# Úradný vestník C 223/2009

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2009.223.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 223 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5216. septembra 2009 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2009.223.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 223

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5216. septembra 2009

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 223/01 | Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 223/02 | Oznámenie Komisie o kritériách pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty | 3 |
| 2009/C 223/03 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/04 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/05 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 223/06 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  ) | 12 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 223/01

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  )

1

1

2009/C 223/02

Oznámenie Komisie o kritériách pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty

3

2009/C 223/03

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/04

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/05

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production) (
  1
  )

1

12

2009/C 223/06

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 223/07 | Výmenný kurz eura | 13 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 223/07

Výmenný kurz eura

13

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Komisia |
| 2009/C 223/08 | Odborné vzdelávanie sudcov v oblasti práva hospodárskej súťaže ES a v oblasti justičnej spolupráce medzi sudcami vnútroštátnych súdov | 14 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2009/C 223/09 | Štátna pomoc – Francúzska republika – Štátna pomoc C 4/09 (ex N 679/97) – Úprava schémy pomoci pre rozhlasové vysielanie – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 15 |
| | INÉ AKTY |
| | Komisia |
| 2009/C 223/10 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 20 |
| 2009/C 223/11 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 23 |
| 2009/C 223/12 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 26 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Komisia

2009/C 223/08

Odborné vzdelávanie sudcov v oblasti práva hospodárskej súťaže ES a v oblasti justičnej spolupráce medzi sudcami vnútroštátnych súdov

14

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2009/C 223/09

Štátna pomoc – Francúzska republika – Štátna pomoc C 4/09 (ex N 679/97) – Úprava schémy pomoci pre rozhlasové vysielanie – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

15

INÉ AKTY

Komisia

2009/C 223/10

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

20

2009/C 223/11

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

23

2009/C 223/12

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/1

---

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(Text s významom pre EHP)

2009/C 223/01

| Dátum prijatia rozhodnutia | 10.3.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 70/09 |
| Členský štát | Spojené kráľovstvo |
| Región | Nothern Ireland |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’) |
| Právny základ | Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Kultúra |
| Forma pomoci | Úver za zvýhodnených podmienok |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky 12 mil. GBP; Celková výška plánovanej pomoci 51,5 mil. GBP |
| Intenzita | 90 % |
| Trvanie | 1.4.2007 – 31.3.2012 |
| Sektory hospodárstva | Rekreačné, kultúrne a športové činnosti |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Northern Ireland Screen Alfred House |
| Alfred Street |
| Belfast |
| BT2 8ED |
| Northern Ireland |
| UNITED KINGDOM |

Dátum prijatia rozhodnutia

10.3.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 70/09

Členský štát

Spojené kráľovstvo

Región

Nothern Ireland

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’)

Právny základ

Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Kultúra

Forma pomoci

Úver za zvýhodnených podmienok

Rozpočet

Ročné plánované výdavky 12 mil. GBP; Celková výška plánovanej pomoci 51,5 mil. GBP

Intenzita

90 %

Trvanie

1.4.2007 – 31.3.2012

Sektory hospodárstva

Rekreačné, kultúrne a športové činnosti

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Northern Ireland Screen Alfred House

Alfred Street

Belfast

BT2 8ED

Northern Ireland

UNITED KINGDOM

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 12.5.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 241/09 |
| Členský štát | Írsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Allied Irish Bank |
| Právny základ | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008 |
| Druh opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva |
| Forma pomoci | Iné formy kapitálovej intervencie |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky 3 500 mil. EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | 12.5.2009 – 12.11.2009 |
| Sektory hospodárstva | Finančné sprostredkovanie |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND |
| Ďalšie informácie | — |

Dátum prijatia rozhodnutia

12.5.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 241/09

Členský štát

Írsko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Allied Irish Bank

Právny základ

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Pomoc na nápravu závažnej poruchy fungovania hospodárstva

Forma pomoci

Iné formy kapitálovej intervencie

Rozpočet

Ročné plánované výdavky 3 500 mil. EUR

Intenzita

—

Trvanie

12.5.2009 – 12.11.2009

Sektory hospodárstva

Finančné sprostredkovanie

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

---

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/3

---

Oznámenie Komisie o kritériách pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty

2009/C 223/02

1.   ÚVOD

1.1.   Všeobecné pravidlá pre opatrenia regionálnej pomoci

| 1. | V usmerneniach Komisie pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (1) (ďalej len „usmernenia pre národnú regionálnu pomoc“) sa vysvetľuje celkový prístup Komisie k regionálnej štátnej pomoci. V súlade s podmienkami stanovenými v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a napriek negatívnym vplyvom, ktoré môže regionálna pomoc mať na obchodovanie a hospodársku súťaž, Komisia môže považovať štátnu pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak sa poskytuje s cieľom podporiť ekonomický rozvoj niektorých znevýhodnených oblastí v Európskej únii. |
| --- | --- |

1.

V usmerneniach Komisie pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (1) (ďalej len „usmernenia pre národnú regionálnu pomoc“) sa vysvetľuje celkový prístup Komisie k regionálnej štátnej pomoci. V súlade s podmienkami stanovenými v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a napriek negatívnym vplyvom, ktoré môže regionálna pomoc mať na obchodovanie a hospodársku súťaž, Komisia môže považovať štátnu pomoc za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak sa poskytuje s cieľom podporiť ekonomický rozvoj niektorých znevýhodnených oblastí v Európskej únii.

| 2. | V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zohľadňuje relatívna vážnosť problémov, ktoré ovplyvňujú rozvoj príslušných oblastí tým, že sa zavádzajú osobitné stropy regionálnej pomoci. Tieto maximálne intenzity pomoci sú odstupňované v rozmedzí od 10 % do 50 % oprávnených nákladov, ktoré vychádzajú v prvom rade z HDP na obyvateľa príslušnej oblasti, ale poskytujú členským štátom aj určitú flexibilitu, aby sa mohli zohľadniť miestne podmienky. Mapy regionálnej pomoci pre každý členský štát sú uverejnené na internetovej stránke Europa (2). Tieto odstupňované intenzity pomoci v podstate odrážajú test vyváženosti, ktorým Komisia musí posúdiť na jednej strane pozitívny vplyv regionálnej investičnej pomoci, najmä pokiaľ ide o podporu súdržnosti prostredníctvom pritiahnutia investícií do znevýhodnených oblastí, a na strane druhej obmedzenie možných negatívnych vplyvov, ktoré môžu sprevádzať poskytnutie takejto pomoci jednotlivým podnikom, a to napríklad negatívny dopad na iné hospodárske subjekty a na regióny, ktorých relatívna výhoda v hospodárskej súťaži sa takto patrične zmenší. |
| --- | --- |

2.

V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zohľadňuje relatívna vážnosť problémov, ktoré ovplyvňujú rozvoj príslušných oblastí tým, že sa zavádzajú osobitné stropy regionálnej pomoci. Tieto maximálne intenzity pomoci sú odstupňované v rozmedzí od 10 % do 50 % oprávnených nákladov, ktoré vychádzajú v prvom rade z HDP na obyvateľa príslušnej oblasti, ale poskytujú členským štátom aj určitú flexibilitu, aby sa mohli zohľadniť miestne podmienky. Mapy regionálnej pomoci pre každý členský štát sú uverejnené na internetovej stránke Europa (2). Tieto odstupňované intenzity pomoci v podstate odrážajú test vyváženosti, ktorým Komisia musí posúdiť na jednej strane pozitívny vplyv regionálnej investičnej pomoci, najmä pokiaľ ide o podporu súdržnosti prostredníctvom pritiahnutia investícií do znevýhodnených oblastí, a na strane druhej obmedzenie možných negatívnych vplyvov, ktoré môžu sprevádzať poskytnutie takejto pomoci jednotlivým podnikom, a to napríklad negatívny dopad na iné hospodárske subjekty a na regióny, ktorých relatívna výhoda v hospodárskej súťaži sa takto patrične zmenší.

| 3. | Veľký investičný projekt je počiatočnou investíciou s oprávnenými výdavkami nad 50 miliónov EUR (3). Veľké investičné projekty sú ovplyvnené v menšej miere hendikepmi, ktoré charakterizujú znevýhodnené oblasti, ako menšie investičné projekty. Existuje tu väčšie riziko, že veľké investičné projekty ovplyvnia obchodovanie, a teda aj riziko, že dôjde k väčšiemu narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu ku konkurentom v iných regiónoch. Pri veľkých investíciách existuje aj riziko, že výška pomoci presiahne minimum potrebné na kompenzáciu znevýhodnenia oblasti a že štátna pomoc poskytnutá na tieto projekty by viedla k nepriaznivým následkom ako je napr. neúčinný výber lokality, väčšie narušenie hospodárskej súťaže a, keďže pomoc je nákladným transferom prostriedkov od daňových poplatníkov v prospech príjemcov pomoci, k čistému zmenšeniu blahobytu, t.j. náklady na pomoc prevýšia úžitok v prospech spotrebiteľov a výrobcov. |
| --- | --- |

3.

Veľký investičný projekt je počiatočnou investíciou s oprávnenými výdavkami nad 50 miliónov EUR (3). Veľké investičné projekty sú ovplyvnené v menšej miere hendikepmi, ktoré charakterizujú znevýhodnené oblasti, ako menšie investičné projekty. Existuje tu väčšie riziko, že veľké investičné projekty ovplyvnia obchodovanie, a teda aj riziko, že dôjde k väčšiemu narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu ku konkurentom v iných regiónoch. Pri veľkých investíciách existuje aj riziko, že výška pomoci presiahne minimum potrebné na kompenzáciu znevýhodnenia oblasti a že štátna pomoc poskytnutá na tieto projekty by viedla k nepriaznivým následkom ako je napr. neúčinný výber lokality, väčšie narušenie hospodárskej súťaže a, keďže pomoc je nákladným transferom prostriedkov od daňových poplatníkov v prospech príjemcov pomoci, k čistému zmenšeniu blahobytu, t.j. náklady na pomoc prevýšia úžitok v prospech spotrebiteľov a výrobcov.

| 4. | V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa upravujú osobitné pravidlá regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (4). Veľký investičný projekt je počiatočná investícia s oprávnenými výdavkami v súčasnej hodnote nad 50 miliónov EUR. V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa počíta s automatickým postupným znižovaním stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty, aby sa narušenie hospodárskej súťaže obmedzilo na takú úroveň, ktorá sa môže celkovo považovať za kompenzovanú výhodami týchto projektov, pokiaľ ide o rozvoj príslušných regiónov (5). |
| --- | --- |

4.

V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa upravujú osobitné pravidlá regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (4). Veľký investičný projekt je počiatočná investícia s oprávnenými výdavkami v súčasnej hodnote nad 50 miliónov EUR. V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa počíta s automatickým postupným znižovaním stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty, aby sa narušenie hospodárskej súťaže obmedzilo na takú úroveň, ktorá sa môže celkovo považovať za kompenzovanú výhodami týchto projektov, pokiaľ ide o rozvoj príslušných regiónov (5).

| 5. | Členské štáty musia okrem toho individuálne notifikovať každú pomoc pre investičné projekty, ak navrhnutá pomoc prevyšuje maximálnu prípustnú výšku pomoci, ktorú môže podľa platných pravidiel získať investícia s oprávnenými výdavkami 100 miliónov EUR (hranica na uplatnenie notifikačnej povinnosti) (6). Pri týchto notifikovaných prípadoch Komisia overuje najmä intenzitu pomoci, zlučiteľnosť so všeobecnými kritériami uvedenými v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc, a či oznámená investícia predstavuje veľké zvýšenie výrobných kapacít na nedostatočne výkonnom alebo dokonca upadajúcom trhu, alebo je v prospech podnikov s vysokým podielom na trhu. |
| --- | --- |

5.

Členské štáty musia okrem toho individuálne notifikovať každú pomoc pre investičné projekty, ak navrhnutá pomoc prevyšuje maximálnu prípustnú výšku pomoci, ktorú môže podľa platných pravidiel získať investícia s oprávnenými výdavkami 100 miliónov EUR (hranica na uplatnenie notifikačnej povinnosti) (6). Pri týchto notifikovaných prípadoch Komisia overuje najmä intenzitu pomoci, zlučiteľnosť so všeobecnými kritériami uvedenými v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc, a či oznámená investícia predstavuje veľké zvýšenie výrobných kapacít na nedostatočne výkonnom alebo dokonca upadajúcom trhu, alebo je v prospech podnikov s vysokým podielom na trhu.

1.2.   Opatrenia regionálnej pomoci podliehajúce dôkladnému posudzovaniu

| 6. | Napriek automatickému znižovaniu by určité veľké sumy regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty mohli do značnej miery ovplyvniť obchodovanie a mohli by viesť k značnému narušeniu hospodárskej súťaže. Z tohto dôvodu uplatňovala Komisia v minulosti politiku neschvaľovania pomoci pre veľké investičné projekty, ak (7):






  — | príjemca pomoci má na príslušnom trhu viac ako 25 % podiel predaja príslušného výrobku (príslušných výrobkov), alebo |
| --- | --- | --- |

6.

Napriek automatickému znižovaniu by určité veľké sumy regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty mohli do značnej miery ovplyvniť obchodovanie a mohli by viesť k značnému narušeniu hospodárskej súťaže. Z tohto dôvodu uplatňovala Komisia v minulosti politiku neschvaľovania pomoci pre veľké investičné projekty, ak (7):

—

príjemca pomoci má na príslušnom trhu viac ako 25 % podiel predaja príslušného výrobku (príslušných výrobkov), alebo

| — | výrobná kapacita vytvorená v dôsledku projektu predstavuje viac ako 5 % trhu, pričom miera rastu príslušného trhu je nižšia ako miera rastu HDP v EHP. |
| --- | --- |

—

výrobná kapacita vytvorená v dôsledku projektu predstavuje viac ako 5 % trhu, pričom miera rastu príslušného trhu je nižšia ako miera rastu HDP v EHP.

| 7. | Komisia si však v rámci platných usmernení pre národnú regionálnu pomoc zvolila individuálnejší prístup, ktorý umožňuje čo najkonkrétnejším spôsobom zohľadniť súdržnosť a iné výhody, ktoré môžu priniesť takéto projekty. Tieto výhody je však potrebné posudzovať vo vzťahu k možným negatívnym vplyvom na obchodovanie a hospodársku súťaž, ktoré by mali byť takisto definované čo najkonkrétnejším spôsobom. V bode 68 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa preto počíta s tým, že v prípadoch, v ktorých bola hranica uplatnenia notifikačnej povinnosti prekročená a ktoré spĺňajú jednu alebo obidve podmienky uvedené v bode 68 písm. a) a b) usmernení pre národnú regionálnu pomoc (hranice pre dôkladné posudzovanie, ktoré sú také isté ako podmienky uvedené bode 6 tohto oznámenia), Komisia realizuje konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. V takýchto prípadoch je cieľom formálneho zisťovania podrobne overiť „že pomoc je potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu a že prínos opatrenia pomoci prevažuje vyplývajúce narušenie súťaže a vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi“ (8). |
| --- | --- |

7.

Komisia si však v rámci platných usmernení pre národnú regionálnu pomoc zvolila individuálnejší prístup, ktorý umožňuje čo najkonkrétnejším spôsobom zohľadniť súdržnosť a iné výhody, ktoré môžu priniesť takéto projekty. Tieto výhody je však potrebné posudzovať vo vzťahu k možným negatívnym vplyvom na obchodovanie a hospodársku súťaž, ktoré by mali byť takisto definované čo najkonkrétnejším spôsobom. V bode 68 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa preto počíta s tým, že v prípadoch, v ktorých bola hranica uplatnenia notifikačnej povinnosti prekročená a ktoré spĺňajú jednu alebo obidve podmienky uvedené v bode 68 písm. a) a b) usmernení pre národnú regionálnu pomoc (hranice pre dôkladné posudzovanie, ktoré sú také isté ako podmienky uvedené bode 6 tohto oznámenia), Komisia realizuje konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. V takýchto prípadoch je cieľom formálneho zisťovania podrobne overiť „že pomoc je potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu a že prínos opatrenia pomoci prevažuje vyplývajúce narušenie súťaže a vplyv na obchodovanie medzi členskými štátmi“ (8).

| 8. | V poznámke pod čiarou č. 63 usmernení pre národnú regionálnu pomoc Komisia uviedla, že „vypracuje ďalšie usmernenia týkajúce sa kritérií, ktoré zohľadní počas tohto posúdenia“. Komisia ďalej v texte prezentuje usmernenie týkajúce sa druhu informácií, ktoré môže požadovať, a metodiku, ktorú bude používať pri opatreniach podliehajúcich dôkladnému posudzovaniu. V súlade s Akčným plánom štátnej pomoci (9) Komisia vykoná celkové hodnotenie pomoci na základe vyváženosti jej kladných a záporných účinkov s cieľom stanoviť, či sa opatrenie pomoci ako celok môže schváliť. |
| --- | --- |

8.

