# Jurnalul Oficial C 211/4 se

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.211.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 211 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 524 septembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.211.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 211

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 524 septembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluţii, recomandări şi avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 80-a sesiune plenară 17 şi 18 iunie 2009 |
| 2009/C 211/01 | Cartea albă a Comitetului Regiunilor privind guvernanţa pe mai multe niveluri | 1 |
| 2009/C 211/02 | Avizul Comitetului Regiunilor pe temele La un an după Lisabona: parteneriatul africa-ue în practică şi UE, Africa şi China: către un dialog şi o cooperare trilaterale | 28 |
| 2009/C 211/03 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009 – ţările potenţial candidate | 34 |
| 2009/C 211/04 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009 – ţările candidate | 37 |
| 2009/C 211/05 | Avizul comitetului regiunilor privind consolidarea abordării globale a migraţiei: coordonare, coerenţă şi sinergii sporiteRO | 43 |
| 2009/C 211/06 | Avizul Comitetului Regiunilor privind un nou impuls pentru a combate reducerea biodiversităţii | 47 |
| 2009/C 211/07 | Avizul Comitetului Regiunilor privind gestionarea deşeurilor biologice în Uniunea Europeană | 54 |
| 2009/C 211/08 | Rezoluţia Comitetului Regiunilor privind răspunsul european la criza din sectorul automobilelor adoptată la 18 iunie 2009 | 59 |
| 2009/C 211/09 | Rezoluţia Comitetului Regiunilor privind schimbările climatice: drumul către Copenhaga adoptată la 18 iunie 2009 | 61 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluţii, recomandări şi avize

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 80-a sesiune plenară 17 şi 18 iunie 2009

2009/C 211/01

Cartea albă a Comitetului Regiunilor privind guvernanţa pe mai multe niveluri

1

2009/C 211/02

Avizul Comitetului Regiunilor pe temele La un an după Lisabona: parteneriatul africa-ue în practică şi UE, Africa şi China: către un dialog şi o cooperare trilaterale

28

2009/C 211/03

Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009 – ţările potenţial candidate

34

2009/C 211/04

Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009 – ţările candidate

37

2009/C 211/05

Avizul comitetului regiunilor privind consolidarea abordării globale a migraţiei: coordonare, coerenţă şi sinergii sporiteRO

43

2009/C 211/06

Avizul Comitetului Regiunilor privind un nou impuls pentru a combate reducerea biodiversităţii

47

2009/C 211/07

Avizul Comitetului Regiunilor privind gestionarea deşeurilor biologice în Uniunea Europeană

54

2009/C 211/08

Rezoluţia Comitetului Regiunilor privind răspunsul european la criza din sectorul automobilelor adoptată la 18 iunie 2009

59

2009/C 211/09

Rezoluţia Comitetului Regiunilor privind schimbările climatice: drumul către Copenhaga adoptată la 18 iunie 2009

61

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 80-a sesiune plenară 17 şi 18 iunie 2009 |
| 2009/C 211/10 | Avizul Comitetului Regiunilor privind pachetul maritim şi costier | 65 |
| 2009/C 211/11 | Avizul Comitetului Regiunilor privind sistemul comunitar de control din domeniul pescuitului | 73 |
| 2009/C 211/12 | Avizul Comitetului Regiunilor privind nediscriminarea şi egalitatea de şanse, precum şi punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor | 90 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 80-a sesiune plenară 17 şi 18 iunie 2009

2009/C 211/10

Avizul Comitetului Regiunilor privind pachetul maritim şi costier

65

2009/C 211/11

Avizul Comitetului Regiunilor privind sistemul comunitar de control din domeniul pescuitului

73

2009/C 211/12

Avizul Comitetului Regiunilor privind nediscriminarea şi egalitatea de şanse, precum şi punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor

90

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluţii, recomandări şi avize

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 80-a sesiune plenară 17 şi 18 iunie 2009

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/1

---

CARTEA ALBĂ A COMITETULUI REGIUNILOR PRIVIND GUVERNANŢA PE MAI MULTE NIVELURI

(2009/C 211/01)

Comitetul Regiunilor iniţiază o consultare generală, pentru a colecta punctele de vedere ale autorităţilor, asociaţiilor şi părţilor interesate, şi le invită pe acestea să îi trimită observaţiile lor cu privire la cea mai bună modalitate de aplicare a guvernanţei pe mai multe niveluri în Europa. Comentariile pot fi trimise până la 30 noiembrie 2009, la următoarea adresă:

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

sau prin email: governance@cor.europa.eu

Aviz din proprie iniţiativă al Comitetului Regiunilor privind

Cartea albă a comitetului regiunilor privind guvernanţa pe mai multe niveluri

Cartea albă reflectă dorinţa de „A construi Europa în parteneriat” şi fixează două mari obiective strategice: favorizarea participării la procesul european şi sporirea eficienţei acţiunii comunitare. Interesul tot mai scăzut al cetăţenilor Europei faţă de alegerile europene, în condiţiile în care apartenenţa la Uniunea Europeană este percepută de majoritatea acestora drept un avantaj în confruntarea cu provocările globalizării, reprezintă o invitaţie către refundamentarea acţiunii politice pe principiile şi pe mecanismele guvernanţei pe mai multe niveluri.

COMITETUL REGIUNILOR

| — | concepe guvernanţa pe mai multe niveluri drept o acţiune coordonată a Uniunii, a statelor membre şi a autorităţilor locale şi regionale, bazată pe parteneriat şi vizând elaborarea şi aplicarea politicilor Uniunii Europene. Aceasta implică responsabilitatea comună a autorităţilor de la diferite niveluri de putere vizate şi se bazează pe toate sursele de legitimitate democratică şi pe reprezentativitatea diferiţilor actori implicaţi; |
| --- | --- |

—

concepe guvernanţa pe mai multe niveluri drept o acţiune coordonată a Uniunii, a statelor membre şi a autorităţilor locale şi regionale, bazată pe parteneriat şi vizând elaborarea şi aplicarea politicilor Uniunii Europene. Aceasta implică responsabilitatea comună a autorităţilor de la diferite niveluri de putere vizate şi se bazează pe toate sursele de legitimitate democratică şi pe reprezentativitatea diferiţilor actori implicaţi;

| — | recomandă ca fiecare reformă strategică comunitară majoră să fie însoţită de un plan de acţiune teritorial, negociat între Comisia Europeană şi Comitetul Regiunilor, care să prevadă mecanisme politice pentru facilitarea însuşirii, realizării şi evaluării politicilor realizate şi care să dispună de un plan de comunicare descentralizată; |
| --- | --- |

—

recomandă ca fiecare reformă strategică comunitară majoră să fie însoţită de un plan de acţiune teritorial, negociat între Comisia Europeană şi Comitetul Regiunilor, care să prevadă mecanisme politice pentru facilitarea însuşirii, realizării şi evaluării politicilor realizate şi care să dispună de un plan de comunicare descentralizată;

| — | recomandă crearea de instrumente adecvate, ca sprijin pentru democraţia participativă, mai ales în cadrul Strategiei de la Lisabona, al Agendei sociale, al Strategiei de la Göteborg, şi dezvoltarea de mecanisme de tip „Agenda locală 21”, mecanisme participative şi integrate care formulează planuri strategice pe termen lung; |
| --- | --- |

—

recomandă crearea de instrumente adecvate, ca sprijin pentru democraţia participativă, mai ales în cadrul Strategiei de la Lisabona, al Agendei sociale, al Strategiei de la Göteborg, şi dezvoltarea de mecanisme de tip „Agenda locală 21”, mecanisme participative şi integrate care formulează planuri strategice pe termen lung;

| — | recomandă să se consolideze practica parteneriatului, atât pe verticală („autorităţi locale şi regionale – guvern naţional şi Uniunea Europeană”), cât şi pe orizontală („autorităţi locale şi regionale – societate civilă”), mai ales în cadrul dialogului social; |
| --- | --- |

—

recomandă să se consolideze practica parteneriatului, atât pe verticală („autorităţi locale şi regionale – guvern naţional şi Uniunea Europeană”), cât şi pe orizontală („autorităţi locale şi regionale – societate civilă”), mai ales în cadrul dialogului social;

| — | invită Comisia şi statele membre să reformeze metoda deschisă de coordonare pentru a o face mai incluzivă, prin elaborarea – în cooperare cu autorităţile locale şi regionale – a unor indicatori de guvernanţă participativă şi a unor indicatori teritoriali; |
| --- | --- |

—

invită Comisia şi statele membre să reformeze metoda deschisă de coordonare pentru a o face mai incluzivă, prin elaborarea – în cooperare cu autorităţile locale şi regionale – a unor indicatori de guvernanţă participativă şi a unor indicatori teritoriali;

| — | recomandă o sistematizare a analizei de impact teritorial datorită implicării în amonte de decizia politică a diferiţilor actori vizaţi, astfel încât să fie puse în evidenţă repercusiunile economice, sociale, de mediu ale propunerilor legislative şi nelegislative comunitare asupra teritoriilor; |
| --- | --- |

