varētu sniegt efektīvus un konkurētspējīgus sekundārā klīringa un norēķinu pakalpojumus, neviens starpnieks nevar internalizēt visus darījumus starp potenciālajām pusēm attiecībā uz visiem vērtspapīriem, kas tiek glabāti emisijas CVD. Šis gadījums precīzi attiecas uz situāciju, kad starpnieks (EB) emisijas CVD pieprasa primāros klīringa un norēķinu pakalpojumus, bet nevar tos sniegt pats un nevar arī saņemt no cita starpnieka; |
| --- | --- |

—

neraugoties uz faktu, ka sekundārais klīrings un norēķini nav līdzvērtīga alternatīva klientiem (starpniekiem), kuriem nepieciešami primārie klīringa un norēķinu pakalpojumi, lai tie saviem klientiem varētu sniegt efektīvus un konkurētspējīgus sekundārā klīringa un norēķinu pakalpojumus, neviens starpnieks nevar internalizēt visus darījumus starp potenciālajām pusēm attiecībā uz visiem vērtspapīriem, kas tiek glabāti emisijas CVD. Šis gadījums precīzi attiecas uz situāciju, kad starpnieks (EB) emisijas CVD pieprasa primāros klīringa un norēķinu pakalpojumus, bet nevar tos sniegt pats un nevar arī saņemt no cita starpnieka;

| — | kā to pierāda šī lieta, emisijas CVD, kad nepieciešami primārā klīringa un norēķinu pakalpojumi, nav pienākuma izmantot cenas, ko piemēro starpnieki. Laika periodā, kad EB neveiksmīgi centās saņemt cenu atlaides primārajiem klīringa un norēķinu pakalpojumiem tieši no CBF un kā starpnieku vairs neizmantot Deutsche Bank pakalpojumus, Deutsche Bank cenas neierobežoja Clearstream sarunās ar EB. |
| --- | --- |

—

kā to pierāda šī lieta, emisijas CVD, kad nepieciešami primārā klīringa un norēķinu pakalpojumi, nav pienākuma izmantot cenas, ko piemēro starpnieki. Laika periodā, kad EB neveiksmīgi centās saņemt cenu atlaides primārajiem klīringa un norēķinu pakalpojumiem tieši no CBF un kā starpnieku vairs neizmantot Deutsche Bank pakalpojumus, Deutsche Bank cenas neierobežoja Clearstream sarunās ar EB.

| 16. | Tirgus definēšanas nolūkiem Komisijai šajā lietā nav jāpārbauda starpnieku klientu vajadzības, bet gan to klientu grupas īpašās vajadzības, kas pieprasa šo produktu vai pakalpojumu, t.i. tai jāvērtē finanšu starpnieki, kas saviem klientiem vēlas sniegt ekonomiski nozīmīgus, efektīvus un konkurētspējīgus sekundārā klīringa un norēķinu pakalpojumus. Šai klientu kategorijai primārais klīrings un norēķini, ko veic CVD, un sekundārais klīrings un norēķini, ko pakārtotajā tirgū veic starpnieki, nav līdzvērtīgas alternatīvas. Kā paskaidro EB, netiešo pieeju, kas nozīmē sadarbību ar citu starpnieku (kurš bieži ir konkurents) nevis ar emisijas CVD, nevar atzīt par alternatīvu. |
| --- | --- |

16.

Tirgus definēšanas nolūkiem Komisijai šajā lietā nav jāpārbauda starpnieku klientu vajadzības, bet gan to klientu grupas īpašās vajadzības, kas pieprasa šo produktu vai pakalpojumu, t.i. tai jāvērtē finanšu starpnieki, kas saviem klientiem vēlas sniegt ekonomiski nozīmīgus, efektīvus un konkurētspējīgus sekundārā klīringa un norēķinu pakalpojumus. Šai klientu kategorijai primārais klīrings un norēķini, ko veic CVD, un sekundārais klīrings un norēķini, ko pakārtotajā tirgū veic starpnieki, nav līdzvērtīgas alternatīvas. Kā paskaidro EB, netiešo pieeju, kas nozīmē sadarbību ar citu starpnieku (kurš bieži ir konkurents) nevis ar emisijas CVD, nevar atzīt par alternatīvu.

| 17. | Pakalpojumus, kas tiek sniegti CVD un SCVD, nevar salīdzināt ar standarta pakalpojumiem, ko sniedz klientiem, kas nav CVD (bankas), kas tiek apkalpoti saskaņā ar CBF Vispārīgajiem darījumu noteikumiem. |
| --- | --- |

17.