V poznámke pod čiarou č. 63 usmernení pre národnú regionálnu pomoc Komisia uviedla, že „vypracuje ďalšie usmernenia týkajúce sa kritérií, ktoré zohľadní počas tohto posúdenia“. Komisia ďalej v texte prezentuje usmernenie týkajúce sa druhu informácií, ktoré môže požadovať, a metodiku, ktorú bude používať pri opatreniach podliehajúcich dôkladnému posudzovaniu. V súlade s Akčným plánom štátnej pomoci (9) Komisia vykoná celkové hodnotenie pomoci na základe vyváženosti jej kladných a záporných účinkov s cieľom stanoviť, či sa opatrenie pomoci ako celok môže schváliť.

| 9. | Dôkladné posudzovanie by malo byť primerané možnému narušeniu, ktoré môže pomoc spôsobiť. To znamená, že rozsah analýzy bude závisieť od povahy prípadu. Povaha a úroveň požadovaných dôkazov budú teda taktiež závisieť od vlastností každého jednotlivého prípadu. Dodržiavajúc ustanovenia, podľa ktorých sa uskutočňuje formálne zisťovanie, ako sa uvádza v článkoch 6 a 7 nariadenia (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (10), Komisia môže okrem iného požiadať členský štát, aby poskytol nezávislé štúdie s cieľom potvrdiť informácie uvedené v notifikácii, alebo si môže vyžiadať podklady od iných hospodárskych subjektov pôsobiacich na relevantných trhoch alebo od odborníkov na regionálny rozvoj. Počas formálneho zisťovania sú prínosné aj pripomienky od zainteresovaných strán. Komisia pri začatí konania určí kľúčové otázky, ku ktorým by chcela získať vyjadrenia. |
| --- | --- |

9.

Dôkladné posudzovanie by malo byť primerané možnému narušeniu, ktoré môže pomoc spôsobiť. To znamená, že rozsah analýzy bude závisieť od povahy prípadu. Povaha a úroveň požadovaných dôkazov budú teda taktiež závisieť od vlastností každého jednotlivého prípadu. Dodržiavajúc ustanovenia, podľa ktorých sa uskutočňuje formálne zisťovanie, ako sa uvádza v článkoch 6 a 7 nariadenia (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (10), Komisia môže okrem iného požiadať členský štát, aby poskytol nezávislé štúdie s cieľom potvrdiť informácie uvedené v notifikácii, alebo si môže vyžiadať podklady od iných hospodárskych subjektov pôsobiacich na relevantných trhoch alebo od odborníkov na regionálny rozvoj. Počas formálneho zisťovania sú prínosné aj pripomienky od zainteresovaných strán. Komisia pri začatí konania určí kľúčové otázky, ku ktorým by chcela získať vyjadrenia.

| 10. | Cieľom tohto oznámenia je zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť rozhodovacieho procesu Komisie a rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi. Komisia si vyhradzuje možnosť meniť, dopĺňať a upravovať toto usmernenie vzhľadom na skúsenosti nadobudnuté z jednotlivých prípadov. |
| --- | --- |

10.

Cieľom tohto oznámenia je zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť rozhodovacieho procesu Komisie a rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi. Komisia si vyhradzuje možnosť meniť, dopĺňať a upravovať toto usmernenie vzhľadom na skúsenosti nadobudnuté z jednotlivých prípadov.

2.   POZITÍVNE ÚČINKY POMOCI

2.1.   Účel pomoci

| 11. | V rámci regionálnej pomoci sa sleduje cieľ spoločného záujmu, ktorý odzrkadľuje úvahy spravodlivého prístupu a spočíva najmä v posilnení hospodárskej súdržnosti prostredníctvom úsilia o zmenšenie rozdielov v úrovniach rozvoja rôznych regiónov Spoločenstva. V bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa uvádza, že: „zameraním sa na hendikepy znevýhodnených regiónov národná regionálna pomoc podporuje ekonomickú, sociálnu a územnú súdržnosť členských štátov a Európskej únie ako celku“. V bode 3 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodáva, že: „cieľom národnej regionálnej investičnej pomoci je napomáhať rozvoju najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom podpory investícií a vytvárania pracovných miest. Podporuje sa ňou rozširovanie a diverzifikácia ekonomických činností podnikov so sídlom v menej zvýhodnených regiónoch predovšetkým tým, že motivuje spoločnosti k vytváraniu nových prevádzkarní.“ |
| --- | --- |

11.

V rámci regionálnej pomoci sa sleduje cieľ spoločného záujmu, ktorý odzrkadľuje úvahy spravodlivého prístupu a spočíva najmä v posilnení hospodárskej súdržnosti prostredníctvom úsilia o zmenšenie rozdielov v úrovniach rozvoja rôznych regiónov Spoločenstva. V bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa uvádza, že: „zameraním sa na hendikepy znevýhodnených regiónov národná regionálna pomoc podporuje ekonomickú, sociálnu a územnú súdržnosť členských štátov a Európskej únie ako celku“. V bode 3 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodáva, že: „cieľom národnej regionálnej investičnej pomoci je napomáhať rozvoju najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom podpory investícií a vytvárania pracovných miest. Podporuje sa ňou rozširovanie a diverzifikácia ekonomických činností podnikov so sídlom v menej zvýhodnených regiónoch predovšetkým tým, že motivuje spoločnosti k vytváraniu nových prevádzkarní.“

| 12. | Pri tých veľkých investičných projektoch, ktoré dosahujú hranicu pre dôkladné posudzovanie, sa bude vyžadovať, aby členské štáty preukázali, že pomoc bude zameraná na splnenie daného cieľa spravodlivého prístupu. Členský štát bude preto musieť preukázať, že investičný projekt prispieva k rozvoju príslušného regiónu. |
| --- | --- |

12.

Pri tých veľkých investičných projektoch, ktoré dosahujú hranicu pre dôkladné posudzovanie, sa bude vyžadovať, aby členské štáty preukázali, že pomoc bude zameraná na splnenie daného cieľa spravodlivého prístupu. Členský štát bude preto musieť preukázať, že investičný projekt prispieva k rozvoju príslušného regiónu.

| 13. | Hoci prvoradým cieľom regionálnej pomoci je podpora spravodlivého prístupu, akým je hospodárska súdržnosť, regionálna pomoc môže riešiť aj zlyhanie trhu. Regionálne znevýhodnenia môžu súvisieť so zlyhaniami trhu ako sú neúplné informácie, problémy s koordináciou, ťažkosti príjemcov pomoci s realizáciou investícií na projekty vo verejnom záujme alebo vonkajší dosah investícií. Ak regionálna pomoc prináša okrem splnenia cieľa spravodlivého prístupu aj efektívnosť, bude sa celkový pozitívny účinok pomoci považovať za väčší. |
| --- | --- |

13.

Hoci prvoradým cieľom regionálnej pomoci je podpora spravodlivého prístupu, akým je hospodárska súdržnosť, regionálna pomoc môže riešiť aj zlyhanie trhu. Regionálne znevýhodnenia môžu súvisieť so zlyhaniami trhu ako sú neúplné informácie, problémy s koordináciou, ťažkosti príjemcov pomoci s realizáciou investícií na projekty vo verejnom záujme alebo vonkajší dosah investícií. Ak regionálna pomoc prináša okrem splnenia cieľa spravodlivého prístupu aj efektívnosť, bude sa celkový pozitívny účinok pomoci považovať za väčší.

| 14. | Nasledujúci neúplný zoznam indikatívnych kritérií sa môže použiť na preukázanie prínosu pomoci pre rozvoj príslušného regiónu – do akej miery priťahuje do regiónu ďalšie investície a činnosti. Tieto kladné účinky pomoci môžu byť priame (napr. vytvorené priame pracovné miesta) aj nepriame (napr. miestne inovácie).






  — | Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prispievania k regionálnemu rozvoju. Posudzovať by sa mala aj kvalita vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia. |
| --- | --- | --- |

14.

Nasledujúci neúplný zoznam indikatívnych kritérií sa môže použiť na preukázanie prínosu pomoci pre rozvoj príslušného regiónu – do akej miery priťahuje do regiónu ďalšie investície a činnosti. Tieto kladné účinky pomoci môžu byť priame (napr. vytvorené priame pracovné miesta) aj nepriame (napr. miestne inovácie).

—

Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prispievania k regionálnemu rozvoju. Posudzovať by sa mala aj kvalita vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia.

| — | Ešte väčší počet nových pracovných miest sa môže vytvoriť v miestnej sieti (sub)dodávateľov, čo pomáha lepšie začleniť investíciu do príslušného regiónu a zabezpečiť ďalšie rozšírenie vedľajších účinkov. Bude sa teda zohľadňovať aj počet vytvorených nepriamych pracovných miest. |
| --- | --- |

—

Ešte väčší počet nových pracovných miest sa môže vytvoriť v miestnej sieti (sub)dodávateľov, čo pomáha lepšie začleniť investíciu do príslušného regiónu a zabezpečiť ďalšie rozšírenie vedľajších účinkov. Bude sa teda zohľadňovať aj počet vytvorených nepriamych pracovných miest.

| — | Záväzok príjemcu vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti vzdelávania s cieľom zlepšiť (všeobecné aj špecifické) zručnosti jeho pracovných síl sa bude pokladať za faktor prispievajúci k regionálnemu rozvoju. Dôraz sa bude klásť aj na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku. Všeobecné a špecifické vzdelávanie, na ktoré sa schválila pomoc na vzdelávanie, sa nebude pokladať za kladný účinok regionálnej pomoci, aby nedochádzalo k dvojitému započítavaniu. |
| --- | --- |

—

Záväzok príjemcu vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti vzdelávania s cieľom zlepšiť (všeobecné aj špecifické) zručnosti jeho pracovných síl sa bude pokladať za faktor prispievajúci k regionálnemu rozvoju. Dôraz sa bude klásť aj na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku. Všeobecné a špecifické vzdelávanie, na ktoré sa schválila pomoc na vzdelávanie, sa nebude pokladať za kladný účinok regionálnej pomoci, aby nedochádzalo k dvojitému započítavaniu.

| — | Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov z toho istého priemyselného odvetvia umožňuje, aby sa jednotlivé závody viac špecializovali, čím sa zvyšuje efektívnosť. Fyzická blízkosť uľahčuje výmenu informácií, nápadov a znalostí medzi podnikmi. Koncentrácia hospodárskych činností priťahuje záujemcov o pracovné miesta, čím sa zabezpečuje rozsiahly zdroj pracovníkov s rôznymi zručnosťami, ktorý majú podniky k dispozícii. Zabezpečuje sa aj prístup k právnym a obchodným službám, čím sa zvyšuje produktivita. Koncentrácia hospodárskych činností môže celkovo pritiahnuť ďalšie investície, ktorými sa zasa zvýšia kladné vedľajšie účinky (pozitívny kolobeh). |
| --- | --- |

—

Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov z toho istého priemyselného odvetvia umožňuje, aby sa jednotlivé závody viac špecializovali, čím sa zvyšuje efektívnosť. Fyzická blízkosť uľahčuje výmenu informácií, nápadov a znalostí medzi podnikmi. Koncentrácia hospodárskych činností priťahuje záujemcov o pracovné miesta, čím sa zabezpečuje rozsiahly zdroj pracovníkov s rôznymi zručnosťami, ktorý majú podniky k dispozícii. Zabezpečuje sa aj prístup k právnym a obchodným službám, čím sa zvyšuje produktivita. Koncentrácia hospodárskych činností môže celkovo pritiahnuť ďalšie investície, ktorými sa zasa zvýšia kladné vedľajšie účinky (pozitívny kolobeh).

| — | Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného prenosu technológie (šírenie znalostí). Pri investíciách, ktoré sa uskutočňujú v technologicky intenzívnych priemyselných odvetviach, je prenos technológií do prijímajúceho regiónu pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí. |
| --- | --- |

—

Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného prenosu technológie (šírenie znalostí). Pri investíciách, ktoré sa uskutočňujú v technologicky intenzívnych priemyselných odvetviach, je prenos technológií do prijímajúceho regiónu pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí.

| — | Posudzovať sa môže aj to, ako projekt prispeje k schopnosti regiónu vytvárať novú technológiu prostredníctvom miestnych inovácií. V tomto ohľade sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca nového výrobného závodu s miestnymi vyššími vzdelávacími inštitúciami. |
| --- | --- |

—

Posudzovať sa môže aj to, ako projekt prispeje k schopnosti regiónu vytvárať novú technológiu prostredníctvom miestnych inovácií. V tomto ohľade sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca nového výrobného závodu s miestnymi vyššími vzdelávacími inštitúciami.

| — | Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa spoločnosti v regióne. |
| --- | --- |

—

Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa spoločnosti v regióne.

| 15. | Odporúča sa najmä, aby sa členské štáty opierali o hodnotenia minulých schém a opatrení štátnej pomoci, posúdenia vplyvov, ktoré vykonali orgány poskytujúce pomoc, stanoviská odborníkov a iné možné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Podnikateľský plán príjemcu pomoci by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, vyplatených mzdách (zlepšení finančnej situácie domácností ako vedľajší účinok), objeme predaja miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť regiónu ďalšie príjmy z daní. |
| --- | --- |

15.

Odporúča sa najmä, aby sa členské štáty opierali o hodnotenia minulých schém a opatrení štátnej pomoci, posúdenia vplyvov, ktoré vykonali orgány poskytujúce pomoc, stanoviská odborníkov a iné možné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Podnikateľský plán príjemcu pomoci by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, vyplatených mzdách (zlepšení finančnej situácie domácností ako vedľajší účinok), objeme predaja miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť regiónu ďalšie príjmy z daní.

| 16. | Prípadne by sa mal posúdiť aj vzťah medzi plánovaným investičným projektom a národným strategickým referenčným programom, ako aj vzťah medzi projektom a operačnými programami, ktoré sa spolufinancujú zo štrukturálnych fondov. Komisia by v tomto smere mohla zohľadniť každé rozhodnutie Komisie týkajúce sa opatrenia v súvislosti s analýzou veľkých projektov v rámci štrukturálnych fondov alebo kohézneho fondu (11). Takéto rozhodnutie sa okrem iných prvkov opiera o „analýzu nákladov a prínosov vrátane posúdenia rizika a predvídateľného vplyvu na príslušný sektor a sociálno-ekonomickú situáciu členského štátu a/alebo regiónu, a ak je to možné a vhodné, aj ďalších regiónov Spoločenstva“. |
| --- | --- |

16.

Prípadne by sa mal posúdiť aj vzťah medzi plánovaným investičným projektom a národným strategickým referenčným programom, ako aj vzťah medzi projektom a operačnými programami, ktoré sa spolufinancujú zo štrukturálnych fondov. Komisia by v tomto smere mohla zohľadniť každé rozhodnutie Komisie týkajúce sa opatrenia v súvislosti s analýzou veľkých projektov v rámci štrukturálnych fondov alebo kohézneho fondu (11). Takéto rozhodnutie sa okrem iných prvkov opiera o „analýzu nákladov a prínosov vrátane posúdenia rizika a predvídateľného vplyvu na príslušný sektor a sociálno-ekonomickú situáciu členského štátu a/alebo regiónu, a ak je to možné a vhodné, aj ďalších regiónov Spoločenstva“.

2.2.   Vhodnosť nástroja pomoci

| 17. | Štátna pomoc vo forme investičných dotácií nie je jediným politickým nástrojom, ktorý členské štáty majú k dispozícii na podporu investícií a vytvárania pracovných miest v znevýhodnených oblastiach. Členské štáty môžu použiť všeobecné opatrenia ako rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie celkového podnikateľského prostredia. |
| --- | --- |

17.

Štátna pomoc vo forme investičných dotácií nie je jediným politickým nástrojom, ktorý členské štáty majú k dispozícii na podporu investícií a vytvárania pracovných miest v znevýhodnených oblastiach. Členské štáty môžu použiť všeobecné opatrenia ako rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie celkového podnikateľského prostredia.

| 18. | Za vhodný nástroj sa pokladajú také opatrenia, pri ktorých členské štáty zvážili aj iné politické možnosti a pri ktorých sa preukázalo, že použitie selektívneho nástroja, akým je štátna pomoc pre konkrétnu spoločnosť, je výhodné. Komisia bude zohľadňovať najmä každé posudzovanie vplyvu navrhnutého opatrenia, ktoré členský štát mohol vykonať. |
| --- | --- |

18.

Za vhodný nástroj sa pokladajú také opatrenia, pri ktorých členské štáty zvážili aj iné politické možnosti a pri ktorých sa preukázalo, že použitie selektívneho nástroja, akým je štátna pomoc pre konkrétnu spoločnosť, je výhodné. Komisia bude zohľadňovať najmä každé posudzovanie vplyvu navrhnutého opatrenia, ktoré členský štát mohol vykonať.

2.3.   Stimulačný účinok

| 19. | Analýza stimulačného účinku opatrenia pomoci je jedným z najdôležitejších prvkov dôkladného posudzovania regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty. Komisia bude posudzovať, či je navrhnutá pomoc nevyhnutná, aby sa dosiahol „skutočný stimulujúci účinok pre investície, ktoré by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnili“ (12). Toto posúdenie sa uskutoční na dvoch úrovniach: po prvé na všeobecnej procesnej úrovni a po druhé na podrobnejšej ekonomickej úrovni. |
| --- | --- |

19.