—

recomandă o sistematizare a analizei de impact teritorial datorită implicării în amonte de decizia politică a diferiţilor actori vizaţi, astfel încât să fie puse în evidenţă repercusiunile economice, sociale, de mediu ale propunerilor legislative şi nelegislative comunitare asupra teritoriilor;

| — | se angajează să prezinte propuneri pentru a susţine utilizarea experimentării la nivel local şi regional în anumite domenii de intervenţie a Uniunii Europene, cum ar fi strategia pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă, agenda socială, politica de integrare, politica în favoarea inovării, politica de coeziune, dezvoltarea durabilă sau protecţia civilă; |
| --- | --- |

—

se angajează să prezinte propuneri pentru a susţine utilizarea experimentării la nivel local şi regional în anumite domenii de intervenţie a Uniunii Europene, cum ar fi strategia pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă, agenda socială, politica de integrare, politica în favoarea inovării, politica de coeziune, dezvoltarea durabilă sau protecţia civilă;

| — | recomandă realizarea unor pacte teritoriale europene, capabile să asocieze, pe baze voluntare, diferitele niveluri de guvernare competente, pentru a adapta aplicarea marilor obiective şi a priorităţilor politice ale Uniunii Europene, pe baza parteneriatelor cu autorităţile locale şi regionale şi invită autorităţile locale şi regionale interesate să se angajeze în direcţia unui astfel de proces să-şi manifeste interesul, în cadrul consultărilor privind aplicarea Cărţii albe. |
| --- | --- |

—

recomandă realizarea unor pacte teritoriale europene, capabile să asocieze, pe baze voluntare, diferitele niveluri de guvernare competente, pentru a adapta aplicarea marilor obiective şi a priorităţilor politice ale Uniunii Europene, pe baza parteneriatelor cu autorităţile locale şi regionale şi invită autorităţile locale şi regionale interesate să se angajeze în direcţia unui astfel de proces să-şi manifeste interesul, în cadrul consultărilor privind aplicarea Cărţii albe.

| Raportori | : | Luc Van den Brande (BE-PPE), membru al Parlamentului flamand, Preşedintele Comitetului Regiunilor

  Michel Delebarre (FR-PSE), primarul oraşului Dunkerque, prim-vicepreşedintele Comitetului Regiunilor |
| --- | --- | --- |

Raportori

:

Luc Van den Brande (BE-PPE), membru al Parlamentului flamand, Preşedintele Comitetului Regiunilor

Michel Delebarre (FR-PSE), primarul oraşului Dunkerque, prim-vicepreşedintele Comitetului Regiunilor

CUPRINS

| 1. | Introducere |
| --- | --- |

1.

| 2. | Construirea Europei în parteneriat |
| --- | --- |

2.

| 3. | Favorizarea participării la procesul european |
| --- | --- |

3.

| 4. | Consolidarea eficienţei acţiunii comunitare |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aplicarea şi monitorizarea Cărţii albe |
| --- | --- |

5.

„Există multe obiective pe care nu le putem atinge singuri, ci numai împreună. Sarcinile sunt împărţite între Uniunea Europeană, statele membre şi autorităţile locale şi regionale ale acestora.”
   (1)

1.   Introducere

Guvernanţa este una din cheile principale ale reuşitei procesului de integrare europeană. Europa va fi puternică, instituţiile sale vor fi legitime, politicile sale – eficiente, cetăţenii săi se vor simţi implicaţi şi luaţi în considerare, dacă modul său de guvernanţă garantează cooperarea între diferitele niveluri ale puterii, în vederea aplicării agendei comunitare şi pentru a răspunde provocărilor globale.

Şefii de stat sau de guvern au exprimat această constatare, la 27 martie 2007, prin Declaraţia de la Berlin. Recunoscând importanţa guvernanţei pe mai multe niveluri, au consacrat viziunea şi concepţia asupra Europei, formulate de Comitetul Regiunilor cu câteva zile înainte, în Declaraţia sa de la Roma. (2)

Astăzi, aproape 95 000 de administraţii locale din Uniunea Europeană dispun de competenţe majore în sectoare-cheie, precum educaţia, mediul, dezvoltarea economică, amenajarea teritorială, transporturile, serviciile publice şi politicile sociale, şi contribuie la exercitarea democraţiei şi a cetăţeniei europene (3). Atât proximitatea faţă de cetăţeni, cât şi diversitatea modurilor de guvernanţă reprezintă avantaje pentru Uniune. Dar, în ciuda progreselor semnificative înregistrate în ultimii ani în recunoaşterea rolului acestora în procesul european, rămân de făcut paşi semnificativi atât pe plan comunitar, cât şi la nivelul statelor membre. Evoluţia va fi treptată, darîn prezent este nevoie de eforturi reale pentru a se renunţa la tipurile de cultură administrativă care stau în calea procesului de descentralizare aflat în curs.

Criza mondială actuală scoate în evidenţă importanţa unei bune guvernanţe, mai ales la nivel european, precum şi necesitatea implicării susţinute a autorităţilor locale şi regionale în conceperea şi execuţia strategiilor comunitare, având în vedere că acestea pun în aplicare aproape 70 % din legislaţia comunitară şi joacă astfel un rol esenţial în execuţia planului de redresare economică. În plus, într-un context de diminuare a finanţelor publice, este posibil să se încerce reasumarea politicilor comune de către nivelul naţional şi centralizarea mijloacelor, în timp ce, dimpotrivă, globalizarea sporeşte pertinenţa guvernanţei pe mai multe niveluri.

Capacitatea Uniunii Europene de a se adapta noului context mondial depinde, într-adevăr, în mare măsură, de potenţialul regiunilor sale de a reacţiona, acţiona şi interacţiona. Este deci esenţial ca Uniunea Europeană să fie dotată cu un mod de guvernanţă care să răspundă, în acelaşi timp:

| — | exigenţelor legate de confirmarea globalizării şi apariţia unei lumi multipolare, care determină provocările cărora Uniunea Europeană trebuie să le răspundă; |
| --- | --- |

—

exigenţelor legate de confirmarea globalizării şi apariţia unei lumi multipolare, care determină provocările cărora Uniunea Europeană trebuie să le răspundă;

| — | continuării procesului de integrare europeană, care elimină graniţele, uneşte pieţele şi îi apropie pe cetăţeni, respectând suveranitatea naţională şi păstrând identitatea. |
| --- | --- |

—

continuării procesului de integrare europeană, care elimină graniţele, uneşte pieţele şi îi apropie pe cetăţeni, respectând suveranitatea naţională şi păstrând identitatea.

Pentru a garanta şi dezvolta modelul european, este într-adevăr imperativ să se reducă două riscuri esenţiale ale globalizării:

| — | uniformizarea societăţilor noastre: diversitatea trebuie promovată; |
| --- | --- |

—

uniformizarea societăţilor noastre: diversitatea trebuie promovată;

| — | sporirea inegalităţilor în statele membre şi între statele membre: solidaritatea trebuie apărată. |
| --- | --- |

—

sporirea inegalităţilor în statele membre şi între statele membre: solidaritatea trebuie apărată.

În procesul de integrare europeană, iniţiativa politică a Comitetului Regiunilor intervine într-un moment de tranziţie şi de schimbare. Reînnoirea Parlamentului European şi a Comisiei Europene, tranziţia către un nou cadru instituţional, reformarea bugetului Uniunii Europene, precum şi efectele directe şi indirecte ale crizei mondiale schiţează contextul agendei comunitare pentru viitorii ani.

În următoarele luni, Uniunea Europeană va trebui să definească, să revizuiască şi să-şi ajusteze strategiile comunitare privind marile mize la nivel global, precum şi să creeze noi instrumente pentru a asigura punerea în aplicare a acestora. Acest viitor ciclu trebuie să conducă la o nouă abordare a guvernanţei europene, vizibilă atât la nivelul metodologiei şi al conţinutului propunerilor, cât şi al impactului intervenţiei comunitare.

Guvernanţa pe mai multe niveluri serveşte obiectivelor esenţiale ale Uniunii Europene: o Europă a cetăţenilor, creştere economică şi progres social, dezvoltarea durabilă şi rolul Uniunii Europene pe scena mondială. Ea consolidează dimensiunea democratică a Uniunii Europene şi creşte eficienţa proceselor acesteia. Totuşi, nu este aplicabilă tuturor politicilor Uniunii şi, atunci când se aplică, aceasta nu se întâmplă decât rareori în mod simetric sau omogen.

Demersul Comitetului Regiunilor şi recomandările formulate sunt elaborate în baza tratatelor existente, dar se înscriu totodată în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care consacră dimensiunea teritorială – şi, mai ales, coeziunea teritorială – în procesul de integrare europeană, consolidând mecanismele guvernanţei pe mai multe niveluri.

Crearea în Europa a unei adevărate guvernanţe pe mai multe niveluri a fost dintotdeauna prioritatea strategică a Comitetului Regiunilor. Ea a devenit astăzi o condiţie a bunei guvernanţe europene (4). Prezenta Carte albă dă glas acestei priorităţi, propune opţiuni politice clare în vederea îmbunătăţirii guvernanţei europene şi recomandă mecanisme şi instrumente specifice care să fie activate în toate etapele procesului decizional european. Ea identifică piste de acţiune şi de reflecţie susceptibile să faciliteze, în interesul cetăţenilor, elaborarea şi aplicarea politicilor comunitare (5), îşi ia angajamentul de a le dezvolta şi prezintă exemple de guvernanţă partajată. În plus, aceasta constituie o primă contribuţie a Comitetului Regiunilor la Grupul Înţelepţilor însărcinat de Consiliul European să ajute Uniunea Europeană în efortul de a anticipa şi de a face faţă mai eficient dificultăţilor pe termen lung (aceasta însemnând orizontul 2020-2030), luând ca punct de plecare Declaraţia de la Berlin, din 25 martie 2007.