Pakalpojumus, kas tiek sniegti CVD un SCVD, nevar salīdzināt ar standarta pakalpojumiem, ko sniedz klientiem, kas nav CVD (bankas), kas tiek apkalpoti saskaņā ar CBF Vispārīgajiem darījumu noteikumiem.

1.2.   Dominējošais stāvoklis

| 18. | CBF ir dominējošs stāvoklis attiecīgajā tirgū, jo tas ir vienīgais CVD, kur deponēti saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem emitētie vērtspapīri un kur tie tiek glabāti kopīgā drošajā glabājumā. Tas līdz ar to ir vienīgais uzņēmums, kas attiecībā uz šiem vērtspapīriem var veikt primāro klīringu un norēķinus. CBF stāvokli tirgū neierobežo neviens faktisks konkurents. Jaunu konkurentu ienākšana paredzamā nākotnē nav reāla. |
| --- | --- |

18.

CBF ir dominējošs stāvoklis attiecīgajā tirgū, jo tas ir vienīgais CVD, kur deponēti saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem emitētie vērtspapīri un kur tie tiek glabāti kopīgā drošajā glabājumā. Tas līdz ar to ir vienīgais uzņēmums, kas attiecībā uz šiem vērtspapīriem var veikt primāro klīringu un norēķinus. CBF stāvokli tirgū neierobežo neviens faktisks konkurents. Jaunu konkurentu ienākšana paredzamā nākotnē nav reāla.

1.3.   Ļaunprātīga izmantošana

| 19. | Lēmumā norādīti divi ļaunprātīgas izmantošanas veidi:






  — | atteikšanās sniegt primārā klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētajām akcijām, liedzot pieeju CASCADE RS, un diskriminējot EB attiecībā uz šo pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- | --- |

19.

Lēmumā norādīti divi ļaunprātīgas izmantošanas veidi:

—

atteikšanās sniegt primārā klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētajām akcijām, liedzot pieeju CASCADE RS, un diskriminējot EB attiecībā uz šo pakalpojumu sniegšanu.

| — | diskriminējošu cenu piemērošana EB par primāro klīringa un norēķinu pakalpojumu sniegšanu. Jāatzīmē, ka tas attiecas uz cenām visiem darījumiem, kas EB vajadzībām apstrādāti ar CASCADE, un nevis tikai darījumiem ar reģistrētajām akcijām, pretēji iepriekšējai ļaunprātīgās izmantošanas lietai. |
| --- | --- |

—

diskriminējošu cenu piemērošana EB par primāro klīringa un norēķinu pakalpojumu sniegšanu. Jāatzīmē, ka tas attiecas uz cenām visiem darījumiem, kas EB vajadzībām apstrādāti ar CASCADE, un nevis tikai darījumiem ar reģistrētajām akcijām, pretēji iepriekšējai ļaunprātīgās izmantošanas lietai.

1.3.1.   Atteikšanās sniegt primārā klīringa un norēķinu pakalpojumus un EB diskriminācija

| 20. | Atteikums sniegt pakalpojumus izpaudās kā pieejas liegšana sistēmai CASCADE RS. Atteikums EB sniegt primāros klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētajām akcijām izriet no vairākiem faktoriem. Nav iespējams veikt tirdzniecību, nesadarbojoties ar Clearstream, EB nevar dublēt tās pieprasītos pakalpojumus, un atteikums sniegt pakalpojumus kavē jauninājumus un konkurenci pakārtotajā tirgū. Turklāt kā sekas reģistrēto akciju augošai nozīmei Vācijā samazinājās EB, kas ir Clearstream klients, sniedzamo pakalpojumu apjoms, un tika pārkāpta EB tiesiskā paļāvība, ka Clearstream saprātīgā termiņā tai sniegs primārā klīringa un norēķinu pakalpojumus. |
| --- | --- |

20.

Atteikums sniegt pakalpojumus izpaudās kā pieejas liegšana sistēmai CASCADE RS. Atteikums EB sniegt primāros klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētajām akcijām izriet no vairākiem faktoriem. Nav iespējams veikt tirdzniecību, nesadarbojoties ar Clearstream, EB nevar dublēt tās pieprasītos pakalpojumus, un atteikums sniegt pakalpojumus kavē jauninājumus un konkurenci pakārtotajā tirgū. Turklāt kā sekas reģistrēto akciju augošai nozīmei Vācijā samazinājās EB, kas ir Clearstream klients, sniedzamo pakalpojumu apjoms, un tika pārkāpta EB tiesiskā paļāvība, ka Clearstream saprātīgā termiņā tai sniegs primārā klīringa un norēķinu pakalpojumus.

| 21. | Clearstream diskriminējošā rīcība konstatējama arī kavējumā attiecībā pret EB, kas ievērojami atšķiras no saprātīga termiņa, kurā šādi pakalpojumi tika sniegti citiem klientiem. |
| --- | --- |

21.