Analýza stimulačného účinku opatrenia pomoci je jedným z najdôležitejších prvkov dôkladného posudzovania regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty. Komisia bude posudzovať, či je navrhnutá pomoc nevyhnutná, aby sa dosiahol „skutočný stimulujúci účinok pre investície, ktoré by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnili“ (12). Toto posúdenie sa uskutoční na dvoch úrovniach: po prvé na všeobecnej procesnej úrovni a po druhé na podrobnejšej ekonomickej úrovni.

| 20. | V bode 38 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sú uvedené všeobecné kritériá na formálne posúdenie stimulačného účinku regionálnej pomoci. Tieto kritériá sa vzťahujú na každý typ regionálnej pomoci, nielen na regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty. |
| --- | --- |

20.

V bode 38 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sú uvedené všeobecné kritériá na formálne posúdenie stimulačného účinku regionálnej pomoci. Tieto kritériá sa vzťahujú na každý typ regionálnej pomoci, nielen na regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty.

| 21. | V prípade regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty, na ktoré sa vzťahuje toto oznámenie, Komisia podrobne overí, či „je pomoc potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu“ (13). Cieľom tohto podrobného posudzovania je určiť, či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu tak, aby v príslušnom podporovanom regióne uskutočnil (ďalšie) investície. Spoločnosť môže nájsť veľa oprávnených dôvodov k tomu, aby sa usídlila v určitom regióne, a to aj bez poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

21.

V prípade regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty, na ktoré sa vzťahuje toto oznámenie, Komisia podrobne overí, či „je pomoc potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu“ (13). Cieľom tohto podrobného posudzovania je určiť, či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu tak, aby v príslušnom podporovanom regióne uskutočnil (ďalšie) investície. Spoločnosť môže nájsť veľa oprávnených dôvodov k tomu, aby sa usídlila v určitom regióne, a to aj bez poskytnutia pomoci.

| 22. | So zreteľom na cieľ spravodlivého prístupu, ktorý je odvodený z kohéznej politiky, a pokiaľ pomoc prispieva k dosiahnutiu tohto cieľa, môže sa stimulačný účinok preukázať dvomi možnými postupmi:






  1. | Pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia o investícii, pretože investícia, ktorá by inak nebola pre spoločnosť zisková na žiadnom mieste, sa v podporovanom regióne realizovať dá (14). |
| --- | --- | --- |

22.

So zreteľom na cieľ spravodlivého prístupu, ktorý je odvodený z kohéznej politiky, a pokiaľ pomoc prispieva k dosiahnutiu tohto cieľa, môže sa stimulačný účinok preukázať dvomi možnými postupmi:

1.

Pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia o investícii, pretože investícia, ktorá by inak nebola pre spoločnosť zisková na žiadnom mieste, sa v podporovanom regióne realizovať dá (14).

| 2. | Pomoc je stimulom pre rozhodnutie o umiestnení plánovanej investície v danom regióne a nie inde, pretože sa ňou vynahradia čisté znevýhodnenia a náklady spojené s umiestnením v podporovanom regióne |
| --- | --- |

2.

Pomoc je stimulom pre rozhodnutie o umiestnení plánovanej investície v danom regióne a nie inde, pretože sa ňou vynahradia čisté znevýhodnenia a náklady spojené s umiestnením v podporovanom regióne

| 23. | Členský štát by mal Komisii preukázať existenciu stimulačného účinku pomoci. Bude potrebné, aby poskytol jasný dôkaz, že pomoc účinne ovplyvňuje rozhodnutie o investícii alebo výber miesta. Bude musieť uviesť, ktorý postup uplatňuje. Aby bolo možné vykonať dôkladné posúdenie, členský štát bude musieť poskytnúť nielen informácie o podporovanom projekte, ale aj podrobný opis opačného scenára, pri ktorom by členský štát neposkytol príjemcovi žiadnu pomoc. |
| --- | --- |

23.

Členský štát by mal Komisii preukázať existenciu stimulačného účinku pomoci. Bude potrebné, aby poskytol jasný dôkaz, že pomoc účinne ovplyvňuje rozhodnutie o investícii alebo výber miesta. Bude musieť uviesť, ktorý postup uplatňuje. Aby bolo možné vykonať dôkladné posúdenie, členský štát bude musieť poskytnúť nielen informácie o podporovanom projekte, ale aj podrobný opis opačného scenára, pri ktorom by členský štát neposkytol príjemcovi žiadnu pomoc.

| 24. | V prípade postupu 1. by členský štát mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že investícia by bez pomoci nebola zisková a že sa nepočíta so žiadnym iným umiestnením investície, než v podporovanom regióne. |
| --- | --- |

24.

V prípade postupu 1. by členský štát mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že investícia by bez pomoci nebola zisková a že sa nepočíta so žiadnym iným umiestnením investície, než v podporovanom regióne.

| 25. | V prípade postupu 2. by členský štát mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že sa porovnali náklady a výhody umiestnenia projektu v príslušnom podporovanom regióne a v alternatívnom regióne. Komisia bude takéto porovnanie považovať za realistické. |
| --- | --- |

25.

V prípade postupu 2. by členský štát mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že sa porovnali náklady a výhody umiestnenia projektu v príslušnom podporovanom regióne a v alternatívnom regióne. Komisia bude takéto porovnanie považovať za realistické.

| 26. | Odporúča sa najmä, aby sa členské štáty opierali o posúdenie rizika (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančné správy, interné podnikateľské plány, stanoviská odborníkov a iné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Pri overovaní stimulačného účinku by mohli byť prínosné aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným trhom. |
| --- | --- |

26.

Odporúča sa najmä, aby sa členské štáty opierali o posúdenie rizika (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančné správy, interné podnikateľské plány, stanoviská odborníkov a iné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Pri overovaní stimulačného účinku by mohli byť prínosné aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným trhom.

| 27. | V tejto súvislosti, a najmä pri postupe 1. sa môže ziskovosť preskúmať s použitím metodík, ktoré sa bežne používajú v príslušnom priemyselnom odvetví a ktoré môžu zahŕňať: metódy na zistenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV), miery vnútornej návratnosti (IRR) alebo návratnosti použitého kapitálu (ROCE). |
| --- | --- |

27.

V tejto súvislosti, a najmä pri postupe 1. sa môže ziskovosť preskúmať s použitím metodík, ktoré sa bežne používajú v príslušnom priemyselnom odvetví a ktoré môžu zahŕňať: metódy na zistenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV), miery vnútornej návratnosti (IRR) alebo návratnosti použitého kapitálu (ROCE).

| 28. | Ak pomoc nezmení správanie príjemcu stimulovaním (ďalšej) investície v príslušnom podporovanom regióne, stimulačný účinok nie je dostatočný na dosiahnutie regionálneho cieľa. Ak pomoc nemá stimulačný účinok na dosiahnutie regionálneho cieľa, možno takúto pomoc považovať jednoducho len za poskytnutie finančných prostriedkov spoločnosti. Pri dôkladnom posudzovaní regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty sa preto táto pomoc neschváli v prípadoch, v ktorých sa zdá, že by sa táto istá investícia v danom regióne uskutočnila aj bez pomoci. |
| --- | --- |

28.

Ak pomoc nezmení správanie príjemcu stimulovaním (ďalšej) investície v príslušnom podporovanom regióne, stimulačný účinok nie je dostatočný na dosiahnutie regionálneho cieľa. Ak pomoc nemá stimulačný účinok na dosiahnutie regionálneho cieľa, možno takúto pomoc považovať jednoducho len za poskytnutie finančných prostriedkov spoločnosti. Pri dôkladnom posudzovaní regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty sa preto táto pomoc neschváli v prípadoch, v ktorých sa zdá, že by sa táto istá investícia v danom regióne uskutočnila aj bez pomoci.

2.4.   Proporcionalita pomoci

| 29. | Ak má byť regionálna pomoc proporcionálna, musia byť výška a intenzita pomoci obmedzené na minimum nevyhnutné na uskutočnenie investície v podporovanom regióne. |
| --- | --- |

29.

Ak má byť regionálna pomoc proporcionálna, musia byť výška a intenzita pomoci obmedzené na minimum nevyhnutné na uskutočnenie investície v podporovanom regióne.

| 30. | V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zabezpečuje, aby bola regionálna pomoc proporcionálna k závažnosti problémov ovplyvňujúcich podporované regióny, a to tak, že sa vo všeobecnosti uplatňujú stropy regionálnej pomoci a automatické postupné znižovanie týchto stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty (pozri body 1 a 3). |
| --- | --- |

30.

V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zabezpečuje, aby bola regionálna pomoc proporcionálna k závažnosti problémov ovplyvňujúcich podporované regióny, a to tak, že sa vo všeobecnosti uplatňujú stropy regionálnej pomoci a automatické postupné znižovanie týchto stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty (pozri body 1 a 3).

| 31. | Pri takých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré si vyžadujú dôkladné posúdenie, je potrebné podrobnejšie overenie tejto všeobecnej zásady proporcionality, ktorá sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

31.

Pri takých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré si vyžadujú dôkladné posúdenie, je potrebné podrobnejšie overenie tejto všeobecnej zásady proporcionality, ktorá sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc.

| 32. | Pri postupe 1. sa bude vzhľadom na investičný stimul považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak je v dôsledku poskytnutia pomoci návratnosť investície v súlade s bežnou mierou návratnosti, ktorú spoločnosť uplatňuje pri iných investičných projektoch, s kapitálovými nákladmi spoločnosti ako celku alebo s návratnosťou, ktorá je v príslušnom priemyselnom odvetví bežná. |
| --- | --- |

32.

Pri postupe 1. sa bude vzhľadom na investičný stimul považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak je v dôsledku poskytnutia pomoci návratnosť investície v súlade s bežnou mierou návratnosti, ktorú spoločnosť uplatňuje pri iných investičných projektoch, s kapitálovými nákladmi spoločnosti ako celku alebo s návratnosťou, ktorá je v príslušnom priemyselnom odvetví bežná.

| 33. | Pri postupe 2. sa bude vzhľadom na stimul na umiestnenie považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak sa bude rovnať rozdielu medzi čistými nákladmi prijímajúcej spoločnosti na investíciu v podporovanom regióne a čistými nákladmi na investíciu v alternatívnom(-ych) regióne(-och). Zohľadniť sa musia všetky tieto náklady a výhody vrátane napríklad administratívnych nákladov, nákladov na dopravu, nákladov na vzdelávanie, na ktoré sa neposkytuje pomoc na podporu vzdelávania, a aj mzdové rozdiely. |
| --- | --- |

33.

Pri postupe 2. sa bude vzhľadom na stimul na umiestnenie považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak sa bude rovnať rozdielu medzi čistými nákladmi prijímajúcej spoločnosti na investíciu v podporovanom regióne a čistými nákladmi na investíciu v alternatívnom(-ych) regióne(-och). Zohľadniť sa musia všetky tieto náklady a výhody vrátane napríklad administratívnych nákladov, nákladov na dopravu, nákladov na vzdelávanie, na ktoré sa neposkytuje pomoc na podporu vzdelávania, a aj mzdové rozdiely.

| 34. | Tieto čisté náklady, ktoré sa považujú za náklady súvisiace s regionálnymi znevýhodneniami, majú za následok nižšiu ziskovosť investície. Z tohto dôvodu sa výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, môžu použiť aj pri posudzovaní toho, či je pomoc proporcionálna. |
| --- | --- |

34.

Tieto čisté náklady, ktoré sa považujú za náklady súvisiace s regionálnymi znevýhodneniami, majú za následok nižšiu ziskovosť investície. Z tohto dôvodu sa výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, môžu použiť aj pri posudzovaní toho, či je pomoc proporcionálna.

| 35. | Členský štát musí preukázať proporcionalitu na základe vhodnej dokumentácie, napríklad na základe dokumentácie uvedenej v bode 26. |
| --- | --- |

35.

Členský štát musí preukázať proporcionalitu na základe vhodnej dokumentácie, napríklad na základe dokumentácie uvedenej v bode 26.

| 36. | Intenzita pomoci nesmie byť v žiadnom prípade vyššia ako stropy regionálnej pomoci upravené mechanizmom znižovania, ako sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

36.

Intenzita pomoci nesmie byť v žiadnom prípade vyššia ako stropy regionálnej pomoci upravené mechanizmom znižovania, ako sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc.

3.   NEGATÍVNE ÚČINKY POMOCI

| 37. | Aby Komisia mohla posúdiť podiely na trhu a možnú nadmernú kapacitu na trhu v štrukturálnom úpadku, musí vymedziť relevantný trh výrobkov a relevantný geografický trh. Relevantné trhy sú zvyčajne (15) už definované pre opatrenia regionálnej pomoci, ktoré sa dôkladne posudzujú. |
| --- | --- |

37.

Aby Komisia mohla posúdiť podiely na trhu a možnú nadmernú kapacitu na trhu v štrukturálnom úpadku, musí vymedziť relevantný trh výrobkov a relevantný geografický trh. Relevantné trhy sú zvyčajne (15) už definované pre opatrenia regionálnej pomoci, ktoré sa dôkladne posudzujú.

| 38. | Dva hlavné ukazovatele možných negatívnych účinkov vyplývajúcich z pomoci sú uvedené v bode 68 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, a to vysoké trhové podiely a možná nadmerná kapacita na trhu v štrukturálnom úpadku. Súvisia s dvomi teóriami o narušení hospodárskej súťaže, ktorými sú vytvorenie trhovej sily a vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr. Prvé posúdenie týchto dvoch ukazovateľov sa realizuje ešte pred začiatkom konania vo veci formálneho zisťovania. V snahe zabezpečiť všetky prvky potrebné pre záverečný test vyváženosti sa posúdia obidva ukazovatele v rámci dôkladného posudzovania. Tretí ukazovateľ možných negatívnych účinkov pomoci, ktorý sa bude dôkladne posudzovať, je vplyv pomoci na obchodovanie. Hoci sa tieto tri ukazovatele považujú za hlavné negatívne účinky, ktoré môžu vyplynúť z regionálnej pomoci pre veľký investičný projekt, Komisia nevylučuje, že v špecifických prípadoch môžu byť relevantné aj iné ukazovatele. |
| --- | --- |

38.

Dva hlavné ukazovatele možných negatívnych účinkov vyplývajúcich z pomoci sú uvedené v bode 68 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, a to vysoké trhové podiely a možná nadmerná kapacita na trhu v štrukturálnom úpadku. Súvisia s dvomi teóriami o narušení hospodárskej súťaže, ktorými sú vytvorenie trhovej sily a vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr. Prvé posúdenie týchto dvoch ukazovateľov sa realizuje ešte pred začiatkom konania vo veci formálneho zisťovania. V snahe zabezpečiť všetky prvky potrebné pre záverečný test vyváženosti sa posúdia obidva ukazovatele v rámci dôkladného posudzovania. Tretí ukazovateľ možných negatívnych účinkov pomoci, ktorý sa bude dôkladne posudzovať, je vplyv pomoci na obchodovanie. Hoci sa tieto tri ukazovatele považujú za hlavné negatívne účinky, ktoré môžu vyplynúť z regionálnej pomoci pre veľký investičný projekt, Komisia nevylučuje, že v špecifických prípadoch môžu byť relevantné aj iné ukazovatele.

| 39. | Komisia bude klásť osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s trhovou silou a nadmernou kapacitou v prípadoch, keď je pomoc stimulom na zmenu investičného rozhodnutia tak, že bez pomoci by sa investícia neuskutočnila (postup 1.) preukázania stimulačného účinku). |
| --- | --- |

39.

Komisia bude klásť osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s trhovou silou a nadmernou kapacitou v prípadoch, keď je pomoc stimulom na zmenu investičného rozhodnutia tak, že bez pomoci by sa investícia neuskutočnila (postup 1.) preukázania stimulačného účinku).

| 40. | Ak by sa na základe kontrafaktickej analýzy zdalo, že investícia by sa realizovala aj bez pomoci, aj keď možno na inom mieste (postup 2.), a ak je pomoc proporcionálna, možné náznaky narušenia hospodárskej súťaže, ako sú vysoký trhový podiel a zvýšenie kapacity na nedostatočne výkonnom trhu, by boli v zásade také isté bez ohľadu na pomoc. |
| --- | --- |

40.

Ak by sa na základe kontrafaktickej analýzy zdalo, že investícia by sa realizovala aj bez pomoci, aj keď možno na inom mieste (postup 2.), a ak je pomoc proporcionálna, možné náznaky narušenia hospodárskej súťaže, ako sú vysoký trhový podiel a zvýšenie kapacity na nedostatočne výkonnom trhu, by boli v zásade také isté bez ohľadu na pomoc.

3.1.   Vytlačenie súkromných investícií

3.1.1.   Trhová sila

| 41. | Na trhoch s obmedzeným počtom trhových aktérov (situácia, ktorá je typická pre veľké investičné projekty) zohľadňuje každý podnik pri stanovovaní optimálnej úrovne investovania investície svojich konkurentov. Ak pomoc povzbudí určitý podnik k tomu, aby investoval viac, konkurenti môžu zareagovať znížením vlastných výdavkov v danej oblasti. V takom prípade pomoc vedie k vytlačeniu súkromných investícií. Ak v jej dôsledku dôjde k oslabeniu takýchto konkurentov alebo dokonca musia z trhu odísť, pomoc narúša hospodársku súťaž. Ako už bolo uvedené v bode 38, v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa v tejto súvislosti rozlišujú prípady, keď má príjemca pomoci trhovú silu, a prípady, keď pomoc vedie k značnému nárastu kapacít na upadajúcom trhu. |
| --- | --- |

41.