Cartea albă se înscrie într-un demers politic proactiv pentru „Construirea Europei în parteneriat” şi fixează două mari obiective strategice: favorizarea participării la procesul european şi sporirea eficienţei acţiunii comunitare. Interesul tot mai scăzut al cetăţenilor Europei faţă de alegerile europene, în condiţiile în care apartenenţa la Uniunea Europeană este percepută de majoritatea acestora drept un avantaj în confruntarea cu provocările globalizării, reprezintă o invitaţie către refundamentarea acţiunii politice pe principiile şi pe mecanismele guvernanţei pe mai multe niveluri.

2.   Construirea Europei în parteneriat

Capacitatea Uniunii de a-şi îndeplini misiunile şi de a-şi atinge obiectivele comunitare depinde de organizarea sa instituţională, dar mai ales de modul său de guvernanţă. Legitimitatea, eficienţa şi vizibilitatea funcţionării comunitare sunt garantate prin contribuţia tuturor actorilor şi prin participarea autorităţilor locale şi regionale ca „parteneri” reali şi nu doar ca intermediari. Parteneriatul transcende participarea şi consultarea şi favorizează un demers mai dinamic şi o responsabilizare sporită a diferiţilor actori. Miza guvernanţei pe mai multe niveluri rezidă deci în complementaritatea şi interdependenţa dintre guvernanţa instituţională şi guvernanţa partenerială (6). Prin urmare, trebuie încurajată şi stimulată evoluţia culturii politice şi administrative în interiorul Uniunii Europene. Cetăţenii europeni par să dorească acest lucru.

I.   Cetăţenii şi guvernanţa partajată: rezultatele Eurobarometrului (7)

| — | Raportul special Eurobarometru 307 privind rolul şi impactul autorităţilor locale şi regionale în Europa, publicat în februarie 2009, scoate în evidenţă faptul că guvernanţa partajată le pare firească europenilor. Rezultatele acestei anchete, realizate în toamna anului 2008 în rândul a 27 000 de cetăţeni europeni în cele 27 de state membre, demonstrează că cetăţenii consideră că reprezentanţii politici naţionali, deputaţii europeni şi reprezentanţii politici regionali şi locali sunt capabili, în proporţii egale, să le apere interesele la nivel european (29 % au încredere în reprezentanţii politici naţionali, 26 % în eurodeputaţii lor şi 21 % în reprezentanţii regionali şi locali). |
| --- | --- |

—

Raportul special Eurobarometru 307 privind rolul şi impactul autorităţilor locale şi regionale în Europa, publicat în februarie 2009, scoate în evidenţă faptul că guvernanţa partajată le pare firească europenilor. Rezultatele acestei anchete, realizate în toamna anului 2008 în rândul a 27 000 de cetăţeni europeni în cele 27 de state membre, demonstrează că cetăţenii consideră că reprezentanţii politici naţionali, deputaţii europeni şi reprezentanţii politici regionali şi locali sunt capabili, în proporţii egale, să le apere interesele la nivel european (29 % au încredere în reprezentanţii politici naţionali, 26 % în eurodeputaţii lor şi 21 % în reprezentanţii regionali şi locali).

| — | Raportul confirmă aşteptările cetăţenilor pentru o Europă mai conectată la realităţile lor cotidiene şi care se sprijină pe acţiunea aleşilor lor regionali şi locali. 59 % dintre ei consideră că autorităţile locale şi regionale nu sunt suficient luate în considerare în procesul european. |
| --- | --- |

—

Raportul confirmă aşteptările cetăţenilor pentru o Europă mai conectată la realităţile lor cotidiene şi care se sprijină pe acţiunea aleşilor lor regionali şi locali. 59 % dintre ei consideră că autorităţile locale şi regionale nu sunt suficient luate în considerare în procesul european.

| — | El arată ataşamentul lor faţă de democraţia locală şi regională, ilustrat de nivelul de încredere acordată aleşilor locali şi regionali (50 %) în comparaţie cu guvernul ţării lor (34 %) şi cu Uniunea Europeană (47 %). |
| --- | --- |

—

El arată ataşamentul lor faţă de democraţia locală şi regională, ilustrat de nivelul de încredere acordată aleşilor locali şi regionali (50 %) în comparaţie cu guvernul ţării lor (34 %) şi cu Uniunea Europeană (47 %).

| — | Acest Eurobarometru incită la elaborarea de strategii de comunicare descentralizate: 26 % dintre europeni consideră că aleşii lor locali şi regionali sunt cel mai bine plasaţi pentru a explica impactul politicilor europene asupra vieţii lor (28 % optează pentru reprezentanţii politici naţionali şi 21 % pentru deputaţii europeni). |
| --- | --- |

—

Acest Eurobarometru incită la elaborarea de strategii de comunicare descentralizate: 26 % dintre europeni consideră că aleşii lor locali şi regionali sunt cel mai bine plasaţi pentru a explica impactul politicilor europene asupra vieţii lor (28 % optează pentru reprezentanţii politici naţionali şi 21 % pentru deputaţii europeni).

Comitetul Regiunilor concepe guvernanţa pe mai multe niveluri drept o acţiune coordonată a Uniunii, a statelor membre şi a autorităţilor locale şi regionale, bazată pe parteneriat şi vizând elaborarea şi aplicarea politicilor Uniunii Europene. Aceasta implică responsabilitatea comună a autorităţilor de la diferite niveluri de putere vizate şi se bazează pe toate sursele de legitimitate democratică şi pe reprezentativitatea diferiţilor actori implicaţi. Ea asigură, printr-o abordare integrată, participarea în comun a diferitelor niveluri de guvernanţă la formularea politicilor şi a legislaţiei comunitare, prin intermediul a diferite mecanisme (consultare, analiză de impact teritorial...).

Guvernanţa pe mai multe niveluri reprezintă un proces dinamic cu o dimensiune orizontală şi una verticală, care nu diluează în niciun fel responsabilitatea politică, ci dimpotrivă, dacă mecanismele si instrumentele sunt potrivite şi corect aplicate, favorizează însuşirea deciziei şi a punerii în aplicare în comun. Guvernanţa pe mai multe niveluri reprezintă, deci, o „schemă de acţiune” politică, mai degrabă decât un instrument juridic, neputând fi înţeleasă exclusiv prin prisma repartizării competenţelor.

În 2001, în Cartea albă privind guvernanţa europeană (8), Comisia Europeană identifica cinci principii aflate la baza bunei guvernanţe: deschiderea, participarea, responsabilitatea, eficienţa şi coerenţa. Guvernanţa pe mai multe niveluri garantează punerea în aplicare a acestor principii, le continuă şi le completează.

Punerea în practică a guvernanţei pe mai multe niveluri se bazează pe respectarea principiului subsidiarităţii, care evită concentrarea deciziilor la un singur nivel de putere şi garantează elaborarea şi aplicarea politicilor la nivelul cel mai potrivit. Respectarea principiului subsidiarităţii şi guvernanţa pe mai multe niveluri sunt indisociabile: una face referire la competenţele diferitelor niveluri ale puterii, cealaltă pune accentul pe interacţiunea dintre acestea.

Uniunea Europeană este fondată pe o serie de valori comune şi de drepturi fundamentale care stau la baza apariţiei unei culturi politice comune la nivelul Uniunii Europene. Subsidiaritatea, proporţionalitatea, proximitatea, parteneriatul, participarea, solidaritatea, loialitatea reciprocă sunt principiile de bază care inspiră şi ghidează acţiunea comunitară. Ele condiţionează modelul european de protecţie a drepturilor fundamentale, printre care figurează autonomia regională şi locală şi respectul diversităţii. Promovarea şi apărarea acestui model presupun o responsabilitate partajată între toate nivelurile de putere.

Comitetul Regiunilor contribuie, pe de altă parte, la punerea în aplicare a memorandumului de acord între Uniunea Europeană şi Consiliul Europei, în vederea stabilirii unui consens pan-european privind guvernanţa pe mai multe niveluri, fondat pe valorile şi principiile democratice şi pe temeiul constituţional al drepturilor fundamentale (9).

Guvernanţa pe mai multe niveluri nu se limitează la transformarea obiectivelor europene sau naţionale în acţiune locală sau regională, ci trebuie înţeleasă şi ca un proces de integrare a obiectivelor autorităţilor locale şi regionale în strategiile Uniunii Europene. În plus, guvernanţa pe mai multe niveluri ar trebui să consolideze şi să modeleze competenţele autorităţilor locale şi regionale la nivel naţional şi să favorizeze participarea acestora la coordonarea politicii europene, facilitând astfel elaborarea şi aplicarea politicilor comunitare.

Condiţiile unei bune guvernanţe pe mai multe niveluri îşi au sursa în statele membre înseşi. Deşi în Europa se tinde în mod clar către descentralizare, în mod cu siguranţă inegal, dar generalizat, condiţiile acestei guvernanţe partajate nu sunt întrunite în totalitate. Principiile şi mecanismele de consultare, coordonare, cooperare şi evaluare promovate la nivel comunitar trebuie să se aplice, în primul rând, în interiorul statelor membre.

