# Jurnalul Oficial C 223/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.223.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 223 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5216 septembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.223.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 223

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5216 septembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 223/01 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 223/02 | Comunicarea Comisiei privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții | 3 |
| 2009/C 223/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 223/06 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  ) | 12 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 223/01

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

2009/C 223/02

Comunicarea Comisiei privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții

3

2009/C 223/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  )

1

12

2009/C 223/06

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 223/07 | Rata de schimb a monedei euro | 13 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 223/07

Rata de schimb a monedei euro

13

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2009/C 223/08 | Formarea judecătorilor naționali în domeniul dreptului concurenței CE și al cooperării judiciare între judecătorii naționali | 14 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 223/09 | Ajutor de stat – Republica Franceză – Ajutor de stat C 4/09 (ex N 679/97) – Modificarea unei scheme de ajutor destinate radiodifuziunii – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  ) | 15 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2009/C 223/10 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 20 |
| 2009/C 223/11 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 23 |
| 2009/C 223/12 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 26 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2009/C 223/08

Formarea judecătorilor naționali în domeniul dreptului concurenței CE și al cooperării judiciare între judecătorii naționali

14

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 223/09

Ajutor de stat – Republica Franceză – Ajutor de stat C 4/09 (ex N 679/97) – Modificarea unei scheme de ajutor destinate radiodifuziunii – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE (
  1
  )

1

15

ALTE ACTE

Comisie

2009/C 223/10

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

20

2009/C 223/11

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

23

2009/C 223/12

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/1

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 223/01

| Data adoptării deciziei | 10.3.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 70/09 |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiune | Nothern Ireland |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’) |
| Temei legal | Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Promovarea culturii |
| Forma de ajutor | Împrumut cu dobândă redusă |
| Buget | Buget anual: 12 milioane GBP; Buget global: 51,5 milioane GBP |
| Valoare | 90 % |
| Durată (perioadă) | 1.4.2007-31.3.2012 |
| Sectoare economice | Activități de recreație, culturale și sportive |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Northern Ireland Screen Alfred House |
| Alfred Street |
| Belfast |
| BT2 8ED |
| Northern Ireland |
| UNITED KINGDOM |

Data adoptării deciziei

10.3.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 70/09

Stat membru

Regatul Unit

Regiune

Nothern Ireland

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’)

Temei legal

Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Promovarea culturii

Forma de ajutor

Împrumut cu dobândă redusă

Buget

Buget anual: 12 milioane GBP; Buget global: 51,5 milioane GBP

Valoare

90 %

Durată (perioadă)

1.4.2007-31.3.2012

Sectoare economice

Activități de recreație, culturale și sportive

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Northern Ireland Screen Alfred House

Alfred Street

Belfast

BT2 8ED

Northern Ireland

UNITED KINGDOM

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 12.5.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 241/09 |
| Stat membru | Irlanda |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Allied Irish Bank |
| Temei legal | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008 |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Alte forme de aport de capital |
| Buget | Buget anual: 3 500 de milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | 12.5.2009-12.11.2009 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

12.5.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 241/09

Stat membru

Irlanda

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Allied Irish Bank

Temei legal

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Alte forme de aport de capital

Buget

Buget anual: 3 500 de milioane EUR

Valoare

—

Durată (perioadă)

12.5.2009-12.11.2009

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/3

---

Comunicarea Comisiei privind criteriile pentru o evaluare aprofundată a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții

2009/C 223/02

1.   INTRODUCERE

1.1.   Reguli generale pentru măsurile de ajutor regional

| 1. | Liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 („LAR”) (1) clarifică abordarea generală a Comisiei în ceea ce privește ajutoarele de stat regionale. Conform dispozițiilor LAR și în ciuda efectelor negative pe care ajutoarele de stat regionale le pot avea asupra comerțului și concurenței, Comisia poate considera ajutoarele de stat ca fiind compatibile cu piața comună, în cazul în care acestea sunt acordate pentru a promova dezvoltarea economică a anumitor regiuni defavorizate din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

1.

Liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 („LAR”) (1) clarifică abordarea generală a Comisiei în ceea ce privește ajutoarele de stat regionale. Conform dispozițiilor LAR și în ciuda efectelor negative pe care ajutoarele de stat regionale le pot avea asupra comerțului și concurenței, Comisia poate considera ajutoarele de stat ca fiind compatibile cu piața comună, în cazul în care acestea sunt acordate pentru a promova dezvoltarea economică a anumitor regiuni defavorizate din Uniunea Europeană.

| 2. | În general, LAR ține seama de gravitatea relativă a problemelor care afectează dezvoltarea regiunilor respective, prin introducerea unor plafoane specifice pentru ajutoarele regionale. Intensitățile maxime ale ajutoarelor variază între 10 % și 50 % din costurile eligibile, bazate în principal pe valoarea PIB-ului pe cap de locuitor în regiunile în cauză, dar lăsând în același timp o anumită flexibilitate statelor membre pentru a ține seama de condițiile locale. Hărțile ajutoarelor regionale pentru fiecare stat membru sunt publicate pe site-ul Europa (2). Existența acestei gradații a intensității ajutoarelor reflectă, în esență exercițiul comparativ pe care trebuie să-l efectueze Comisia între, pe de o parte, efectul pozitiv pe care îl pot avea ajutoarele regionale pentru investiții, în special din punctul de vedere al promovării coeziunii prin atragerea investițiilor în zonele defavorizate și, pe de altă parte, limitarea eventualelor efecte negative pe care acest tip de ajutor îl poate avea asupra întreprinderilor individuale, de exemplu asupra altor agenți economici și asupra regiunilor al căror avantaj competitiv este astfel redus. |
| --- | --- |

2.

În general, LAR ține seama de gravitatea relativă a problemelor care afectează dezvoltarea regiunilor respective, prin introducerea unor plafoane specifice pentru ajutoarele regionale. Intensitățile maxime ale ajutoarelor variază între 10 % și 50 % din costurile eligibile, bazate în principal pe valoarea PIB-ului pe cap de locuitor în regiunile în cauză, dar lăsând în același timp o anumită flexibilitate statelor membre pentru a ține seama de condițiile locale. Hărțile ajutoarelor regionale pentru fiecare stat membru sunt publicate pe site-ul Europa (2). Existența acestei gradații a intensității ajutoarelor reflectă, în esență exercițiul comparativ pe care trebuie să-l efectueze Comisia între, pe de o parte, efectul pozitiv pe care îl pot avea ajutoarele regionale pentru investiții, în special din punctul de vedere al promovării coeziunii prin atragerea investițiilor în zonele defavorizate și, pe de altă parte, limitarea eventualelor efecte negative pe care acest tip de ajutor îl poate avea asupra întreprinderilor individuale, de exemplu asupra altor agenți economici și asupra regiunilor al căror avantaj competitiv este astfel redus.

| 3. | Un proiect mare de investiții este o investiție inițială cu cheltuieli eligibile de peste 50 de milioane EUR (3). Proiectele mari de investiții sunt mai puțin afectate de handicapurile care caracterizează zonele defavorizate decât proiectele de investiții mai puțin importante. Există un risc sporit ca schimburile comerciale să fie afectate de proiectele mari de investiții și, prin urmare, ca efectul de denaturare față de concurenții din alte regiuni să fie mai puternic. Există, de asemenea, în cazul investițiilor mari, riscul ca valoarea ajutorului să depășească minimul necesar pentru a compensa dezavantajele regionale, dar și riscul ca ajutoarele de stat pentru aceste proiecte să genereze efecte negative precum alegerea de locații ineficiente, o denaturare mai mare a concurenței și, întrucât ajutoarele reprezintă un transfer costisitor de la contribuabili către beneficiarii ajutoarelor, pierderi nete de bunăstare, ca de exemplu costul ajutorului să depășească beneficiile pentru consumatori și producători. |
| --- | --- |

3.

Un proiect mare de investiții este o investiție inițială cu cheltuieli eligibile de peste 50 de milioane EUR (3). Proiectele mari de investiții sunt mai puțin afectate de handicapurile care caracterizează zonele defavorizate decât proiectele de investiții mai puțin importante. Există un risc sporit ca schimburile comerciale să fie afectate de proiectele mari de investiții și, prin urmare, ca efectul de denaturare față de concurenții din alte regiuni să fie mai puternic. Există, de asemenea, în cazul investițiilor mari, riscul ca valoarea ajutorului să depășească minimul necesar pentru a compensa dezavantajele regionale, dar și riscul ca ajutoarele de stat pentru aceste proiecte să genereze efecte negative precum alegerea de locații ineficiente, o denaturare mai mare a concurenței și, întrucât ajutoarele reprezintă un transfer costisitor de la contribuabili către beneficiarii ajutoarelor, pierderi nete de bunăstare, ca de exemplu costul ajutorului să depășească beneficiile pentru consumatori și producători.

| 4. | LAR prevede reguli specifice pentru ajutoarele regionale în favoarea proiectelor mari de investiții (4). LAR prevede reducerea automată și progresivă a plafoanelor aplicabile ajutoarelor regionale pentru aceste proiecte mari de investiții pentru a limita denaturările concurenței la un nivel care poate fi considerat, în general, ca fiind compensat prin beneficiile aduse de acestea pentru dezvoltarea regiunilor respective (5). |
| --- | --- |

4.

LAR prevede reguli specifice pentru ajutoarele regionale în favoarea proiectelor mari de investiții (4). LAR prevede reducerea automată și progresivă a plafoanelor aplicabile ajutoarelor regionale pentru aceste proiecte mari de investiții pentru a limita denaturările concurenței la un nivel care poate fi considerat, în general, ca fiind compensat prin beneficiile aduse de acestea pentru dezvoltarea regiunilor respective (5).

| 5. | Mai mult decât atât, statele membre trebuie să notifice individual orice ajutor pentru proiectele de investiții în cazul în care valoarea ajutorului propus depășește suma maximă permisă de ajutor pe care o investiție cu cheltuieli eligibile de 100 de milioane EUR o poate primi conform regulilor aplicabile (pragul de notificare) (6). În cazul ajutoarelor notificate, Comisia verifică în special intensitățile ajutoarelor, conformitatea cu criteriile generale ale LAR și măsura în care investiția notificată favorizează o creștere importantă a capacităților de producție, răspunzând în același timp problemelor reprezentate de o piață neperformantă sau chiar în declin, sau măsura în care aceasta conferă avantaje întreprinderilor cu cote mari de piață. |
| --- | --- |

5.

Mai mult decât atât, statele membre trebuie să notifice individual orice ajutor pentru proiectele de investiții în cazul în care valoarea ajutorului propus depășește suma maximă permisă de ajutor pe care o investiție cu cheltuieli eligibile de 100 de milioane EUR o poate primi conform regulilor aplicabile (pragul de notificare) (6). În cazul ajutoarelor notificate, Comisia verifică în special intensitățile ajutoarelor, conformitatea cu criteriile generale ale LAR și măsura în care investiția notificată favorizează o creștere importantă a capacităților de producție, răspunzând în același timp problemelor reprezentate de o piață neperformantă sau chiar în declin, sau măsura în care aceasta conferă avantaje întreprinderilor cu cote mari de piață.

1.2.   Măsuri de ajutor regional supuse unei evaluări aprofundate

| 6. | În ciuda acestei reduceri progresive automate, anumite ajutoare regionale cu o valoare ridicată, acordate pentru proiecte mari de investiții ar putea avea totuși efecte semnificative asupra schimburilor comerciale și pot determina denaturări importante ale concurenței. Din acest motiv, Comisia avea drept politică să nu autorizeze ajutoarele pentru proiecte mari de investiții care depășeau următoarele praguri (7):






  — | beneficiarul ajutorului realizează mai mult de 25 % din vânzările produsului (produselor) în cauză pe piața (piețele) respective sau |
| --- | --- | --- |

6.

În ciuda acestei reduceri progresive automate, anumite ajutoare regionale cu o valoare ridicată, acordate pentru proiecte mari de investiții ar putea avea totuși efecte semnificative asupra schimburilor comerciale și pot determina denaturări importante ale concurenței. Din acest motiv, Comisia avea drept politică să nu autorizeze ajutoarele pentru proiecte mari de investiții care depășeau următoarele praguri (7):

—

beneficiarul ajutorului realizează mai mult de 25 % din vânzările produsului (produselor) în cauză pe piața (piețele) respective sau

| — | capacitatea de producție creată de proiect depășește 5 % din piață, în timp ce rata de creștere a pieței respective se situează sub rata de creștere a PIB-ului SEE. |
| --- | --- |

—

capacitatea de producție creată de proiect depășește 5 % din piață, în timp ce rata de creștere a pieței respective se situează sub rata de creștere a PIB-ului SEE.

| 7. | Cu toate acestea, conform dispozițiilor LAR în vigoare, Comisia a optat pentru o abordare mai individualizată, care permite luarea în considerare, într-un mod cât mai concret posibil, a coeziunii și a altor beneficii care pot rezulta din astfel de proiecte. Orice astfel de beneficii trebuie însă să fie examinate din perspectiva efectelor negative probabile asupra schimburilor comerciale și concurenței, care la rândul lor ar trebui identificate într-un mod cât mai concret posibil. Prin urmare, punctul 68 din LAR prevede că, în cazul ajutoarelor care depășesc pragul de notificare și care îndeplinesc una sau ambele condiții prevăzute la punctul 68 literele (a) și (b) din LAR (praguri care justifică o evaluare aprofundată, care sunt aceleași ca pragurile descrise la punctul 6 al prezentei comunicări), Comisia va desfășura o procedură oficială de investigare în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunității Europene. În cazul acestor ajutoare, obiectivul procedurii oficiale de investigare este acela de a verifica în mod detaliat „dacă ajutorul este necesar pentru stimularea investiției, iar avantajele măsurii de ajutor sunt mai mari decât denaturarea concurenței și decât efectele asupra schimburilor dintre statele membre rezultate ca urmare a acordării ajutorului” (8). |
| --- | --- |

7.

Cu toate acestea, conform dispozițiilor LAR în vigoare, Comisia a optat pentru o abordare mai individualizată, care permite luarea în considerare, într-un mod cât mai concret posibil, a coeziunii și a altor beneficii care pot rezulta din astfel de proiecte. Orice astfel de beneficii trebuie însă să fie examinate din perspectiva efectelor negative probabile asupra schimburilor comerciale și concurenței, care la rândul lor ar trebui identificate într-un mod cât mai concret posibil. Prin urmare, punctul 68 din LAR prevede că, în cazul ajutoarelor care depășesc pragul de notificare și care îndeplinesc una sau ambele condiții prevăzute la punctul 68 literele (a) și (b) din LAR (praguri care justifică o evaluare aprofundată, care sunt aceleași ca pragurile descrise la punctul 6 al prezentei comunicări), Comisia va desfășura o procedură oficială de investigare în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunității Europene. În cazul acestor ajutoare, obiectivul procedurii oficiale de investigare este acela de a verifica în mod detaliat „dacă ajutorul este necesar pentru stimularea investiției, iar avantajele măsurii de ajutor sunt mai mari decât denaturarea concurenței și decât efectele asupra schimburilor dintre statele membre rezultate ca urmare a acordării ajutorului” (8).

| 8. | La nota de subsol numărul 63 din LAR, Comisia și-a anunțat intenția de a „elabora alte orientări privind criteriile de care va ține seama în decursul acestei evaluări”. În cele ce urmează, Comisia prezintă orientări referitoare la tipul de informații pe care le poate solicita și la metodologia pe care o va urma pentru măsurile supuse unei evaluări amănunțite. În conformitate cu Planul de acțiune în domeniul ajutoarelor de stat (9), Comisia va realiza o evaluare globală a ajutoarelor, comparând efectele pozitive și negative ale acestora pentru a determina dacă, în ansamblul său, măsura de ajutor poate fi aprobată. |
| --- | --- |

8.

La nota de subsol numărul 63 din LAR, Comisia și-a anunțat intenția de a „elabora alte orientări privind criteriile de care va ține seama în decursul acestei evaluări”. În cele ce urmează, Comisia prezintă orientări referitoare la tipul de informații pe care le poate solicita și la metodologia pe care o va urma pentru măsurile supuse unei evaluări amănunțite. În conformitate cu Planul de acțiune în domeniul ajutoarelor de stat (9), Comisia va realiza o evaluare globală a ajutoarelor, comparând efectele pozitive și negative ale acestora pentru a determina dacă, în ansamblul său, măsura de ajutor poate fi aprobată.

| 9. | Evaluarea amănunțită trebuie să fie proporțională cu eventualele denaturări pe care le poate produce ajutorul. Acest lucru înseamnă că sfera de aplicare a analizei va depinde de tipul de caz. Astfel, natura și nivelul dovezilor necesare vor depinde și de caracteristicile fiecărui caz individual. De asemenea, Comisia poate, printre altele, solicita statului membru să furnizeze studii independente în vederea confirmării informațiilor cuprinse în notificare sau să obțină date de la alți agenți economici activi pe piețele relevante sau de la experți în domeniul dezvoltării regionale, cu respectarea dispozițiilor care reglementează desfășurarea unei investigări oficiale, prevăzute la articolele 6 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din tratatul CE (10). Mai mult decât atât, observațiile formulate de părțile interesate în timpul investigării oficiale sunt binevenite. Comisia va identifica aspectele esențiale cu privire la care are nevoie de observații în momentul demarării procedurii. |
| --- | --- |

9.