Clearstream diskriminējošā rīcība konstatējama arī kavējumā attiecībā pret EB, kas ievērojami atšķiras no saprātīga termiņa, kurā šādi pakalpojumi tika sniegti citiem klientiem.

1.3.1.1.   Atteikums sniegt pakalpojumus

| 22. | Analizējot šķēršļus dominējošā CBF potenciālo konkurentu iekļuvei attiecīgajā tirgū, konstatēts, ka CBF ir obligāts tirdzniecības partneris, ko nevar aizvietot ar alternatīvu avotu un ko nevar dublēt EB. Atsakoties EB sniegt primāros klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētām akcijām, Clearstream uzvedības rezultātā EB tika liegta iespēja Eiropas mērogā sniegt plašus un modernus pakalpojumus pakārtotajā tirgū pārrobežu klīringā un norēķinos attiecībā uz ES vērtspapīriem. Reģistrētās akcijas ir visvairāk starptautiski tirgotās vācu akcijas, un tādēļ uzskatāms, ka darījumi ar tām ir veicami SCVD. |
| --- | --- |

22.

Analizējot šķēršļus dominējošā CBF potenciālo konkurentu iekļuvei attiecīgajā tirgū, konstatēts, ka CBF ir obligāts tirdzniecības partneris, ko nevar aizvietot ar alternatīvu avotu un ko nevar dublēt EB. Atsakoties EB sniegt primāros klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētām akcijām, Clearstream uzvedības rezultātā EB tika liegta iespēja Eiropas mērogā sniegt plašus un modernus pakalpojumus pakārtotajā tirgū pārrobežu klīringā un norēķinos attiecībā uz ES vērtspapīriem. Reģistrētās akcijas ir visvairāk starptautiski tirgotās vācu akcijas, un tādēļ uzskatāms, ka darījumi ar tām ir veicami SCVD.

| 23. | Nav norāžu par to, ka Clearstream uzvedības iemesls bija mēģinājums padarīt savus pakalpojumus vai darījumus efektīvākus vai ka tādējādi tas vēlējās radīt kādu labumu saviem klientiem. Clearstream nav informējis par šāda veida efektivitātes uzlabojumiem vai patērētāju ieguvumiem. Šajā kontekstā jāizvērtē ekonomiskā motivācija un faktiskās sekas atteikumam sniegt pakalpojumus attiecībā uz visu finanšu grupu, kurai pieder CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), CBF māsas uzņēmums un Clearstream International (CI) meitas uzņēmums, ES papildus EB ir vienīgais SCVD, un tādēļ tas ir tiešs EB konkurents pakārtotajā tirgū klīringā un norēķinos pārrobežu tirdzniecībā. Tipiski SCVD klienti, piemēram, aktīvi institucionālie ieguldītāji, kas ES vēlas izmantot kādu SCVD kā vienas pieturas aģentūru, labprāt izmanto tādus modernus pakalpojumus, kādus sniedz EB. Tādēļ Clearstream atteikums sniegt pakalpojumus kavēja modernu sekundāro klīringa un norēķinu pakalpojumu sniegšanu pārrobežu darījumiem ar vērtspapīriem. |
| --- | --- |

23.

Nav norāžu par to, ka Clearstream uzvedības iemesls bija mēģinājums padarīt savus pakalpojumus vai darījumus efektīvākus vai ka tādējādi tas vēlējās radīt kādu labumu saviem klientiem. Clearstream nav informējis par šāda veida efektivitātes uzlabojumiem vai patērētāju ieguvumiem. Šajā kontekstā jāizvērtē ekonomiskā motivācija un faktiskās sekas atteikumam sniegt pakalpojumus attiecībā uz visu finanšu grupu, kurai pieder CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), CBF māsas uzņēmums un Clearstream International (CI) meitas uzņēmums, ES papildus EB ir vienīgais SCVD, un tādēļ tas ir tiešs EB konkurents pakārtotajā tirgū klīringā un norēķinos pārrobežu tirdzniecībā. Tipiski SCVD klienti, piemēram, aktīvi institucionālie ieguldītāji, kas ES vēlas izmantot kādu SCVD kā vienas pieturas aģentūru, labprāt izmanto tādus modernus pakalpojumus, kādus sniedz EB. Tādēļ Clearstream atteikums sniegt pakalpojumus kavēja modernu sekundāro klīringa un norēķinu pakalpojumu sniegšanu pārrobežu darījumiem ar vērtspapīriem.