Evoluţia elementelor constitutive ale societăţii europene bazate pe resurse către o societate bazată pe cunoaştere impune o schimbare a modurilor de guvernanţă, cu privilegierea în viitor a unui demers global şi incluziv pe orizontală, care să conducă la strategii comunitare mai precis orientate şi la punerea în aplicare a unor politici comune coordonate şi integrate. Bugetul Uniunii Europene ar trebui să reflecte dinamica progresivă a integrării, bazându-se pe elaborarea şi finanţarea unor politici comune şi a unor acţiuni comunitare cu caracter experimental.

Metoda comunitară trebuie să rămână piatra unghiulară a guvernanţei europene.
   (10) Ea a garantat până în prezent succesul procesului de integrare europeană, dar trebuie să poată fi adaptată pentru a rămâne un model de organizare politică eficient şi transparent.

Pentru punerea în aplicare a guvernanţei pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să iniţieze un proces de consultare, în vederea elaborării unei Carte a Uniunii Europene privind guvernanţa pe mai multe niveluri, care ar stabili principiile şi modalităţile de realizare a unei înţelegeri comune şi partajate a guvernanţei europene, respectând principiul subsidiarităţii, care ar sprijini guvernanţa locală şi regională şi procesul de descentralizare în statele membre, statele candidate şi statele vecine şi care ar garanta voinţa politică de a respecta autonomia autorităţilor locale şi regionale şi implicarea acestora în procesul decizional european; |
| --- | --- |

—

să iniţieze un proces de consultare, în vederea elaborării unei Carte a Uniunii Europene privind guvernanţa pe mai multe niveluri, care ar stabili principiile şi modalităţile de realizare a unei înţelegeri comune şi partajate a guvernanţei europene, respectând principiul subsidiarităţii, care ar sprijini guvernanţa locală şi regională şi procesul de descentralizare în statele membre, statele candidate şi statele vecine şi care ar garanta voinţa politică de a respecta autonomia autorităţilor locale şi regionale şi implicarea acestora în procesul decizional european;

| — | să favorizeze protecţia drepturilor fundamentale pe mai multe niveluri şi să colaboreze în acest sens cu Agenţia pentru drepturi fundamentale, în vederea promovării şi diseminării celor mai bune practici elaborate la nivel regional şi local (11); |
| --- | --- |

—

să favorizeze protecţia drepturilor fundamentale pe mai multe niveluri şi să colaboreze în acest sens cu Agenţia pentru drepturi fundamentale, în vederea promovării şi diseminării celor mai bune practici elaborate la nivel regional şi local (11);

| — | să intervină în dezbaterea comunitară şi în cadrul viitoarelor negocieri pentru apărarea unui buget comunitar ambiţios, care dispune de mijloacele necesare pentru a răspunde mai prompt la provocările globale şi care pune în practică strategii integrate şi coordonate, buget reprezentând punctul de sprijin şi pârghia pentru parteneriate încheiate între diferitele niveluri de autoritate publice. |
| --- | --- |

—

să intervină în dezbaterea comunitară şi în cadrul viitoarelor negocieri pentru apărarea unui buget comunitar ambiţios, care dispune de mijloacele necesare pentru a răspunde mai prompt la provocările globale şi care pune în practică strategii integrate şi coordonate, buget reprezentând punctul de sprijin şi pârghia pentru parteneriate încheiate între diferitele niveluri de autoritate publice.

recomandă:

| — | ca fiecare reformă strategică comunitară majoră să fie însoţită de un plan de acţiune teritorial, negociat între Comisia Europeană şi Comitetul Regiunilor, care să prevadă mecanisme politice pentru facilitarea însuşirii, realizării şi evaluării politicilor realizate şi care să dispună de un plan de comunicare descentralizată. Această măsură ar permite inversarea procesului actual care, mult prea adesea, menţine intervenţia autorităţilor locale şi regionale în aval de faza de concepere a acţiunilor comunitare; |
| --- | --- |

—

ca fiecare reformă strategică comunitară majoră să fie însoţită de un plan de acţiune teritorial, negociat între Comisia Europeană şi Comitetul Regiunilor, care să prevadă mecanisme politice pentru facilitarea însuşirii, realizării şi evaluării politicilor realizate şi care să dispună de un plan de comunicare descentralizată. Această măsură ar permite inversarea procesului actual care, mult prea adesea, menţine intervenţia autorităţilor locale şi regionale în aval de faza de concepere a acţiunilor comunitare;

| — | ca pactele de stabilitate şi creştere economică ale statelor membre, precum şi evaluarea lor de către Comisia Europeană, să ia pe deplin în considerare dimensiunea cantitativă şi calitativă a finanţelor locale şi regionale şi, totodată, să asocieze mai mult autorităţile locale şi regionale la procesul de control al cheltuielilor publice. |
| --- | --- |

—

ca pactele de stabilitate şi creştere economică ale statelor membre, precum şi evaluarea lor de către Comisia Europeană, să ia pe deplin în considerare dimensiunea cantitativă şi calitativă a finanţelor locale şi regionale şi, totodată, să asocieze mai mult autorităţile locale şi regionale la procesul de control al cheltuielilor publice.

3.   Favorizarea participării la procesul european

Adeziunea cetăţenilor la procesul european este o miză a credibilităţii pentru democraţia europeană. Cetăţenia europeană se construieşte, iar guvernanţa europeană se organizează pe baza participării. Aceasta îmbracă două dimensiuni: democraţia reprezentativă, care constituie fundamentul, şi democraţia participativă, care o completează. O bună guvernanţă europeană implică cooperarea autorităţilor alese şi a actorilor societăţii civile pentru binele comun. Autorităţile locale şi regionale sunt depozitarele unei legitimităţi democratice indiscutabile. Direct responsabile în faţa cetăţenilor, ele reprezintă un element semnificativ al legitimităţii democratice în Uniunea Europeană şi exercită o parte importantă a puterii politice. Guvernanţa pe mai multe niveluri trebuie să combine în acest sens recunoaşterea instituţională a diferitelor niveluri ale puterii în Europa, prin mecanisme adecvate, cu organizarea cooperării politice şi stimularea sferei publice europene.

Consolidarea reprezentării instituţionale

Garantată începând cu Tratatul de la Maastricht, reprezentarea instituţională a autorităţilor locale şi regionale a fost consolidată pe parcursul unor reforme instituţionale succesive. Intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona ar constitui o etapă semnificativă în recunoaşterea instituţională a guvernanţei pe mai multe niveluri în funcţionarea Uniunii Europene. În această privinţă, consolidarea reprezentării şi a influenţei autorităţilor locale şi regionale în procesul decizional comunitar trebuie favorizată atât în cadrul Comitetului Regiunilor, cât şi al activităţilor Consiliului Uniunii Europene. Tratatele oferă regiunilor, începând din 1994 şi în conformitate cu structurile constituţionale interne respective, posibilitatea de a participa la activităţile Consiliului Uniunii Europene. Această participare directă le permite reprezentanţilor regiunilor vizate să fie integraţi în delegaţiile statelor membre, să fie autorizaţi să conducă delegaţia naţională şi, dacă este cazul, să asigure Preşedinţia Consiliului.

Pentru punerea în aplicare a guvernanţei pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să-şi consolideze, conform Declaraţiei sale de misiune, statutul de adunare politică, implicarea în amonte de procesul decizional în conceperea strategiilor europene şi a legislaţiei comunitare, monitorizarea principiului subsidiarităţii în spiritul şi litera Tratatului de la Lisabona, evaluarea impactului teritorial al politicilor comunitare şi rolul său de stimulator al democraţiei participative în Europa; |
| --- | --- |

—

să-şi consolideze, conform Declaraţiei sale de misiune, statutul de adunare politică, implicarea în amonte de procesul decizional în conceperea strategiilor europene şi a legislaţiei comunitare, monitorizarea principiului subsidiarităţii în spiritul şi litera Tratatului de la Lisabona, evaluarea impactului teritorial al politicilor comunitare şi rolul său de stimulator al democraţiei participative în Europa;

| — | să dezvolte în acest sens relaţiile sale interinstituţionale cu Comisia Europeană, în perspectiva revizuirii acordului său de cooperare, cu Parlamentul European, în contextul programului politic al viitoarei legislaturi şi cu Consiliul Uniunii, în vederea apropierii dinamicii interguvernamentale de acţiunea politică a aleşilor regionali şi locali, în scopul elaborării şi aplicării deciziilor europene; |
| --- | --- |

—

să dezvolte în acest sens relaţiile sale interinstituţionale cu Comisia Europeană, în perspectiva revizuirii acordului său de cooperare, cu Parlamentul European, în contextul programului politic al viitoarei legislaturi şi cu Consiliul Uniunii, în vederea apropierii dinamicii interguvernamentale de acţiunea politică a aleşilor regionali şi locali, în scopul elaborării şi aplicării deciziilor europene;

| — | să îşi continue acţiunea de apropiere faţă de adunările parlamentare naţionale şi adunările legislative regionale, mai ales în cadrul procesului de monitorizare a subsidiarităţii. |
| --- | --- |