Evaluarea amănunțită trebuie să fie proporțională cu eventualele denaturări pe care le poate produce ajutorul. Acest lucru înseamnă că sfera de aplicare a analizei va depinde de tipul de caz. Astfel, natura și nivelul dovezilor necesare vor depinde și de caracteristicile fiecărui caz individual. De asemenea, Comisia poate, printre altele, solicita statului membru să furnizeze studii independente în vederea confirmării informațiilor cuprinse în notificare sau să obțină date de la alți agenți economici activi pe piețele relevante sau de la experți în domeniul dezvoltării regionale, cu respectarea dispozițiilor care reglementează desfășurarea unei investigări oficiale, prevăzute la articolele 6 și 7 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din tratatul CE (10). Mai mult decât atât, observațiile formulate de părțile interesate în timpul investigării oficiale sunt binevenite. Comisia va identifica aspectele esențiale cu privire la care are nevoie de observații în momentul demarării procedurii.

| 10. | Prezenta comunicare este menită să garanteze transparența și previzibilitatea procesului de luare a deciziilor în cadrul Comisiei și aplicarea unui tratamentul egal statelor membre. Comisia își rezervă dreptul de a modifica și revizui prezenta comunicare în lumina experienței dobândite. |
| --- | --- |

10.

Prezenta comunicare este menită să garanteze transparența și previzibilitatea procesului de luare a deciziilor în cadrul Comisiei și aplicarea unui tratamentul egal statelor membre. Comisia își rezervă dreptul de a modifica și revizui prezenta comunicare în lumina experienței dobândite.

2.   EFECTELE POZITIVE ALE AJUTOARELOR

2.1.   Obiectivul ajutoarelor

| 11. | Ajutoarele regionale au un obiectiv de interes comun care reflectă considerații de ordin etic, respectiv promovarea coeziunii economice prin contribuirea la reducerea diferențelor dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni din Comunitate. Punctul 2 din LAR stabilește că: „Pentru că au în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblul său”. Punctul 3 din LAR adaugă: „Ajutoarele regionale pentru investiți sunt destinate susținerii dezvoltării celor mai defavorizate regiuni prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă. Acestea favorizează extinderea și diversificarea activităților economice ale întreprinderilor situate în regiunile cele mai puțin favorizate, în special prin încurajarea întreprinderilor să înființeze noi sedii secundare în aceste regiuni”. |
| --- | --- |

11.

Ajutoarele regionale au un obiectiv de interes comun care reflectă considerații de ordin etic, respectiv promovarea coeziunii economice prin contribuirea la reducerea diferențelor dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni din Comunitate. Punctul 2 din LAR stabilește că: „Pentru că au în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblul său”. Punctul 3 din LAR adaugă: „Ajutoarele regionale pentru investiți sunt destinate susținerii dezvoltării celor mai defavorizate regiuni prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă. Acestea favorizează extinderea și diversificarea activităților economice ale întreprinderilor situate în regiunile cele mai puțin favorizate, în special prin încurajarea întreprinderilor să înființeze noi sedii secundare în aceste regiuni”.

| 12. | Pentru acele proiecte mari de investiții care ating pragurile care justifică efectuarea unei evaluări aprofundate, statelor membre li se va solicita să dovedească faptul că ajutorul va viza obiectivul de echitate în cauză. Astfel, statul membru va trebui să dovedească contribuția proiectului de investiții la dezvoltarea regiunii respective. |
| --- | --- |

12.

Pentru acele proiecte mari de investiții care ating pragurile care justifică efectuarea unei evaluări aprofundate, statelor membre li se va solicita să dovedească faptul că ajutorul va viza obiectivul de echitate în cauză. Astfel, statul membru va trebui să dovedească contribuția proiectului de investiții la dezvoltarea regiunii respective.

| 13. | În timp ce obiectivul principal al ajutoarelor regionale este acela de a promova obiective de echitate precum coeziunea economică, ajutoarele regionale pot răspunde și fenomenului de eșec al pieței. Handicapurile regionale pot fi legate de deficiențe ale pieței, precum o informare incompletă, probleme de coordonare, dificultăți pentru beneficiar în ceea ce privește realizarea de investiții corespunzătoare în bunuri publice sau externalități ale investițiilor. În cazul în care, în afară de obiectivele de echitate, ajutoarele regionale răspund și unor preocupări legate de eficacitate, se va considera că ajutoarele au un efect pozitiv global mai mare. |
| --- | --- |

13.

În timp ce obiectivul principal al ajutoarelor regionale este acela de a promova obiective de echitate precum coeziunea economică, ajutoarele regionale pot răspunde și fenomenului de eșec al pieței. Handicapurile regionale pot fi legate de deficiențe ale pieței, precum o informare incompletă, probleme de coordonare, dificultăți pentru beneficiar în ceea ce privește realizarea de investiții corespunzătoare în bunuri publice sau externalități ale investițiilor. În cazul în care, în afară de obiectivele de echitate, ajutoarele regionale răspund și unor preocupări legate de eficacitate, se va considera că ajutoarele au un efect pozitiv global mai mare.

| 14. | Următoarea listă neexhaustivă de criterii orientative poate fi utilizată pentru a demonstra contribuția regională a ajutorului, în măsura în care determină atragerea de investiții și activități suplimentare în regiune. Aceste efecte pozitive ale ajutoarelor pot fi atât directe (de exemplu, locurile de muncă directe create), cât și indirecte (de exemplu, inovare la nivel local):






  — | numărul de locuri de muncă directe create prin intermediul investiției reprezintă un indicator important al contribuției la dezvoltarea regională. Calitatea locurilor de muncă create și nivelul de calificare necesar trebuie, de asemenea, luate în considerare; |
| --- | --- | --- |

14.

Următoarea listă neexhaustivă de criterii orientative poate fi utilizată pentru a demonstra contribuția regională a ajutorului, în măsura în care determină atragerea de investiții și activități suplimentare în regiune. Aceste efecte pozitive ale ajutoarelor pot fi atât directe (de exemplu, locurile de muncă directe create), cât și indirecte (de exemplu, inovare la nivel local):

—

numărul de locuri de muncă directe create prin intermediul investiției reprezintă un indicator important al contribuției la dezvoltarea regională. Calitatea locurilor de muncă create și nivelul de calificare necesar trebuie, de asemenea, luate în considerare;

| — | s-ar putea crea un număr și mai mare de locuri noi de muncă în rețeaua locală de (sub-)furnizori, contribuind la o mai bună integrare a investiției în regiunea respectivă și asigurând o propagare mai largă a efectelor. Prin urmare, se va lua de asemenea în considerare numărul de locuri de muncă indirecte create; |
| --- | --- |

—

s-ar putea crea un număr și mai mare de locuri noi de muncă în rețeaua locală de (sub-)furnizori, contribuind la o mai bună integrare a investiției în regiunea respectivă și asigurând o propagare mai largă a efectelor. Prin urmare, se va lua de asemenea în considerare numărul de locuri de muncă indirecte create;

| — | angajamentul beneficiarului de a participa la activități de formare de mare anvergură în vederea îmbunătățirii calificărilor (generale și specifice) ale forței sale de muncă va fi considerat drept un factor care contribuie la dezvoltarea regională. Se va pune accent și pe formarea care îmbunătățește cunoștințele lucrătorilor și șansele acestora de a-și găsi un loc de muncă în afara întreprinderii. Formarea generală sau specifică pentru care se aprobă un ajutor de stat pentru formare nu va fi considerată ca reprezentând un efect pozitiv al ajutorului regional, pentru a se evita dubla contabilizare; |
| --- | --- |

—

angajamentul beneficiarului de a participa la activități de formare de mare anvergură în vederea îmbunătățirii calificărilor (generale și specifice) ale forței sale de muncă va fi considerat drept un factor care contribuie la dezvoltarea regională. Se va pune accent și pe formarea care îmbunătățește cunoștințele lucrătorilor și șansele acestora de a-și găsi un loc de muncă în afara întreprinderii. Formarea generală sau specifică pentru care se aprobă un ajutor de stat pentru formare nu va fi considerată ca reprezentând un efect pozitiv al ajutorului regional, pentru a se evita dubla contabilizare;

| — | ca urmare a proximității (efectul de grupare), pot rezulta economii externe de scară sau alte beneficii din perspectiva dezvoltării regionale. Gruparea întreprinderilor care fac parte din același sector de activitate permite diferitelor fabrici să se specializeze într-o mai mare măsură, ceea ce conduce la o eficiență sporită. Proximitatea fizică facilitează schimbul de informații, idei și cunoștințe între întreprinderi. Concentrarea activităților economice atrage numeroși solicitanți de locuri de muncă, ceea ce face ca piața muncii să poată să ofere întreprinderilor un număr important de lucrători cu diferite calificări. Asigurarea accesului la servicii juridice și comerciale contribuie la creșterea productivității. În general, concentrarea activităților economice poate, de asemenea, să atragă alte investiții care, la rândul lor, sporesc efectele de contagiune pozitive (cerc virtuos); |
| --- | --- |

—

ca urmare a proximității (efectul de grupare), pot rezulta economii externe de scară sau alte beneficii din perspectiva dezvoltării regionale. Gruparea întreprinderilor care fac parte din același sector de activitate permite diferitelor fabrici să se specializeze într-o mai mare măsură, ceea ce conduce la o eficiență sporită. Proximitatea fizică facilitează schimbul de informații, idei și cunoștințe între întreprinderi. Concentrarea activităților economice atrage numeroși solicitanți de locuri de muncă, ceea ce face ca piața muncii să poată să ofere întreprinderilor un număr important de lucrători cu diferite calificări. Asigurarea accesului la servicii juridice și comerciale contribuie la creșterea productivității. În general, concentrarea activităților economice poate, de asemenea, să atragă alte investiții care, la rândul lor, sporesc efectele de contagiune pozitive (cerc virtuos);

| — | investițiile încorporează cunoștințe tehnice și pot genera un transfer semnificativ de tehnologie (diseminarea cunoștințelor). Investițiile în sectoarele cu utilizare intensivă a tehnologiei sunt mai susceptibile să implice un transfer de tehnologie către regiunea beneficiară. Nivelul și gradul de specificitate al diseminării cunoștințelor sunt, de asemenea, importante în această privință; |
| --- | --- |

—

investițiile încorporează cunoștințe tehnice și pot genera un transfer semnificativ de tehnologie (diseminarea cunoștințelor). Investițiile în sectoarele cu utilizare intensivă a tehnologiei sunt mai susceptibile să implice un transfer de tehnologie către regiunea beneficiară. Nivelul și gradul de specificitate al diseminării cunoștințelor sunt, de asemenea, importante în această privință;

| — | poate fi, de asemenea, luată în considerare contribuția proiectelor la capacitatea regiunii de a crea noi tehnologii prin intermediul inovării la nivel local. Cooperarea dintre noile unități de producție și instituțiile locale de învățământ superior poate fi apreciată în mod pozitiv în acest sens; |
| --- | --- |

—

poate fi, de asemenea, luată în considerare contribuția proiectelor la capacitatea regiunii de a crea noi tehnologii prin intermediul inovării la nivel local. Cooperarea dintre noile unități de producție și instituțiile locale de învățământ superior poate fi apreciată în mod pozitiv în acest sens;

| — | durata investiției și eventualele investiții ulterioare semnalează un angajament durabil al unei întreprinderi în regiune. |
| --- | --- |

—

durata investiției și eventualele investiții ulterioare semnalează un angajament durabil al unei întreprinderi în regiune.

| 15. | Statele membre sunt, în special, invitate să se bazeze pe evaluările schemelor sau măsurilor de ajutor de stat anterioare, pe evaluările impactului efectuate de autoritățile care acordă ajutoarele, pe opiniile experților și pe alte posibile studii referitoare la proiectul de investiții supus evaluării. Planul de afaceri al beneficiarului ajutorului ar putea oferi informații în ceea ce privește numărul de locuri de muncă create, salariile plătite (având drept efect creșterea nivelului de bunăstare a gospodăriilor), volumul vânzărilor producătorilor locali, cifra de afaceri generată de investiție și de care regiunea beneficiază eventual prin venituri fiscale suplimentare. |
| --- | --- |

15.

Statele membre sunt, în special, invitate să se bazeze pe evaluările schemelor sau măsurilor de ajutor de stat anterioare, pe evaluările impactului efectuate de autoritățile care acordă ajutoarele, pe opiniile experților și pe alte posibile studii referitoare la proiectul de investiții supus evaluării. Planul de afaceri al beneficiarului ajutorului ar putea oferi informații în ceea ce privește numărul de locuri de muncă create, salariile plătite (având drept efect creșterea nivelului de bunăstare a gospodăriilor), volumul vânzărilor producătorilor locali, cifra de afaceri generată de investiție și de care regiunea beneficiază eventual prin venituri fiscale suplimentare.

| 16. | În cazul în care este relevant, trebuie luată în calcul și relația dintre proiectul de investiții prevăzut și cadrul de referință național strategic, precum și relația dintre proiect și programele operaționale cofinanțate din fondurile structurale. În acest sens, Comisia ar putea ține seama, în mod specific, de orice decizie a Comisiei referitoare la măsură, în contextul analizei proiectelor importante în cadrul fondurilor structurale sau al Fondului de coeziune (11). O astfel de decizie se bazează, printre altele, pe „o analiză cost-beneficii, inclusiv o evaluare a riscurilor și a impactului previzibil asupra sectorului respectiv și asupra situației socio-economice a statului membru și/sau a regiunii și, dacă este posibil și necesar, a altor regiuni din cadrul Comunității”. |
| --- | --- |

16.

În cazul în care este relevant, trebuie luată în calcul și relația dintre proiectul de investiții prevăzut și cadrul de referință național strategic, precum și relația dintre proiect și programele operaționale cofinanțate din fondurile structurale. În acest sens, Comisia ar putea ține seama, în mod specific, de orice decizie a Comisiei referitoare la măsură, în contextul analizei proiectelor importante în cadrul fondurilor structurale sau al Fondului de coeziune (11). O astfel de decizie se bazează, printre altele, pe „o analiză cost-beneficii, inclusiv o evaluare a riscurilor și a impactului previzibil asupra sectorului respectiv și asupra situației socio-economice a statului membru și/sau a regiunii și, dacă este posibil și necesar, a altor regiuni din cadrul Comunității”.

2.2.   Caracterul adecvat al instrumentului de ajutor

| 17. | Ajutorul de stat sub formă de subvenții pentru investiții nu reprezintă singurul instrument de politică la dispoziția statelor membre în vederea sprijinirii investițiilor și creării de locuri de muncă în regiunile defavorizate. Statele membre pot utiliza măsuri generale, cum ar fi dezvoltarea infrastructurii, sporirea calității învățământului și formării sau îmbunătățirea mediului general de afaceri. |
| --- | --- |

17.

Ajutorul de stat sub formă de subvenții pentru investiții nu reprezintă singurul instrument de politică la dispoziția statelor membre în vederea sprijinirii investițiilor și creării de locuri de muncă în regiunile defavorizate. Statele membre pot utiliza măsuri generale, cum ar fi dezvoltarea infrastructurii, sporirea calității învățământului și formării sau îmbunătățirea mediului general de afaceri.

| 18. | Măsurile pentru care statul membru a luat în considerare alte opțiuni de politică și în cazul cărora sunt stabilite avantajele utilizării unui instrument selectiv cum ar fi ajutoarele de stat pentru o anumită întreprindere sunt considerate a fi un instrument adecvat. Comisia va ține seama, în mod special, de orice evaluare a impactului măsurii propuse pe care statul membru este posibil să o fi adoptat. |
| --- | --- |

18.

Măsurile pentru care statul membru a luat în considerare alte opțiuni de politică și în cazul cărora sunt stabilite avantajele utilizării unui instrument selectiv cum ar fi ajutoarele de stat pentru o anumită întreprindere sunt considerate a fi un instrument adecvat. Comisia va ține seama, în mod special, de orice evaluare a impactului măsurii propuse pe care statul membru este posibil să o fi adoptat.

2.3.   Efectul de stimulare

| 19. | Analizarea efectului de stimulare al măsurii de ajutor reprezintă unul dintre cele mai importante elemente ale evaluării aprofundate a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții. Comisia va evalua măsura în care ajutorul propus este necesar pentru producerea „unui efect real de stimulare a efectuării de investiții care altfel nu s-ar fi realizat în zonele asistate” (12). Această evaluare se va desfășura la două niveluri: mai întâi, la un nivel general, procedural și, după aceea, la un nivel mai detaliat, economic. |
| --- | --- |

19.