Na trhoch s obmedzeným počtom trhových aktérov (situácia, ktorá je typická pre veľké investičné projekty) zohľadňuje každý podnik pri stanovovaní optimálnej úrovne investovania investície svojich konkurentov. Ak pomoc povzbudí určitý podnik k tomu, aby investoval viac, konkurenti môžu zareagovať znížením vlastných výdavkov v danej oblasti. V takom prípade pomoc vedie k vytlačeniu súkromných investícií. Ak v jej dôsledku dôjde k oslabeniu takýchto konkurentov alebo dokonca musia z trhu odísť, pomoc narúša hospodársku súťaž. Ako už bolo uvedené v bode 38, v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa v tejto súvislosti rozlišujú prípady, keď má príjemca pomoci trhovú silu, a prípady, keď pomoc vedie k značnému nárastu kapacít na upadajúcom trhu.

| 42. | Vo všeobecnosti je pravdepodobnejšie, že každá pomoc poskytnutá jedinému príjemcovi na koncentrovanom trhu naruší hospodársku súťaž, pretože rozhodnutie každého podniku pravdepodobne priamo ovplyvní jeho konkurentov. Týka sa to najmä prípadov, keď sa dotuje dominantný subjekt na trhu. Ak si v dôsledku poskytnutej pomoci jej príjemca môže udržať alebo zvýšiť svoju trhovú silu (16), môže mať regionálna pomoc pre veľké investičné projekty negatívny účinok na investičné rozhodnutia konkurentov, a tým spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. To by poškodilo spotrebiteľov. Preto chce Komisia obmedziť štátnu pomoc pre podniky s trhovou silou. |
| --- | --- |

42.

Vo všeobecnosti je pravdepodobnejšie, že každá pomoc poskytnutá jedinému príjemcovi na koncentrovanom trhu naruší hospodársku súťaž, pretože rozhodnutie každého podniku pravdepodobne priamo ovplyvní jeho konkurentov. Týka sa to najmä prípadov, keď sa dotuje dominantný subjekt na trhu. Ak si v dôsledku poskytnutej pomoci jej príjemca môže udržať alebo zvýšiť svoju trhovú silu (16), môže mať regionálna pomoc pre veľké investičné projekty negatívny účinok na investičné rozhodnutia konkurentov, a tým spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. To by poškodilo spotrebiteľov. Preto chce Komisia obmedziť štátnu pomoc pre podniky s trhovou silou.

| 43. | Pri všetkých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré dosahujú hranicu pre uplatnenie notifikačnej povinnosti (bod 64 usmernení pre národnú regionálnu pomoc), musí Komisia posudzovať (bod 68 písm. a) usmernení pre národnú regionálnu pomoc) podiel príjemcu pomoci (alebo skupiny, ku ktorej patrí) na objeme predaja príslušného produktu alebo príslušných produktov na relevantnom trhu výrobkov a relevantnom geografickom trhu. Podiel na trhu však môže byť len predbežným ukazovateľom možných problémov. Komisia preto pri dôkladnom posudzovaní zohľadňuje aj iné faktory, podľa potreby napríklad aj štruktúru trhu tým, že preskúma koncentráciu na trhu (17), možné prekážky pre vstup na trh (18), kúpnu silu (19) a prekážky pre odchod z trhu. |
| --- | --- |

43.

Pri všetkých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré dosahujú hranicu pre uplatnenie notifikačnej povinnosti (bod 64 usmernení pre národnú regionálnu pomoc), musí Komisia posudzovať (bod 68 písm. a) usmernení pre národnú regionálnu pomoc) podiel príjemcu pomoci (alebo skupiny, ku ktorej patrí) na objeme predaja príslušného produktu alebo príslušných produktov na relevantnom trhu výrobkov a relevantnom geografickom trhu. Podiel na trhu však môže byť len predbežným ukazovateľom možných problémov. Komisia preto pri dôkladnom posudzovaní zohľadňuje aj iné faktory, podľa potreby napríklad aj štruktúru trhu tým, že preskúma koncentráciu na trhu (17), možné prekážky pre vstup na trh (18), kúpnu silu (19) a prekážky pre odchod z trhu.

| 44. | Komisia zohľadní trhové podiely a iné súvisiace faktory pred investíciou a po nej (zvyčajne v roku pred začiatkom investície a v roku po dosiahnutí plnej výroby). Pri podrobnom posudzovaní negatívnych účinkov bude Komisia zohľadňovať skutočnosť, že zatiaľ čo sa niektoré investičné projekty uskutočnia v priebehu relatívne krátkeho časového obdobia jedného alebo dvoch rokov, väčšina veľkých investičných projektov trvá oveľa dlhšie. Preto sú vo väčšine prípadov potrebné dlhodobé analýzy vývoja trhov. Komisia však pripúšťa, že takéto dlhodobé analýzy sú viac špekulatívne, najmä v prípade volatilných trhov alebo trhov, ktoré prechádzajú rýchlymi technologickými zmenami. Preto čím je analýza dlhodobejšia, a teda špekulatívnejšia, tým menšia váha sa bude pripisovať možnému negatívnemu účinku trhovej sily alebo možnosti vylúčenia konkurentov z trhu. |
| --- | --- |

44.

Komisia zohľadní trhové podiely a iné súvisiace faktory pred investíciou a po nej (zvyčajne v roku pred začiatkom investície a v roku po dosiahnutí plnej výroby). Pri podrobnom posudzovaní negatívnych účinkov bude Komisia zohľadňovať skutočnosť, že zatiaľ čo sa niektoré investičné projekty uskutočnia v priebehu relatívne krátkeho časového obdobia jedného alebo dvoch rokov, väčšina veľkých investičných projektov trvá oveľa dlhšie. Preto sú vo väčšine prípadov potrebné dlhodobé analýzy vývoja trhov. Komisia však pripúšťa, že takéto dlhodobé analýzy sú viac špekulatívne, najmä v prípade volatilných trhov alebo trhov, ktoré prechádzajú rýchlymi technologickými zmenami. Preto čím je analýza dlhodobejšia, a teda špekulatívnejšia, tým menšia váha sa bude pripisovať možnému negatívnemu účinku trhovej sily alebo možnosti vylúčenia konkurentov z trhu.

3.1.2.   Vytváranie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr

| 45. | Ak sú neefektívne podniky nútené trh opustiť, je to znakom efektívnej hospodárskej súťaže. Z dlhodobého hľadiska tento proces podnecuje technický pokrok a efektívne využívanie obmedzených zdrojov v hospodárstve. Významné rozšírenie kapacity v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci na nedostatočne výkonnom trhu by mohlo neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože nadmerná kapacita by mohla viesť stlačeniu ziskovej marže a zníženiu konkurencieschopnosti konkurentov alebo dokonca k ich odchodu z trhu. To by mohlo viesť k situácii, keď v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci sú nútení odísť z trhu konkurenti, ktorí by boli inak schopní na ňom zotrvať. Pomoc môže taktiež zabrániť nízkonákladovým podnikom vstúpiť na trh a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom sú neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov. |
| --- | --- |

45.

Ak sú neefektívne podniky nútené trh opustiť, je to znakom efektívnej hospodárskej súťaže. Z dlhodobého hľadiska tento proces podnecuje technický pokrok a efektívne využívanie obmedzených zdrojov v hospodárstve. Významné rozšírenie kapacity v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci na nedostatočne výkonnom trhu by mohlo neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože nadmerná kapacita by mohla viesť stlačeniu ziskovej marže a zníženiu konkurencieschopnosti konkurentov alebo dokonca k ich odchodu z trhu. To by mohlo viesť k situácii, keď v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci sú nútení odísť z trhu konkurenti, ktorí by boli inak schopní na ňom zotrvať. Pomoc môže taktiež zabrániť nízkonákladovým podnikom vstúpiť na trh a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom sú neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov.

| 46. | Aby posúdila, či pomoc môže slúžiť na vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr, ako sa už uviedlo, Komisia bude skúmať dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú v rámci projektu a otázku, či nejde o nedostatočne výkonný trh (20). Podľa usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodatočná kapacita bude považovať za problematickú len vtedy, ak sa vytvorí na nedostatočne výkonnom trhu a ak dodatočná kapacita tvorí viac ako päť percent príslušného trhu. |
| --- | --- |

46.

Aby posúdila, či pomoc môže slúžiť na vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr, ako sa už uviedlo, Komisia bude skúmať dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú v rámci projektu a otázku, či nejde o nedostatočne výkonný trh (20). Podľa usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodatočná kapacita bude považovať za problematickú len vtedy, ak sa vytvorí na nedostatočne výkonnom trhu a ak dodatočná kapacita tvorí viac ako päť percent príslušného trhu.

| 47. | Keďže kapacita vytvorená na trhu v absolútnom úpadku bude za normálnych okolností narúšať hospodársku súťaž viac, než kapacita vytvorená na trhu v relatívnom úpadku, bude Komisia odlišne posudzovať prípady, pri ktorých je z dlhodobého hľadiska relevantný trh v štrukturálnom úpadku (t. j. vykazuje zápornú mieru rastu), a prípady, pri ktorých je relevantný trh v relatívnom úpadku [t. j. vykazuje kladnú mieru rastu, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu (pozri bod 48)]. Ak kapacita vznikne v rámci projektu na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, Komisia ju bude pokladať za negatívny prvok testu vyváženosti, ktorý sa pravdepodobne nebude dať kompenzovať žiadnymi pozitívnymi prvkami. V takom prípade nie je dlhodobá prínosnosť pre príslušný región istá. |
| --- | --- |

47.

Keďže kapacita vytvorená na trhu v absolútnom úpadku bude za normálnych okolností narúšať hospodársku súťaž viac, než kapacita vytvorená na trhu v relatívnom úpadku, bude Komisia odlišne posudzovať prípady, pri ktorých je z dlhodobého hľadiska relevantný trh v štrukturálnom úpadku (t. j. vykazuje zápornú mieru rastu), a prípady, pri ktorých je relevantný trh v relatívnom úpadku [t. j. vykazuje kladnú mieru rastu, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu (pozri bod 48)]. Ak kapacita vznikne v rámci projektu na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, Komisia ju bude pokladať za negatívny prvok testu vyváženosti, ktorý sa pravdepodobne nebude dať kompenzovať žiadnymi pozitívnymi prvkami. V takom prípade nie je dlhodobá prínosnosť pre príslušný región istá.

| 48. | Nedostatočná výkonnosť trhu sa bude bežne merať porovnaním s HDP v EHP za posledných päť rokov pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Údaje o výkonnosti v minulosti sú ľahšie dostupné a sú menej špekulatívne ako prognózy do budúcnosti. Komisia však napriek tomu môže pri dôkladnom posudzovaní zohľadniť očakávané budúce trendy, keďže účinok zvýšenej kapacity sa prejaví v nasledujúcich rokoch po investícii. Ukazovateľmi by mohli byť predvídateľný budúci rast príslušného trhu a vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity, ako aj možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov prostredníctvom jej dosahu na cenové a ziskové marže. |
| --- | --- |

48.

Nedostatočná výkonnosť trhu sa bude bežne merať porovnaním s HDP v EHP za posledných päť rokov pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Údaje o výkonnosti v minulosti sú ľahšie dostupné a sú menej špekulatívne ako prognózy do budúcnosti. Komisia však napriek tomu môže pri dôkladnom posudzovaní zohľadniť očakávané budúce trendy, keďže účinok zvýšenej kapacity sa prejaví v nasledujúcich rokoch po investícii. Ukazovateľmi by mohli byť predvídateľný budúci rast príslušného trhu a vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity, ako aj možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov prostredníctvom jej dosahu na cenové a ziskové marže.

| 49. | Skúsenosti taktiež ukazujú, že v niektorých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného produktu v EHP vhodnou referenčnou hodnotou na posúdenie účinkov pomoci, najmä ak sa trh považuje za celosvetový a v EHP existuje len obmedzená výroba alebo spotreba príslušných výrobkov. V takých prípadoch zvolí Komisia širší prístup k hodnoteniu dosahu pomoci na trhové štruktúry najmä so zreteľom na jej možnosť vytlačiť výrobcov EHP z trhu. |
| --- | --- |

49.

Skúsenosti taktiež ukazujú, že v niektorých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného produktu v EHP vhodnou referenčnou hodnotou na posúdenie účinkov pomoci, najmä ak sa trh považuje za celosvetový a v EHP existuje len obmedzená výroba alebo spotreba príslušných výrobkov. V takých prípadoch zvolí Komisia širší prístup k hodnoteniu dosahu pomoci na trhové štruktúry najmä so zreteľom na jej možnosť vytlačiť výrobcov EHP z trhu.

3.2.   Negatívne vplyvy na obchodovanie

| 50. | Ako je uvedené v bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, osobitný geografický charakter regionálnej pomoci je tým, čím sa takáto pomoc odlišuje od iných foriem horizontálnej pomoci. Osobitnou črtou regionálnej pomoci je jej účel, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investora o umiestnení investičného projektu. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych znevýhodnení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach, prispieva tak nielen k rozvoju daného regiónu, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade ku prospechu celého Spoločenstva (21). Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sú už do určitej miery uvedené a obmedzené v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a v mapách regionálnej pomoci, kde sú pri zohľadnení cieľov politiky rovnosti a súdržnosti vyčerpávajúcim spôsobom uvedené oblasti oprávnené na poskytnutie regionálnej pomoci a prípustné intenzity pomoci. Pomoc sa nesmie poskytovať na pritiahnutie investícií do oblastí mimo týchto regiónov. Komisia by mala mať pri posudzovaní veľkých investičných projektov podľa tohto usmernenia k dispozícii všetky informácie potrebné na zváženie, či by poskytnutie štátnej pomoci nemalo za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

50.

Ako je uvedené v bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, osobitný geografický charakter regionálnej pomoci je tým, čím sa takáto pomoc odlišuje od iných foriem horizontálnej pomoci. Osobitnou črtou regionálnej pomoci je jej účel, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investora o umiestnení investičného projektu. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych znevýhodnení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach, prispieva tak nielen k rozvoju daného regiónu, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade ku prospechu celého Spoločenstva (21). Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sú už do určitej miery uvedené a obmedzené v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a v mapách regionálnej pomoci, kde sú pri zohľadnení cieľov politiky rovnosti a súdržnosti vyčerpávajúcim spôsobom uvedené oblasti oprávnené na poskytnutie regionálnej pomoci a prípustné intenzity pomoci. Pomoc sa nesmie poskytovať na pritiahnutie investícií do oblastí mimo týchto regiónov. Komisia by mala mať pri posudzovaní veľkých investičných projektov podľa tohto usmernenia k dispozícii všetky informácie potrebné na zváženie, či by poskytnutie štátnej pomoci nemalo za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci Spoločenstva.

| 51. | Konkrétnejšie, ak sa štátnou pomocou umožní realizácia investícii na zvýšenie výrobnej kapacity na trhu, existuje tu riziko negatívneho ovplyvnenie výroby alebo investícií v iných regiónoch Spoločenstva. Takáto situácia môže nastať najmä vtedy, ak zvýšenie kapacity prekračuje rast trhu, čo môže byť následok práve realizácie veľkých investičných projektov, ktoré spĺňajú druhé kritérium uvedené v bode 68 usmernení pre národnú regionálnu pomoc. Negatívne vplyvy na obchodovanie korešpondujúce s poklesom hospodárskej činnosti v regiónoch dotknutých pomocou sa môžu prejaviť vo forme úbytku pracovných miest na dotknutom trhu, na úrovni subdodávateľov (22) a napokon úbytkom pozitívnych vonkajších vplyvov (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelanie a ďalšie vzdelávanie). |
| --- | --- |

51.

Konkrétnejšie, ak sa štátnou pomocou umožní realizácia investícii na zvýšenie výrobnej kapacity na trhu, existuje tu riziko negatívneho ovplyvnenie výroby alebo investícií v iných regiónoch Spoločenstva. Takáto situácia môže nastať najmä vtedy, ak zvýšenie kapacity prekračuje rast trhu, čo môže byť následok práve realizácie veľkých investičných projektov, ktoré spĺňajú druhé kritérium uvedené v bode 68 usmernení pre národnú regionálnu pomoc. Negatívne vplyvy na obchodovanie korešpondujúce s poklesom hospodárskej činnosti v regiónoch dotknutých pomocou sa môžu prejaviť vo forme úbytku pracovných miest na dotknutom trhu, na úrovni subdodávateľov (22) a napokon úbytkom pozitívnych vonkajších vplyvov (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelanie a ďalšie vzdelávanie).

4.   TEST VYVÁŽENOSTI ÚČINKOV POMOCI

| 52. | Ak Komisia označí pomoc za nevyhnutný stimul na uskutočnenie investície v príslušnom regióne, bude vykonávať test vyváženosti pozitívnych účinkov regionálnej investičnej pomoci pre veľký investičný projekt voči jeho negatívnym účinkom. Dôkladne sa budú zvažovať celkové účinky pomoci na súdržnosť v rámci Spoločenstva. Komisia nebude používať kritériá uvedené v tomto oznámení mechanicky, ale bude celkovo posudzovať ich relatívnu dôležitosť. V tomto teste vyváženosti nie je žiadny jednotlivý prvok určujúci a žiadny súbor prvkov nemožno sám osebe považovať za dostatočný na zabezpečenie zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

52.