—

să îşi continue acţiunea de apropiere faţă de adunările parlamentare naţionale şi adunările legislative regionale, mai ales în cadrul procesului de monitorizare a subsidiarităţii.

cere statelor membre să permită Comitetului Regiunilor:

| — | să participe în mod sistematic la Consiliile formale sau informale consacrate politicilor comunitare care ţin de domeniile sale de consultare obligatorie sau care vizează în mod special autorităţile locale şi regionale în cadrul competenţelor lor; |
| --- | --- |

—

să participe în mod sistematic la Consiliile formale sau informale consacrate politicilor comunitare care ţin de domeniile sale de consultare obligatorie sau care vizează în mod special autorităţile locale şi regionale în cadrul competenţelor lor;

| — | să aibă acces la documentele Consiliului de pe aceeaşi poziţie ca şi celelalte instituţii europene care participă la elaborarea legislaţiei comunitare; |
| --- | --- |

—

să aibă acces la documentele Consiliului de pe aceeaşi poziţie ca şi celelalte instituţii europene care participă la elaborarea legislaţiei comunitare;

invită statele membre:

| — | să demareze, atunci când nu există posibilitate de reprezentare formală în cadrul Consiliului sau al comisiilor sale pregătitoare, procese de consultare şi de coordonare interne împreună cu autorităţile locale şi regionale şi să le faciliteze acestora accesul electronic la sistemul de monitorizare al statelor membre pentru proiectele de acte legislative UE aflate în pregătire în vederea luării în considerare a competenţelor lor în cadrul pregătirii poziţiei naţionale, precum şi pentru a le oferi acestora posibilitatea de a participa la monitorizarea din perspectiva principiului subsidiarităţii; |
| --- | --- |

—

să demareze, atunci când nu există posibilitate de reprezentare formală în cadrul Consiliului sau al comisiilor sale pregătitoare, procese de consultare şi de coordonare interne împreună cu autorităţile locale şi regionale şi să le faciliteze acestora accesul electronic la sistemul de monitorizare al statelor membre pentru proiectele de acte legislative UE aflate în pregătire în vederea luării în considerare a competenţelor lor în cadrul pregătirii poziţiei naţionale, precum şi pentru a le oferi acestora posibilitatea de a participa la monitorizarea din perspectiva principiului subsidiarităţii;

| — | să consolideze şi să completeze mecanismele deja existente de formare a poziţiei naţionale şi de reprezentare formală în cadrul Consiliului, pentru a respecta în totalitate repartizarea competenţelor stabilită în ordinea constituţională respectivă. |
| --- | --- |

—

să consolideze şi să completeze mecanismele deja existente de formare a poziţiei naţionale şi de reprezentare formală în cadrul Consiliului, pentru a respecta în totalitate repartizarea competenţelor stabilită în ordinea constituţională respectivă.

Organizarea cooperării politice

Guvernanţa pe mai multe niveluri presupune loialitate reciprocă între toate nivelurile puterii şi între instituţii pentru a atinge obiectivele comune. Cadrul instituţional este fundamental, dar insuficient pentru a garanta o bună guvernanţă. În schimb, buna cooperare între diferitele niveluri ale puterii politice şi instituţii este indispensabilă; este vorba despre o cooperare bazată pe încredere şi nu pe confruntarea dintre diferitele legitimităţi politice şi democratice.

Democraţia europeană ar fi consolidată printr-o cooperare interinstituţională mai cuprinzătoare şi flexibilă şi printr-o cooperare politică mai susţinută între diferitele niveluri ale puterii, partidele politice europene fiind, de altfel, deosebit de importante pentru întărirea sferei politice europene şi, ca atare, pentru dezvoltarea culturii politice a guvernanţei pe mai multe niveluri.

Dată fiind natura politică a Comitetului Regiunilor şi a Parlamentului European, este de la sine înţeles că acestea trebuie să coopereze în mod strâns pentru consolidarea legitimităţii democratice a procesului de integrare europeană, atât în contextul familiilor şi al grupurilor politice europene, cât şi în cadrul diferitelor lor organe de deliberare. (12)

Cooperarea interparlamentară se afirmă treptat drept o componentă esenţială a legitimităţii democratice şi a procesului de elaborare a legislaţiei europene. Guvernanţa pe mai multe niveluri reprezintă o cale prin care totalitatea autorităţilor locale şi regionale pot fi implicate în acest proces în mod mai explicit. În special sistemul de avertizare precoce propus de Tratatul de la Lisabona prevede să li se permită parlamentelor şi adunărilor legislative regionale să joace un rol în evaluarea aplicării principiului subsidiarităţii.

Propunerea Tratatului de la Lisabona se aplică tuturor statelor membre, dar poate fi pusă în aplicare în moduri diferite. Prin urmare, CoR încurajează statele membre în care parlamentul naţional nu dispune de o cameră care să reprezinte autorităţile locale şi regionale, să prevadă posibilitatea de a le implica în procesul de monitorizare a principiului subsidiarităţii.

Pentru a pune în aplicare guvernanţa pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să consolideze cooperarea politică şi instituţională cu Parlamentul European, pentru a favoriza luarea în calcul a preocupărilor cetăţenilor în conceperea şi aplicarea acţiunii comunitare. |
| --- | --- |

—

să consolideze cooperarea politică şi instituţională cu Parlamentul European, pentru a favoriza luarea în calcul a preocupărilor cetăţenilor în conceperea şi aplicarea acţiunii comunitare.

| — | să susţină iniţiativa-pilot „Erasmus pentru aleşii locali şi regionali” şi să coopereze în acest scop cu Parlamentul European, Consiliul şi Comisia Europeană pentru dezvoltarea conceptuală şi operaţională a acesteia şi să favorizeze crearea unor programe de formare şi de schimb de experienţă şi de bune practici destinate aleşilor locali şi regionali. |
| --- | --- |

—

să susţină iniţiativa-pilot „Erasmus pentru aleşii locali şi regionali” şi să coopereze în acest scop cu Parlamentul European, Consiliul şi Comisia Europeană pentru dezvoltarea conceptuală şi operaţională a acesteia şi să favorizeze crearea unor programe de formare şi de schimb de experienţă şi de bune practici destinate aleşilor locali şi regionali.

invită:

| — | consiliile reprezentanţilor aleşi la nivel local şi regional să consacre şedinţe speciale integrării europene şi politicilor europene şi să-i asocieze la dezbaterile lor pe reprezentanţii diferitelor instituţii europene implicate în guvernanţa partajată. |
| --- | --- |

—

consiliile reprezentanţilor aleşi la nivel local şi regional să consacre şedinţe speciale integrării europene şi politicilor europene şi să-i asocieze la dezbaterile lor pe reprezentanţii diferitelor instituţii europene implicate în guvernanţa partajată.

Pactul primarilor constituie un model de referinţă pentru angajamentul activ al oraşelor şi al regiunilor în realizarea obiectivelor strategice ale Uniunii Europene şi merită să fie extins la alte domenii cum ar fi ocuparea forţei de muncă, politica de integrare sau excluziunea socială.

II.   Pactul primarilor: angajament şi cooperare în lupta împotriva schimbărilor climatice

| — | Pactul primarilor este o iniţiativă politică ce urmăreşte reunirea primarilor din oraşele Europei, în jurul obiectivului comun de reducere a emisiilor de CO2 până în 2020: reducerea cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră, îmbunătăţirea cu 20 % a eficienţei energetice şi folosirea a 20 % energie din surse regenerabile în consumul de energie. |
| --- | --- |

—

Pactul primarilor este o iniţiativă politică ce urmăreşte reunirea primarilor din oraşele Europei, în jurul obiectivului comun de reducere a emisiilor de CO2 până în 2020: reducerea cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră, îmbunătăţirea cu 20 % a eficienţei energetice şi folosirea a 20 % energie din surse regenerabile în consumul de energie.

| — | Oraşele şi regiunile sunt răspunzătoare pentru mai mult de jumătate din emisiile de gaze cu efect de seră generate prin utilizarea energiei în activităţi umane. Crearea unui cadru adecvat pentru responsabilizarea oraşelor, a regiunilor şi a statelor membre în lupta împotriva schimbărilor climatice era, aşadar, esenţială. |
| --- | --- |

—

Oraşele şi regiunile sunt răspunzătoare pentru mai mult de jumătate din emisiile de gaze cu efect de seră generate prin utilizarea energiei în activităţi umane. Crearea unui cadru adecvat pentru responsabilizarea oraşelor, a regiunilor şi a statelor membre în lupta împotriva schimbărilor climatice era, aşadar, esenţială.

| — | Prin semnarea acestui pact, primarii se angajează în mod voluntar să aplice în comunitatea lor un Plan de acţiune pentru energie durabilă. Pactul permite comunicarea în reţea a experienţelor de pionierat, facilitarea schimbului de bune practici şi creşterea sensibilităţii cetăţenilor şi a actorilor socio-economici locali faţă de o utilizare energetică durabilă. |
| --- | --- |

—

Prin semnarea acestui pact, primarii se angajează în mod voluntar să aplice în comunitatea lor un Plan de acţiune pentru energie durabilă. Pactul permite comunicarea în reţea a experienţelor de pionierat, facilitarea schimbului de bune practici şi creşterea sensibilităţii cetăţenilor şi a actorilor socio-economici locali faţă de o utilizare energetică durabilă.