Analizarea efectului de stimulare al măsurii de ajutor reprezintă unul dintre cele mai importante elemente ale evaluării aprofundate a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții. Comisia va evalua măsura în care ajutorul propus este necesar pentru producerea „unui efect real de stimulare a efectuării de investiții care altfel nu s-ar fi realizat în zonele asistate” (12). Această evaluare se va desfășura la două niveluri: mai întâi, la un nivel general, procedural și, după aceea, la un nivel mai detaliat, economic.

| 20. | Punctul 38 din LAR conține criterii generale pentru efectuarea unei evaluări formale a efectului de stimulare al ajutoarelor regionale. Aceste criterii se aplică tuturor ajutoarelor regionale, nu numai ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții. |
| --- | --- |

20.

Punctul 38 din LAR conține criterii generale pentru efectuarea unei evaluări formale a efectului de stimulare al ajutoarelor regionale. Aceste criterii se aplică tuturor ajutoarelor regionale, nu numai ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții.

| 21. | În cazul ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții care fac obiectul prezentei comunicări, Comisia va verifica în detaliu „dacă ajutorul este necesar pentru stimularea investiției” (13). Obiectivul prezentei evaluări amănunțite este acela de a determina măsura în care ajutorul contribuie în mod efectiv la schimbarea comportamentului beneficiarului, astfel încât acesta să investească (suplimentar) în respectiva regiune asistată. Există multe motive valabile pentru ca o societate să se stabilească într-o anumită regiune, chiar și fără a se acorda un ajutor. |
| --- | --- |

21.

În cazul ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții care fac obiectul prezentei comunicări, Comisia va verifica în detaliu „dacă ajutorul este necesar pentru stimularea investiției” (13). Obiectivul prezentei evaluări amănunțite este acela de a determina măsura în care ajutorul contribuie în mod efectiv la schimbarea comportamentului beneficiarului, astfel încât acesta să investească (suplimentar) în respectiva regiune asistată. Există multe motive valabile pentru ca o societate să se stabilească într-o anumită regiune, chiar și fără a se acorda un ajutor.

| 22. | Având în vedere obiectivul de echitate care derivă din politica de coeziune și în măsura în care ajutorul contribuie la atingerea acestui obiectiv, efectul de stimulare poate fi dovedit prin două scenarii posibile:






  1. | Ajutorul oferă un stimulent pentru adoptarea unei decizii investiționale pozitive deoarece o investiție care altfel nu ar fi fost profitabilă pentru întreprindere indiferent de locație poate fi efectuată în regiunea asistată (14). |
| --- | --- | --- |

22.

Având în vedere obiectivul de echitate care derivă din politica de coeziune și în măsura în care ajutorul contribuie la atingerea acestui obiectiv, efectul de stimulare poate fi dovedit prin două scenarii posibile:

1.

Ajutorul oferă un stimulent pentru adoptarea unei decizii investiționale pozitive deoarece o investiție care altfel nu ar fi fost profitabilă pentru întreprindere indiferent de locație poate fi efectuată în regiunea asistată (14).

| 2. | Ajutorul oferă un stimulent pentru efectuarea unei investiții în regiunea respectivă mai degrabă decât în altă parte întrucât aceasta compensează dezavantajele nete și costurile legate de a alegerea locației în regiunea asistată. |
| --- | --- |

2.

Ajutorul oferă un stimulent pentru efectuarea unei investiții în regiunea respectivă mai degrabă decât în altă parte întrucât aceasta compensează dezavantajele nete și costurile legate de a alegerea locației în regiunea asistată.

| 23. | Statul membru trebuie să demonstreze Comisiei existența unui efect de stimulare al ajutorului. Statul membru va trebui să furnizeze dovezi clare că ajutorul are efectiv un impact asupra alegerii investiției sau locației. Statul membru va trebui să specifice care scenariu se aplică. Pentru a permite o evaluare cuprinzătoare, statul membru va trebui să furnizeze nu numai informații privind proiectul care beneficiază de ajutor, dar și o descriere completă a scenariului contrafactual în care statul membru nu ar acorda niciun ajutor beneficiarului. |
| --- | --- |

23.

Statul membru trebuie să demonstreze Comisiei existența unui efect de stimulare al ajutorului. Statul membru va trebui să furnizeze dovezi clare că ajutorul are efectiv un impact asupra alegerii investiției sau locației. Statul membru va trebui să specifice care scenariu se aplică. Pentru a permite o evaluare cuprinzătoare, statul membru va trebui să furnizeze nu numai informații privind proiectul care beneficiază de ajutor, dar și o descriere completă a scenariului contrafactual în care statul membru nu ar acorda niciun ajutor beneficiarului.

| 24. | În scenariul 1, statul membru ar putea furniza dovezi cu privire la efectul de stimulare al ajutorului punând la dispoziție documente ale întreprinderii care indică faptul că investiția nu ar fi profitabilă în absența ajutorului și că nicio altă locație în afara regiunii asistate respective nu ar fi putut fi luată în calcul. |
| --- | --- |

24.

În scenariul 1, statul membru ar putea furniza dovezi cu privire la efectul de stimulare al ajutorului punând la dispoziție documente ale întreprinderii care indică faptul că investiția nu ar fi profitabilă în absența ajutorului și că nicio altă locație în afara regiunii asistate respective nu ar fi putut fi luată în calcul.

| 25. | În scenariul 2, statul membru ar putea furniza dovezi cu privire la efectul de stimulare al ajutorului punând la dispoziție documente ale întreprinderii care indică faptul că au fost puse în balanță costurile și beneficiile amplasării în regiunea asistată respectivă față de o altă regiune. Aceste scenarii comparative vor trebui să fie considerate realiste de către Comisie. |
| --- | --- |

25.

În scenariul 2, statul membru ar putea furniza dovezi cu privire la efectul de stimulare al ajutorului punând la dispoziție documente ale întreprinderii care indică faptul că au fost puse în balanță costurile și beneficiile amplasării în regiunea asistată respectivă față de o altă regiune. Aceste scenarii comparative vor trebui să fie considerate realiste de către Comisie.

| 26. | Statele membre sunt, în special, invitate să se bazeze pe evaluări ale riscurilor (inclusiv evaluarea riscurilor asociate locației respective), pe rapoarte financiare, pe planuri interne de afaceri, pe opiniile experților și alte studii privind proiectul de investiții supus evaluării. Documentele care conțin previziuni privind cererea, costurile, situația financiară, documentele prezentate unui comitet pentru investiții și care dezvoltă diferite scenarii de investiție sau documentele furnizate piețelor financiare ar putea contribui la verificarea efectului de stimulare. |
| --- | --- |

26.

Statele membre sunt, în special, invitate să se bazeze pe evaluări ale riscurilor (inclusiv evaluarea riscurilor asociate locației respective), pe rapoarte financiare, pe planuri interne de afaceri, pe opiniile experților și alte studii privind proiectul de investiții supus evaluării. Documentele care conțin previziuni privind cererea, costurile, situația financiară, documentele prezentate unui comitet pentru investiții și care dezvoltă diferite scenarii de investiție sau documentele furnizate piețelor financiare ar putea contribui la verificarea efectului de stimulare.

| 27. | În acest context și, în special, în cazul primului scenariu, nivelul profitabilității poate fi evaluat pe baza metodelor care sunt aplicate în mod curent în sectorul respectiv de activitate și care pot include: metode de evaluare a valorii actualizate nete a proiectului (VAN), a ratei interne de rentabilitate (RIR) sau a randamentului capitalurilor investite (RCI). |
| --- | --- |

27.

În acest context și, în special, în cazul primului scenariu, nivelul profitabilității poate fi evaluat pe baza metodelor care sunt aplicate în mod curent în sectorul respectiv de activitate și care pot include: metode de evaluare a valorii actualizate nete a proiectului (VAN), a ratei interne de rentabilitate (RIR) sau a randamentului capitalurilor investite (RCI).

| 28. | În cazul în care ajutorul nu schimbă comportamentul beneficiarului prin stimularea realizării de investiții (suplimentare) în regiunea asistată în cauză, nu există un efect de stimulare în vederea atingerii obiectivului regional. În cazul în care ajutorul nu are niciun efect de stimulare în vederea atingerii obiectivului regional, ajutorul în cauză poate fi considerat un aport de capital acordat gratuit întreprinderii. Astfel, în cazul unei evaluări aprofundate a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții, ajutoarele nu vor fi aprobate în situațiile în care se dovedește că aceeași investiție ar putea fi realizată în regiune chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

28.

În cazul în care ajutorul nu schimbă comportamentul beneficiarului prin stimularea realizării de investiții (suplimentare) în regiunea asistată în cauză, nu există un efect de stimulare în vederea atingerii obiectivului regional. În cazul în care ajutorul nu are niciun efect de stimulare în vederea atingerii obiectivului regional, ajutorul în cauză poate fi considerat un aport de capital acordat gratuit întreprinderii. Astfel, în cazul unei evaluări aprofundate a ajutoarelor regionale pentru proiecte mari de investiții, ajutoarele nu vor fi aprobate în situațiile în care se dovedește că aceeași investiție ar putea fi realizată în regiune chiar și în absența ajutorului.

2.4.   Proporționalitatea ajutorului

| 29. | Pentru ca ajutoarele regionale să fie proporționale, valoarea și intensitatea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru realizarea investiției în regiunea asistată. |
| --- | --- |

29.

Pentru ca ajutoarele regionale să fie proporționale, valoarea și intensitatea ajutorului trebuie să se limiteze la minimul necesar pentru realizarea investiției în regiunea asistată.

| 30. | Dispozițiile LAR garantează, în general, acordarea de ajutoare regionale proporționale cu gravitatea problemelor care afectează regiunile asistate, prin stabilirea de plafoane pentru ajutoarele regionale în general și printr-o reducere automată, progresivă a acestor plafoane pentru proiectele mari de investiții (a se vedea punctele 1 și 3). |
| --- | --- |

30.

Dispozițiile LAR garantează, în general, acordarea de ajutoare regionale proporționale cu gravitatea problemelor care afectează regiunile asistate, prin stabilirea de plafoane pentru ajutoarele regionale în general și printr-o reducere automată, progresivă a acestor plafoane pentru proiectele mari de investiții (a se vedea punctele 1 și 3).

| 31. | În cazul ajutoarelor regionale care necesită o evaluare aprofundată, este necesară efectuarea unei verificări mai detaliate a acestui principiu general al proporționalității conținut în LAR. |
| --- | --- |

31.

În cazul ajutoarelor regionale care necesită o evaluare aprofundată, este necesară efectuarea unei verificări mai detaliate a acestui principiu general al proporționalității conținut în LAR.

| 32. | În scenariul 1, pentru un stimulent privind investițiile, ajutorul va fi considerat, în general, ca fiind proporțional în cazul în care, datorită acestuia, randamentul investițiilor este conform cu rata normală de rentabilitate aplicată de întreprindere în alte proiecte de investiții, cu costul de capital al întreprinderii în ansamblul sau cu randamentele observate în mod normal în sectorul respectiv. |
| --- | --- |

32.

În scenariul 1, pentru un stimulent privind investițiile, ajutorul va fi considerat, în general, ca fiind proporțional în cazul în care, datorită acestuia, randamentul investițiilor este conform cu rata normală de rentabilitate aplicată de întreprindere în alte proiecte de investiții, cu costul de capital al întreprinderii în ansamblul sau cu randamentele observate în mod normal în sectorul respectiv.

| 33. | În scenariul 2, pentru un stimulent privind locația, ajutorul va fi considerat, în general, ca fiind proporțional în cazul în care este egal cu diferența dintre costurile nete pentru ca întreprinderea beneficiară să investească în regiunea asistată și costurile nete pentru investiții în altă (alte) regiune (regiuni). Trebuie avute în vedere toate aceste costuri și beneficii, inclusiv costurile administrative, costurile de transport, costurile de formare neacoperite de ajutoarele pentru formare și, de asemenea, diferențele salariale. |
| --- | --- |

33.

În scenariul 2, pentru un stimulent privind locația, ajutorul va fi considerat, în general, ca fiind proporțional în cazul în care este egal cu diferența dintre costurile nete pentru ca întreprinderea beneficiară să investească în regiunea asistată și costurile nete pentru investiții în altă (alte) regiune (regiuni). Trebuie avute în vedere toate aceste costuri și beneficii, inclusiv costurile administrative, costurile de transport, costurile de formare neacoperite de ajutoarele pentru formare și, de asemenea, diferențele salariale.

| 34. | În ultimă instanță, aceste costuri nete care se consideră că sunt legate de handicapurile regionale determină o profitabilitate mai scăzută a investiției. Din acest motiv, calculele utilizate pentru analiza efectului de stimulare pot fi utilizate și pentru evaluarea măsurii în care ajutorul este proporțional. |
| --- | --- |

34.

În ultimă instanță, aceste costuri nete care se consideră că sunt legate de handicapurile regionale determină o profitabilitate mai scăzută a investiției. Din acest motiv, calculele utilizate pentru analiza efectului de stimulare pot fi utilizate și pentru evaluarea măsurii în care ajutorul este proporțional.

| 35. | Statul membru trebuie să dovedească proporționalitatea ajutorului pe baza unei documentații corespunzătoare, cum ar fi cea menționată la punctul 26. |
| --- | --- |

35.

Statul membru trebuie să dovedească proporționalitatea ajutorului pe baza unei documentații corespunzătoare, cum ar fi cea menționată la punctul 26.

| 36. | Intensitatea ajutorului nu poate fi în niciun caz mai mare decât plafoanele aplicabile ajutoarelor regionale, ajustate de mecanismul de reducere treptată, astfel cum se menționează în LAR. |
| --- | --- |

36.

Intensitatea ajutorului nu poate fi în niciun caz mai mare decât plafoanele aplicabile ajutoarelor regionale, ajustate de mecanismul de reducere treptată, astfel cum se menționează în LAR.

3.   EFECTELE NEGATIVE ALE AJUTOARELOR

| 37. | Pentru a evalua cotele de piață și eventuala capacitate de producție excedentară pe o piață în declin structural, Comisia trebuie să definească produsul pieței relevante și piața geografică. Astfel, în mod obișnuit (15), piețele relevante sunt deja definite pentru toate măsurile de ajutor regional care fac obiectul unei evaluări aprofundate. |
| --- | --- |

37.

Pentru a evalua cotele de piață și eventuala capacitate de producție excedentară pe o piață în declin structural, Comisia trebuie să definească produsul pieței relevante și piața geografică. Astfel, în mod obișnuit (15), piețele relevante sunt deja definite pentru toate măsurile de ajutor regional care fac obiectul unei evaluări aprofundate.

| 38. | Doi indicatori principali ai efectelor negative care pot rezulta în urma ajutorului sunt deja identificați la punctul 68 din LAR, respectiv cotele mari de piață și eventuala capacitate de producție excedentară pe o piață în declin structural. Aceștia sunt legați de două teorii privind prejudiciile într-un context concurențial, respectiv crearea unei puteri de piață și crearea sau păstrarea unor structuri de piață ineficiente. O măsurare prima facie a acestor doi indicatori a fost deja efectuată înainte de demararea procedurii de investigare. Pentru a furniza toate elementele necesare pentru compararea finală, evaluarea celor doi indicatori va fi îmbunătățită în cadrul evaluării aprofundate. Un al treilea indicator al efectelor negative care pot rezulta în urma ajutorului, care va face obiectul unei evaluări aprofundate este influența ajutorului asupra schimburilor comerciale. Deși acești trei indicatori sunt considerați a fi principalele efecte negative care pot rezulta în urma ajutoarelor regionale pentru un proiect mare de investiții, Comisia nu exclude faptul că și alți indicatori pot fi relevanți în anumite situații. |
| --- | --- |

38.

Doi indicatori principali ai efectelor negative care pot rezulta în urma ajutorului sunt deja identificați la punctul 68 din LAR, respectiv cotele mari de piață și eventuala capacitate de producție excedentară pe o piață în declin structural. Aceștia sunt legați de două teorii privind prejudiciile într-un context concurențial, respectiv crearea unei puteri de piață și crearea sau păstrarea unor structuri de piață ineficiente. O măsurare prima facie a acestor doi indicatori a fost deja efectuată înainte de demararea procedurii de investigare. Pentru a furniza toate elementele necesare pentru compararea finală, evaluarea celor doi indicatori va fi îmbunătățită în cadrul evaluării aprofundate. Un al treilea indicator al efectelor negative care pot rezulta în urma ajutorului, care va face obiectul unei evaluări aprofundate este influența ajutorului asupra schimburilor comerciale. Deși acești trei indicatori sunt considerați a fi principalele efecte negative care pot rezulta în urma ajutoarelor regionale pentru un proiect mare de investiții, Comisia nu exclude faptul că și alți indicatori pot fi relevanți în anumite situații.

| 39. | Comisia va pune accentul în mod special pe efectele negative legate de noțiunea de putere de piață și capacitate de producție excedentară în cazurile în care ajutorul stimulează schimbarea deciziei privind investiția, respectiv situațiile în care, în absența ajutorului, nu s-ar efectua nicio investiție (scenariul 1 al efectului de stimulare). |
| --- | --- |

39.