Ak Komisia označí pomoc za nevyhnutný stimul na uskutočnenie investície v príslušnom regióne, bude vykonávať test vyváženosti pozitívnych účinkov regionálnej investičnej pomoci pre veľký investičný projekt voči jeho negatívnym účinkom. Dôkladne sa budú zvažovať celkové účinky pomoci na súdržnosť v rámci Spoločenstva. Komisia nebude používať kritériá uvedené v tomto oznámení mechanicky, ale bude celkovo posudzovať ich relatívnu dôležitosť. V tomto teste vyváženosti nie je žiadny jednotlivý prvok určujúci a žiadny súbor prvkov nemožno sám osebe považovať za dostatočný na zabezpečenie zlučiteľnosti.

| 53. | Komisia sa predovšetkým domnieva, že priťahovanie investícií do chudobnejších regiónov (v ktorých sa uplatňujú vyššie stropy regionálnej pomoci) je pre súdržnosť v rámci Spoločenstva prospešnejšie, než keby sa tá istá investícia umiestnila vo viac zvýhodnenom regióne. Takže v rámci postupu 2), podľa ktorého je potrebné poskytnúť dôkaz o alternatívnom umiestnení, bude zhodnotenie, že bez pomoci by sa investícia umiestnila do chudobnejšieho regiónu (viac regionálnych znevýhodnení – vyššia maximálna intenzita regionálnej pomoci) alebo do regiónu, ktorý sa považuje za región s rovnakými znevýhodneniami ako cieľový región (rovnaká maximálna intenzita regionálnej pomoci), v teste celkovej vyváženosti negatívnym prvkom, ktorý pravdepodobne nebude kompenzovaný žiadnymi pozitívnymi prvkami, pretože je v rozpore so samotným princípom poskytovania regionálnej pomoci. Na druhej strane pozitívne účinky regionálnej pomoci, ktorá iba kompenzuje rozdiel v čistých nákladoch v porovnaní s viac rozvinutými alternatívnymi investičnými lokalitami (a okrem požiadavky „pozitívneho účinku“, pokiaľ ide o účel, primeranosť a stimulačný účinok, spĺňa aj uvedený test proporcionality) sa zvyčajne podľa testu vyváženosti bude pokladať za pomoc, ktorá vyvažuje negatívne účinky v alternatívnej lokalite pre novú investíciu. |
| --- | --- |

53.

Komisia sa predovšetkým domnieva, že priťahovanie investícií do chudobnejších regiónov (v ktorých sa uplatňujú vyššie stropy regionálnej pomoci) je pre súdržnosť v rámci Spoločenstva prospešnejšie, než keby sa tá istá investícia umiestnila vo viac zvýhodnenom regióne. Takže v rámci postupu 2), podľa ktorého je potrebné poskytnúť dôkaz o alternatívnom umiestnení, bude zhodnotenie, že bez pomoci by sa investícia umiestnila do chudobnejšieho regiónu (viac regionálnych znevýhodnení – vyššia maximálna intenzita regionálnej pomoci) alebo do regiónu, ktorý sa považuje za región s rovnakými znevýhodneniami ako cieľový región (rovnaká maximálna intenzita regionálnej pomoci), v teste celkovej vyváženosti negatívnym prvkom, ktorý pravdepodobne nebude kompenzovaný žiadnymi pozitívnymi prvkami, pretože je v rozpore so samotným princípom poskytovania regionálnej pomoci. Na druhej strane pozitívne účinky regionálnej pomoci, ktorá iba kompenzuje rozdiel v čistých nákladoch v porovnaní s viac rozvinutými alternatívnymi investičnými lokalitami (a okrem požiadavky „pozitívneho účinku“, pokiaľ ide o účel, primeranosť a stimulačný účinok, spĺňa aj uvedený test proporcionality) sa zvyčajne podľa testu vyváženosti bude pokladať za pomoc, ktorá vyvažuje negatívne účinky v alternatívnej lokalite pre novú investíciu.

| 54. | Ak však existuje preukázateľný dôkaz, že štátna pomoc by mala za následok značný úbytok pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci Európskej únie, ktoré by inak bolo možné zo strednodobého hľadiska zachovať, sociálne a hospodárske vplyvy na túto existujúcu lokalitu budú musieť byť pri teste vyváženosti zohľadnené. |
| --- | --- |

54.

Ak však existuje preukázateľný dôkaz, že štátna pomoc by mala za následok značný úbytok pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci Európskej únie, ktoré by inak bolo možné zo strednodobého hľadiska zachovať, sociálne a hospodárske vplyvy na túto existujúcu lokalitu budú musieť byť pri teste vyváženosti zohľadnené.

| 55. | Komisia môže po konaní vo veci formálneho zisťovania stanoveného v článku 6 nariadenia (ES) č. 659/1999 uzavrieť konanie rozhodnutím podľa článku 7 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

55.

Komisia môže po konaní vo veci formálneho zisťovania stanoveného v článku 6 nariadenia (ES) č. 659/1999 uzavrieť konanie rozhodnutím podľa článku 7 tohto nariadenia.

| 56. | Komisia sa môže rozhodnúť, že pomoc buď schváli, podmienečne schváli alebo zakáže (23). Ak prijme podmienečné rozhodnutie podľa článku 7 ods. 4 uvedeného nariadenia, môže pripojiť podmienky s cieľom obmedziť narušenie hospodárskej súťaže a zabezpečiť proporcionalitu. Môže najmä znížiť notifikovanú výšku pomoci alebo intenzitu pomoci na úroveň, ktorú považuje za primeranú, a teda zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

56.

Komisia sa môže rozhodnúť, že pomoc buď schváli, podmienečne schváli alebo zakáže (23). Ak prijme podmienečné rozhodnutie podľa článku 7 ods. 4 uvedeného nariadenia, môže pripojiť podmienky s cieľom obmedziť narušenie hospodárskej súťaže a zabezpečiť proporcionalitu. Môže najmä znížiť notifikovanú výšku pomoci alebo intenzitu pomoci na úroveň, ktorú považuje za primeranú, a teda zlučiteľnú so spoločným trhom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

(2)  http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.html

(3)  V zmysle definície uvedenej v bode 60 a poznámkach pod čiarou 54 a 55 usmernenií pre národnú regionálnu pomoc.

(4)  Porovnaj oddiel 4.3. usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(5)  Porovnaj bod 67 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(6)  Porovnaj bod 64 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(7)  Porovnaj bod 24 Multisektorálneho rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty z roku 2002 (Ú. v. ES C 70, 19.3.2002, s. 8, zmenený a doplnený v Ú. v. EÚ C 263, 1.11.2003, s. 3).

(8)  Porovnaj bod 68 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(9)  Porovnaj odseky 11 a 20 Akčného plánu štátnej pomoci [KOM(2005) 107 v konečnom znení].

(10)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

(11)  Porovnaj oddiel 2 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú.v. EÚ L 210 31.7.2006, s. 25).

(12)  Porovnaj bod 38 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(13)  Porovnaj bod 68 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(14)  Takéto investície môže vytvoriť podmienky umožňujúce realizáciu ďalších investícií, ktoré sa môžu realizovať bez ďalšej pomoci.

(15)  Ak v súvislosti s primeraným vymedzením relevantných trhov pretrvávajú pochybnosti, Komisia ich vyjadrí v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy.

(16)  Trhová sila je schopnosť ovplyvňovať počas značného časového obdobia ceny na trhu, produkciu, sortiment alebo kvalitu tovaru a služieb alebo iné parametre hospodárskej súťaže na trhu.

(17)  Na tento účel môže Komisia použiť Herfindahl-Hirschmanov index (HHI). Tento index poskytuje základnú analýzu trhovej štruktúry. Na trhu s malým počtom subjektov, kde niekoľkí z nich majú relatívne vysoký trhový podiel, bude vysoký trhový podiel príjemcu spôsobovať pravdepodobne menšie obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou.

(18)  K týmto prekážkam pre vstup na trh patria právne prekážky (najmä práva duševného vlastníctva), úspory z množstva a rozsahu, prekážky v prístupe k sieťam a infraštruktúre. Ak sa pomoc dotýka trhu, na ktorom je príjemca pomoci plne etablovaným subjektom, môžu prekážky pre vstup posilniť potenciálnu trhovú silu príjemcu pomoci, a tým aj možné negatívne účinky tejto sily.

(19)  Ak na trhu pôsobia silní odberatelia, je menej pravdepodobné, že príjemca pomoci bude môcť zvýšiť ceny voči týmto silným odberateľom.

(20)  V tejto súvislosti sa za „nedostatočne výkonný“ trh označuje trh, ktorého priemerná ročná miera rastu za referenčné obdobie neprekročí mieru rastu HDP v EHP.

(21)  Ďalšie aktivity alebo zvýšenie životnej úrovne v podporovanej oblasti môže najmä zvýšiť dopyt po produktoch a službách pochádzajúcich z iných častí Spoločenstva.

(22)  Najmä ak pôsobia na miestnych trhoch regiónu.

(23)  Ak sa pomoc poskytuje na základe existujúcej schémy regionálnej pomoci, je potrebné uviesť, že členský štát si ponecháva možnosť poskytnúť takúto pomoc do úrovne, ktorá zodpovedá maximálnej prípustnej výške pomoci, ktorú môže podľa platných pravidiel dostať investícia s oprávnenými výdavkami vo výške 100 miliónov EUR.

---

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/11

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 223/03

Dňa 4. septembra 2009 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5582. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5582. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/11

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5518 – Fiat/Chrysler)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 223/04

Dňa 24. júla 2009 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5518. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5518. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/12

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5585 – Centrica/Venture Production)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 223/05

Dňa 21. augusta 2009 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5585. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5585. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/12

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor)

(Text s významom pre EHP)

2009/C 223/06

Dňa 3. septembra 2009 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v talianskom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5609. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32009M5609. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/13

---

Výmenný kurz eura (1)

15. septembra 2009

2009/C 223/07

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,4611 |
| JPY | Japonský jen | 133,26 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4430 |
| GBP | Britská libra | 0,88690 |
| SEK | Švédska koruna | 10,2438 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5162 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,6390 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,351 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 272,02 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7023 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1635 |
| RON | Rumunský lei | 4,2678 |
| TRY | Turecká líra | 2,1781 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,7014 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5869 |
| HKD | Hongkongský dolár | 11,3235 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,0883 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0796 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 780,25 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 10,8246 |
| CNY | Čínsky juan | 9,9777 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3252 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 502,11 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 5,1175 |
| PHP | Filipínske peso | 70,622 |
| RUB | Ruský rubeľ | 45,0950 |
| THB | Thajský baht | 49,524 |
| BRL | Brazílsky real | 2,6464 |
| MXN | Mexické peso | 19,4908 |
| INR | Indická rupia | 71,0680 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,4611

JPY

Japonský jen

133,26

DKK

Dánska koruna

7,4430

GBP

Britská libra

0,88690

SEK

Švédska koruna

10,2438

CHF

Švajčiarsky frank

1,5162

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,6390

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,351

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

272,02

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7023

PLN

Poľský zlotý

4,1635

RON

Rumunský lei

4,2678

TRY

Turecká líra

2,1781

AUD

Austrálsky dolár

1,7014

CAD

Kanadský dolár

1,5869

HKD

Hongkongský dolár

11,3235

NZD

Novozélandský dolár

2,0883

SGD

Singapurský dolár

2,0796

KRW

Juhokórejský won

1 780,25

ZAR

Juhoafrický rand

10,8246

CNY

Čínsky juan

9,9777

HRK

Chorvátska kuna

7,3252

IDR

Indonézska rupia

14 502,11

MYR

Malajzijský ringgit

5,1175

PHP

Filipínske peso

70,622

RUB

Ruský rubeľ

45,0950

THB

Thajský baht

49,524

BRL

Brazílsky real

2,6464

MXN

Mexické peso

19,4908

INR

Indická rupia

71,0680

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Komisia

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/14

---

Odborné vzdelávanie sudcov v oblasti práva hospodárskej súťaže ES a v oblasti justičnej spolupráce medzi sudcami vnútroštátnych súdov

2009/C 223/08

Nová výzva na predkladanie návrhov „odborné vzdelávanie sudcov v oblasti práva hospodárskej súťaže ES a v oblasti justičnej spolupráce medzi sudcami vnútroštátnych súdov“ bola uverejnená na internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/dgs/competition/proposals2/

Lehota na podanie návrhov je 13. novembra 2009.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/15

---

ŠTÁTNA POMOC – FRANCÚZSKA REPUBLIKA

Štátna pomoc C 4/09 (ex N 679/97) – Úprava schémy pomoci pre rozhlasové vysielanie

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

2009/C 223/09

Listom z 11. februára 2009, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Francúzskej republike svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedenú pomoc.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| SPA 3 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 2961242 |
| E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

SPA 3 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 2961242

E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Tieto pripomienky sa oznámia Francúzskej republike. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

1.   POSTUP

Listom Stáleho zastúpenia Francúzskej republiky pri Európskej únii z 2. októbra 1997, ktorý bol zaevidovaný o deň neskôr, francúzska vláda oznámila podľa článku 93 ods. 3 Zmluvy o ES (teraz článok 88 ods. 3 Zmluvy o ES) návrh dekrétu na úpravu schémy pomoci pre rozhlasové vysielanie, ktorá bola zavedená dekrétom 92-1053 z 30. septembra 1992.

Listom z 10. novembra 1997 (SG(97) D/9265) Komisia oznámila Francúzskej republike svoje rozhodnutie nevzniesť námietku proti notifikovanej úprave schémy. Toto rozhodnutie bolo platné do nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Komisie z 28. júla 2003 v súvislosti s pomocou č. NN 42/03 (ex N 752/02), ktorá bola vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. Návrh zákona na úpravu schémy pomoci pre rozhlasové vysielanie bol schválený rozhodnutím z 10. novembra 1997.

Rozsudkom z 22. decembra 2008 (vo veci C-333/07 Régie Networks, zatiaľ neuverejnený v zbierke) Súdny dvor Európskych spoločenstiev vyhlásil rozhodnutie Komisie z 10. novembra 1997 za neplatné. Tretie zainteresované strany sa vyzývajú, aby upriamili pozornosť na zdôvodnenie tohto rozsudku.

2.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1.   Príjemcovia pomoci

Návrhom, ktorý notifikovali francúzske orgány, sa zavádza schéma pomoci ustanovená v článku 80 zákona č. 86-1067 z 30. septembra 1986 o slobode prejavu, v znení článku 25 zákona č. 89-25 zo 17. januára 1989 a článku 27 zákona č. 90-1170 z 29. decembra 1990, v ktorom sa uvádza:

„Prevádzkovatelia rozhlasového vysielania prostredníctvom hertzových vĺn, ktorých obchodné zdroje pochádzajúce z oznamov vysielaných anténou a majúce charakter známkovej alebo sponzorskej reklamy sú nižšie ako 20 % ich celkového obratu, majú nárok na pomoc v súlade s podmienkami stanovenými dekrétom štátnej rady (Conseil d’État).“

2.2.   Spôsob financovania pomoci

Spôsob financovania pomoci

Článkom 1 návrhu notifikovaného francúzskymi orgánmi, ktorý sa stal dekrétom č. 97-1263 z 29. decembra 1997 (JORF z 30. decembra 1997, s. 19194), sa zaviedla parafiškálna daň v prospech fondu na podporu rozhlasového vysielania.

V článku 2 návrhu dekrétu sa stanovuje, že daň sa vyrubí zo súm, ktoré platia zadávatelia reklamy za vysielanie svojich reklamných oznamov určených pre francúzske územie, pričom ju odvádzajú subjekty zodpovedné za uvedenie tejto reklamy na trh. Sumy vyplatené staniciam, ktoré vysielajú z iných členských štátov ako Francúzska, sú teda zdaniteľné.

3.   PREDBEŽNÉ POSÚDENIE NOTIFIKOVANÝCH OPATRENÍ

PREDBEŽNÉ POSÚDENIE NOTIFIKOVANÝCH OPATRENÍ

3.1.   Existencia pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

Existencia pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

Schéma pomoci je financovaná z prostriedkov, ktoré pochádzajú z odvodu parafiškálnej dane ustanovenej v zákonoch a iných právnych predpisoch. Túto daň vyberá daňová správa, a preto sú tieto prostriedky verejnými prostriedkami francúzskeho štátu.

Zo schémy pomoci majú prospech iba prevádzkovatelia rozhlasového vysielania prostredníctvom hertzových vĺn. Príjemcovia pomoci sú poskytovatelia služieb, ktorých zdroje z reklamy sú nižšie ako 20 % ich celkového obratu. Títo prevádzkovatelia sú konkurencieschopní, pokiaľ ide o prilákanie poslucháčov a zisk z reklamy, najmä vo vzťahu k iným prevádzkovateľom rozhlasového vysielania na území Francúzska. Existuje riziko vplyvu notifikovanej schémy pomoci na výmeny medzi členskými štátmi.