1.3.1.2.   Diskriminācija: kavējoša uzvedība attiecībā pret EB atšķiras no attieksmes pret līdzvērtīgiem klientiem

| 24. | EB lūdza pieeju CASCADE RS1999. gada 3. augustā, bet Clearstream pieeju piešķīra tikai 2001. gada 19. novembrī. Lēmumā sīki analizēts:






  — | sākotnējais atteikums laika posmam starp 1999. gada augustu un 2000. gada novembri, kura laikā EB bija pamats domāt, ka pieeja tiks piešķirta (apspriesti sīki jautājumi, sniegta apmācība, pieprasīts sniegt paziņojumu par izmaiņām reģistrēto akciju kontā divas/trīs nedēļas iepriekš...); |
| --- | --- | --- |

24.

EB lūdza pieeju CASCADE RS1999. gada 3. augustā, bet Clearstream pieeju piešķīra tikai 2001. gada 19. novembrī. Lēmumā sīki analizēts:

—

sākotnējais atteikums laika posmam starp 1999. gada augustu un 2000. gada novembri, kura laikā EB bija pamats domāt, ka pieeja tiks piešķirta (apspriesti sīki jautājumi, sniegta apmācība, pieprasīts sniegt paziņojumu par izmaiņām reģistrēto akciju kontā divas/trīs nedēļas iepriekš...);

| — | nākamais atteikums laika posmam no 2000. gada decembra līdz 2001. gada 19. novembrim. Šajā periodā CI vadība iejaucās, bloķējot pieeju CASCADE RS, saistot pieeju ar atkārtotām sarunām par vispārīgu vienošanos ar EB. Saistīt pieejas jautājumu ar vispārējām atkārtotām sarunām tik vēlā etapā nav attaisnojami. Turklāt jāatzīmē, ka visas sagataves tehniskā līmenī bija veiktas, un pieeja beigās tika piešķirta bez jebkādām atkārtotām sarunām par jaunu vienošanos. |
| --- | --- |

—

nākamais atteikums laika posmam no 2000. gada decembra līdz 2001. gada 19. novembrim. Šajā periodā CI vadība iejaucās, bloķējot pieeju CASCADE RS, saistot pieeju ar atkārtotām sarunām par vispārīgu vienošanos ar EB. Saistīt pieejas jautājumu ar vispārējām atkārtotām sarunām tik vēlā etapā nav attaisnojami. Turklāt jāatzīmē, ka visas sagataves tehniskā līmenī bija veiktas, un pieeja beigās tika piešķirta bez jebkādām atkārtotām sarunām par jaunu vienošanos.

| 25. | Termiņš, kurā Clearstream EB piešķīra pieeju CASCADE RS, pārsniedz saprātīgu termiņu, kas ir ne vairāk kā 4 mēneši no pieejas pieprasījuma brīža. Četri mēneši, skaitot no pieprasījuma 1999. gada 3. augustā, būtu 1999. gada 3. decembrī. Lai novērtētu, kas ir uzskatāms par saprātīgu termiņu, lēmumā ņemts vērā, cik laika abām pusēm nepieciešams, lai uzņēmumu iekšienē veiktu nepieciešamos sagatavošanās darbus divos gadījumos (vispirms, gatavojoties piešķirt pieeju CASCADE RS2000. gada 4. decembrī, un, gatavojoties piešķirt pieeju 2001. gada 19. novembrī). Abos gadījumos iekšējie plāni bija balstīti uz divu līdz trīs mēnešu termiņu. Turklāt CVD, kas pieprasīja pieeju CASCADE RS, pieeja tika piešķirta gandrīz nekavējoties vai, ilgākais, viena mēneša laikā, savukārt, CBL pieeju saņēma četru mēnešu laikā, |
| --- | --- |

25.