Comisia va pune accentul în mod special pe efectele negative legate de noțiunea de putere de piață și capacitate de producție excedentară în cazurile în care ajutorul stimulează schimbarea deciziei privind investiția, respectiv situațiile în care, în absența ajutorului, nu s-ar efectua nicio investiție (scenariul 1 al efectului de stimulare).

| 40. | Cu toate acestea, în cazul în care analiza comparativă sugerează că investiția ar fi fost întreprinsă chiar și în absența ajutorului, deși eventual în altă locație (scenariul 2) și, în cazul în care ajutorul este proporțional, în principiu, indicațiile posibile ale denaturărilor cum ar fi o cotă mare de piață și creșterea capacității pe o piață neperformantă ar fi aceleași, indiferent de ajutor. |
| --- | --- |

40.

Cu toate acestea, în cazul în care analiza comparativă sugerează că investiția ar fi fost întreprinsă chiar și în absența ajutorului, deși eventual în altă locație (scenariul 2) și, în cazul în care ajutorul este proporțional, în principiu, indicațiile posibile ale denaturărilor cum ar fi o cotă mare de piață și creșterea capacității pe o piață neperformantă ar fi aceleași, indiferent de ajutor.

3.1.   Eliminarea investițiilor private

3.1.1.   Puterea de piață

| 41. | În momentul stabilirii nivelului optim de investiții, pe piețele cu un număr limitat de actori (o situație caracteristică proiectelor mari de investiții) fiecare întreprindere ia în considerare investițiile realizate de concurenți. În cazul în care ajutorul încurajează o anumită întreprindere să investească mai mult, concurenții pot reacționa prin reducerea cheltuielilor proprii în acel domeniu. În acest caz, ajutorul duce la eliminarea investițiilor private. În cazul în care, ca urmare a acestei situații, concurenții respectivi sunt slăbiți sau chiar forțați să iasă de pe piață, ajutorul denaturează concurența. În acest sens, după cum s-a discutat la punctul 38, LAR face distincția între cazurile în care beneficiarul ajutorului deține putere de piață și cazurile în care ajutorul determină o creștere semnificativă a capacității pe o piață în declin. |
| --- | --- |

41.

În momentul stabilirii nivelului optim de investiții, pe piețele cu un număr limitat de actori (o situație caracteristică proiectelor mari de investiții) fiecare întreprindere ia în considerare investițiile realizate de concurenți. În cazul în care ajutorul încurajează o anumită întreprindere să investească mai mult, concurenții pot reacționa prin reducerea cheltuielilor proprii în acel domeniu. În acest caz, ajutorul duce la eliminarea investițiilor private. În cazul în care, ca urmare a acestei situații, concurenții respectivi sunt slăbiți sau chiar forțați să iasă de pe piață, ajutorul denaturează concurența. În acest sens, după cum s-a discutat la punctul 38, LAR face distincția între cazurile în care beneficiarul ajutorului deține putere de piață și cazurile în care ajutorul determină o creștere semnificativă a capacității pe o piață în declin.

| 42. | În general, orice ajutor acordat unui singur beneficiar pe o piață concentrată prezintă un risc crescut de a denatura concurența, întrucât decizia fiecărei întreprinderi este posibil să-i afecteze pe concurenți într-un mod mai direct. Acesta este, în special, cazul în care un actor dominant de pe piață beneficiază de ajutor. Prin urmare, în cazul în care, ca urmare a ajutorului, beneficiarul își poate păstra sau spori puterea de piață (16), ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții poate avea un efect descurajator asupra deciziilor investiționale ale concurenților și, în felul acesta, poate genera denaturări ale concurenței. Această situație ar fi în defavoarea consumatorilor. Prin urmare Comisia dorește să limiteze acordarea ajutoarelor de stat societăților cu putere de piață. |
| --- | --- |

42.

În general, orice ajutor acordat unui singur beneficiar pe o piață concentrată prezintă un risc crescut de a denatura concurența, întrucât decizia fiecărei întreprinderi este posibil să-i afecteze pe concurenți într-un mod mai direct. Acesta este, în special, cazul în care un actor dominant de pe piață beneficiază de ajutor. Prin urmare, în cazul în care, ca urmare a ajutorului, beneficiarul își poate păstra sau spori puterea de piață (16), ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții poate avea un efect descurajator asupra deciziilor investiționale ale concurenților și, în felul acesta, poate genera denaturări ale concurenței. Această situație ar fi în defavoarea consumatorilor. Prin urmare Comisia dorește să limiteze acordarea ajutoarelor de stat societăților cu putere de piață.

| 43. | Pentru toate cazurile de ajutoare regionale care depășesc pragul de notificare (punctul 64 din LAR), Comisia trebuie să evalueze [punctul 68 litera (a) din LAR] cota beneficiarului ajutorului (sau grupul din care acesta face parte) din vânzările produsului sau produselor respectiv(e) pe piața (piețele) produsului relevant sau pe piața (piețele) geografice. Cu toate acestea, cotele de piață pot oferi numai o indicație preliminară a posibilelor probleme. Astfel, într-o evaluare aprofundată, Comisia va lua în considerare, dacă îi va considera relevanți, și alți factori, inclusiv de exemplu structura pieței, analizând concentrarea pe piață (17), posibilele bariere la intrare (18), puterea de cumpărare (19) și barierele la ieșire. |
| --- | --- |

43.

Pentru toate cazurile de ajutoare regionale care depășesc pragul de notificare (punctul 64 din LAR), Comisia trebuie să evalueze [punctul 68 litera (a) din LAR] cota beneficiarului ajutorului (sau grupul din care acesta face parte) din vânzările produsului sau produselor respectiv(e) pe piața (piețele) produsului relevant sau pe piața (piețele) geografice. Cu toate acestea, cotele de piață pot oferi numai o indicație preliminară a posibilelor probleme. Astfel, într-o evaluare aprofundată, Comisia va lua în considerare, dacă îi va considera relevanți, și alți factori, inclusiv de exemplu structura pieței, analizând concentrarea pe piață (17), posibilele bariere la intrare (18), puterea de cumpărare (19) și barierele la ieșire.

| 44. | Comisia va ține seama de cotele de piață și de alți factori aferenți înainte și după investiție (în mod normal, cu un an înainte de începerea investiției și la un an după atingerea stadiului de producție normală). În momentul evaluării efectelor negative, Comisia va lua în calcul faptul că, în timp ce unele proiecte de investiții se desfășoară într-un interval relativ scurt de timp (unu sau doi ani), majoritatea proiectelor mari de investiții au o durată mai mare. Astfel, în majoritatea cazurilor, sunt necesare analize pe termen lung ale evoluției piețelor. Cu toate acestea, Comisia va admite faptul că acele analize pe termen lung sunt mai speculative, în special în cazul piețelor volatile sau al piețelor supuse unor schimbări tehnologice rapide. Prin urmare, cu cât analiza are un orizont de timp mai lung și, astfel, este mai speculativă, cu atât posibilele efecte negative ale puterii de piață sau posibilitatea unui comportament de excludere vor avea o pondere mai scăzută. |
| --- | --- |

44.

Comisia va ține seama de cotele de piață și de alți factori aferenți înainte și după investiție (în mod normal, cu un an înainte de începerea investiției și la un an după atingerea stadiului de producție normală). În momentul evaluării efectelor negative, Comisia va lua în calcul faptul că, în timp ce unele proiecte de investiții se desfășoară într-un interval relativ scurt de timp (unu sau doi ani), majoritatea proiectelor mari de investiții au o durată mai mare. Astfel, în majoritatea cazurilor, sunt necesare analize pe termen lung ale evoluției piețelor. Cu toate acestea, Comisia va admite faptul că acele analize pe termen lung sunt mai speculative, în special în cazul piețelor volatile sau al piețelor supuse unor schimbări tehnologice rapide. Prin urmare, cu cât analiza are un orizont de timp mai lung și, astfel, este mai speculativă, cu atât posibilele efecte negative ale puterii de piață sau posibilitatea unui comportament de excludere vor avea o pondere mai scăzută.

3.1.2.   Crearea sau păstrarea unor structuri de piață ineficiente

| 45. | Faptul că întreprinderile ineficiente sunt forțate să iasă reprezintă un indicator al unei concurențe efective. Pe termen lung, acest proces stimulează progresul tehnologic și o utilizare eficientă a resurselor insuficiente din economie. Cu toate acestea, o extindere substanțială a capacității ca urmare a ajutoarelor de stat pe o piață neperformantă ar putea denatura în mod excesiv concurența, întrucât capacitatea de producție excedentară poate duce la o comprimare a marjelor de profit și la o reducere a capacității concurenților sau chiar la ieșirea acestora de pe piață. Acest fapt ar putea conduce la o situație în care concurenții care, altfel, ar putea rămâne pe piață, sunt forțați să iasă de pe piață, ca urmare a ajutoarelor de stat. De asemenea, aceasta poate împiedica intrarea pe piață a întreprinderilor cu costuri reduse și poate slăbi stimulentele pentru inovare ale concurenților. Această situație are ca rezultat structuri de piață ineficiente, care se dovedesc a fi și prejudiciabile pentru consumatori pe termen lung. |
| --- | --- |

45.

Faptul că întreprinderile ineficiente sunt forțate să iasă reprezintă un indicator al unei concurențe efective. Pe termen lung, acest proces stimulează progresul tehnologic și o utilizare eficientă a resurselor insuficiente din economie. Cu toate acestea, o extindere substanțială a capacității ca urmare a ajutoarelor de stat pe o piață neperformantă ar putea denatura în mod excesiv concurența, întrucât capacitatea de producție excedentară poate duce la o comprimare a marjelor de profit și la o reducere a capacității concurenților sau chiar la ieșirea acestora de pe piață. Acest fapt ar putea conduce la o situație în care concurenții care, altfel, ar putea rămâne pe piață, sunt forțați să iasă de pe piață, ca urmare a ajutoarelor de stat. De asemenea, aceasta poate împiedica intrarea pe piață a întreprinderilor cu costuri reduse și poate slăbi stimulentele pentru inovare ale concurenților. Această situație are ca rezultat structuri de piață ineficiente, care se dovedesc a fi și prejudiciabile pentru consumatori pe termen lung.

| 46. | Pentru a evalua măsura în care ajutorul poate servi la crearea sau menținerea unor structuri de piață ineficiente, astfel cum s-a arătat mai sus, Comisia va lua în considerare capacitatea suplimentară de producție creată de proiect și măsura în care piața este neperformantă (20). Conform LAR, capacitatea suplimentară va fi considerată drept problematică numai în cazul în care este creată într-o piață neperformantă și în cazul în care capacitatea suplimentară depășește cinci la sută din piața respectivă. |
| --- | --- |

46.

Pentru a evalua măsura în care ajutorul poate servi la crearea sau menținerea unor structuri de piață ineficiente, astfel cum s-a arătat mai sus, Comisia va lua în considerare capacitatea suplimentară de producție creată de proiect și măsura în care piața este neperformantă (20). Conform LAR, capacitatea suplimentară va fi considerată drept problematică numai în cazul în care este creată într-o piață neperformantă și în cazul în care capacitatea suplimentară depășește cinci la sută din piața respectivă.

| 47. | Întrucât, în mod normal, capacitatea creată pe o piață în declin absolut va avea un efect de denaturare mai mare decât capacitatea creată pe o piață în declin relativ, Comisia va face diferența între cazurile în care pe termen lung piața relevantă este structural în declin (respectiv are o rată de creștere negativă) și cazurile în care piața relevantă este în declin relativ [respectiv are o rată de creștere pozitivă, însă nu depășește o rată de creștere de referință (a se vedea punctul 48)]. Atunci când capacitatea creată de proiect intervine pe o piață care este structural în declin absolut, Comisia o va considera ca fiind un element negativ în testul comparativ, având puține șanse de a fi compensată de efecte pozitive. Beneficiul pe termen lung pentru regiunea respectivă este, de asemenea, mai incert într-un astfel de caz. |
| --- | --- |

47.

Întrucât, în mod normal, capacitatea creată pe o piață în declin absolut va avea un efect de denaturare mai mare decât capacitatea creată pe o piață în declin relativ, Comisia va face diferența între cazurile în care pe termen lung piața relevantă este structural în declin (respectiv are o rată de creștere negativă) și cazurile în care piața relevantă este în declin relativ [respectiv are o rată de creștere pozitivă, însă nu depășește o rată de creștere de referință (a se vedea punctul 48)]. Atunci când capacitatea creată de proiect intervine pe o piață care este structural în declin absolut, Comisia o va considera ca fiind un element negativ în testul comparativ, având puține șanse de a fi compensată de efecte pozitive. Beneficiul pe termen lung pentru regiunea respectivă este, de asemenea, mai incert într-un astfel de caz.

| 48. | Performanța slabă a pieței va fi măsurată, în mod normal, în raport cu PIB-ul SEE din ultimii cinci ani anteriori demarării proiectului (rata de referință). Datele privind performanțele anterioare sunt mai ușor accesibile și mai puțin speculative decât proiecțiile viitoare. Cu toate acestea, în evaluarea aprofundată, Comisia poate lua în considerare și tendințele viitoare anticipate, deoarece creșterea capacității își va face simțit efectul în perioada următoare realizării investiției. Indicatorii pot fi creșterea viitoare previzibilă a pieței respective și ratele anticipate de utilizare a capacității, precum și impactul probabil al creșterii capacității asupra concurenților prin efectele sale asupra prețurilor și marjelor de profit. |
| --- | --- |

48.

Performanța slabă a pieței va fi măsurată, în mod normal, în raport cu PIB-ul SEE din ultimii cinci ani anteriori demarării proiectului (rata de referință). Datele privind performanțele anterioare sunt mai ușor accesibile și mai puțin speculative decât proiecțiile viitoare. Cu toate acestea, în evaluarea aprofundată, Comisia poate lua în considerare și tendințele viitoare anticipate, deoarece creșterea capacității își va face simțit efectul în perioada următoare realizării investiției. Indicatorii pot fi creșterea viitoare previzibilă a pieței respective și ratele anticipate de utilizare a capacității, precum și impactul probabil al creșterii capacității asupra concurenților prin efectele sale asupra prețurilor și marjelor de profit.

| 49. | Experiența indică, de asemenea, că în unele cazuri, este posibil ca luarea în considerare a creșterii produsului respectiv în SEE să nu fie etalonul corespunzător pentru evaluarea efectelor ajutoarelor, în special în cazul în care piața este considerată a fi internațională, iar producția sau consumul produselor respective în cadrul SEE este limitat. În aceste situații, Comisia va aborda dintr-o perspectivă mai largă efectul ajutoarelor asupra structurilor pieței, având în vedere, în special, posibilitatea acestora de a elimina producătorii din SEE. |
| --- | --- |

49.

Experiența indică, de asemenea, că în unele cazuri, este posibil ca luarea în considerare a creșterii produsului respectiv în SEE să nu fie etalonul corespunzător pentru evaluarea efectelor ajutoarelor, în special în cazul în care piața este considerată a fi internațională, iar producția sau consumul produselor respective în cadrul SEE este limitat. În aceste situații, Comisia va aborda dintr-o perspectivă mai largă efectul ajutoarelor asupra structurilor pieței, având în vedere, în special, posibilitatea acestora de a elimina producătorii din SEE.

3.2.   Efecte negative asupra comerțului

| 50. | Astfel cum se explică la punctul 2 din LAR, specificitatea geografică a ajutoarelor regionale le deosebește pe acestea de alte forme de ajutor orizontal. O caracterisitcă specială a ajutoarelor regionale este faptul că sunt destinate să influențeze alegerea investitorilor cu privire la locația proiectelor de investiții. Atunci când ajutoarele regionale compensează costurile suplimentare rezultate din handicapurile regionale si sprijină realizarea de investiții suplimentare în zonele asistate, acestea contribuie nu numai la dezvoltarea regiunii, dar și la realizarea coeziunii și, în ultimă instanță, prezintă avantaje pentru Comunitate în ansamblul său (21). În ceea ce privește eventualele efecte negative ale ajutoarelor regionale asupra alegerii locației, acestea sunt deja recunoscute și limitate la un anumit nivel de LAR și de hărțile de ajutor regional, care definesc exhaustiv atât zonele care pot acorda ajutoare regionale, ținând seana de obiectivele de echitate și coeziune, cât și intensitatea admisibilă a ajutorului. Ajutoarele nu pot fi acordate pentru a atrage investiții în afara acestor zone. Atunci cand evaluează proiectele mari de investiții în conformitate cu prezenta comunicare, Comisia trebuie să dețină toate informațiile necesare pentru a analiza măsura în care ajutorul de stat ar avea ca effect o pierdere substanțială de locuri de muncă în locațiile existente din cadrul Comunității. |
| --- | --- |

50.