Pokiaľ sa na schému pomoci pre rozhlasové vysielanie, ktorá je predmetom notifikácie francúzskych orgánov, vzťahujú ustanovenia článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, Komisia musí posúdiť jej zlučiteľnosť so spoločným trhom.

3.2.   Zlučiteľnosť pomoci v zmysle článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES

Zlučiteľnosť pomoci v zmysle článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES

S cieľom podporovať rozmanitosť staníc poskytujúcich služby rozhlasového vysielania sa schéma pomoci zameriava na zabezpečenie rozmanitosti médií na území Francúzska, čo je možné posúdiť ako všeobecný legitímny hospodársky cieľ. Časť pomoci pre príjemcov by sa mohla posudzovať so zreteľom na podmienky uvedené v pododseku c) odseku 3 článku 87 Zmluvy o ES.

Spôsob financovania schémy pomoci prostredníctvom uvedenej parafiškálnej dane je neoddeliteľnou súčasťou opatrenia, ako to okrem iného uviedol Súdny dvor vo svojom rozsudku Régie Networks (body 99 až 112). Vzhľadom na túto skutočnosť Komisia musí pri svojom posúdení zlučiteľnosti schémy pomoci so spoločným trhom zohľadniť túto daň.

Régie Networks

V tejto súvislosti sa uvedená daň z reklamy zdá byť v protiklade so všeobecnou zásadou, ktorú Komisia potvrdzuje a ktorú potvrdil aj Súdny dvor vo svojom rozsudku z 25. júna 1970, Francúzsko/Komisia (47/69, Zb. s. 487), podľa ktorej musia byť dovezené výrobky alebo služby oslobodené od akejkoľvek parafiškálnej dane určenej na financovanie schémy pomoci, z ktorej majú prospech len vnútroštátne podniky, ako uviedol Súdny dvor vo svojom rozsudku Régie Networks (bod 115).

Francúzsko/Komisia

Régie Networks

Za týchto podmienok a v tomto štádiu má Komisia pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť notifikovanej schémy pomoci so spoločným trhom, najmä v súvislosti s podmienkami uvedenými v článku 87 ods. 3 pododseku c) Zmluvy o ES. Komisia poznamenáva, že neoprávnenosť spôsobu financovania navodzuje neoprávnenosť ab initio a in toto schémy pomoci.

ab initio

in toto

V súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (1) sa môže od príjemcu požadovať vrátenie každej neoprávnene poskytnutej pomoci.

1

TEXT LISTU

„Par la présente, la Commission européenne a l’honneur d’informer la République française qu’après avoir examiné les informations fournies par vos autorités, elle a décidé d’ouvrir la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

Par lettre du 2 octobre 1997 de la Représentation Permanente de la France auprès de l'Union européenne, enregistrée le lendemain, le gouvernement français a notifié au titre de l'article 93, paragraphe 3 du Traité CE — devenu depuis l'article 88, paragraphe 3 du Traité CE — un projet de décret visant à modifier le régime d'aide à l'expression radiophonique qui avait été mis en place par le décret 92-1053 du 30 septembre 1992.

Par lettre du 10 novembre 1997 [SG(97) D/9265], la Commission a informé la République française de sa décision de ne pas soulever d'objection aux modifications du régime, telles que notifiées. Cette décision a produit ses effets jusqu'à la décision de la Commission en date du 28 juillet 2003, relative à la mesure d'aide NN 42/03 (ex N 752/02) qui a déclaré compatible avec le marché commun au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE, le projet de loi visant à modifier le régime d'aides à l'expression radiophonique ayant été approuvé par la décision du 10 novembre 1997.

Par son arrêt du 22 décembre 2008 (affaire C-333/07 Régie Networks, non encore publié au recueil), la Cour de Justice des Communautés européennes a déclaré invalide la décision de la Commission du 10 novembre 1997.

La déclaration d'invalidité de la Cour amène la Commission à prendre toutes les mesures nécessaires pour remédier à l'illégalité constatée et donc à réexaminer les informations ci-dessus fournies par les autorités françaises.

2.   DESCRIPTION DÉTAILLÉE DE L’AIDE

2.1.   Bénéficiaires du régime d'aides

Le projet notifié par les autorités françaises met en application le régime d'aides prévu à l’article 80 de la loi no 86-1067, du 30 septembre 1986, relative à la liberté de communication, tel que modifié par les articles 25 de la loi no 89-25, du 17 janvier 1989, et 27 de la loi no 90-1170, du 29 décembre 1990, qui dispose:

«Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total bénéficient d’une aide selon les modalités fixées par décret en Conseil d’État.

Le financement de cette aide est assuré par un prélèvement sur les ressources provenant de la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

La rémunération perçue par les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne lors de la diffusion de messages destinés à soutenir des actions collectives ou d’intérêt général n’est pas prise en compte pour la détermination du seuil visé à l’alinéa 1er du présent article».

2.2.   Mode de financement du régime d'aides

Mode de financement du régime d'aides

Pour ce qui est du volet financement du régime d'aides, l'article 1 du projet notifié par les autorités françaises le 2 Octobre 1997, qui est devenu le décret no 97-1263, du 29 décembre 1997, portant création d’une taxe parafiscale au profit d’un fonds de soutien à l’expression radiophonique (JORF du 30 décembre 1997, p. 19194), dispose:

o

«Il est institué, à compter du 1er janvier 1998 et pour une durée de cinq ans, une taxe parafiscale sur la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision [(ci-après la “taxe sur les régies publicitaires”)] destinée à financer un fonds d’aide aux titulaires d’une autorisation de service de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Cette taxe a pour objet de favoriser l’expression radiophonique.»

er

L’article 2 de du projet de décret dispose:

«La taxe est assise sur les sommes, hors commission d’agence et hors taxe sur la valeur ajoutée, payées par les annonceurs pour la diffusion de leurs messages publicitaires à destination du territoire français.

Elle est due par les personnes qui assurent la régie de ces messages publicitaires.

Un arrêté conjoint des ministres chargés du budget et de la communication fixe le tarif d’imposition par paliers de recettes trimestrielles perçues par les régies assujetties dans les limites suivantes:

[...]»

L’article 4 de ce même projet de décret prévoit que cette taxe est assise, liquidée et recouvrée par la direction générale des impôts pour le compte du Fonds de soutien à l’expression radiophonique selon les mêmes règles, garanties et sanctions que celles qui sont prévues pour la taxe sur la valeur ajoutée.

3.   EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

3.1.   Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

L’article 87, paragraphe 1 du traité CE dispose que:

«Sauf dérogations prévues par le présent traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions».

Ces conditions d'application sont examinées ci-après.

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Le régime d'aides est financé au moyen de ressources provenant d'une taxe parafiscale prévue par des dispositions législatives et règlementaires et perçue par l'administration fiscale, qui grève la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

Les aides sont donc accordées au moyen de ressources publiques de l'État français.

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

Le régime d'aides favorise uniquement la prestation de services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne. Les bénéficiaires du régime d'aides sont des prestataires de tels services dont les ressources publicitaires sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Ces services sont en situation de concurrence quant à la captation d'audience et de recettes publicitaires, notamment avec d'autres services de radiodiffusion sonore sur le territoire français dont les ressources commerciales dépassent ce seuil et qui, eux, ne bénéficient pas du soutient publique au titre du régime d'aides.

Les aides en question faussent donc ou, à tout le moins, menacent de fausser la concurrence entre ces deux catégories de prestataires de services.

Affectation des échanges entre États membres

Affectation des échanges entre États membres

Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne émis à partir du territoire français, notamment par les bénéficiaires du régime d'aides, peuvent être captés dans d'autres États membres, fût-ce seulement dans des zones transfrontalières. De même, il apparaît que la taxe parafiscale prévue par les dispositions législatives et règlementaires notifiées grève aussi les ressources publicitaires de services prestés à partir d'autres États membres vers le territoire français.

Il en résulte que les échanges entre États membres sont ou risquent d'être affectés par le régime d'aides notifié.

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Dans ces conditions, à ce stade et sous réserve des observations de la France et des tiers intéressés, la Commission estime que le régime d'aide à l'expression radiophonique objet de la notification des autorités françaises tombe sous le coup des dispositions prévues par l'article 87, paragraphe 1 du traité CE. Pour autant que cette mesure constitue une aide d'État, la Commission se doit d'analyser sa compatibilité avec le marché commun.

3.2.   Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

De par son objet et son champ d'application, la mesure d'aide notifiée ne satisfait manifestement pas aux dérogations prévues dans le paragraphe 2 de l'article 87 du traité CE ni dans les alinéas a) et b) du paragraphe 3 dudit article.

De par son but de favoriser la pluralité des stations prestant des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne sur le territoire français, notamment en soutenant celles dont les ressources publicitaires sont les plus faibles, le régime d'aide vise à garantir la pluralité des médias sur le territoire français, qui est un objectif économique général légitime. Ainsi, l'examen du volet d'aide aux bénéficiaires pourrait être fait au regard des conditions énoncées dans l'alinéa c) du paragraphe 3 de l'article 87 du traité CE. Celui-ci dispose que: «Peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun: (...) les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun (...)».

Toutefois, il ressort de l'examen de l'information fournie par les autorités françaises que le mode de financement du régime d'aides au moyen de la taxe parafiscale en question fait partie intégrante de la mesure, comme l'a constaté par ailleurs la Cour dans son arrêt Régie Networks (points 99 à 112).

En effet, ainsi qu'elle a pu le rappeler dans son arrêt Régie Networks (point 89): «la Cour a jugé que le mode de financement d’une aide peut rendre l’ensemble du régime d’aides qu’il sert à financer incompatible avec le marché commun. Dès lors, l’examen d’une aide ne saurait être séparé des effets de son mode de financement. Tout au contraire, l’examen d’une mesure d’aide par la Commission doit nécessairement aussi prendre en considération le mode de financement de l’aide dans le cas où ce dernier fait partie intégrante de la mesure (voir en ce sens, notamment, arrêts van Calster e.a., précité, point 49, ainsi que du 15 juillet 2004, Pearle e.a., C-345/02, Rec. p. I7139, point 29)».

Régie Networks

Il en résulte que la Commission se doit de prendre en considération ladite taxe lors de son examen de la compatibilité du régime d'aides avec le marché commun. A cet égard, la taxe sur les régies publicitaires en cause apparaît contraire au principe général, régulièrement réaffirmé par la Commission et confirmé par la Cour dans son arrêt du 25 juin 1970, France/Commission (47/69, Rec. p. 487), selon lequel les produits ou services importés doivent être exonérés de toute taxe parafiscale destinée à financer un régime d’aides dont seules bénéficient des entreprises nationales, comme l'a constaté la Cour dans son arrêt Régie Networks (point 115).

Régie Networks

La Commission considère à ce stade que la non exonération des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne prestés en France à partir de stations sises dans d'autres États membres et qui ne peuvent en aucun cas prétendre bénéficier des aides octroyées au titre du régime notifié altère les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Quand bien même le but général du volet d'aide aux bénéficiaires visé par le régime notifié est légitime et pourrait être déclaré compatible avec le marché commun, il en est tout autrement du mode de financement du régime, qui n'est pas dissociable de celui-là dans l'examen de la compatibilité.

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Dans ces conditions, à ce stade, la Commission a des doutes quant à la compatibilité avec le marché commun du régime d'aides notifié, notamment à l'aune des critères énoncés dans l'article 87, paragraphe 3, alinéa c) CE. La Commission note qu'une illégalité du mode de financement entacherait d'illégalité ab initio le régime d'aides.

ab initio

4.   CONCLUSION

CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes sérieux que la mesure en cause soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l’évaluation des mesures dans un délai d’un mois à compter de la date de réception de la présente.

La Commission rappelle à la France que toute aide incompatible pourra faire l’objet d’une récupération auprès de son bénéficiaire.

La Commission invite la République française à lui transmettre ses observations, notamment sur les aspects suivants:

| — | Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002.

| — | Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002.

| — | Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres. |
| --- | --- |

—

Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres.

| — | Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE. |
| --- | --- |

—

Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE.

| — | Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission. |
| --- | --- |

—

Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission.

Par la présente, la Commission avise la France qu’elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l’Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l’AELE signataires de l’accord EEE par la publication d’une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l’autorité de surveillance de l’AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d’un mois à compter de la date de cette publication.“

Journal officiel de l’Union européenne

---

(1)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

---

INÉ AKTY

Komisia

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/20

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2009/C 223/10

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„HOPFEN AUS DER HALLERTAU“

ES-č. DE-PGI-005-0529-14.03.2006

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresa: | Mohrenstraße 37 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Názov:

Bundesministerium der Justiz

Adresa:

Mohrenstraße 37

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 3020259333

Fax

+49 3020258251

e-mail:

—

2.   Skupina:

| Názov: | Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V. |
| --- | --- |
| Adresa: | Kellerstraße 1 |
| 85283 Wolnzach |
| DEUTSCHLAND |

Názov:

Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V.

Adresa:

Kellerstraße 1

85283 Wolnzach

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8442957200

Fax

+49 8442957270

e-mail:

info@deutscher-hopfen.de

Zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Ostatní ( )

3.   Druh výrobku:

| Chmeľ, Trieda 1.8: | Iné výrobky patriace do prílohy I zmluvy |
| --- | --- |

Chmeľ, Trieda 1.8:

Iné výrobky patriace do prílohy I zmluvy

4.   Špecifikácia:

[prehľad požiadaviek podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006]

4.1.   Názov:

„Hopfen aus der Hallertau“

4.2.   Opis:

| | Botanika:
  Chmeľ patrí do čeľade konopovitých (Cannabinaceae) a do radu pŕhľavovitých (Urticaceae). Ide o dvojdomú rastlinu, to znamená že na jednej rastline sa nenachádzajú zároveň samčie aj samičie kvety. Takzvané chmeľové šištičky (Lupuli strobulus), teda súkvetie alebo okolík, vytvárajú len samičie rastliny. |
| --- | --- |

Botanika:

Chmeľ patrí do čeľade konopovitých (Cannabinaceae) a do radu pŕhľavovitých (Urticaceae). Ide o dvojdomú rastlinu, to znamená že na jednej rastline sa nenachádzajú zároveň samčie aj samičie kvety. Takzvané chmeľové šištičky (Lupuli strobulus), teda súkvetie alebo okolík, vytvárajú len samičie rastliny.

| | Výrobky:
  Ochrana označenia podľa nariadenia (ES) č. 510/2006, o ktorú sa žiada v súvislosti s chmeľom „Hopfen aus der Hallertau“, sa vzťahuje výlučne na sušené chmeľové šištičky (Lupuli strobulus), ako aj na výrobky zo spracovaného chmeľu v podobe chmeľových peliet alebo extraktov, ktoré sa z nich získavajú. Medzi bežné chmeľové výrobky patria napríklad pelety typu 90 a pelety typu 45 obohatené o lupulín, ako aj CO2-extrakt chmeľu a etanolový extrakt chmeľu. Pri výrobe peliet sa chmeľ melie a pelety sa vytvárajú pomocou tlaku, pri extrakcii sa pomocou rozpúšťadiel CO2 a etanolu oddelia obsahové látky peliet. |
| --- | --- |

Výrobky:

Ochrana označenia podľa nariadenia (ES) č. 510/2006, o ktorú sa žiada v súvislosti s chmeľom „Hopfen aus der Hallertau“, sa vzťahuje výlučne na sušené chmeľové šištičky (Lupuli strobulus), ako aj na výrobky zo spracovaného chmeľu v podobe chmeľových peliet alebo extraktov, ktoré sa z nich získavajú. Medzi bežné chmeľové výrobky patria napríklad pelety typu 90 a pelety typu 45 obohatené o lupulín, ako aj CO2-extrakt chmeľu a etanolový extrakt chmeľu. Pri výrobe peliet sa chmeľ melie a pelety sa vytvárajú pomocou tlaku, pri extrakcii sa pomocou rozpúšťadiel CO2 a etanolu oddelia obsahové látky peliet.

| | Použitie:
  Z produkcie chmeľu „Hopfen aus der Hallertau“ a výrobkov z neho sa viac ako 99 % využíva pri výrobe piva, pričom horké látky a éterické oleje druhov chmeľu pestovaných v Hallertau majú rozhodujúci vplyv na špecifickú pivovarskú hodnotu.
  V oblasti Hallertau, ktorá je najväčšou súvislou oblasťou pestovania chmeľu na svete, sa v súčasnosti pestuje približne tretina svetovej produkcie chmeľu. Tomu zodpovedá aj veľkosť škály pestovaných druhov, ako pri horkých druhoch, tak aj pri aromatických druhoch. |
| --- | --- |

Použitie:

Z produkcie chmeľu „Hopfen aus der Hallertau“ a výrobkov z neho sa viac ako 99 % využíva pri výrobe piva, pričom horké látky a éterické oleje druhov chmeľu pestovaných v Hallertau majú rozhodujúci vplyv na špecifickú pivovarskú hodnotu.

V oblasti Hallertau, ktorá je najväčšou súvislou oblasťou pestovania chmeľu na svete, sa v súčasnosti pestuje približne tretina svetovej produkcie chmeľu. Tomu zodpovedá aj veľkosť škály pestovaných druhov, ako pri horkých druhoch, tak aj pri aromatických druhoch.