| — | Comitetul Regiunilor, alături de Comisia Europeană, se mobilizează pentru a dezvolta această iniţiativă şi propune ca ea să fie extinsă la autorităţile regionale. Este necesar ca Planurile de acţiune ale oraşelor să se înscrie în contextul Planurilor de acţiune regionale şi naţionale. |
| --- | --- |

—

Comitetul Regiunilor, alături de Comisia Europeană, se mobilizează pentru a dezvolta această iniţiativă şi propune ca ea să fie extinsă la autorităţile regionale. Este necesar ca Planurile de acţiune ale oraşelor să se înscrie în contextul Planurilor de acţiune regionale şi naţionale.

| — | Pentru a creşte eficienţa Pactului primarilor, este de asemenea esenţial ca mobilizarea politică pe teren să fie urmată de răspunsuri concrete la nivel de politici şi finanţări europene: împrumuturile de la Banca Europeană de Investiţii ar trebui să permită un acces uşor autorităţilor locale şi regiunilor care doresc să investească în programe de eficienţă energetică şi de promovare a utilizării surselor de energie regenerabile. |
| --- | --- |

—

Pentru a creşte eficienţa Pactului primarilor, este de asemenea esenţial ca mobilizarea politică pe teren să fie urmată de răspunsuri concrete la nivel de politici şi finanţări europene: împrumuturile de la Banca Europeană de Investiţii ar trebui să permită un acces uşor autorităţilor locale şi regiunilor care doresc să investească în programe de eficienţă energetică şi de promovare a utilizării surselor de energie regenerabile.

P.S.: În martie 2009, aproximativ 470 de oraşe europene au semnat Pactul şi numeroase altele şi-au exprimat intenţia de a o face.

Autorităţile locale şi regionale au devenit, treptat, actori indispensabili ai politicii externe a Uniunii Europene şi ai strategiei de extindere. Fără a reproduce mecanismele specifice nivelului comunitar, demersul empiric care a ghidat dezvoltarea relaţiilor internaţionale ale autorităţilor locale şi regionale face din acestea actori ai globalizării.

Valoarea adăugată a participării autorităţilor locale şi regionale la procesul de extindere a fost demonstrată cu ocazia precedentelor extinderi şi trebuie să constituie un element de referinţă în aplicarea strategiei actuale, în vederea creării unei dinamici orientate către o democraţie durabilă la nivel local şi regional. (13)
   (14)

Abordarea regională a politicii europene de vecinătate (Dimensiunea mediteraneeană, Parteneriatul estic, Sinergia Mării Negre, Dimensiunea nordică), precum şi politica europeană de vecinătate extinsă (Dimensiunea ultraperiferică), politici ce se pretează susţinerii printr-o cooperare eficientă la nivel regional şi local, oferă, de asemenea, exemple care dovedesc pertinenţa acestui tip de demers. Adunarea autorităţilor locale şi regionale din zona euro-mediteraneeană (ARLEM), integrată în guvernanţa Uniunii pentru Mediterana, o Adunare locală şi regională a Europei de Est şi a Caucazului de Sud pentru Parteneriatul estic, propusă de Comisia Europeană, sau un forum permanent teritorial al Dimensiunii nordice, evocat de Comitetul Regiunilor, ar putea imprima politicii de vecinătate o dinamică operaţională şi integrată.

III.   Autorităţile locale şi regionale partenere ale Uniunii pentru Mediterana:

| — | Pentru a înzestra Parteneriatul euro-mediteraneean reînnoit cu o dimensiune teritorială şi pentru a asigura o reprezentare politică regională şi locală în interiorul său, Comitetul Regiunilor a decis crearea Adunării autorităţilor locale şi regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM). |
| --- | --- |

—

Pentru a înzestra Parteneriatul euro-mediteraneean reînnoit cu o dimensiune teritorială şi pentru a asigura o reprezentare politică regională şi locală în interiorul său, Comitetul Regiunilor a decis crearea Adunării autorităţilor locale şi regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM).

| — | Şefii de stat şi de guvern din zona euro-mediteraneeană, reuniţi la Paris la 13 iulie 2008, au aprobat iniţiativa politică a Comitetului Regiunilor. ARLEM urmăreşte completarea acestui parteneriat cu o dimensiune regională şi locală, garantând astfel o reprezentare adecvată a autorităţilor locale şi regionale şi o participare activă a acestora la guvernanţa sa. Ea permite autorităţilor locale şi regionale să vină cu rezultate concrete şi să transforme acest parteneriat într-o realitate tangibilă pentru cetăţeni. |
| --- | --- |

—

Şefii de stat şi de guvern din zona euro-mediteraneeană, reuniţi la Paris la 13 iulie 2008, au aprobat iniţiativa politică a Comitetului Regiunilor. ARLEM urmăreşte completarea acestui parteneriat cu o dimensiune regională şi locală, garantând astfel o reprezentare adecvată a autorităţilor locale şi regionale şi o participare activă a acestora la guvernanţa sa. Ea permite autorităţilor locale şi regionale să vină cu rezultate concrete şi să transforme acest parteneriat într-o realitate tangibilă pentru cetăţeni.

| — | ARLEM este formată dintr-un număr egal de reprezentanţi regionali şi locali din UE şi din ţările partenere mediteraneene şi solicită să fie recunoscută ca adunare consultativă a noii guvernanţe a Uniunii pentru Mediterana. De asemenea, se va concentra asupra participării autorităţilor locale şi regionale la proiecte concrete, într-un număr mare de domenii precum dezvoltarea întreprinderilor, mediu, energie, transporturi, învăţământ, cultură, migraţie, sănătate, cooperare descentralizată. Prin favorizarea schimbului de bune practici, ea încurajează cooperarea teritorială şi oferă noi căi de dialog. |
| --- | --- |

—

ARLEM este formată dintr-un număr egal de reprezentanţi regionali şi locali din UE şi din ţările partenere mediteraneene şi solicită să fie recunoscută ca adunare consultativă a noii guvernanţe a Uniunii pentru Mediterana. De asemenea, se va concentra asupra participării autorităţilor locale şi regionale la proiecte concrete, într-un număr mare de domenii precum dezvoltarea întreprinderilor, mediu, energie, transporturi, învăţământ, cultură, migraţie, sănătate, cooperare descentralizată. Prin favorizarea schimbului de bune practici, ea încurajează cooperarea teritorială şi oferă noi căi de dialog.

În acelaşi timp, multilateralismul tradiţional caracterizat prin colaborarea între guvernele naţionale şi Naţiunile Unite evoluează şi lui i se adaugă o colaborare sistematică a autorităţilor locale şi regionale. Plecând de la această constatare, Programul Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) a creat „o platformă pentru parteneriate inovatoare.” (15)

În faţa limitelor viziunilor centralizatoare, sectoriale şi verticale care au prevalat prea mult timp în domeniul asistenţei pentru dezvoltare, guvernanţa pe mai multe niveluri propune o perspectivă teritorială şi nu sectorială pentru strategiile de dezvoltare, în vederea atingerii obiectivelor de dezvoltare ale Mileniului (16). Diplomaţia oraşelor constituie, între altele, o pârghie pentru cooperarea politică în cadrul acţiunii externe a Uniunii Europene şi nu trebuie neglijată, deoarece permite depăşirea unor obstacole diplomatice şi politice majore.

Înfrăţirile şi programele de colaborare a regiunilor frontaliere au devenit un instrument esenţial în procesul de aderare, de preaderare şi în cadrul politicii de vecinătate. În contextul globalizării, ele transmit valorile integrării europene, dezvoltând noi forme de solidaritate. (17)

Recunoscând contribuţia guvernanţei locale şi regionale şi a cooperării descentralizate, instituţiile internaţionale şi europene au consolidat în ultimii ani rolul autorităţilor locale şi regionale în cadrul guvernanţei globale.
   (18)

Pentru a pune în aplicare guvernanţa pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să evalueze experienţele autorităţilor locale şi regionale în cadrul extinderilor anterioare, pe baza activităţii grupurilor sale de lucru pentru Balcanii de Vest, Turcia şi Croaţia, precum şi pe baza activităţii Comitetului consultativ paritar pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei; |
| --- | --- |

—

să evalueze experienţele autorităţilor locale şi regionale în cadrul extinderilor anterioare, pe baza activităţii grupurilor sale de lucru pentru Balcanii de Vest, Turcia şi Croaţia, precum şi pe baza activităţii Comitetului consultativ paritar pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei;

| — | să dezvolte potenţialul politic şi operaţional al Adunărilor locale şi regionale, ca sprijin pentru politica europeană de vecinătate: insistă în această privinţă asupra importanţei cooperării interinstituţionale şi a coordonării cu celelalte mecanisme existente; |
| --- | --- |

—

să dezvolte potenţialul politic şi operaţional al Adunărilor locale şi regionale, ca sprijin pentru politica europeană de vecinătate: insistă în această privinţă asupra importanţei cooperării interinstituţionale şi a coordonării cu celelalte mecanisme existente;

| — | să anime, în parteneriat cu Comisia Europeană, „bursa cooperării descentralizate” sub forma unui portal internet, în vederea organizării, prin mijloace virtuale, a schimbului de informaţii între autorităţile locale şi regionale europene active în domeniul cooperării pentru dezvoltare, facilitând astfel concordanţa între proiectele autorităţilor locale şi regionale europene şi cele din ţările în curs de dezvoltare; (19) |
| --- | --- |