Astfel cum se explică la punctul 2 din LAR, specificitatea geografică a ajutoarelor regionale le deosebește pe acestea de alte forme de ajutor orizontal. O caracterisitcă specială a ajutoarelor regionale este faptul că sunt destinate să influențeze alegerea investitorilor cu privire la locația proiectelor de investiții. Atunci când ajutoarele regionale compensează costurile suplimentare rezultate din handicapurile regionale si sprijină realizarea de investiții suplimentare în zonele asistate, acestea contribuie nu numai la dezvoltarea regiunii, dar și la realizarea coeziunii și, în ultimă instanță, prezintă avantaje pentru Comunitate în ansamblul său (21). În ceea ce privește eventualele efecte negative ale ajutoarelor regionale asupra alegerii locației, acestea sunt deja recunoscute și limitate la un anumit nivel de LAR și de hărțile de ajutor regional, care definesc exhaustiv atât zonele care pot acorda ajutoare regionale, ținând seana de obiectivele de echitate și coeziune, cât și intensitatea admisibilă a ajutorului. Ajutoarele nu pot fi acordate pentru a atrage investiții în afara acestor zone. Atunci cand evaluează proiectele mari de investiții în conformitate cu prezenta comunicare, Comisia trebuie să dețină toate informațiile necesare pentru a analiza măsura în care ajutorul de stat ar avea ca effect o pierdere substanțială de locuri de muncă în locațiile existente din cadrul Comunității.

| 51. | Mai concret, atunci când ajutorul de stat face posibile investiții care conduc la creșterea capacității de producție pe o piață, există riscul ca producția sau investițiile din alte regiunie ale Comunității să fie afectate negativ. Acest lucru este și mai probabil în cazul în care creșterea capacității depășește creșterea pieței, ceea ce se întâmplă în general în cazul proiectelor mari de investiții care îndeplinesc al doilea criteriu prevăzut la punctul 68 din LAR. Efectele negative asupra comerțului asociate pierderii de către regiunile afectate de ajutor a unei activități economice pot fi resimțite prin pierderile de locuri de muncă pe piața respectivă, la nivelul subcontractanților (22) și ca urmare a externalităților positive care nu se mai manifestă (de exemplu efectul de grupare, diseminarea cunoștințelor, educație și formare profesională etc.). |
| --- | --- |

51.

Mai concret, atunci când ajutorul de stat face posibile investiții care conduc la creșterea capacității de producție pe o piață, există riscul ca producția sau investițiile din alte regiunie ale Comunității să fie afectate negativ. Acest lucru este și mai probabil în cazul în care creșterea capacității depășește creșterea pieței, ceea ce se întâmplă în general în cazul proiectelor mari de investiții care îndeplinesc al doilea criteriu prevăzut la punctul 68 din LAR. Efectele negative asupra comerțului asociate pierderii de către regiunile afectate de ajutor a unei activități economice pot fi resimțite prin pierderile de locuri de muncă pe piața respectivă, la nivelul subcontractanților (22) și ca urmare a externalităților positive care nu se mai manifestă (de exemplu efectul de grupare, diseminarea cunoștințelor, educație și formare profesională etc.).

4.   COMPARAREA EFECTELOR AJUTORULUI

| 52. | După ce a stabilit că ajutorul este necesar ca stimulent pentru realizarea investiției în regiunea respectivă, Comisia va compara efectele pozitive ale ajutorului regional pentru investiții acordat unui proiect mare de investiții cu efectele negative ale acestuia. Se va acorda o atenție deosebită efectelor globale ale ajutorului asupra coeziunii în cadrul Comunității. Comisia nu va utiliza criteriile stabilite în prezenta comunicare în mod mecanic, ci va efectua o evaluare globală a importanței lor relative. În cadrul acestui exercițiu comparativ, nu există un element determinant și nici nu se poate considera că un set de elemente este suficient în sine pentru a asigura compatibilitatea ajutorului respectiv. |
| --- | --- |

52.

După ce a stabilit că ajutorul este necesar ca stimulent pentru realizarea investiției în regiunea respectivă, Comisia va compara efectele pozitive ale ajutorului regional pentru investiții acordat unui proiect mare de investiții cu efectele negative ale acestuia. Se va acorda o atenție deosebită efectelor globale ale ajutorului asupra coeziunii în cadrul Comunității. Comisia nu va utiliza criteriile stabilite în prezenta comunicare în mod mecanic, ci va efectua o evaluare globală a importanței lor relative. În cadrul acestui exercițiu comparativ, nu există un element determinant și nici nu se poate considera că un set de elemente este suficient în sine pentru a asigura compatibilitatea ajutorului respectiv.

| 53. | Mai exact, Comisia consideră că atragerea unei investiții într-o regiune mai săracă (astfel cum este definită de plafonul mai ridicat al ajutoarelor regionale) este mai benefică pentru coeziunea în cadrul Comunității decât în cazul în care aceeași investiție este realizată într-o regiune mai avantajată. Astfel, conform scenariului 2, în care trebuie furnizate dovezi privind existența unei locații alternative, o evaluare conform căreia, în absența ajutoarelor, investiția ar fi fost realizată într-o regiune mai săracă (mai multe handicapuri regionale – intensitatea maximă a ajutoarelor regionale mai ridicată) sau într-o regiune considerată a avea aceleași handicapuri regionale ca și regiunea țintă (aceeași intensitate maximă a ajutoarelor regionale) va constitui, în testul comparativ global, un element negativ care are puține șanse să fie compensat prin elemente pozitive deoarece este contrar obiectivului însăși care este urmărit de ajutoarele regionale. Pe de altă parte, în cadrul testului comparativ, se va considera, în mod normal, că efectele pozitive ale ajutoarelor regionale care nu fac decât să compenseze diferența în costuri relative legată de alegerea unei alte locații de investiții, mai dezvoltate (îndeplinind astfel criteriul proporționalității definit anterior, alături de condițiile de „efect pozitiv” legate de obiectiv, adecvare și efect de stimulare), compensează eventualele efecte negative ale celeilalte locații pentru noi investiții. |
| --- | --- |

53.

Mai exact, Comisia consideră că atragerea unei investiții într-o regiune mai săracă (astfel cum este definită de plafonul mai ridicat al ajutoarelor regionale) este mai benefică pentru coeziunea în cadrul Comunității decât în cazul în care aceeași investiție este realizată într-o regiune mai avantajată. Astfel, conform scenariului 2, în care trebuie furnizate dovezi privind existența unei locații alternative, o evaluare conform căreia, în absența ajutoarelor, investiția ar fi fost realizată într-o regiune mai săracă (mai multe handicapuri regionale – intensitatea maximă a ajutoarelor regionale mai ridicată) sau într-o regiune considerată a avea aceleași handicapuri regionale ca și regiunea țintă (aceeași intensitate maximă a ajutoarelor regionale) va constitui, în testul comparativ global, un element negativ care are puține șanse să fie compensat prin elemente pozitive deoarece este contrar obiectivului însăși care este urmărit de ajutoarele regionale. Pe de altă parte, în cadrul testului comparativ, se va considera, în mod normal, că efectele pozitive ale ajutoarelor regionale care nu fac decât să compenseze diferența în costuri relative legată de alegerea unei alte locații de investiții, mai dezvoltate (îndeplinind astfel criteriul proporționalității definit anterior, alături de condițiile de „efect pozitiv” legate de obiectiv, adecvare și efect de stimulare), compensează eventualele efecte negative ale celeilalte locații pentru noi investiții.

| 54. | Cu toate acestea, atunci când există dovezi credibile ale faptului că ajutorul de stat ar avea drept efect, în locațiile existente de pe teritoriul Uniunii Europene, pierderi substanțiale de locuri de muncă care, în absența ajutorului, ar fi fost probabil menținute pe termen mediu, efectele sociale și economice ale ajutorului în locația existentă respectivă vor trebui avute în vedere în cadrul exercițiului comparativ. |
| --- | --- |

54.

Cu toate acestea, atunci când există dovezi credibile ale faptului că ajutorul de stat ar avea drept efect, în locațiile existente de pe teritoriul Uniunii Europene, pierderi substanțiale de locuri de muncă care, în absența ajutorului, ar fi fost probabil menținute pe termen mediu, efectele sociale și economice ale ajutorului în locația existentă respectivă vor trebui avute în vedere în cadrul exercițiului comparativ.

| 55. | În urma procedurii oficiale de investigare prevăzută la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, Comisia poate încheia procedura adoptând o decizie, în conformitate cu articolul 7 din regulamentul în cauză. |
| --- | --- |

55.

În urma procedurii oficiale de investigare prevăzută la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, Comisia poate încheia procedura adoptând o decizie, în conformitate cu articolul 7 din regulamentul în cauză.

| 56. | Comisia poate decide să aprobe, să condiționeze sau să interzică ajutorul (23). În cazul în care adoptă o decizie condiționată în temeiul articolului 7 alineatul (4) din regulament, Comisia poate impune condiții pentru a limita eventuala denaturare a concurenței și pentru a asigura proporționalitatea. În special, poate reduce suma notificată a ajutorului sau intensitatea acestuia la un nivel considerat a fi proporțional și, prin urmare, compatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

56.

Comisia poate decide să aprobe, să condiționeze sau să interzică ajutorul (23). În cazul în care adoptă o decizie condiționată în temeiul articolului 7 alineatul (4) din regulament, Comisia poate impune condiții pentru a limita eventuala denaturare a concurenței și pentru a asigura proporționalitatea. În special, poate reduce suma notificată a ajutorului sau intensitatea acestuia la un nivel considerat a fi proporțional și, prin urmare, compatibil cu piața comună.

---

(1)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

(2)  http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.html

(3)  Astfel cum este definit la punctul 60 și în notele de subsol 54 și 55 ale LAR.

(4)  A se vedea secțiunea 4.3 din LAR.

(5)  A se vedea punctul 67 din LAR.

(6)  A se vedea punctul 64 din LAR.

(7)  A se vedea punctul 24 din Cadrul multisectorial pe 2002 privind ajutoarele regionale pentru proiecte mari de investiții (JO C 70, 19.3.2002, p. 8, astfel cum a fost modificat prin JO C 263, 1.11.2003, p. 3).

(8)  A se vedea punctul 68 din LAR.

(9)  A se vedea punctele 11 și 20 din Planul de acțiune în domeniul ajutoarelor de stat [COM(2005) 107 final].

(10)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

(11)  A se vedea secțiunea 2 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale cu privire la FEDR, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (JO L 210 31.7.2006, p. 25).

(12)  A se vedea punctul 38 din LAR.

(13)  A se vedea punctul 68 din LAR.

(14)  Astfel de investiții pot crea condițiile necesare pentru realizarea unor investiții suplimentare, care pot rezista fără ajutoare suplimentare.

(15)  În cazul în care persistă incertitudini cu privire la definiția corespunzătoare a piețelor relevante, Comisia va identifica aceste aspecte în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare în temeiul articolului 88 alineatul (2) din tratat.

(16)  Puterea de piață este puterea de a influența prețurile de pe piață, producția, varietatea sau calitatea bunurilor și serviciilor sau alți parametri de competitivitate de pe piață pentru o perioadă semnificativă de timp.

(17)  În acest scop, Comisia poate examina indicele Herfindahl-Hirschman (IHH). Acest indice oferă o analiză sumară a structurii pieței. Pe o piață cu un număr redus de actori, în care unii dintre aceștia dețin o cotă de piață relativ mare, faptul că beneficiarul deține o cotă de piață importantă ar putea fi mai puțin problematică pentru concurență.

(18)  Aceste bariere la intrare includ bariere juridice (în special drepturi de proprietate intelectuală), economii de scară și de anvergură, bariere la accesul la rețele și infrastructuri. În cazurile în care ajutorul se raportează la o piață pe care beneficiarul de ajutor este prezent de mult timp, eventualele bariere la intrare pot spori puterea potențială de piață a beneficiarului ajutorului și, în consecință, efectele negative posibile ale acestei puteri de piață.

(19)  În cazul în care există cumpărători puternici pe piață, este mai puțin probabil ca beneficiarul ajutorului să poată majora prețurile în raport cu acești cumpărători puternici.

(20)  În acest context, o piață este considerată a fi „neperformantă” în cazul în care rata sa de creștere medie anuală în perioada de referință nu depășește rata de creștere a PIB-ului SEE.

(21)  În special, o activitate suplimentară sau creșterea nivelului de trai în zona asistată poate duce la creșterea cererii de produse și servicii originare din alte părți ale Comunității.

(22)  Mai ales dacă operează pe piețele locale din regiune.

(23)  Atunci când ajutorul se acordă pe baza unei scheme existente de ajutoare regionale, trebuie remarcat totuși faptul că statul membru are în continuare posibilitatea de a acorda acest ajutor până la valoarea corespunzătoare sumei maxime permise pe care o investiție cu cheltuieli eligibile de 100 de milioane EUR o poate primi conform normelor în vigoare.

---

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/11

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 223/03

La data de 4 septembrie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5582. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5582. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/11

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 223/04

La data de 24 iulie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5518. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5518. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/12

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 223/05

La data de 21 august 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5585. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5585. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/12

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 223/06

La data de 3 septembrie 2009, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba italiană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5609. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32009M5609. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/13

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

15 septembrie 2009

2009/C 223/07

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4611 |
| JPY | yen japonez | 133,26 |
| DKK | coroana daneză | 7,4430 |
| GBP | lira sterlină | 0,88690 |
| SEK | coroana suedeză | 10,2438 |
| CHF | franc elvețian | 1,5162 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,6390 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,351 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 272,02 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7023 |
| PLN | zlot polonez | 4,1635 |
| RON | leu românesc nou | 4,2678 |
| TRY | lira turcească | 2,1781 |
| AUD | dolar australian | 1,7014 |
| CAD | dolar canadian | 1,5869 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,3235 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,0883 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0796 |
| KRW | won sud-coreean | 1 780,25 |
| ZAR | rand sud-african | 10,8246 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,9777 |
| HRK | kuna croată | 7,3252 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 502,11 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,1175 |
| PHP | peso Filipine | 70,622 |
| RUB | rubla rusească | 45,0950 |
| THB | baht thailandez | 49,524 |
| BRL | real brazilian | 2,6464 |
| MXN | peso mexican | 19,4908 |
| INR | rupie indiană | 71,0680 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4611

JPY

yen japonez

133,26

DKK

coroana daneză

7,4430

GBP

lira sterlină

0,88690

SEK

coroana suedeză

10,2438

CHF

franc elvețian

1,5162

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,6390

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,351

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

272,02

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7023

PLN

zlot polonez

4,1635

RON

leu românesc nou

4,2678

TRY

lira turcească

2,1781

AUD

dolar australian

1,7014

CAD

dolar canadian

1,5869

HKD

dolar Hong Kong

11,3235

NZD

dolar neozeelandez

2,0883

SGD

dolar Singapore

2,0796

KRW

won sud-coreean

1 780,25

ZAR

rand sud-african

10,8246

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,9777

HRK

kuna croată

7,3252

IDR

rupia indoneziană

14 502,11

MYR

ringgit Malaiezia

5,1175

PHP

peso Filipine

70,622

RUB

rubla rusească

45,0950

THB

baht thailandez

49,524

BRL

real brazilian

2,6464

MXN

peso mexican

19,4908

INR

rupie indiană

71,0680

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/14

---

Formarea judecătorilor naționali în domeniul dreptului concurenței CE și al cooperării judiciare între judecătorii naționali

2009/C 223/08

O nouă cerere de propuneri privind formarea judecătorilor naționali în domeniul dreptului concurenței CE și al cooperării judiciare între judecătorii naționali a fost publicată la adresa:

http://ec.europa.eu/dgs/competition/proposals2/

Termenul limită pentru primirea candidaturilor: 13 noiembrie 2009

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/15

---

AJUTOR DE STAT – REPUBLICA FRANCEZĂ

Ajutor de stat C 4/09 (ex N 679/97) – Modificarea unei scheme de ajutor destinate radiodifuziunii

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 223/09

Prin scrisoarea din data de 11 februarie 2009 reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează prezentului rezumat, Comisia a comunicat Republicii Franceze decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind ajutorul menționat anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| SPA 3 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |
| E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

SPA 3 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Aceste observații vor fi comunicate Republicii Franceze. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

TEXTUL REZUMATULUI

1.   PROCEDURA

Prin scrisoarea de la 2 octombrie 1997 a Reprezentanței Permanente a Franței pe lângă Uniunea Europeană, înregistrată în ziua următoare, guvernul francez a notificat, în temeiul articolului 93 alineatul (3) din Tratatul CE – devenit ulterior articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE – un proiect de decret privind modificarea schemei de ajutor destinate radiodifuziunii, instituită prin Decretul nr. 92-1053 din 30 septembrie 1992.

Prin scrisoarea de la 10 noiembrie 1997 [SG(97) D/9265], Comisia a comunicat Republicii Franceze decizia sa de nu prezenta obiecții cu privire la modificările schemei, astfel cum fuseseră notificate acestea. Această decizie a rămas în vigoare până la adoptarea deciziei Comisiei din 28 iulie 2003 referitoare la măsura de ajutor NN 42/03 (ex N 752/02), care a declarat, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, compatibil cu piața comună proiectul de lege privind modificarea schemei de ajutor destinate radiodifuziunii care fusese aprobat prin decizia din 10 noiembrie 1997.