Medzi horké druhy chmeľu, ktoré sa pestujú v Hallertau, patria napríklad:

| — | Hallertauer Magnum, |
| --- | --- |

—

Hallertauer Magnum,

| — | Hallertauer Taurus, |
| --- | --- |

—

Hallertauer Taurus,

| — | Herkules, |
| --- | --- |

—

Herkules,

| — | Northern Brewer. |
| --- | --- |

—

Northern Brewer.

Medzi aromatické druhy chmeľu, ktoré sa pestujú v Hallertau, patria napríklad:

| — | Hallertauer Tradition, |
| --- | --- |

—

Hallertauer Tradition,

| — | Perle, |
| --- | --- |

—

Perle,

| — | Spalter Select, |
| --- | --- |

—

Spalter Select,

| — | Saphir, |
| --- | --- |

—

Saphir,

| — | Hallertauer Mittelfrüh, |
| --- | --- |

—

Hallertauer Mittelfrüh,

| — | Hersbrucker Spät. |
| --- | --- |

—

Hersbrucker Spät.

4.3.   Zemepisná oblasť:

Celá zemepisná oblasť pestovateľskej oblasti Hallertau zodpovedá okresom Eichstätt, Freising, Kehlheim, Landshut, Nürnberger Land a Pfaffenhofen.

4.4.   Dôkaz o pôvode:

Vďaka existujúcemu úradnému označovaniu druhu, ročníka a pestovateľskej oblasti funguje na celom výrobnom reťazci – od pestovania chmeľu cez jeho spracovanie až po pivovary uzatvorený a úradne monitorovaný systém spätnej vysledovateľnosti. Na účely kontroly sa na každom stupni predaja resp. spracovania výrobky úradne osvedčia a pod úradným dohľadom zaregistrujú. Po zbere sa všetky dávky chmeľu laboratórne skontrolujú a po tom, ako sa úradne označia, ich prevezmú podniky zaoberajúce sa predajom chmeľu alebo jeho spracovaním.

4.5.   Spôsob výroby:

| | Pestovanie chmeľu:
  Hallertauer Hopfen sa pestuje v pestovateľskej oblasti na chmeľovodoch. Jarné práce sa začínajú v marci rezaním, vešaním chmeľovodov, po nich nasleduje vedenie chmeľových výhonkov, odstránenie nepotrebných výhonkov, ochrana rastlín a mechanické obrábanie pôdy. V závislosti od druhu sa chmeľ zbiera od konca augusta do polovice septembra. |
| --- | --- |

Pestovanie chmeľu:

Hallertauer Hopfen sa pestuje v pestovateľskej oblasti na chmeľovodoch. Jarné práce sa začínajú v marci rezaním, vešaním chmeľovodov, po nich nasleduje vedenie chmeľových výhonkov, odstránenie nepotrebných výhonkov, ochrana rastlín a mechanické obrábanie pôdy. V závislosti od druhu sa chmeľ zbiera od konca augusta do polovice septembra.

| | Spracovanie:
  „Hopfen aus der Hallertau“ sa cieľom zabezpečiť jeho kvalitu musí hneď po zbere a balení na mieste výroby na prvom stupni predaja uskladniť v chlade. Podniky medzinárodného obchodu s chmeľom medzičasom v pestovateľskej oblasti Hallertau zriadili vhodné skladovacie priestory. Po uskladnení v chlade sa „Hopfen aus der Hallertau“ spracúva na tzv. chmeľové výrobky – chmeľové pelety a extrakty. Pri výrobe peliet sa usušené chmeľové okolíky najprv pomelú a pomocou tlaku sa z nich vytvarujú pelety. Pelety sa čiastočne ďalej spracúvajú na extrakt, pričom sa z nich extrahujú obsahové látky. |
| --- | --- |

Spracovanie:

„Hopfen aus der Hallertau“ sa cieľom zabezpečiť jeho kvalitu musí hneď po zbere a balení na mieste výroby na prvom stupni predaja uskladniť v chlade. Podniky medzinárodného obchodu s chmeľom medzičasom v pestovateľskej oblasti Hallertau zriadili vhodné skladovacie priestory. Po uskladnení v chlade sa „Hopfen aus der Hallertau“ spracúva na tzv. chmeľové výrobky – chmeľové pelety a extrakty. Pri výrobe peliet sa usušené chmeľové okolíky najprv pomelú a pomocou tlaku sa z nich vytvarujú pelety. Pelety sa čiastočne ďalej spracúvajú na extrakt, pričom sa z nich extrahujú obsahové látky.

4.6.   Spojenie:

Pestovanie chmeľu v oblasti Hallertau má vyše 1 100 ročnú tradíciu – prvá písomná zmienka o chmeli pochádza z roku 860. Oblasť Hallertau ponúka na pestovanie chmeľu priaznivé pôdne a klimatické podmienky. Poloha v treťohornej pahorkatine s hlbokými, kyprými pôdami a skutočnosť, že v tejto oblasti od konca apríla už nemrzne, priemerná ročná teplota 7,7 °C, obmedzený počet slnečných hodín – 1 673 do roka a bohaté zrážky 816 mm za rok sú mimoriadne dôležité faktory. Pivovarníci na celom svete si oblasť pestovania chmeľu v Hallertau mimoriadne cenia pre jej osobitné klimatické a pôdne podmienky. Pri pestovaní chmeľu „Hopfen aus der Hallertau“ zohráva veľmi dôležitú úlohu know-how, ktoré vybudovali mnohé generácie pestovateľov chmeľu v tejto oblasti, ako aj neustále kvalifikované poradenstvo. Až 70 % vyrobeného chmeľu „Hopfen aus der Hallertau“ je určených na export, pričom sa vyváža do viac ako 100 krajín sveta. Pre veľkú väčšinu pivovarov na celej zemeguli je „Hopfen aus der Hallertau“ pojmom kvality a na národnej, ako aj medzinárodnej úrovni sa teší najlepšej povesti. Za toto dobré renomé u pivovarníkov na celom svete vďačí chmeľ z oblasti Hallertau aj dôkladnému a šetrnému spracovaniu. Vysoká kvalita týchto výrobkov je dôvodom, prečo mnohí odberatelia na ne nedajú dopustiť a nevedia si svoju výrobu predstaviť bez nich. Tradičné chmeľové a ľudové slávnosti ako Wolnzacher Volksfest v auguste alebo trh Gallimarkt v Mainburgu na začiatku októbra, ako aj každoročné voľby chmeľovej kráľovnej len zvyšujú nezameniteľné čaro tejto pestovateľskej oblasti.

4.7.   Kontrolný orgán:

| Názov: | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt |
| --- | --- |
| Adresa: | Menzinger Strasse 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Názov:

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt

Adresa:

Menzinger Strasse 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 8917800333

Fax

+49 8917800332

e-mail:

—

4.8.   Označenie:

—

---

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/23

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2009/C 223/11

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006. Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„TARTA DE SANTIAGO“

ES č.: ES-PGI-0005-0616-03.07.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Názov:

„Tarta de Santiago“

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Španielsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku (podľa prílohy II):

| Trieda 2.4. | chlieb, zákusky, koláče, cukrovinky a iné pekárske výrobky |
| --- | --- |

Trieda 2.4.

chlieb, zákusky, koláče, cukrovinky a iné pekárske výrobky

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa uplatňuje názov v odseku 1:

Tradiční galícijský cukrársky výrobok, pri ktorého výrobe sa ako základné suroviny používajú mandle, cukor a vajcia, a to v pomere a za podmienok uvedených v bode 3.3. tohto dokumentu.

Organoleptické vlastnosti

| — | Tvar: guľatý, s cukrovou polevou, na ktorej je ako rozlišujúci znak zobrazený kríž santiagského rádu. |
| --- | --- |

—

Tvar: guľatý, s cukrovou polevou, na ktorej je ako rozlišujúci znak zobrazený kríž santiagského rádu.

| — | Aróma: typická aróma žĺtku a mandlí. |
| --- | --- |

—

Aróma: typická aróma žĺtku a mandlí.

| — | Farba: povrch má vďaka cukrovej poleve bielu farbu a rez má zlatožltú farbu. |
| --- | --- |

—

Farba: povrch má vďaka cukrovej poleve bielu farbu a rez má zlatožltú farbu.

| — | Chuť: mandľová. |
| --- | --- |

—

Chuť: mandľová.

| — | Konzistencia: kyprá a zrnitá. |
| --- | --- |

—

Konzistencia: kyprá a zrnitá.

Uvádzanie na trh: Výrobok sa na trh uvádza v dvoch základných podobách: ako tzv. „tarta forrada“ (t. j. torta s korpusom) a tzv. „tarta sin forrar“ (torta bez korpusu). V obidvoch prípadoch sú možné rôzne tvary podľa veľkosti torty.

3.3.   Suroviny (iba pre spracované výrobky):

Na prípravu torty „Tarta de Santiago“ (v obidvoch podobách) sú potrebné tieto suroviny:

| — | Prvotriedne mandle, musia tvoriť aspoň 33 % celkovej hmotnosti hmoty. Mandle musia obsahovať aspoň 50 % tuku, meraného v prípade nelúpaných mandlí. Tieto požiadavky všeobecne spĺňajú odrody mandlí stredozemného pôvodu (o. i. „Comuna“, „Marcona“, „Dollar“, „Largueta“ a „Planeta“), ktoré sa zvyčajne pri príprave tohto výrobku používajú. |
| --- | --- |

—

Prvotriedne mandle, musia tvoriť aspoň 33 % celkovej hmotnosti hmoty. Mandle musia obsahovať aspoň 50 % tuku, meraného v prípade nelúpaných mandlí. Tieto požiadavky všeobecne spĺňajú odrody mandlí stredozemného pôvodu (o. i. „Comuna“, „Marcona“, „Dollar“, „Largueta“ a „Planeta“), ktoré sa zvyčajne pri príprave tohto výrobku používajú.

| — | Rafinovaný cukor (sacharóza), musí tvoriť aspoň 33 % celkovej hmotnosti hmoty. |
| --- | --- |

—

Rafinovaný cukor (sacharóza), musí tvoriť aspoň 33 % celkovej hmotnosti hmoty.

| — | Vajcia v takom množstve, aby tvorili aspoň 25 % celkovej hmotnosti hmoty. |
| --- | --- |

—

Vajcia v takom množstve, aby tvorili aspoň 25 % celkovej hmotnosti hmoty.

| — | Nastrúhaná citrónová kôra a cukrová poleva, ako aj sladké víno, brandy či matolinová pálenka, v závislosti od použitého receptu. |
| --- | --- |

—

Nastrúhaná citrónová kôra a cukrová poleva, ako aj sladké víno, brandy či matolinová pálenka, v závislosti od použitého receptu.

V prípade torty s korpusom predstavuje korpus najviac 25 % celkovej hmotnosti torty a možné sú dva druhy zloženia korpusu:

| — | korpus z lístkového cesta (zloženie: pšeničná múka, maslo, voda a soľ), |
| --- | --- |

—

korpus z lístkového cesta (zloženie: pšeničná múka, maslo, voda a soľ),

| — | podklad z tzv. „pasta brisa“ či „pasta brisé“ (krehké cesto), známe aj ako „masa quebrada“ [zloženie: pšeničná múka, maslo, rafinovaný cukor (sacharóza), vajcia, mlieko a soľ]. |
| --- | --- |

—

podklad z tzv. „pasta brisa“ či „pasta brisé“ (krehké cesto), známe aj ako „masa quebrada“ [zloženie: pšeničná múka, maslo, rafinovaný cukor (sacharóza), vajcia, mlieko a soľ].

3.4.   Krmivo (iba pre výrobky živočíšneho pôvodu):

—

3.5.   Osobitné fázy výroby, ktoré musia prebiehať v uvedenej zemepisnej oblasti:

Výroba a zdobenie torty „Tarta de Santiago“.

3.6.   Osobitné pravidlá týkajúce sa krájania, strúhania, balenia atď.:

Balenie výrobku sa musí realizovať v miestach spracovanie, ktoré sú zapísané v registri vedenom kontrolným orgánom, a to predovšetkým z toho dôvodu, že ide o veľmi krehký cukrársky výrobok (z krehkého cesta a s cukrovou polevou), čo komplikuje manipuláciu s ním a jeho prepravu bez obalu. Okrem toho je potrebné zachovať hygienické podmienky a zabrániť kontaminácii. Za týchto okolností možno tvrdiť, že balenie je súčasťou vlastného spracovania výrobku.

Používané obaly musí byť nové, čisté a prispôsobené na každý kus, okrem toho musí byť vyrobené z vhodných materiálov, aby umožnili správne uchovanie a prepravu výrobku.

3.7.   Osobitné pravidlá pre označovanie:

Potom, ako sa overí, že torty uvádzané na trh s chráneným zemepisným označením „Tarta de Santiago“ spĺňajú všetky podmienky uvedeným v špecifikácii, musí byť na ich obale umiestená pečať, etiketa alebo zadná etiketa s alfanumerickým kódom s príslušným očíslovaním, schválená a vydaná kontrolným orgánom, s úradným logom zemepisného označenia (pozri ďalej v texte).

Na obchodných etiketách aj na zadných etiketách musí byť uvedený údaj „Indicación Geográfica Protegida ‚Tarta de Santiago‘ “. Tento údaj musí byť zreteľne uvedený na etiketách a použitých obaloch pri údajoch všeobecne stanovených v platných právnych predpisoch.

Image

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Zemepisná oblasť chráneného zemepisného označenia „Tarta de Santiago“ zahŕňa celé územie autonómneho spoločenstva Galície.

5.   Spojenie so zemepisnou oblasťou:

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti:

V Galícii sa odpradávna konzumovali výrobky z mandlí, a to aj napriek skutočnosti, že v tejto oblasti mandľovníky prakticky nerastú.

Tieto výrobky z mandlí pôvodne konzumovali len majetnejšie vrstvy, ale neskôr sa ich konzumácia medzi ľuďmi rozšírila a výrobky z mandlí sa stali nedielnou základnou a typickou zložkou tradičných galícijských cukrárskych výrobkov. „Tarta de Santiago“ je jednou zo špecialít, ktorej korene siahajú do najstarších tradícií prvotriednej galícijskej výroby cukroviniek.

5.2.   Špecifickosť výrobku:

„Tarta de Santiago“ je cukrárskym výrobkom, ktorý sa jasne odlišuje svojím vzhľadom aj organoleptickými vlastnosťami, a vyniká svojou chuťou, farbou a kyprou a zrnitou konzistenciou. Vďaka jeho tvaru a krížu santiagského radu na jeho povrchu možno tortu ľahko rozpoznať.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a kvalitou alebo vlastnosťami výrobku (pre CHOP) alebo špecifickou kvalitou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (pre CHZO):

Najstaršia zmienka o spracovaní a konzumácii mandľového piškótu dnes známeho ako „Tarta de Santiago“ pochádza z roku 1577 v súvislosti s návštevou D. Pedra de Portocarrero na univerzite v Santiagu a jeho poznatky o občerstveniach a jedlách pripravovaných pre profesorov pri príležitosti udeľovania akademických hodností.

Prvé dôveryhodné recepty sú obsiahnuté v dokumente „Cuaderno de confitería“ (okolo roku 1838), ktorého autorom je Luís Bartolomé de Leybar, a rovnako v dokumente El confitero y el pastelero, čo predstavuje veľmi užitočný spis od Eduarda Merína pre správcov domácností, hostinských a cukrárov. Chronológia týchto spisov a ich nepochybne galícijský pôvod sú dôkazom dávnej tradície prípravy týchto výrobkov, ako aj jej súvislosti s tradičnou miestnou gastronómiou. Skutočnosť, že tento cukrársky výrobok sa na ostatnom území Španielska objavuje v receptoch až v 20. storočí, naznačuje, že nebol považovaný za nedielnu súčasť bežnej výroby cukrárskych výrobkov a že sa dlho vnímal ako miestna špecialita. Z týchto skutočností možno usúdiť, že torta má galícijský pôvod a je úzko spätá s tradíciou, gastronómiou a vkusom Galície.

Okrem toho sa „Tarta de Santiago“ vyrába v tradičných galícijských cukrárskych podnikoch na základe receptov pochádzajúcich prinajmenšom z konca 19. storočia. V podniku „Casa Mora“ v Compostele začal jeho zakladateľ v roku 1924 zdobiť mandľové torty siluetou santiagského kríža. Tento nápad sa veľmi úspešne ujal a čoskoro sa rozšíril aj medzi inými výrobcami v celej Galícii.

Dokument „Inventario Español de Productos Tradicionales“ zverejnený ministerstvom poľnohospodárstva, rybolovu a výživy v roku 1996 uvádza tortu „Tarta de Santiago“ v kapitole o cukrárskych výrobkoch, čo je ďalším dôkazom súvislosti tohto výrobku s autonómnym spoločenstvom Galície.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

Nariadenie z 29. decembra 2006, ktorým sa prijíma kladné rozhodnutie v prípade žiadosti o zápis chráneného zemepisného označení „Tarta de Santiago“ do registra.