Termiņš, kurā Clearstream EB piešķīra pieeju CASCADE RS, pārsniedz saprātīgu termiņu, kas ir ne vairāk kā 4 mēneši no pieejas pieprasījuma brīža. Četri mēneši, skaitot no pieprasījuma 1999. gada 3. augustā, būtu 1999. gada 3. decembrī. Lai novērtētu, kas ir uzskatāms par saprātīgu termiņu, lēmumā ņemts vērā, cik laika abām pusēm nepieciešams, lai uzņēmumu iekšienē veiktu nepieciešamos sagatavošanās darbus divos gadījumos (vispirms, gatavojoties piešķirt pieeju CASCADE RS2000. gada 4. decembrī, un, gatavojoties piešķirt pieeju 2001. gada 19. novembrī). Abos gadījumos iekšējie plāni bija balstīti uz divu līdz trīs mēnešu termiņu. Turklāt CVD, kas pieprasīja pieeju CASCADE RS, pieeja tika piešķirta gandrīz nekavējoties vai, ilgākais, viena mēneša laikā, savukārt, CBL pieeju saņēma četru mēnešu laikā,

1.3.1.3.   Secinājums par atteikumu sniegt pakalpojumus un diskrimināciju, sniedzot pakalpojumus

| 26. | Minēto iemeslu dēļ lēmumā secināts, ka Clearstream, pārkāpjot 82. pantu, nepienācīgā veidā un nepamatoti ilgu laika posmu atteicās EB sniegt primāros klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētajām akcijām no 1999. gada 3. decembra līdz 2001. gada 19. novembrim. Tā kā Clearstream atteicās sniegt pakalpojumus EB, bet līdzīgiem klientiem sniedza šādus pakalpojumus paātrināti, atteikums sniegt pakalpojumus uzskatāms arī par diskrimināciju. |
| --- | --- |

26.

Minēto iemeslu dēļ lēmumā secināts, ka Clearstream, pārkāpjot 82. pantu, nepienācīgā veidā un nepamatoti ilgu laika posmu atteicās EB sniegt primāros klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētajām akcijām no 1999. gada 3. decembra līdz 2001. gada 19. novembrim. Tā kā Clearstream atteicās sniegt pakalpojumus EB, bet līdzīgiem klientiem sniedza šādus pakalpojumus paātrināti, atteikums sniegt pakalpojumus uzskatāms arī par diskrimināciju.

1.3.2.   Diskriminējošu cenu piemērošana primārajiem klīringa un norēķinu pakalpojumiem

| 27. | Starp 1996. gada beigām un 2002. gada 1. janvāriClearstream no Euroclear iekasēja EUR X par darījumu, kamēr no iekšzemes CVD tas iekasēja EUR Y (summa X ir par 20 % lielāka nekā Y). Turklāt Euroclear, pretēji CVD, maksāja arī gada maksu, kas daļēji bija arī maksa par norēķinu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

27.

Starp 1996. gada beigām un 2002. gada 1. janvāriClearstream no Euroclear iekasēja EUR X par darījumu, kamēr no iekšzemes CVD tas iekasēja EUR Y (summa X ir par 20 % lielāka nekā Y). Turklāt Euroclear, pretēji CVD, maksāja arī gada maksu, kas daļēji bija arī maksa par norēķinu pakalpojumiem.

| 28. | Balstoties uz CBF sniegto informāciju, lēmumā tiek uzskatīts, ka primāro klīringa un norēķinu pakalpojumu saturs pārrobežu darījumiem, ko Clearstream sniedza CVD un SCVD, ir ekvivalents. |
| --- | --- |

28.

Balstoties uz CBF sniegto informāciju, lēmumā tiek uzskatīts, ka primāro klīringa un norēķinu pakalpojumu saturs pārrobežu darījumiem, ko Clearstream sniedza CVD un SCVD, ir ekvivalents.

| 29. | Objektīva pamatojuma neesamība šai cenu atšķirībai ir sīki izanalizēta. Jāuzsver, ka Clearstream nav izmaksu uzskaites pa klientiem un ka Clearstream, neraugoties uz atkārtotiem pieprasījumiem, neiesniedza pieņemamu, uz izmaksām balstītu, cenu, atšķirības pamatojumu. |
| --- | --- |

29.

Objektīva pamatojuma neesamība šai cenu atšķirībai ir sīki izanalizēta. Jāuzsver, ka Clearstream nav izmaksu uzskaites pa klientiem un ka Clearstream, neraugoties uz atkārtotiem pieprasījumiem, neiesniedza pieņemamu, uz izmaksām balstītu, cenu, atšķirības pamatojumu.

| 30. | Secinājumos Komisija nolēma, ka, augstāko cenu (EUR X par darījumu) piemērošana EB primārajos klīringa un norēķinu pakalpojumos, kamēr CBF no iekšzemes CVD iekasēja EUR Y par darījumu šādiem pašiem pakalpojumiem, ir bez objektīva pamatojuma un bez jebkāda ieguvuma klientiem, tādēļ Clearstream ir diskriminējis EB, tādējādi pārkāpjot Līguma 82. pantu. |
| --- | --- |

30.