Prin hotărârea sa din 22 decembrie 2008 (cauza C-333/07 Régie Networks, nepublicată încă în Repertoriu), Curtea de Justiție a Comunităților Europene a declarat că decizia Comisiei din 10 noiembrie 1997 nu este valabilă. Se atrage atenția terților interesați asupra motivării acestei hotărâri.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

2.1.   Beneficiarii schemei de ajutor

Proiectul notificat de autoritățile franceze pune în aplicare schema de ajutor menționată la articolul 80 din Legea nr. 86-1067 din 30 septembrie 1986 privind libertatea de comunicare, astfel cum a fost modificat prin articolul 25 din Legea nr. 89-25 din 17 ianuarie 1989 și prin articolul 27 din Legea nr. 90-1170 din 29 decembrie 1990, care prevede:

„Serviciile de radiodifuziune sonoră prin unde hertziene ale căror resurse comerciale care provin din mesaje difuzate pe post și care prezintă un caracter de publicitate pentru o marcă sau de sponsorizare sunt mai mici de 20 % din cifra lor de afaceri totală beneficiază de un ajutor în funcție de modalitățile stabilite prin decret al Consiliului de stat.”

2.2.   Modalitatea de finanțare a schemei de ajutor

Modalitatea de finanțare a schemei de ajutor

Articolul 1 din proiectul notificat de autoritățile franceze, care a devenit apoi Decretul nr. 97-1263 din 29 decembrie 1997 (JORF din 30 decembrie 1997, p. 19194), a instituit o taxă parafiscală în beneficiul unui fond de sprijin al radiodifuziunii.

Articolul 2 din proiectul de decret stipulează că taxa are la bază sumele plătite de cei care doresc difuzarea mesajelor lor publicitare pe teritoriul francez și este datorată de regiile de publicitate. Sumele plătite posturilor care difuzează din alte state membre decât Franța sunt, prin urmare, taxabile.

3.   EXAMINAREA PRELIMINARĂ A MĂSURILOR NOTIFICATE

EXAMINAREA PRELIMINARĂ A MĂSURILOR NOTIFICATE

3.1.   Existența unui ajutor în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

Existența unui ajutor în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE

Schema de ajutor este finanțată prin intermediul resurselor provenind dintr-o taxă parafiscală prevăzută de dispoziții legislative și de reglementare și percepută de administrația fiscală, care sunt, așadar, resurse publice ale statului francez.

Schema de ajutor este destinată exclusiv serviciilor de radiodifuziune sonoră prin unde hertziene. Beneficiarii schemei de ajutor sunt prestatorii ale căror resurse publicitare sunt inferioare limitei de 20 % din cifra lor de afaceri totală. Aceste servicii se află într-o poziție concurențială în ceea ce privește atragerea audienței și a veniturilor din publicitate, în special cu alte servicii de radiodifuziune sonoră de pe teritoriul francez. Schimburile între statele membru pot fi afectate de schema de ajutor notificată.

Deoarece schema de ajutor destinată radiodifuziunii care face obiectul notificării din partea autorităților franceze intră în domeniul de aplicare al dispozițiilor prevăzute la articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE, Comisia trebuie să analizeze compatibilitatea acesteia cu piața comună.

3.2.   Compatibilitatea ajutorului din perspectiva articolului 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE

Compatibilitatea ajutorului din perspectiva articolului 87 alineatele (2) și (3) din Tratatul CE

Prin obiectivul său de a favoriza existența mai multor posturi care să presteze servicii de radiodifuziune sonoră, schema de ajutor vizează garantarea pluralității mijloacelor mass-media pe teritoriul francez, care este un obiectiv economic general legitim. Astfel, analiza componentei de ajutor destinat beneficiarilor se poate efectua din perspectiva condițiilor menționate la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE.

Cu toate acestea, modalitatea de finanțare a schemei de ajutor prin intermediul taxei parafiscale în cauză face parte integrantă din măsura de ajutor, cum a constatat de altfel Curtea în hotărârea sa Régie Networks (punctele 99-112). Prin urmare, Comisia trebuie să ia în considerare taxa menționată atunci când analizează compatibilitatea schemei de ajutor cu piața comună.

Régie Networks

În acest sens, taxa impusă regiilor de publicitate în cauză pare contrară principiului general, reafirmat în mod regulat de către Comisie și confirmat de Curte în hotărârea sa din 25 iunie 1970, Franța/Comisia (47/69, Rec. p. 487), potrivit căruia produsele sau serviciile importate trebuie scutite de orice taxă parafiscală destinată finanțării unei scheme de ajutor de care beneficiază doar întreprinderile naționale, după cum a constatat Curtea în hotărârea sa Régie Networks (punctul 115).

Régie Networks

În aceste condiții, în momentul actual Comisia are îndoieli în ceea ce privește compatibilitatea schemei de ajutor notificate cu piața comună, în special pe baza criteriilor menționate la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE. Comisia precizează că o modalitate de finanțare ilegală ar implica ilegalitatea ab initio și in toto a schemei de ajutor.

ab initio

in toto

În conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (1) al Consiliului, orice ajutor ilegal poate face obiectul unei recuperări de la beneficiarul acestuia.

1

TEXTUL SCRISORII

„Par la présente, la Commission européenne a l’honneur d’informer la République française qu’après avoir examiné les informations fournies par vos autorités, elle a décidé d’ouvrir la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

Par lettre du 2 octobre 1997 de la Représentation Permanente de la France auprès de l'Union européenne, enregistrée le lendemain, le gouvernement français a notifié au titre de l'article 93, paragraphe 3 du Traité CE — devenu depuis l'article 88, paragraphe 3 du Traité CE — un projet de décret visant à modifier le régime d'aide à l'expression radiophonique qui avait été mis en place par le décret 92-1053 du 30 septembre 1992.

Par lettre du 10 novembre 1997 [SG(97) D/9265], la Commission a informé la République française de sa décision de ne pas soulever d'objection aux modifications du régime, telles que notifiées. Cette décision a produit ses effets jusqu'à la décision de la Commission en date du 28 juillet 2003, relative à la mesure d'aide NN 42/03 (ex N 752/02) qui a déclaré compatible avec le marché commun au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE, le projet de loi visant à modifier le régime d'aides à l'expression radiophonique ayant été approuvé par la décision du 10 novembre 1997.

Par son arrêt du 22 décembre 2008 (affaire C-333/07 Régie Networks, non encore publié au recueil), la Cour de Justice des Communautés européennes a déclaré invalide la décision de la Commission du 10 novembre 1997.

La déclaration d'invalidité de la Cour amène la Commission à prendre toutes les mesures nécessaires pour remédier à l'illégalité constatée et donc à réexaminer les informations ci-dessus fournies par les autorités françaises.

2.   DESCRIPTION DÉTAILLÉE DE L’AIDE

2.1.   Bénéficiaires du régime d'aides

Le projet notifié par les autorités françaises met en application le régime d'aides prévu à l’article 80 de la loi no 86-1067, du 30 septembre 1986, relative à la liberté de communication, tel que modifié par les articles 25 de la loi no 89-25, du 17 janvier 1989, et 27 de la loi no 90-1170, du 29 décembre 1990, qui dispose:

«Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total bénéficient d’une aide selon les modalités fixées par décret en Conseil d’État.

Le financement de cette aide est assuré par un prélèvement sur les ressources provenant de la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

La rémunération perçue par les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne lors de la diffusion de messages destinés à soutenir des actions collectives ou d’intérêt général n’est pas prise en compte pour la détermination du seuil visé à l’alinéa 1er du présent article».

2.2.   Mode de financement du régime d'aides

Mode de financement du régime d'aides

Pour ce qui est du volet financement du régime d'aides, l'article 1 du projet notifié par les autorités françaises le 2 Octobre 1997, qui est devenu le décret no 97-1263, du 29 décembre 1997, portant création d’une taxe parafiscale au profit d’un fonds de soutien à l’expression radiophonique (JORF du 30 décembre 1997, p. 19194), dispose:

o

«Il est institué, à compter du 1er janvier 1998 et pour une durée de cinq ans, une taxe parafiscale sur la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision [(ci-après la “taxe sur les régies publicitaires”)] destinée à financer un fonds d’aide aux titulaires d’une autorisation de service de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Cette taxe a pour objet de favoriser l’expression radiophonique.»

er

L’article 2 de du projet de décret dispose:

«La taxe est assise sur les sommes, hors commission d’agence et hors taxe sur la valeur ajoutée, payées par les annonceurs pour la diffusion de leurs messages publicitaires à destination du territoire français.

Elle est due par les personnes qui assurent la régie de ces messages publicitaires.

Un arrêté conjoint des ministres chargés du budget et de la communication fixe le tarif d’imposition par paliers de recettes trimestrielles perçues par les régies assujetties dans les limites suivantes:

[...]»

L’article 4 de ce même projet de décret prévoit que cette taxe est assise, liquidée et recouvrée par la direction générale des impôts pour le compte du Fonds de soutien à l’expression radiophonique selon les mêmes règles, garanties et sanctions que celles qui sont prévues pour la taxe sur la valeur ajoutée.

3.   EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

3.1.   Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

L’article 87, paragraphe 1 du traité CE dispose que:

«Sauf dérogations prévues par le présent traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions».

Ces conditions d'application sont examinées ci-après.

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Le régime d'aides est financé au moyen de ressources provenant d'une taxe parafiscale prévue par des dispositions législatives et règlementaires et perçue par l'administration fiscale, qui grève la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

Les aides sont donc accordées au moyen de ressources publiques de l'État français.

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

Le régime d'aides favorise uniquement la prestation de services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne. Les bénéficiaires du régime d'aides sont des prestataires de tels services dont les ressources publicitaires sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Ces services sont en situation de concurrence quant à la captation d'audience et de recettes publicitaires, notamment avec d'autres services de radiodiffusion sonore sur le territoire français dont les ressources commerciales dépassent ce seuil et qui, eux, ne bénéficient pas du soutient publique au titre du régime d'aides.

Les aides en question faussent donc ou, à tout le moins, menacent de fausser la concurrence entre ces deux catégories de prestataires de services.

Affectation des échanges entre États membres

Affectation des échanges entre États membres

Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne émis à partir du territoire français, notamment par les bénéficiaires du régime d'aides, peuvent être captés dans d'autres États membres, fût-ce seulement dans des zones transfrontalières. De même, il apparaît que la taxe parafiscale prévue par les dispositions législatives et règlementaires notifiées grève aussi les ressources publicitaires de services prestés à partir d'autres États membres vers le territoire français.

Il en résulte que les échanges entre États membres sont ou risquent d'être affectés par le régime d'aides notifié.

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Dans ces conditions, à ce stade et sous réserve des observations de la France et des tiers intéressés, la Commission estime que le régime d'aide à l'expression radiophonique objet de la notification des autorités françaises tombe sous le coup des dispositions prévues par l'article 87, paragraphe 1 du traité CE. Pour autant que cette mesure constitue une aide d'État, la Commission se doit d'analyser sa compatibilité avec le marché commun.

3.2.   Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

De par son objet et son champ d'application, la mesure d'aide notifiée ne satisfait manifestement pas aux dérogations prévues dans le paragraphe 2 de l'article 87 du traité CE ni dans les alinéas a) et b) du paragraphe 3 dudit article.

De par son but de favoriser la pluralité des stations prestant des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne sur le territoire français, notamment en soutenant celles dont les ressources publicitaires sont les plus faibles, le régime d'aide vise à garantir la pluralité des médias sur le territoire français, qui est un objectif économique général légitime. Ainsi, l'examen du volet d'aide aux bénéficiaires pourrait être fait au regard des conditions énoncées dans l'alinéa c) du paragraphe 3 de l'article 87 du traité CE. Celui-ci dispose que: «Peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun: (...) les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun (...)».

Toutefois, il ressort de l'examen de l'information fournie par les autorités françaises que le mode de financement du régime d'aides au moyen de la taxe parafiscale en question fait partie intégrante de la mesure, comme l'a constaté par ailleurs la Cour dans son arrêt Régie Networks (points 99 à 112).

En effet, ainsi qu'elle a pu le rappeler dans son arrêt Régie Networks (point 89): «la Cour a jugé que le mode de financement d’une aide peut rendre l’ensemble du régime d’aides qu’il sert à financer incompatible avec le marché commun. Dès lors, l’examen d’une aide ne saurait être séparé des effets de son mode de financement. Tout au contraire, l’examen d’une mesure d’aide par la Commission doit nécessairement aussi prendre en considération le mode de financement de l’aide dans le cas où ce dernier fait partie intégrante de la mesure (voir en ce sens, notamment, arrêts van Calster e.a., précité, point 49, ainsi que du 15 juillet 2004, Pearle e.a., C-345/02, Rec. p. I7139, point 29)».

Régie Networks

Il en résulte que la Commission se doit de prendre en considération ladite taxe lors de son examen de la compatibilité du régime d'aides avec le marché commun. A cet égard, la taxe sur les régies publicitaires en cause apparaît contraire au principe général, régulièrement réaffirmé par la Commission et confirmé par la Cour dans son arrêt du 25 juin 1970, France/Commission (47/69, Rec. p. 487), selon lequel les produits ou services importés doivent être exonérés de toute taxe parafiscale destinée à financer un régime d’aides dont seules bénéficient des entreprises nationales, comme l'a constaté la Cour dans son arrêt Régie Networks (point 115).

Régie Networks

La Commission considère à ce stade que la non exonération des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne prestés en France à partir de stations sises dans d'autres États membres et qui ne peuvent en aucun cas prétendre bénéficier des aides octroyées au titre du régime notifié altère les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Quand bien même le but général du volet d'aide aux bénéficiaires visé par le régime notifié est légitime et pourrait être déclaré compatible avec le marché commun, il en est tout autrement du mode de financement du régime, qui n'est pas dissociable de celui-là dans l'examen de la compatibilité.

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Dans ces conditions, à ce stade, la Commission a des doutes quant à la compatibilité avec le marché commun du régime d'aides notifié, notamment à l'aune des critères énoncés dans l'article 87, paragraphe 3, alinéa c) CE. La Commission note qu'une illégalité du mode de financement entacherait d'illégalité ab initio le régime d'aides.

ab initio

4.   CONCLUSION

CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes sérieux que la mesure en cause soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l’évaluation des mesures dans un délai d’un mois à compter de la date de réception de la présente.

La Commission rappelle à la France que toute aide incompatible pourra faire l’objet d’une récupération auprès de son bénéficiaire.

La Commission invite la République française à lui transmettre ses observations, notamment sur les aspects suivants:

| — | Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002.

| — | Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002.

| — | Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres. |
| --- | --- |

—

Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres.

| — | Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE. |
| --- | --- |

—

Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE.

| — | Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission. |
| --- | --- |

—

Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission.

Par la présente, la Commission avise la France qu’elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l’Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l’AELE signataires de l’accord EEE par la publication d’une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l’autorité de surveillance de l’AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d’un mois à compter de la date de cette publication.”

Journal officiel de l’Union européenne

---

(1)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

1

---

ALTE ACTE

Comisie

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/20

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2009/C 223/10

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ-REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„HOPFEN AUS DER HALLERTAU”

NR. CE: DE-PGI-005-0529-14.03.2006

DOP ( ) IGP ( X )

Această fișă-rezumat prezintă cu titlu informativ principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din statul membru:

| Denumire: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresă: | Mohrenstraße 37 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Denumire:

Bundesministerium der Justiz

Adresă:

Mohrenstraße 37

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 3020259333

Fax

+49 3020258251

E-mail:

—

2.   Grup:

| Denumire: | Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V. |
| --- | --- |
| Adresă: | Kellerstraße 1 |
| 85283 Wolnzach |
| DEUTSCHLAND |

Denumire:

Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V.