Úradný vestník Galície č. 5, 8. januára 2007 (Diario Oficial de Galicia número 5, del día 8 de enero de 2007).

http://www.xunta.es/doc/Dog2007.nsf/a6d9af76b0474e95c1257251004554c3/9eff9ab5be0f8a9ec125725a004cf842/$FILE/00500D006P012.PDF

---

| 16.9.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/26

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2009/C 223/12

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 510/2006. Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„PEMENTO DE OÍMBRA“

ES č.: ES-PGI-0005-0486-20.07.2005

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España |
| --- | --- |
| Adresa: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Názov:

Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España

Adresa:

Paseo Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel.

+34 913475394

Fax

+34 913475410

e-mail:

sgcaae@mapya.es

2.   Skupina:

| Názov: | Hortoflor 2 SCG |
| --- | --- |
| Adresa: | Barbantes-estación |
| 32454 Cenlle (Ourense) |
| ESPAÑA |

Názov:

Hortoflor 2 SCG

Adresa:

Barbantes-estación

32454 Cenlle (Ourense)

ESPAÑA

Tel.

+34 988280402

Fax

+34 988280399

e-mail:

hortoflor@hortoflor.com

Zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Ostatní ( )

3.   Druh výrobku:

| Trieda 1.6 | – Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované |
| --- | --- |

Trieda 1.6

– Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

4.   Špecifikácia:

[prehľad požiadaviek podľa čl. 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006]

4.1.   Názov:

„Pemento de Oímbra“

4.2.   Opis:

Paprika s chráneným zemepisným označením (CHZO) „Pemento de Oímbra“ predstavuje plody ekotypu druhu Capsicum annuun L. určené na konzumáciu ľuďmi, ktoré sa tradične pestujú v pestovateľskej oblasti. Na trh sa uvádza v čerstvom stave, predtým ako dozreje.

Výrobok má tieto vlastnosti:

Fyzikálne a organoleptické vlastnosti:

| — | tvar: pravidelné a podlhovasté oplodie s 3 alebo 4 komorami bez výraznejšej žilnatiny, |
| --- | --- |

—

tvar: pravidelné a podlhovasté oplodie s 3 alebo 4 komorami bez výraznejšej žilnatiny,

| — | hmotnosť: 100 až 200 g na kus, |
| --- | --- |

—

hmotnosť: 100 až 200 g na kus,

| — | dĺžka plodu: 10 až 20 cm, |
| --- | --- |

—

dĺžka plodu: 10 až 20 cm,

| — | šírka bázy: 6 až 8 cm, |
| --- | --- |

—

šírka bázy: 6 až 8 cm,

| — | priečny rez s 3 alebo 4 komorami, |
| --- | --- |

—

priečny rez s 3 alebo 4 komorami,

| — | tvar hrotu: špicatý alebo zaoblený, |
| --- | --- |

—

tvar hrotu: špicatý alebo zaoblený,

| — | šupka: hladká a lesklá, svetlozelená s takmer žltými odtieňmi, |
| --- | --- |

—

šupka: hladká a lesklá, svetlozelená s takmer žltými odtieňmi,

| — | hrúbka steny alebo dužiny: 6 až 8 mm, |
| --- | --- |

—

hrúbka steny alebo dužiny: 6 až 8 mm,

| — | chuť a vôňa: sladká, nepálivá chuť, keďže plody neobsahujú kapsaicín; vôňa strednej intenzity. |
| --- | --- |

—

chuť a vôňa: sladká, nepálivá chuť, keďže plody neobsahujú kapsaicín; vôňa strednej intenzity.

Chemické vlastnosti (priemerné hodnoty):

| — | chemické zloženie: voda (93 %), bielkoviny (1,3 g/100 g váhy v čerstvom stave). |
| --- | --- |

—

chemické zloženie: voda (93 %), bielkoviny (1,3 g/100 g váhy v čerstvom stave).

4.3.   Zemepisná oblasť:

Pestovateľská oblasť zodpovedá ploche správneho obvodu Verín v provincii Ourense, ktorý pozostáva z týchto obcí: Oímbra, Verín, Castrelo do Val, Monterrei, Cualedro, Laza, Riós a Vilardevós.

Tento obvod zahŕňa údolie rieky Támega, v ktorom sa nachádza oblasť s veľmi vhodnými klimatickými a pôdnymi podmienkami pre pestovanie tejto plodiny.

4.4.   Dôkaz o pôvode:

Vysledovateľnosť výrobku je zaručená jeho identifikáciou v každej fáze výroby a uvádzania na trh.

Kontrolný orgán s cieľom zabezpečiť dodržanie špecifikácie vedie a neustále aktualizuje register výrobcov a pestovateľských plôch.

CHZO „Pemento de Oímbra“ sa môžu označovať iba papriky, ktoré v súlade s požiadavkami špecifikácie a ostatnými dodatočnými pravidlami pochádzajú z pestovateľských plôch a od výrobcov zapísaných v príslušnom registri.

Zaregistrovaní výrobcovia sú okrem iného povinní nahlásiť množstvo paprík s CHZO, ktoré bolo skutočne vyprodukované a uvedené na trh, do registrov vedených na tento účel. Kontrolný orgán overí, či množstvá uvedené na trh baliarňami zodpovedajú množstvám vyprodukovaným poľnohospodármi, ktorí ich dodávajú, a či množstvá vyprodukované uvedenými poľnohospodármi zodpovedajú poľnohospodárskym výnosom plôch zapísaných v registri.

Všetky fyzické a právnické osoby zapísané v registri, ako aj pestovateľské plochy, sklady, spracovateľské podniky a produkty podliehajú inšpekciám a kontrolám zo strany kontrolného orgánu s cieľom presvedčiť sa, či chránené produkty spĺňajú požiadavky špecifikácie a dodatočných pravidiel. Kontroly spočívajú v inšpekcii pestovateľských plôch, skladov a spracovateľských podnikov, v preskúmaní dokumentov a overení dodržania predpísaných fyzikálnych vlastností opísaných v odseku 4.2 tohto dokumentu, aby zozbierané papriky boli neporušené, zdravé, čisté a bez poškodení a pomliaždenín. Okrem toho sa môžu uskutočniť multireziduálne analýzy, aby sa overilo, či obsah pesticídov neprekračuje maximálne reziduálne hodnoty stanovené platnými právnymi predpismi týkajúcimi sa tejto plodiny.

4.5.   Spôsob výroby:

Výrobcovia sami tradičným spôsobom a na základe svojich skúseností vyberú rastliny a plody s najvhodnejšími znakmi (veľkosť, tvar a vzhľad), aby z nich získali osivo na rozmnoženie rastlín, z ktorého neskôr vypestujú papriku optimálnej kvality.

Postup získavania produktu je opísaný ďalej v texte:

| — | Rozmnožovanie a presádzanie:
  Zrelý plod (červený) sa usuší a vyextrahujú sa z neho semiačka. Záhony sa pripravia začiatkom marca a od polovice mája sa priesady vysádzajú do voľnej pôdy. Rozpätie medzi jednotlivými rastlinami predstavuje 50 × 40 cm. Sadenice zo škôlky musia pochádzať od schválených výrobcov zapísaných v príslušnom registri. |
| --- | --- |

—

Rozmnožovanie a presádzanie:

Zrelý plod (červený) sa usuší a vyextrahujú sa z neho semiačka. Záhony sa pripravia začiatkom marca a od polovice mája sa priesady vysádzajú do voľnej pôdy. Rozpätie medzi jednotlivými rastlinami predstavuje 50 × 40 cm. Sadenice zo škôlky musia pochádzať od schválených výrobcov zapísaných v príslušnom registri.

| — | Výrobné obmedzenia:
  CHZO „Pemento de Oímbra“ zahrňuje papriky pestované voľne na poli a papriky pestované v skleníku. Maximálny povolený výnos predstavuje spravidla 4,5 kg/m2. |
| --- | --- |

—

Výrobné obmedzenia:

CHZO „Pemento de Oímbra“ zahrňuje papriky pestované voľne na poli a papriky pestované v skleníku. Maximálny povolený výnos predstavuje spravidla 4,5 kg/m2.

| — | Pestovateľské práce:
  Podstatný význam pre optimálny vývoj tejto plodiny má zavlažovanie, ktoré je potrebné vykonávať „pri päte“, keďže inak by mohlo dôjsť k poškodeniu kvetu, prípadne plodu.
  Organické hnojenie sa aplikuje len raz, ako základné hnojenie (slepačí alebo kravský hnoj).
  Boj proti prípadným škodcom alebo chorobám prebieha spravidla v rámci pestovateľských postupov, ako napr. dezinfekcie osiva, ošetrenia záhonov a obmedzenia prísunu vlahy. Ak je potrebné nasadenie fytosanitárnych prostriedkov, použijú sa aktívne látky, ktoré majú minimálny vplyv na životné prostredie, väčšiu účinnosť, nižšiu jedovatosť, spôsobujúcu menšie problémy spojené s rezíduami, majú minimálny vplyv na podružnú faunu a ktoré vykazujú menší problém prípadnej odolnosti. |
| --- | --- |

—

Pestovateľské práce:

Podstatný význam pre optimálny vývoj tejto plodiny má zavlažovanie, ktoré je potrebné vykonávať „pri päte“, keďže inak by mohlo dôjsť k poškodeniu kvetu, prípadne plodu.

Organické hnojenie sa aplikuje len raz, ako základné hnojenie (slepačí alebo kravský hnoj).

Boj proti prípadným škodcom alebo chorobám prebieha spravidla v rámci pestovateľských postupov, ako napr. dezinfekcie osiva, ošetrenia záhonov a obmedzenia prísunu vlahy. Ak je potrebné nasadenie fytosanitárnych prostriedkov, použijú sa aktívne látky, ktoré majú minimálny vplyv na životné prostredie, väčšiu účinnosť, nižšiu jedovatosť, spôsobujúcu menšie problémy spojené s rezíduami, majú minimálny vplyv na podružnú faunu a ktoré vykazujú menší problém prípadnej odolnosti.

| — | Zber:
  Zber sa vykonáva ručne skôr, ako plody dozrejú, keď majú podľa skúseností poľnohospodárov ideálne vlastnosti na uvedenie na trh v súlade s fyzikálnymi vlastnosťami uvedenými v odseku 4.2. Uskutočňuje sa postupne podľa potreby za nasadenia predpísaného vybavenia (náradie, prepravky alebo kontajnery atď.) a ľudských zdrojov, tak aby sa zabránilo poškodeniu výrobku. |
| --- | --- |

—

Zber:

Zber sa vykonáva ručne skôr, ako plody dozrejú, keď majú podľa skúseností poľnohospodárov ideálne vlastnosti na uvedenie na trh v súlade s fyzikálnymi vlastnosťami uvedenými v odseku 4.2. Uskutočňuje sa postupne podľa potreby za nasadenia predpísaného vybavenia (náradie, prepravky alebo kontajnery atď.) a ľudských zdrojov, tak aby sa zabránilo poškodeniu výrobku.

| — | Preprava a uskladnenie:
  Papriky sa uložia do pevných nádob, aby sa zabránilo ich pomliaždeniu. Vykladanie sa uskutočňuje, tak aby sa riziko, že produkt spadne, znížilo na minimum. Skladovacie priestory sa musia riadne vetrať. |
| --- | --- |

—

Preprava a uskladnenie:

Papriky sa uložia do pevných nádob, aby sa zabránilo ich pomliaždeniu. Vykladanie sa uskutočňuje, tak aby sa riziko, že produkt spadne, znížilo na minimum. Skladovacie priestory sa musia riadne vetrať.

| — | Uvádzanie na trh:
  Plody sa uvádzajú na trh v sieťkach s hmotnosťou 1 až 5 kg alebo v kartónových škatuliach s hmotnosťou 5 až 10 kg. Použité materiály musia byť schválené v súlade s platnými právnymi predpismi vzťahujúcimi sa na potraviny. Obsah každého balenia musí byť vzhľadom na kvalitu, zrelosť a farbu jednotný. Môžu sa použiť aj iné formy obalovej úpravy, avšak pod podmienkou, že nebudú mať negatívny vplyv na kvalitu výrobku. Obdobie uvádzania na trh trvá od 15. júna do 15. októbra, pričom sa môže upraviť, pokiaľ si to vlastnosti výrobku vyžadujú z dôvodu klimatických podmienok danej sezóny. |
| --- | --- |

—

Uvádzanie na trh:

Plody sa uvádzajú na trh v sieťkach s hmotnosťou 1 až 5 kg alebo v kartónových škatuliach s hmotnosťou 5 až 10 kg. Použité materiály musia byť schválené v súlade s platnými právnymi predpismi vzťahujúcimi sa na potraviny. Obsah každého balenia musí byť vzhľadom na kvalitu, zrelosť a farbu jednotný. Môžu sa použiť aj iné formy obalovej úpravy, avšak pod podmienkou, že nebudú mať negatívny vplyv na kvalitu výrobku. Obdobie uvádzania na trh trvá od 15. júna do 15. októbra, pričom sa môže upraviť, pokiaľ si to vlastnosti výrobku vyžadujú z dôvodu klimatických podmienok danej sezóny.

4.6.   Spojenie:

Táto paprika patrí do miestneho ekotypu, ktorý poľnohospodári vo vymedzenej zemepisnej oblasti pestujú už od dávnych čias. Následkom obmedzenej produkcie a slabého rozšírenia v priebehu rokov plodina takmer neprenikla mimo tejto zemepisnej oblasti, ktorá je ešte aj dnes jediným miestom produkcie tohto druhu papriky.

Ako ocenenie jej popularity a obľuby sa od roku 1998 každoročne začiatkom augusta koná „Feira do Pemento“, kulinársky sviatok na počesť „Pemento de Oímbra“, v rámci ktorého sa popri ochutnávkach a podujatiach zameraných na propagáciu výrobku organizujú aj kulinárske súťaže a odborné konferencie pre výrobcov. O popularite výrobku „Pemento de Oímbra“ svedčí aj skutočnosť, že sa nachádza na jedálnych lístkoch mnohých reštauračných zariadení v obvode Verín, ktoré jeho kulinárske kvality a rozmanité možnosti prípravy, ktoré ponúka, chápu ako vynikajúcu komerčnú reklamu.

K dobrému renomé prispela súčinnosť mnohých faktorov, ako napr. rastlinného materiálu, pôdy a mikroklímy pestovateľských údolí.

Rastlinný materiál

Tradičné postupy miestnych poľnohospodárov, ktorí uchovávajú a vyberajú najlepšie rastliny, a ktorí zároveň prispôsobili pestovateľské techniky danostiam terénu, viedli k vzniku produktu vysokej kvality so špecifickými znakmi, vďaka ktorým sa „Pemento de Oímbra“ teší veľkej obľube.

Pôdne podmienky

Vďaka svojim pôdnym podmienkam je táto oblasť s ílovitými a piesčito-ílovitými pôdami obzvlášť vhodná na pestovanie papriky. Pôdy sú bohaté na organické látky a ich priepustnosť dokáže zabezpečiť presakovanie, čo umožňuje časté zavlažovanie (paprika reaguje citlivo na sucho, a preto je potrebné udržiavať pôdu neustále vlhkú). Hromadeniu vody je však potrebné sa vyhýbať, keďže vedie k uduseniu alebo zahnívaniu apikálnych častí rastliny.

Klimatické podmienky

Klimatické podmienky vymedzenej oblasti sú pre pestovanie ekotypu Oímbra obzvlášť vhodné a vysvetľujú dlhodobú tradíciu jeho pestovania v tejto oblasti a jeho jedinečné znaky.

„Pemento de Oímbra“ si podobne ako väčšina sladkých odrôd papriky vyžaduje veľa svetla, čomu výrobná oblasť orientovaná na JV vychádza v ústrety, a rovnako kladie vysoké nároky na teplotné podmienky, čo je ekologický faktor, ktorý v rámci vymedzenej oblasti ponúka optimálne hodnoty pre každú vývojovú fázu rastliny.

Klíčenie si vyžaduje teplotu minimálne 13 °C, ktorá v oblasti panuje od apríla, zatiaľ čo optimálne teploty na ďalší vývoj klíčkov predstavujú 20 až 25 °C (počas dňa) a 16 až 18 °C (v noci), ktoré sú v tejto oblasti zaručené v období júl/august. V septembri sú nočné teploty (v priemere 14,4 °C) zväčša príliš nízke na pestovanie sladkej papriky vysokej kvality, a preto sa používajú plastové tunely, ktoré sa v tomto odvetví viac-menej presadili.

4.7.   Kontrolný orgán:

| Názov: | Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL) |
| --- | --- |
| Adresa: | Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo |
| 15703 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Názov:

Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL)

Adresa:

Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo

15703 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Tel.

+34 881997276

Fax

+34 981546676

e-mail:

ingacal@xunta.es

INGACAL je verejná inštitúcia, ktorá podlieha orgánu Consellería del Medio Rural de la Xunta de Galicia.

4.8.   Označenie:

Papriky uvádzané na trh pod chráneným zemepisným označením „Pemento do Oímbra“ musia mať obchodnú etiketu zodpovedajúcu značke každého výrobcu/každej baliarne a kontrolnú etiketu s alfanumerickým kódom schváleným kontrolným orgánom, doplnenú logom chráneného zemepisného označenia. Tak na obchodnej, ako aj na kontrolnej etikete musí byť povinne uvedený nápis Indicación Geográfica Protegida (chránené zemepisné označenie) „Pemento de Oímbra“.

---