—

să anime, în parteneriat cu Comisia Europeană, „bursa cooperării descentralizate” sub forma unui portal internet, în vederea organizării, prin mijloace virtuale, a schimbului de informaţii între autorităţile locale şi regionale europene active în domeniul cooperării pentru dezvoltare, facilitând astfel concordanţa între proiectele autorităţilor locale şi regionale europene şi cele din ţările în curs de dezvoltare; (19)

| — | să îşi consolideze poziţia instituţională de organ al Uniunii Europene competent în domeniul dezvoltării democraţiei locale şi regionale în cadrul politicii externe a Uniunii, pe parcursul misiunilor de observare electorală în Europa şi în ţări terţe şi să îşi consolideze, în acest scop, cooperarea cu Comisia Europeană şi cu Congresul autorităţilor locale şi regionale al Consiliului Europei. |
| --- | --- |

—

să îşi consolideze poziţia instituţională de organ al Uniunii Europene competent în domeniul dezvoltării democraţiei locale şi regionale în cadrul politicii externe a Uniunii, pe parcursul misiunilor de observare electorală în Europa şi în ţări terţe şi să îşi consolideze, în acest scop, cooperarea cu Comisia Europeană şi cu Congresul autorităţilor locale şi regionale al Consiliului Europei.

cere comisiei Europene:

| — | să prevadă adoptarea unei carte politice voluntare de asociere a autorităţilor locale şi regionale la procesul de extindere, care ar constitui o referinţă comună în vederea dezvoltării instrumentului de asistenţă pentru preaderare în acord cu nevoile autorităţilor locale şi regionale şi în vederea consolidării cooperării transfrontaliere şi a capacităţii instituţionale şi administrative a structurilor locale şi regionale din ţările candidate şi potenţial candidate. (20) |
| --- | --- |

—

să prevadă adoptarea unei carte politice voluntare de asociere a autorităţilor locale şi regionale la procesul de extindere, care ar constitui o referinţă comună în vederea dezvoltării instrumentului de asistenţă pentru preaderare în acord cu nevoile autorităţilor locale şi regionale şi în vederea consolidării cooperării transfrontaliere şi a capacităţii instituţionale şi administrative a structurilor locale şi regionale din ţările candidate şi potenţial candidate. (20)

Stimularea democraţiei participative

Guvernanţa este structurată în măsură tot mai mare sub formă de reţele şi favorizează o dinamică a cooperării orizontale. Această evoluţie este propice luării în considerare a numeroaselor reţele active la nivel local şi regional în Europa şi în lume. Conectarea acestora la procesul european, pentru a contribui la reuşita politicilor comune şi la adoptarea acestora de către cetăţeni este o misiune care îi revine Comitetului Regiunilor prin intermediul multiplicatorilor săi de opinie.

IV.   Open Days: săptămâna europeană a regiunilor şi a oraşelor

| — | În fiecare an, Comitetul Regiunilor şi DG REGIO a Comisiei Europene organizează la Bruxelles „Zilele europene ale regiunilor şi oraşelor”. În cadrul parteneriatului interinstituţional extins, care include Preşedinţia Uniunii şi Parlamentul European, acest eveniment reuneşte peste 7 000 de participanţi şi aproximativ 250 de parteneri. Partenerii oficiali ai Open Days sunt, pe de o parte, regiunile şi birourile lor de legătură din Bruxelles şi, pe de altă parte, numeroşi parteneri locali, ca de exemplu asociaţii şi institute de cercetare locale. Aceşti parteneri sunt organizatorii principali ai numeroaselor seminarii, ateliere şi a unei părţi considerabile a programului-cadru al Open Days. |
| --- | --- |

—

În fiecare an, Comitetul Regiunilor şi DG REGIO a Comisiei Europene organizează la Bruxelles „Zilele europene ale regiunilor şi oraşelor”. În cadrul parteneriatului interinstituţional extins, care include Preşedinţia Uniunii şi Parlamentul European, acest eveniment reuneşte peste 7 000 de participanţi şi aproximativ 250 de parteneri. Partenerii oficiali ai Open Days sunt, pe de o parte, regiunile şi birourile lor de legătură din Bruxelles şi, pe de altă parte, numeroşi parteneri locali, ca de exemplu asociaţii şi institute de cercetare locale. Aceşti parteneri sunt organizatorii principali ai numeroaselor seminarii, ateliere şi a unei părţi considerabile a programului-cadru al Open Days.

| — | În jurul unei teme legate de agenda comunitară şi de priorităţile europene ale autorităţilor locale şi regionale se reunesc, pe lângă oamenii politici europeni, naţionali, regionali şi locali, experţi şi reprezentanţi ai mediilor socio-economice, sindicatelor, organismelor financiare şi ai societăţii civile, în cadrul unor manifestări, seminarii, ateliere, activităţi pentru mass-media şi expoziţii. |
| --- | --- |

—

În jurul unei teme legate de agenda comunitară şi de priorităţile europene ale autorităţilor locale şi regionale se reunesc, pe lângă oamenii politici europeni, naţionali, regionali şi locali, experţi şi reprezentanţi ai mediilor socio-economice, sindicatelor, organismelor financiare şi ai societăţii civile, în cadrul unor manifestări, seminarii, ateliere, activităţi pentru mass-media şi expoziţii.

| — | Acest eveniment de la Bruxelles este însoţit de manifestări în oraşele şi regiunile partenere, facilitând astfel schimburile de experienţă, interconectarea reţelelor şi confruntarea de idei şi de expertiză. (21) |
| --- | --- |

—

Acest eveniment de la Bruxelles este însoţit de manifestări în oraşele şi regiunile partenere, facilitând astfel schimburile de experienţă, interconectarea reţelelor şi confruntarea de idei şi de expertiză. (21)

Reţelele, organizaţiile şi asociaţiile autorităţilor locale şi regionale contribuie la mobilizarea acestor autorităţi în procesul european şi la implicarea acestora în mecanismele operaţionale ale cooperării teritoriale (22). De la crearea Comitetului Regiunilor, cooperarea cu principalele asociaţii europene şi naţionale ale autorităţilor locale şi regionale şi anumite reţele tematice au permis stabilirea unei complementarităţi între rolul său instituţional şi cel al acestor organizaţii. În cadrul progreselor făcute în activitatea sa şi al promovării obiectivelor şi măsurilor propuse în Cartea albă, Comitetul Regiunilor se va strădui să lucreze în parteneriat cu asociaţiile europene ale administraţiilor locale şi regionale.

Pe de altă parte, guvernanţa pe mai multe niveluri apare ca fiind extrem de pertinentă pentru promovarea cetăţeniei active şi garantează o politică de comunicare descentralizată, mai bine adaptată la aşteptările concrete şi imediate ale cetăţenilor, contribuind la eliminarea distanţei faţă de instituţiile comunitare şi responsabilii politici.

Comunicarea descentralizată cu privire la Europa urmăreşte în special favorizarea integrării dimensiunii europene în gestiunea politică la nivel local şi regional, facilitarea interacţiunii cu mass-media locale şi regionale şi utilizarea la nivel local şi regional a noilor tehnologii inovatoare de comunicare şi, mai ales, a resurselor instrumentului web 2.0. În plus, permite stimularea organizării unor dezbateri politice şi a unor reuniuni publice despre Europa la nivel local şi regional şi promovează, astfel, cetăţenia activă, încurajând participarea la nivel european.

Pentru punerea în aplicare a guvernanţei pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să dezvolte o cooperare activă cu reţelele relevante de la nivel local şi regional care favorizează interconectarea şi interacţiunea în societatea europeană între sferele politică, economică, asociativă şi culturală şi să informeze asupra celor mai bune practici de participare la nivel local şi regional; |
| --- | --- |

—

să dezvolte o cooperare activă cu reţelele relevante de la nivel local şi regional care favorizează interconectarea şi interacţiunea în societatea europeană între sferele politică, economică, asociativă şi culturală şi să informeze asupra celor mai bune practici de participare la nivel local şi regional;

| — | să contribuie la aplicarea unei politici reale de comunicare descentralizată, a cărei importanţă a fost recunoscută în declaraţia comună a Parlamentului European, a Comisiei Europene şi a Consiliului „Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa” (23), care se bazează pe angajamentul politic al actorilor instituţionali cu privire la animarea permanentă a dezbaterii europene în oraşele şi regiunile europene şi la informarea privind deciziile luate la nivel comunitar; |
| --- | --- |

—

să contribuie la aplicarea unei politici reale de comunicare descentralizată, a cărei importanţă a fost recunoscută în declaraţia comună a Parlamentului European, a Comisiei Europene şi a Consiliului „Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa” (23), care se bazează pe angajamentul politic al actorilor instituţionali cu privire la animarea permanentă a dezbaterii europene în oraşele şi regiunile europene şi la informarea privind deciziile luate la nivel comunitar;

| — | să stabilească un plan de acţiune, care să distingă între diferitele instrumente de comunicare, în funcţie de obiectivele fixate şi de domeniile politice vizate, pentru a valorifica sinergia dintre comunicarea privind strategia şi politicile comune şi aplicarea acestora pentru cetăţeni la nivel local şi regional, şi să elaboreze recomandări adecvate pentru Grupul Interinstituţional de Informare (GII) (24). |
| --- | --- |