Adresă:

Kellerstraße 1

85283 Wolnzach

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8442957200

Fax

+49 8442957270

E-mail:

info@deutscher-hopfen.de

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tipul produsului:

| Hamei, clasa 1.8: | Alte produse menționate în anexa I la tratat |
| --- | --- |

Hamei, clasa 1.8:

Alte produse menționate în anexa I la tratat

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire:

„Hopfen aus der Hallertau”

4.2.   Descriere:

| | Botanică:
  Hameiul aparține aceleiași familii ca și cânepa (Cannabinaceae) și aceluiași ordin ca și urzica (Urticaceae). Este o plantă dioică, ceea ce înseamnă că aceeași plantă posedă doar flori feminine sau doar flori masculine. Doar plantele feminine formează flori (Lupuli strobulus), cunoscute de obicei sub denumirea de „conuri” sau „strobili”. |
| --- | --- |

Botanică:

Hameiul aparține aceleiași familii ca și cânepa (Cannabinaceae) și aceluiași ordin ca și urzica (Urticaceae). Este o plantă dioică, ceea ce înseamnă că aceeași plantă posedă doar flori feminine sau doar flori masculine. Doar plantele feminine formează flori (Lupuli strobulus), cunoscute de obicei sub denumirea de „conuri” sau „strobili”.

| | Produse:
  Protecția conferită prin Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cerută pentru denumirea „Hopfen aus der Hallertau”, se aplică exclusiv conurilor de hamei uscate (Lupuli strobulus), precum și produselor obținute prin prelucrarea acestora, cum ar fi granulele de hamei sau extractele de hamei. Printre produsele tradiționale din hamei se numără, de exemplu, granulele de tip 90 și granulele de tip 45 îmbogățite cu lupulină, precum și hameiul extras cu ajutorul CO2 și al etanolului. În cursul granulării, hameiul este măcinat și supus unei presiuni pentru formarea granulelor. În cursul procesului de extracție sunt utilizați solvenți pe bază de CO2 și de etanol, pentru extragerea diferitelor substanțe din granule. |
| --- | --- |

Produse:

Protecția conferită prin Regulamentul (CE) nr. 510/2006, cerută pentru denumirea „Hopfen aus der Hallertau”, se aplică exclusiv conurilor de hamei uscate (Lupuli strobulus), precum și produselor obținute prin prelucrarea acestora, cum ar fi granulele de hamei sau extractele de hamei. Printre produsele tradiționale din hamei se numără, de exemplu, granulele de tip 90 și granulele de tip 45 îmbogățite cu lupulină, precum și hameiul extras cu ajutorul CO2 și al etanolului. În cursul granulării, hameiul este măcinat și supus unei presiuni pentru formarea granulelor. În cursul procesului de extracție sunt utilizați solvenți pe bază de CO2 și de etanol, pentru extragerea diferitelor substanțe din granule.

| | Utilizare:
  Peste 99 % din „Hopfen aus der Hallertau” și din produsele obținute prin prelucrarea sa sunt utilizate pentru fabricarea berii. Într-adevăr, substanțele amare și uleiurile esențiale prezente în tipurile de hamei cultivate în regiunea Hallertau exercită o influență considerabilă asupra valorii brasicole specifice a hameiului.
  În prezent, aproximativ o treime din producția mondială de hamei provine din regiunea Hallertau, cea mai mare zonă nefragmentată de cultură a hameiului. Numărul de varietăți de hamei cultivate, atât amare, cât și aromate, este la fel de ridicat. |
| --- | --- |

Utilizare:

Peste 99 % din „Hopfen aus der Hallertau” și din produsele obținute prin prelucrarea sa sunt utilizate pentru fabricarea berii. Într-adevăr, substanțele amare și uleiurile esențiale prezente în tipurile de hamei cultivate în regiunea Hallertau exercită o influență considerabilă asupra valorii brasicole specifice a hameiului.

În prezent, aproximativ o treime din producția mondială de hamei provine din regiunea Hallertau, cea mai mare zonă nefragmentată de cultură a hameiului. Numărul de varietăți de hamei cultivate, atât amare, cât și aromate, este la fel de ridicat.

Exemple de varietăți amare cultivate în regiunea Hallertau:

| — | Hallertauer Magnum; |
| --- | --- |

—

Hallertauer Magnum;

| — | Hallertauer Taurus; |
| --- | --- |

—

Hallertauer Taurus;

| — | Herkules; |
| --- | --- |

—

Herkules;

| — | Northern Brewer. |
| --- | --- |

—

Northern Brewer.

Exemple de varietăți aromate cultivate în regiunea Hallertau:

| — | Hallertauer Tradition; |
| --- | --- |

—

Hallertauer Tradition;

| — | Perle; |
| --- | --- |

—

Perle;

| — | Spalter Select; |
| --- | --- |

—

Spalter Select;

| — | Saphir; |
| --- | --- |

—

Saphir;

| — | Hallertauer Mittelfrüh; |
| --- | --- |

—

Hallertauer Mittelfrüh;

| — | Hersbrucker Spät. |
| --- | --- |

—

Hersbrucker Spät.

4.3.   Aria geografică:

Aria geografică de producție a hameiului din Hallertau cuprinde districtele Eichstätt, Freising, Kehlheim, Landshut, Nürnberger Land și Pfaffenhofen.

4.4.   Dovada originii:

Datorită procedurii existente de certificare oficială a varietăților, a anilor de recoltă și a zonelor de producție, există în prezent un sistem de monitorizare închis și controlat oficial de-a lungul întregului ciclu de producție, de la cultivarea și prelucrarea hameiului la producția berii. Din motive de control, fiecare etapă de prelucrare și de comercializare face obiectul unei proceduri de certificare oficială, care este înregistrată de un organism oficial de supraveghere. La sfârșitul recoltării hameiului, toate loturile de hamei sunt analizate în laborator și, după încheierea procedurii de certificare oficială, ele sunt transmise întreprinderilor de prelucrare și de comercializare a hameiului.

4.5.   Metoda de obținere:

| | Cultivarea:
  „Hopfen aus der Hallertau” este cultivat în plantațiile situate în zona de producție. Lucrările de primăvară încep în luna martie cu tăierea și cu instalarea aracilor, urmate de legarea de spalier, prășirea, măsurile de protecție a plantelor și cultivarea mecanică a solului. Hameiul este recoltat între sfârșitul lunii august și jumătatea lunii septembrie, în funcție de varietate. |
| --- | --- |

Cultivarea:

„Hopfen aus der Hallertau” este cultivat în plantațiile situate în zona de producție. Lucrările de primăvară încep în luna martie cu tăierea și cu instalarea aracilor, urmate de legarea de spalier, prășirea, măsurile de protecție a plantelor și cultivarea mecanică a solului. Hameiul este recoltat între sfârșitul lunii august și jumătatea lunii septembrie, în funcție de varietate.

| | Prelucrarea:
  Pentru a garanta calitatea hameiului „Hopfen aus der Hallertau”, acesta trebuie să fie depozitat încă din prima fază de comercializare într-un loc răcoros, imediat după recoltare și după împachetarea efectuată de producător. Între timp, comercianții internaționali de hamei din regiunea Hallertau au creat depozite cu o capacitate adecvată. După depozitarea sa într-un loc răcoros, „Hopfen aus der Hallertau” în stare brută este transformat în produse din hamei, respectiv granule și extracte de hamei. În cursul granulării, conurile de hamei uscate sunt mai întâi măcinate și transformate în granule prin aplicarea unei anumite presiuni. O parte a granulelor produse sunt transformate în extracte. Această operațiune este efectuată prin extragerea diferitelor substanțe din granule. |
| --- | --- |

Prelucrarea:

Pentru a garanta calitatea hameiului „Hopfen aus der Hallertau”, acesta trebuie să fie depozitat încă din prima fază de comercializare într-un loc răcoros, imediat după recoltare și după împachetarea efectuată de producător. Între timp, comercianții internaționali de hamei din regiunea Hallertau au creat depozite cu o capacitate adecvată. După depozitarea sa într-un loc răcoros, „Hopfen aus der Hallertau” în stare brută este transformat în produse din hamei, respectiv granule și extracte de hamei. În cursul granulării, conurile de hamei uscate sunt mai întâi măcinate și transformate în granule prin aplicarea unei anumite presiuni. O parte a granulelor produse sunt transformate în extracte. Această operațiune este efectuată prin extragerea diferitelor substanțe din granule.

4.6.   Legătura cu aria geografică:

Tradiția de cultivare a hameiului în regiunea Hallertau datează de peste 1 100 de ani, prima mențiune a hameiului datând din anul 860. Regiunea Hallertau oferă condiții pedologice și climatice favorabile cultivării hameiului. Situația geografică a regiunii – pe colinele terțiare, caracterizată prin soluri adânci și spongioase, prin absența înghețurilor începând cu sfârșitul lunii aprilie, printr-o temperatură medie de 7,7 °C, printr-o durată moderată de expunere la razele soarelui de 1 673 de ore pe an și prin precipitații abundente de 816 mm pe an – reprezintă un factor deosebit de important. Datorită condițiilor sale climatice și pedologice deosebite, regiunea Hallertau este extrem de apreciată de către producătorii de bere din lumea întreagă. Experiența acumulată din generație în generație de către cultivatorii de hamei din regiune și sfaturile specializate pe care aceștia le oferă în permanență sunt de o deosebită importanță pentru cultivarea hameiului „Hopfen aus der Hallertau”, a cărui producție este exportată în proporție de aproximativ 70 % către peste 100 de țări din întreaga lume. Pentru majoritatea producătorilor de bere din lume, „Hopfen aus der Hallertau” reprezintă în prezent garanția unei înalte calități și se bucură de o excelentă reputație atât la nivel național, cât și internațional. Atenția și grija deosebită cu care se prelucrează hameiul reprezintă un alt factor care contribuie la buna reputație de care se bucură „Hopfen aus der Hallertau” în cadrul industriei producătoare de bere la nivel internațional. Datorită calității sale deosebite, numeroși cumpărători au încredere doar în acest produs, care a devenit, astfel, un element indispensabil pentru procesul lor de producție. Sărbătorile populare tradiționale ale hameiului, cum ar fi Wolnzacher Volksfest în luna august sau Mainburger Gallimarkt la începutul lunii octombrie, precum și alegerea anuală a reginei hameiului, oferă zonei de producție un farmec inconfundabil.

4.7.   Organism de control:

| Denumire: | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt |
| --- | --- |
| Adresă: | Menzinger Strasse 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Denumire:

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt

Adresă:

Menzinger Strasse 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8917800333

Fax

+49 8917800332

E-mail:

—

4.8.   Etichetare:

—

---

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/23

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2009/C 223/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„TARTA DE SANTIAGO”

NR. CE: ES-PGI-0005-0616-03.07.2007

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Tarta de Santiago”

2.   Statul membru sau țara terță:

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs [a se vedea anexa II]:

| Clasa 2.4. | Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți |
| --- | --- |

Clasa 2.4.

Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Prăjitură tradițională galiciană având drept ingrediente de bază migdale, zahăr și ouă, în proporțiile și în condițiile descrise la punctul 3.3 din prezentul document.

Caracteristici organoleptice:

| — | formă: rotundă, acoperită cu zahăr pudră, pe care figurează Crucea Ordinului de Santiago ca simbol distinctiv propriu; |
| --- | --- |

—

formă: rotundă, acoperită cu zahăr pudră, pe care figurează Crucea Ordinului de Santiago ca simbol distinctiv propriu;

| — | aromă: specifică de gălbenuș de ou și migdale; |
| --- | --- |

—

aromă: specifică de gălbenuș de ou și migdale;

| — | culoare: albă la suprafață, datorită decorării cu zahăr pudră și aurie în interior; |
| --- | --- |

—

culoare: albă la suprafață, datorită decorării cu zahăr pudră și aurie în interior;

| — | gust: specific de migdale; |
| --- | --- |

—

gust: specific de migdale;

| — | consistență: pufoasă și granulată. |
| --- | --- |

—

consistență: pufoasă și granulată.

Prezentare: Există două prezentări de bază: tartă cu și fără blat. Fiecare dintre ele poate avea diverse forme, în funcție de mărime.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Ingredientele pentru Tarta de Santiago (tartă fără blat sau corpul tartei în cazul celei cu blat) sunt următoarele:

| — | migdale de calitate superioară care trebuie să reprezinte cel puțin 33 % din greutatea totală a amestecului. Aceste migdale trebuie să aibă un conținut de grăsime de peste 50 %, măsurat în produsul cu pieliță. Condiția este îndeplinită în general de soiurile de migdale de origine mediteraneană (printre care „Comuna”, „Marcona”, „Mollar”, „Largueta” și „Planeta”), utilizate în mod obișnuit; |
| --- | --- |

—

migdale de calitate superioară care trebuie să reprezinte cel puțin 33 % din greutatea totală a amestecului. Aceste migdale trebuie să aibă un conținut de grăsime de peste 50 %, măsurat în produsul cu pieliță. Condiția este îndeplinită în general de soiurile de migdale de origine mediteraneană (printre care „Comuna”, „Marcona”, „Mollar”, „Largueta” și „Planeta”), utilizate în mod obișnuit;

| — | zahăr rafinat (zaharoză) în procent de cel puțin 33 % din greutatea totală a amestecului; |
| --- | --- |

—

zahăr rafinat (zaharoză) în procent de cel puțin 33 % din greutatea totală a amestecului;

| — | ouă în cantitate de cel puțin 25 % din greutatea totală a amestecului; |
| --- | --- |

—

ouă în cantitate de cel puțin 25 % din greutatea totală a amestecului;

| — | coajă rasă de lămâie și zahăr pudră, precum și vin dulce, brandy sau rachiu din tescovină de struguri, conform rețetei utilizate. |
| --- | --- |

—

coajă rasă de lămâie și zahăr pudră, precum și vin dulce, brandy sau rachiu din tescovină de struguri, conform rețetei utilizate.

În cazul tartei cu blat, acesta reprezintă maxim 25 % din greutatea totală a tartei și se admit două forme și compoziții:

| — | blat din foitaj, ale cărui ingrediente sunt făină de grâu, unt, apă și sare; |
| --- | --- |

—

blat din foitaj, ale cărui ingrediente sunt făină de grâu, unt, apă și sare;

| — | blat din aluat fraged ale cărui ingrediente sunt: făină de grâu, unt, zahăr rafinat (zaharoză), ouă întregi, lapte și sare. |
| --- | --- |

—

blat din aluat fraged ale cărui ingrediente sunt: făină de grâu, unt, zahăr rafinat (zaharoză), ouă întregi, lapte și sare.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în zona geografică delimitată:

Elaborarea și decorarea tartei „Tarta de Santiago”.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Ambalarea trebuie să se efectueze în instalațiile de producție care sunt înscrise în registrul organismului de control. Necesitatea ca ambalarea să aibă loc în aceleași instalații ca și producția se datorează, în primul rând, faptului că, fiind vorba de un produs de patiserie, fragilitatea sa crescută (sfărâmicioasă și acoperită cu zahăr pudră) complică procesul de manipulare și transport fără protecția oferită de ambalaj. În al doilea rând, aceasta se datorează, de asemenea, nevoii de a menține condițiile de igienă și de a preveni contaminarea. În aceste condiții, se poate spune că operațiunea de ambalare face parte din elaborarea propriu-zisă a produsului.

Ambalajele utilizate trebuie să fie noi, curate și individuale pentru fiecare unitate, fabricate din materiale adecvate pentru a asigura condiții propice de conservare și transport al produsului.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Tartele comercializate cu indicația geografică protejată „Tarta de Santiago”, după ce au fost certificate ca fiind conforme cu dispozițiile din caietul de sarcini, trebuie să prezinte pe ambalaj un sigiliu, o etichetă sau o contraetichetă de codificare alfanumerică cu o numerotare corespunzătoare, autorizată și eliberată de organismul de control și având logotipul oficial al indicației geografice protejate (a se vedea în continuare).

Atât pe etichetele comerciale, cât și pe contraetichete va figura obligatoriu mențiunea: «Indicación Geográfica Protegida „Tarta de Santiago”». Mențiunea «Indicación Geográfica Protegida „Tarta de Santiago”» trebuie să figureze obligatoriu pe etichetele și ambalajele utilizate și să iasă în evidență pe lângă informațiile cu caracter general prevăzute de legislația în vigoare.

Image

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria geografică a indicației geografice protejate „Tarta de Santiago” cuprinde în întregime comunitatea autonomă Galicia.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

În Galicia se consumă încă din antichitate produse derivate din migdale, deși în această regiune migdalii sunt rar întâlniți, fapt care a dat naștere unei tradiții în domeniul cofetăriei ce face parte din ceea ce astăzi se cunoaște drept bucătărie galiciană.

Aceste produse pe bază de migdale erau inițial consumate de clasele superioare, însă, ulterior, consumul s-a popularizat și au ajuns să se integreze complet ca ingredient fundamental și tipic al deserturilor tradiționale galiciene, Tarta de Santiago fiind una dintre specialitățile cu rădăcini adânci în cele mai vechi tradiții ale cofetăriei galiciene.

5.2.   Specificitatea produsului:

Tarta de Santiago este o prăjitură care se distinge în mod evident, atât prin aspectul său, cât și prin calitățile sale organoleptice, savoarea, culoarea și textura sa pufoasă și granulată. Forma sa și Crucea Ordinului de Santiago care figurează în partea superioară fac din această tartă un produs ușor identificabil.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Cea mai veche mențiune cu privire la elaborarea și consumul prăjiturii cu migdale, cunoscută astăzi sub denumirea de Tarta de Santiago, datează din 1577, în contextul inspecției sau vizitei făcute de D. Pedro de Portocarrero la Universitatea din Santiago și al studiul său referitor la gustările sau mâncărurile servite profesorilor cu ocazia acordării gradelor academice.

Primele rețete demne de încredere se găsesc în Cuaderno de confitería compilat de Luís Bartolomé de Leybar în jurul anului 1838, precum și în El confitero y el pastelero, o carte de Eduardo Merín foarte utilă pentru bucătari, cofetari și hangii. Cronologia acestor tratate și originea lor fără echivoc galiciană confirmă atât vechimea preparatului, cât și relația sa cu tradiția gastronomică locală. Acest desert nu apare în rețetariile provenind din restul teritoriului spaniol până în secolul XX, ceea ce indică faptul că nu era considerat drept parte integrantă a patrimoniului gastronomic comun, fiind mult timp văzut drept o specialitate regională. Toate aceste indicii vin în sprijinul originii galiciene a prăjiturii și a strânsei sale legături cu tradiția, cu gastronomia și cu gusturile din Galicia.