Secinājumos Komisija nolēma, ka, augstāko cenu (EUR X par darījumu) piemērošana EB primārajos klīringa un norēķinu pakalpojumos, kamēr CBF no iekšzemes CVD iekasēja EUR Y par darījumu šādiem pašiem pakalpojumiem, ir bez objektīva pamatojuma un bez jebkāda ieguvuma klientiem, tādēļ Clearstream ir diskriminējis EB, tādējādi pārkāpjot Līguma 82. pantu.

2.   SODA NAUDU NEPIEMĒROŠANA

| 31. | Šajā lietā ir vairāki iemesli nepiemērot soda naudu. |
| --- | --- |

31.

Šajā lietā ir vairāki iemesli nepiemērot soda naudu.

Šis ir pirmais lēmums šajā sarežģītajā jomā

| 32. | Kopienā nav lēmumu prakses un precedentu attiecībā uz vērtspapīru klīringu un norēķiniem. Jo īpaši jauns ir tāds svarīgs lēmuma elements ka sīka klīringa un norēķinu pakalpojumu analīze saistībā ar tirgus definīciju. Lēmumā analizēts attiecīgais tirgus, un tajā nodalīti primārie un sekundārie klīringa un norēķinu pakalpojumi, kā arī citi šai sarežģītajai jomai raksturīgi jautājumi, kā, piemēram, internalizācija. |
| --- | --- |

32.

Kopienā nav lēmumu prakses un precedentu attiecībā uz vērtspapīru klīringu un norēķiniem. Jo īpaši jauns ir tāds svarīgs lēmuma elements ka sīka klīringa un norēķinu pakalpojumu analīze saistībā ar tirgus definīciju. Lēmumā analizēts attiecīgais tirgus, un tajā nodalīti primārie un sekundārie klīringa un norēķinu pakalpojumi, kā arī citi šai sarežģītajai jomai raksturīgi jautājumi, kā, piemēram, internalizācija.

Pārkāpums ir izbeigts

| 33. | Pats par sevi fakts, ka pārkāpums ir izbeigts, nav pamats neuzlikt soda naudu; tomēr tas jāņem vērā saistībā ar citiem faktoriem, piemēram, to, ka apspriežamie jautājumi Kopienā ir jaunums. |
| --- | --- |

33.

Pats par sevi fakts, ka pārkāpums ir izbeigts, nav pamats neuzlikt soda naudu; tomēr tas jāņem vērā saistībā ar citiem faktoriem, piemēram, to, ka apspriežamie jautājumi Kopienā ir jaunums.

Pārrobežu klīrings un norēķini ES atrodas krustcelēs

| 34. | Klīrings un norēķini ES atrodas attīstības stadijā, jo īpaši pārrobežu darījumi, kas ir šīs lietas priekšmets. Vairākās institūcijās pašlaik tiek apspriesti jautājumi, kas attiecas uz pakalpojumu sniedzēju funkcijām, internalizācijas darbības jomu, CVD un SCVD lomu, kā arī to attiecībām ar lieliem vērtspapīru glabātājiem. Kaut arī šie jautājumi nav identiski lēmuma priekšmetam, tie tomēr ir savstarpēji saistīti. |
| --- | --- |

34.

Klīrings un norēķini ES atrodas attīstības stadijā, jo īpaši pārrobežu darījumi, kas ir šīs lietas priekšmets. Vairākās institūcijās pašlaik tiek apspriesti jautājumi, kas attiecas uz pakalpojumu sniedzēju funkcijām, internalizācijas darbības jomu, CVD un SCVD lomu, kā arī to attiecībām ar lieliem vērtspapīru glabātājiem. Kaut arī šie jautājumi nav identiski lēmuma priekšmetam, tie tomēr ir savstarpēji saistīti.

| 35. | Tādēļ šķiet pamatoti nepiemērot soda naudas. Pat, ja soda naudas netiek piemērotas, Komisijai joprojām jāpieņem lēmums, kurā izskaidrota juridiskā situācija, jo īpaši attiecībā uz Clearstream un citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

35.

Tādēļ šķiet pamatoti nepiemērot soda naudas. Pat, ja soda naudas netiek piemērotas, Komisijai joprojām jāpieņem lēmums, kurā izskaidrota juridiskā situācija, jo īpaši attiecībā uz Clearstream un citiem uzņēmumiem.

3.   SLĒDZIENS

| 36. | Lēmumā konstatēts, ka Clearstream pārkāpis Līguma 82. pantu, atsakoties EB sniegt primārā klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētajām akcijām nepienācīgā veidā un nepamatoti ilgu laika posmu, un, diskriminējot EB, šos pakalpojumus sniedzot. Turklāt tika konstatēts, ka Clearstream piemērojis diskriminējošas cenas. |
| --- | --- |

36.

Lēmumā konstatēts, ka Clearstream pārkāpis Līguma 82. pantu, atsakoties EB sniegt primārā klīringa un norēķinu pakalpojumus attiecībā uz reģistrētajām akcijām nepienācīgā veidā un nepamatoti ilgu laika posmu, un, diskriminējot EB, šos pakalpojumus sniedzot. Turklāt tika konstatēts, ka Clearstream piemērojis diskriminējošas cenas.

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003, 1. lpp.

(2)  CVD ir institūcija, kas glabā un pārvalda vērtspapīrus, kā arī nodrošina vērtspapīru darījumu veikšanu, izdarot ierakstus reģistrā. Savā valstī tā sniedz tirdzniecības norises pakalpojumus vērtspapīriem, ko tā glabā (kā galīgais glabātājs), un, veicot šo funkciju, CVD darbojas kā “emisijas CVD” nevis kā starpnieks. CVD var piedāvāt arī sniegt pakalpojumus kā starpnieks pārrobežu klīringā un norēķinos, ja vērtspapīru primārais depozīts atrodas citā valstī.

(3)  SCVD ir organizācija, kuras pamata komercdarbība ir vērtspapīru, parasti eiro obligāciju, klīrings un norēķini starptautiskā mērogā. Patlaban ES ir 2 SCVD: Euroclear Bank, kas atrodas Beļģijā, un Clearstream Banking Luxembourg (CBL), kas ir Clearstream International SA meitas uzņēmums un Clearstream Banking AG māsas uzņēmums. SCVD var sniegt arī citus pakalpojumus, kā, piemēram, starpniecības pakalpojumus darījumos ar kapitāla vērtspapīriem.

(4)  Skat. 13) rindkopu, kur definēts primārais klīrings un norēķini.

(5)  Tas ir pretstats individuālajam drošajam glabājumam; kopīga droša apgrozāmo vērtspapīru glabāšana pieļauj veikt klīringu un norēķinus, izdarot ierakstus vērtspapīru kontos, un tas patlaban Vācijā ir īpašs glabājuma veids.

(6)  Kaut arī EB nostāja pirmajā brīdī var šķist pārsteidzoša, to var izskaidrot, jo tai pieder CVD vairākās dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Francijā, Nīderlandē, Beļģijā). EB tādēļ nav ieinteresēts precedenta radīšanā, kura rezultātā attiecīgais tirgus tiktu definēts tādējādi, ka nākotnē varētu tikt ierosinātas lietas par tā dominējošo stāvokli.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 165/12

---

VALSTS ATBALSTS – UNGĀRIJA

Valsts Atbalsts C 14/09 (ex NN 17/09) – Iespējamais atbalsts uzņēmumam Péti Nitrogénművek

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu.

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 165/06

Ar 2009. gada 29. aprīla vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam sekojošajās lappusēs, Komisija paziņoja Ungārijai savu lēmumu par EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu attiecībā uz minēto pasākumu.

Mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas ieinteresētās personas var iesniegt savas piezīmes par pasākumu, attiecībā uz kuru Komisija sāk procedūru, nosūtot tās uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22961242

Šīs piezīmes tiks paziņotas Ungārijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMA TEKSTS

I.   PROCEDŪRA

| 1. | Komisijas dienesti 2008. gada decembrī reģistrēja ex-officio lietu, pēc tam, kad Ungārijas presē parādījās vairāki raksti par Ungārijas valdības apņemšanos sniegt valsts garantijas uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt. Ungārijas iestādēm 2008. gada 19. decembrī tika nosūtīta vēstule, kurā atgādināts par pārtraukšanas saistībām saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu un pieprasīta informācija par atbalsta pasākumiem. Ungārijas iestādes 2009. gada 21. janvārī lūdza pagarināt atbildes sniegšanas termiņu. Termiņš tika pagarināts līdz 2009. gada 12. februārim. Ungārija sniedza atbildi 2009. gada 17. februārī. |
| --- | --- |

1.