Mai mult, în cofetăriile tradiționale galiciene, Tarta de Santiago continuă să fie preparată pe baza rețetelor datând cel puțin de la sfârșitul secolului XIX. Fondatorul cofetăriei „Casa Mora” din Santiago de Compostela a început în 1924 să orneze tartele cu migdale cu o siluetă sub forma unei cruci a ordinului de Santiago. Această idee a avut un mare succes și a fost preluată rapid de alți cofetari din întreaga Galicie.

Nu în ultimul rând, în „Inventario Español de Productos Tradicionales”(Inventarul produselor tradiționale spaniole), publicat de Ministerul Agriculturii, Pescuitului și Alimentației în 1996, Tarta de Santiago se regăsește în secțiunea dedicată produselor de patiserie, ceea ce reprezentă o dovadă în plus a legăturii acestui produs cu comunitatea autonomă Galicia.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

Ordin din 29 decembrie 2006 privind adoptarea deciziei favorabile referitoare la cererea de înregistrare a indicației geografice protejate „Tarta de Santiago”.

Diario Oficial de Galicia número 5, del día 8 de enero de 2007 (Monitorul Oficial al Galiciei numărul 5 din 8 ianuarie 2007).

http://www.xunta.es/doc/Dog2007.nsf/a6d9af76b0474e95c1257251004554c3/9eff9ab5be0f8a9ec125725a004cf842/$FILE/00500D006P012.PDF

---

| 16.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/26

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2009/C 223/12

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ-REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„PEMENTO DE OÍMBRA”

NR. CE: ES-PGI-0005-0486-20.07.2005

DOP ( ) IGP ( X )

Această fișă-rezumat prezintă, cu titlu informativ, principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din Statul Membru:

| Denumire: | Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España |
| --- | --- |
| Adresă: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Denumire:

Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España

Adresă:

Paseo Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel.

+34 913475394

Fax

+34 913475410

E-mail:

sgcaae@mapya.es

2.   Grup:

| Denumire: | Hortoflor 2 SCG |
| --- | --- |
| Adresă: | Barbantes-estación |
| 32454 Cenlle (Ourense) |
| ESPAÑA |

Denumire:

Hortoflor 2 SCG

Adresă:

Barbantes-estación

32454 Cenlle (Ourense)

ESPAÑA

Tel.

+34 988280402

Fax

+34 988280399

E-mail:

hortoflor@hortoflor.com

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tip de produs:

| Clasa 1.6 | – Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6

– Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire:

„Pemento de Oímbra”

4.2.   Descriere:

Ardeii care fac obiectul indicației geografice protejate (IGP) „Pemento de Oímbra” sunt fructele ecotipului din specia Capsicum annuum L cultivat în mod tradițional în zona de producție, destinate consumului uman și comercializate proaspete înainte de coacere.

Caracteristicile produsului sunt următoarele:

Caracteristici fizice și organoleptice:

| — | formă: regulată, lunguiață, cu un pericarp și 3 sau 4 nervuri pronunțate, fără alte nervuri importante; |
| --- | --- |

—

formă: regulată, lunguiață, cu un pericarp și 3 sau 4 nervuri pronunțate, fără alte nervuri importante;

| — | greutate: între 100 și 200 g pe unitate; |
| --- | --- |

—

greutate: între 100 și 200 g pe unitate;

| — | lungimea fructului: între 10 și 20 cm; |
| --- | --- |

—

lungimea fructului: între 10 și 20 cm;

| — | lățimea la bază: între 6 și 8 cm; |
| --- | --- |

—

lățimea la bază: între 6 și 8 cm;

| — | secțiune transversală cu 3 sau 4 lobi; |
| --- | --- |

—

secțiune transversală cu 3 sau 4 lobi;

| — | forma vârfului: ascuțit sau rotunjit; |
| --- | --- |

—

forma vârfului: ascuțit sau rotunjit;

| — | pieliță: netedă și lucioasă, de culoare verde deschis cu tonalități gălbui; |
| --- | --- |

—

pieliță: netedă și lucioasă, de culoare verde deschis cu tonalități gălbui;

| — | grosimea peretelui sau a pulpei: între 6 și 8 mm; |
| --- | --- |

—

grosimea peretelui sau a pulpei: între 6 și 8 mm;

| — | test de degustare: gust dulce, neiute (datorită absenței capsicinei), aromă de intensitate medie. |
| --- | --- |

—

test de degustare: gust dulce, neiute (datorită absenței capsicinei), aromă de intensitate medie.

Caracteristici chimice (valori medii):

| — | Compoziția chimică: conținutul în apă (93 %), proteine (1,3 g/100 g de fruct proaspăt) |
| --- | --- |

—

Compoziția chimică: conținutul în apă (93 %), proteine (1,3 g/100 g de fruct proaspăt)

4.3.   Aria geografică:

Aria de producție este reprezentată de regiunea (comarca) Verín din Ourense, formată din următoarele comune: Oímbra, Verín, Castrelo do Val, Monterrei, Cualedro, Laza, Riós și Vilardevós.

În această regiune se găsește valea râului Támega, care adăpostește o zonă cu condiții climatice și pedologice foarte potrivite acestei culturi.

4.4.   Dovada originii:

Trasabilitatea produsului este garantată prin identificarea sa în fiecare etapă de producție și de comercializare.

Pentru verificarea conformității cu dispozițiile din caietul de sarcini, organismul de control ține un registru al producătorilor și al plantațiilor, care trebuie să fie actualizat în permanență.

Numai ardeii care se cultivă în conformitate cu condițiile stabilite în caietul de sarcini și în celelalte norme complementare, pe plantațiile și de către producătorii înscriși în registrul aferent, pot beneficia de IGP „Pemento de Oímbra”.

În plus, producătorii înscriși au obligația de a declara cantitățile de ardei protejate de IGP pe care le produc și le comercializează efectiv, menționându-le în registrele înființate în acest scop. Organismul de control verifică dacă cantitățile comercializate de ambalatori corespund cu cele produse de agricultorii care îi aprovizionează și dacă acestea din urmă corespund cu randamentul agronomic al parcelelor înscrise.

Toate persoanele fizice sau juridice înscrise în registru, plantațiile, depozitele, întreprinderile și produsele fac obiectul controalelor efectuate de organismul de control în scopul verificării faptului că produsele protejate îndeplinesc cerințele caietului de sarcini și ale normelor sale complementare. Controalele se bazează pe inspectarea plantațiilor, a depozitelor și a întreprinderilor, pe examinarea documentației și pe verificarea îndeplinirii parametrilor fizici descriși la punctul 4.2 din prezentul document, asigurându-se că ardeii culeși sunt întregi, sănătoși, curați și fără urme de lovire sau stricăciuni. Totodată, se poate proceda la realizarea de analize ale diferitelor reziduuri în scopul verificării faptului că valorile obținute pentru pesticide se situează sub limitele maxime ale reziduurilor (LMR) stabilite de legislația în vigoare pentru cultura respectivă.

4.5.   Metodă de obținere:

Procesul de selecție a plantelor și fructelor destinate obținerii semințelor pentru înmulțire se realizează în mod tradițional chiar de către agricultori, care, pe baza experienței lor, aleg fructele care prezintă cele mai bune caracteristici (dimensiuni, formă și aspect) pentru cultura ulterioară a unor ardei de calitate optimă.

Metoda de obținere este descrisă în continuare.

| — | Înmulțire și transplantare:
  Se usucă fructul copt (roșu) și se scot semințele. Răsadnițele se pregătesc la începutul lunii martie. Transplantarea pe parcelele de cultură se face începând de la jumătatea lunii mai. Dimensiunile medii ale cadrului de plantare sunt de 50 × 40 cm. Plantele de pepinieră trebuie să provină de la producători autorizați, înscriși în registrul corespunzător. |
| --- | --- |

—

Înmulțire și transplantare:

Se usucă fructul copt (roșu) și se scot semințele. Răsadnițele se pregătesc la începutul lunii martie. Transplantarea pe parcelele de cultură se face începând de la jumătatea lunii mai. Dimensiunile medii ale cadrului de plantare sunt de 50 × 40 cm. Plantele de pepinieră trebuie să provină de la producători autorizați, înscriși în registrul corespunzător.

| — | Limitări de producție:
  Sub protecția IGP „Pemento de Oímbra” se admit atât ardei obținuți în culturi în aer liber, cât și în culturi acoperite. Randamentele maxime permise sunt, în general, de 4,5 kg/m2. |
| --- | --- |

—

Limitări de producție:

Sub protecția IGP „Pemento de Oímbra” se admit atât ardei obținuți în culturi în aer liber, cât și în culturi acoperite. Randamentele maxime permise sunt, în general, de 4,5 kg/m2.

| — | Lucrări de cultură:
  Irigarea este fundamentală pentru dezvoltarea optimă a acestei culturi și trebuie să se facă „pe jos”, deoarece orice alt mod de irigare ar dăuna florii sau, după caz, fructului.
  Fertilizarea cu materii organice se concentrează asupra unui singur aport fundamental, cu bălegar de vacă sau cu găinaț.
  Combaterea posibililor dăunători și a posibilelor boli se face în principal prin aplicarea de metode de cultură precum dezinfectarea semințelor, tratarea răsadnițelor și reducerea irigării. În cazul în care este necesară aplicarea unor produse de protecție a plantelor, substanțele active utilizate trebuie să fie cele care au un impact redus asupra mediului, eficacitate mai mare, grad de toxicitate mai mic și probleme mai puține din punct de vedere al reziduurilor, care prezintă un efect mai redus asupra faunei auxiliare și pun mai puține probleme de rezistență. |
| --- | --- |

—

Lucrări de cultură:

Irigarea este fundamentală pentru dezvoltarea optimă a acestei culturi și trebuie să se facă „pe jos”, deoarece orice alt mod de irigare ar dăuna florii sau, după caz, fructului.

Fertilizarea cu materii organice se concentrează asupra unui singur aport fundamental, cu bălegar de vacă sau cu găinaț.

Combaterea posibililor dăunători și a posibilelor boli se face în principal prin aplicarea de metode de cultură precum dezinfectarea semințelor, tratarea răsadnițelor și reducerea irigării. În cazul în care este necesară aplicarea unor produse de protecție a plantelor, substanțele active utilizate trebuie să fie cele care au un impact redus asupra mediului, eficacitate mai mare, grad de toxicitate mai mic și probleme mai puține din punct de vedere al reziduurilor, care prezintă un efect mai redus asupra faunei auxiliare și pun mai puține probleme de rezistență.

| — | Recoltarea:
  Recoltarea se realizează manual, în stadiul intermediar de coacere a fructului și în momentul în care, potrivit experienței agricultorilor, sunt întrunite condițiile ideale pentru comercializare, care corespund caracteristicilor fizice descrise la punctul 4.2. Recoltarea se face prin atâtea treceri câte sunt necesare, cu mijloacele materiale (unelte, lăzi sau containere etc.) și umane necesare pentru a se evita deteriorarea produsului. |
| --- | --- |

—

Recoltarea:

Recoltarea se realizează manual, în stadiul intermediar de coacere a fructului și în momentul în care, potrivit experienței agricultorilor, sunt întrunite condițiile ideale pentru comercializare, care corespund caracteristicilor fizice descrise la punctul 4.2. Recoltarea se face prin atâtea treceri câte sunt necesare, cu mijloacele materiale (unelte, lăzi sau containere etc.) și umane necesare pentru a se evita deteriorarea produsului.

| — | Transportul și depozitarea:
  Ardeii se transportă în recipiente rigide, evitându-se presarea. Descărcarea se realizează, astfel încât să se reducă la minimum efectele căderii libere a produsului. Locurile de depozitare se aerisesc în mod corespunzător. |
| --- | --- |

—

Transportul și depozitarea:

Ardeii se transportă în recipiente rigide, evitându-se presarea. Descărcarea se realizează, astfel încât să se reducă la minimum efectele căderii libere a produsului. Locurile de depozitare se aerisesc în mod corespunzător.

| — | Comercializarea:
  Comercializarea se face în plase de 1-5 kg sau în cutii de carton de 5-10 kg. Materialele utilizate trebuie să fie autorizate de legislația în vigoare în domeniul alimentelor. Conținutul fiecărui ambalaj trebuie să fie omogen, în ceea ce privește atât calitatea, cât și stadiul de coacere și culoarea. Se pot alege alte forme de prezentare, atâta timp cât se poate demonstra că nu este afectată calitatea produsului. Perioada de comercializare este cuprinsă între 15 iunie și 15 octombrie, putând fi modificată atunci când, din cauza condițiilor climatice, caracteristicile produsului recomandă acest lucru. |
| --- | --- |

—

Comercializarea:

Comercializarea se face în plase de 1-5 kg sau în cutii de carton de 5-10 kg. Materialele utilizate trebuie să fie autorizate de legislația în vigoare în domeniul alimentelor. Conținutul fiecărui ambalaj trebuie să fie omogen, în ceea ce privește atât calitatea, cât și stadiul de coacere și culoarea. Se pot alege alte forme de prezentare, atâta timp cât se poate demonstra că nu este afectată calitatea produsului. Perioada de comercializare este cuprinsă între 15 iunie și 15 octombrie, putând fi modificată atunci când, din cauza condițiilor climatice, caracteristicile produsului recomandă acest lucru.

4.6.   Legătură:

Acest tip de ardei este un ecotip local cultivat din timpuri străvechi de agricultorii din aria geografică definită. Ca o consecință a producției limitate și a răspândirii reduse de-a lungul anilor, cultivarea nu s-a extins dincolo de aria geografică respectivă, care este în prezent singurul loc unde se produc acești ardei.

Ca urmare a faimei și popularității acestora, în 1998 ia naștere Feira do Pemento („Sărbătoarea ardeiului”), ocazie festivă de celebrare a calităților gastronomice ale „Pemento de Oímbra”, organizată în fiecare an la începutul lunii august, în cadrul căreia, pe lângă activitățile de degustare și promovare a produsului, se organizează concursuri gastronomice și conferințe tehnice pentru producători. Pentru faima acestui tip de ardei stau mărturie numeroasele restaurante din regiunea Verín care includ „Pemento de Oímbra” în meniul lor și care văd calitățile culinare și multiplele posibilități de preparare ale acestuia ca o excelentă reclamă comercială.

Această reputație se datorează unui complex de factori, printre care materialul vegetal, pământul și microclimatul văilor în care se produce acest tip de ardei.

Materialul vegetal

Practicile tradiționale ale agricultorilor locali de păstrare și selecționare a celor mai bune plante, adaptând în același timp tehnicile de producție la condițiile locale, au avut drept consecință apariția unui produs cu caracteristici specifice și cu o calitate care au făcut ca „Pemento de Oímbra” să obțină o reputație notabilă.

Caracteristicile pedologice

Caracteristicile pedologice fac ca acest teritoriu să fie cum nu se poate mai bun pentru cultura ardeiului, dat fiind că abundă solurile cu textură ușor mâloasă și nisipos-mâloasă, bogate în materii organice, cu un drenaj care favorizează infiltrațiile și, astfel, permite irigări frecvente (ardeiul este o plantă sensibilă la secetă, solul trebuind să fie menținut mereu umed), evitându-se însă îmbibarea cu apă a solului (care poate provoca asfixierea plantelor sau putrezirea vârfului fructelor).

Caracteristici climatice

Caracteristicile climatice ale ariei delimitate sunt în special adecvate pentru cultivarea ecotipului Oímbra și acest fapt explică lunga tradiție a cultivării acestui tip de ardei în zona respectivă, precum și caracteristicile sale unice.

Ca majoritatea ardeilor dulci, „Pemento de Oímbra” este o plantă care are nevoie de multă lumină și care se simte bine în aria de producție datorită expunerii SE și temperaturii, factor ambiental care prezintă, în aria delimitată, valori optime pentru fiecare fază de creștere a plantei.

Germinarea necesită o temperatură minimă de 13 °C, care se întâlnește în această zonă începând din luna aprilie; temperaturile optime pentru dezvoltarea plantei oscilează între 20 și 25 °C (pe timpul zilei) și între 16 și 18 °C (pe timpul nopții), temperaturi care sunt garantate în această zonă în perioada iulie-august. În majoritatea anilor, în luna septembrie temperaturile nocturne (cu o medie de 14,4 °C) sunt prea scăzute pentru cultura în aer liber a ardeilor dulci de calitate, ceea ce justifică utilizarea de tuneluri, care sunt destul de folosite în acest sector.

4.7.   Organism de control:

| Denumire: | Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL) |
| --- | --- |
| Adresă: | Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo |
| 15703 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Denumire:

Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL)

Adresă:

Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo

15703 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Tel.

+34 881997276

Fax

+34 981546676

E-mail:

ingacal@xunta.es

INGACAL este un organism public subordonat Consellería do Medio Rural de la Xunta de Galicia.

4.8.   Etichetare:

Ardeii comercializați sub indicația geografică protejată „Pemento de Oímbra” trebuie să poarte eticheta comercială corespunzătoare mărcii proprii a fiecărui producător sau a celui care ambalează produsele și o etichetă de codificare alfanumerică cu numerotare corespunzătoare, autorizată de organismul de control, cu logotipul indicației geografice protejate. Atât eticheta comercială, cât și contraeticheta trebuie să poarte mențiunea „Indicație geografică protejată «Pemento de Oímbra»”.

---