Komisijas dienesti 2008. gada decembrī reģistrēja ex-officio lietu, pēc tam, kad Ungārijas presē parādījās vairāki raksti par Ungārijas valdības apņemšanos sniegt valsts garantijas uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt. Ungārijas iestādēm 2008. gada 19. decembrī tika nosūtīta vēstule, kurā atgādināts par pārtraukšanas saistībām saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu un pieprasīta informācija par atbalsta pasākumiem. Ungārijas iestādes 2009. gada 21. janvārī lūdza pagarināt atbildes sniegšanas termiņu. Termiņš tika pagarināts līdz 2009. gada 12. februārim. Ungārija sniedza atbildi 2009. gada 17. februārī.

II.   APRAKSTS

| 2. | Iespējamā atbalsta saņēmējs uzņēmums Péti Nitrogénművek ir vienīgais mākslīgo kūtsmēslu ražotājs Ungārijā. Saskaņā ar mediju ziņām, tas pārtrauca ražošanu 2008. gada oktobrī. Piešķirtās garantijas sedz ieguldījumu aizdevumu 52 miljonu euro apmērā un jaunu parādu 10 miljardu Ungārijas forintu apmērā, ko sniedz 100 % valstij piederoša Ungārijas Attīstības banka (MFB). |
| --- | --- |

2.

Iespējamā atbalsta saņēmējs uzņēmums Péti Nitrogénművek ir vienīgais mākslīgo kūtsmēslu ražotājs Ungārijā. Saskaņā ar mediju ziņām, tas pārtrauca ražošanu 2008. gada oktobrī. Piešķirtās garantijas sedz ieguldījumu aizdevumu 52 miljonu euro apmērā un jaunu parādu 10 miljardu Ungārijas forintu apmērā, ko sniedz 100 % valstij piederoša Ungārijas Attīstības banka (MFB).

III.   NOVĒRTĒJUMS

| 3. | Ungārijas iestādes secināja, ka MFB aizdevumi un valsts garantija nav saistīti ar valsts atbalstu. Ungārijas iestādes uzskata, ka Nitrogénművek nevar uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. |
| --- | --- |

3.

Ungārijas iestādes secināja, ka MFB aizdevumi un valsts garantija nav saistīti ar valsts atbalstu. Ungārijas iestādes uzskata, ka Nitrogénművek nevar uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu.

| 4. | Komisija nepiekrīt Ungārijas uzskatam, ka tas nav grūtībās nonācis uzņēmums. Uzņēmumu, kas finansiālu grūtību vai nestabilas tirgus situācijas dēļ pārtraucis ražošanu un nav spējīgs atsākt darbību bez valsts atbalsta, nevar uzskatīt par darboties spējīgu un rentablu uzņēmumu, un tādēļ tas iekļaujams grūtībās nonākušu uzņēmumu kategorijā. Maz iespējams, ka tirgus dalībnieks līdzīgos apstākļos būtu piešķīris līdzekļus grūtībās nonākušam uzņēmumam. |
| --- | --- |

4.

Komisija nepiekrīt Ungārijas uzskatam, ka tas nav grūtībās nonācis uzņēmums. Uzņēmumu, kas finansiālu grūtību vai nestabilas tirgus situācijas dēļ pārtraucis ražošanu un nav spējīgs atsākt darbību bez valsts atbalsta, nevar uzskatīt par darboties spējīgu un rentablu uzņēmumu, un tādēļ tas iekļaujams grūtībās nonākušu uzņēmumu kategorijā. Maz iespējams, ka tirgus dalībnieks līdzīgos apstākļos būtu piešķīris līdzekļus grūtībās nonākušam uzņēmumam.

| 5. | Pēc sākotnējā novērtējuma Komisija uzskata, ka uzņēmumam Nitrogénművek piešķirtie atbalsta pasākumi ir valsts atbalsts. Turklāt, šķiet, nav pamata, lai minētos pasākumus atzītu par saderīgiem ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

5.

Pēc sākotnējā novērtējuma Komisija uzskata, ka uzņēmumam Nitrogénművek piešķirtie atbalsta pasākumi ir valsts atbalsts. Turklāt, šķiet, nav pamata, lai minētos pasākumus atzītu par saderīgiem ar kopējo tirgu.

IV.   SECINĀJUMI

| 6. | Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija ir nolēmusi attiecībā uz minēto pasākumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

6.

Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija ir nolēmusi attiecībā uz minēto pasākumu sākt formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu.

VĒSTULES TEKSTS

“A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.” |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---