—

să stabilească un plan de acţiune, care să distingă între diferitele instrumente de comunicare, în funcţie de obiectivele fixate şi de domeniile politice vizate, pentru a valorifica sinergia dintre comunicarea privind strategia şi politicile comune şi aplicarea acestora pentru cetăţeni la nivel local şi regional, şi să elaboreze recomandări adecvate pentru Grupul Interinstituţional de Informare (GII) (24).

| — | să propună metode şi instrumente, aplicate la nivel local şi regional, de reducere a deficitului de comunicare, să încurajeze o prezenţă sporită în mass-media locale şi regionale a impactului politicilor Uniunii Europene asupra vieţii cotidiene a cetăţenilor şi să îşi consolideze potenţialul de comunicare, de informare şi de mediere cu privire la Europa, sprijinindu-se pe noile instrumente de comunicare şi mai ales pe instrumentul Web 2.0. |
| --- | --- |

—

să propună metode şi instrumente, aplicate la nivel local şi regional, de reducere a deficitului de comunicare, să încurajeze o prezenţă sporită în mass-media locale şi regionale a impactului politicilor Uniunii Europene asupra vieţii cotidiene a cetăţenilor şi să îşi consolideze potenţialul de comunicare, de informare şi de mediere cu privire la Europa, sprijinindu-se pe noile instrumente de comunicare şi mai ales pe instrumentul Web 2.0.

recomandă:

| — | crearea de instrumente adecvate, ca sprijin pentru democraţia participativă, mai ales în cadrul Strategiei de la Lisabona, al Agendei sociale şi al Strategiei de la Göteborg, şi dezvoltarea de mecanisme de tip „Agenda locală 21”, mecanisme participative şi integrate care formulează planuri strategice pe termen lung; (25) |
| --- | --- |

—

crearea de instrumente adecvate, ca sprijin pentru democraţia participativă, mai ales în cadrul Strategiei de la Lisabona, al Agendei sociale şi al Strategiei de la Göteborg, şi dezvoltarea de mecanisme de tip „Agenda locală 21”, mecanisme participative şi integrate care formulează planuri strategice pe termen lung; (25)

| — | examinarea posibilităţilor de cooperare, odată intrat în vigoare Tratatul de la Lisabona, dintre CoR, autorităţile locale şi regionale şi celelalte instituţii europene, în scopul elaborării instrumentului iniţiativei cetăţeneşti europene şi al exploatării capacităţii acestuia de a promova o autentică dezbatere politică europeană, îmbunătăţind astfel legitimitatea sistemului de guvernanţă pe mai multe niveluri al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

examinarea posibilităţilor de cooperare, odată intrat în vigoare Tratatul de la Lisabona, dintre CoR, autorităţile locale şi regionale şi celelalte instituţii europene, în scopul elaborării instrumentului iniţiativei cetăţeneşti europene şi al exploatării capacităţii acestuia de a promova o autentică dezbatere politică europeană, îmbunătăţind astfel legitimitatea sistemului de guvernanţă pe mai multe niveluri al Uniunii Europene;

| — | consolidarea educaţiei civice europene, prin apelul la competenţele autorităţilor locale şi regionale; |
| --- | --- |

—

consolidarea educaţiei civice europene, prin apelul la competenţele autorităţilor locale şi regionale;

cere Comisiei Europene:

| — | să ia în considerare noi parametri în evaluarea opiniei cetăţenilor europeni (Eurobarometru), care să exprime implicarea reală a autorităţilor locale şi regionale în funcţionarea Uniunii Europene şi punerea în aplicare a strategiilor şi politicilor comune; |
| --- | --- |

—

să ia în considerare noi parametri în evaluarea opiniei cetăţenilor europeni (Eurobarometru), care să exprime implicarea reală a autorităţilor locale şi regionale în funcţionarea Uniunii Europene şi punerea în aplicare a strategiilor şi politicilor comune;

invită:

| — | statele membre să pună în practică o e-guvernanţă mai cuprinzătoare pentru regiuni şi oraşe, iar acestea din urmă să realizeze, prin intermediul politicii de comunicare şi al sistemului propriu de e-guvernanţă, o mai mare sensibilizare a publicului faţă de realizările Uniunii Europene şi de mizele acesteia pentru cetăţeni. |
| --- | --- |

—

statele membre să pună în practică o e-guvernanţă mai cuprinzătoare pentru regiuni şi oraşe, iar acestea din urmă să realizeze, prin intermediul politicii de comunicare şi al sistemului propriu de e-guvernanţă, o mai mare sensibilizare a publicului faţă de realizările Uniunii Europene şi de mizele acesteia pentru cetăţeni.

| — | instituţiile comunitare să elaboreze o strategie de comunicare de tip eeb 2.0 şi să utilizeze noile site-uri internet de socializare, YouTube/EU Tube. |
| --- | --- |

—

instituţiile comunitare să elaboreze o strategie de comunicare de tip eeb 2.0 şi să utilizeze noile site-uri internet de socializare, YouTube/EU Tube.

4.   Consolidarea eficienţei acţiunii comunitare

Guvernanţa pe mai multe niveluri urmăreşte consolidarea acţiunii comunitare în domeniile aflate în centrul preocupărilor cetăţenilor europeni. Într-un spaţiu puternic integrat, precum Uniunea Europeană, orice intervenţie comunitară are un impact direct asupra teritoriilor şi asupra cetăţenilor săi. Concordanţa dintre obiectivele comunitare şi impactul teritorial al acestor politici este, aşadar, esenţială. Recomandările Cărţii albe de faţă urmăresc, în consecinţă, o mai bună adaptare a scopurilor comunitare la situaţiile concrete şi diverse de gestionare şi de programare cu care se confruntă aleşii locali în aplicarea politicilor comunitare majore.

Criteriul primordial pentru a garanta eficienţa metodei comunitare şi pentru a determina evoluţia standardelor guvernanţei europene este alegerea instrumentelor potrivite, punându-se accentul pe diferenţiere şi specializare. Întrepătrunderea acestor instrumente între diferitele niveluri ale puterii devine astfel o garanţie a coerenţei intervenţiei comunitare. Procesele de consultare, de experimentare, de analiză a impactului teritorial, metoda deschisă de coordonare, instrumentele juridice pentru încheierea de contracte, precum pactele teritoriale sau grupările europene de cooperare teritorială, trebuie să fie dezvoltate pentru a contracara efectele negative ale concentrării deciziei, ale dispersiei acţiunii şi ale diluării rezultatelor. Aceste mecanisme şi instrumente constituie noi căi pentru atingerea obiectivelor strategice ale Uniunii Europene.

Conceperea şi aplicarea în parteneriat a politicilor comune

Acest mod de guvernanţă flexibilă se poate adapta cu succes şi în funcţie de mecanisme variabile diferitelor politici comune, ţinând cont de caracteristicile acestora. Politica de coeziune este un exemplu de bună practică a guvernanţei pe mai multe niveluri, iar politica de mediu a constituit un laborator pentru dezvoltarea anumitor mecanisme şi practici.

V.   Politica europeană de coeziune: efect de pârghie pentru politicile comunitare

| — | De douăzeci de ani, politica de coeziune continuă să îşi demonstreze valoarea adăugată şi a devenit pentru cetăţeanul european, datorită dezvoltării de proiecte concrete, imaginea solidarităţii europene. Ea a evoluat de-a lungul timpului: creată pentru a însoţi lansarea pieţei unice în vederea asigurării dezvoltării regiunilor cele mai defavorizate, ea a permis atenuarea disparităţilor socio-economice generate de extinderile succesive ale Uniunii şi a devenit un instrument major pentru a sprijini strategia de creştere economică şi de ocupare a forţei de muncă pe întreg teritoriul Uniunii. Recent, s-a făcut apel la această politică pentru a sprijini planul european de redresare economică. |
| --- | --- |

—

De douăzeci de ani, politica de coeziune continuă să îşi demonstreze valoarea adăugată şi a devenit pentru cetăţeanul european, datorită dezvoltării de proiecte concrete, imaginea solidarităţii europene. Ea a evoluat de-a lungul timpului: creată pentru a însoţi lansarea pieţei unice în vederea asigurării dezvoltării regiunilor cele mai defavorizate, ea a permis atenuarea disparităţilor socio-economice generate de extinderile succesive ale Uniunii şi a devenit un instrument major pentru a sprijini strategia de creştere economică şi de ocupare a forţei de muncă pe întreg teritoriul Uniunii. Recent, s-a făcut apel la această politică pentru a sprijini planul european de redresare economică.

| — | Politica de coeziune, care reprezintă în momentul de faţă o treime din bugetul comunitar, are un real efect de pârghie financiară şi de parteneriat interinstituţional consolidat, prin utilizarea parteneriatelor public-privat şi a instrumentelor financiare ale Băncii Europene de Investiţii. Efectul de pârghie al politicii europene de coeziune se concretizează şi prin capacitatea sa de a favoriza sinergia, la scară europeană, între priorităţile strategice de dezvoltare de la nivel local, regional şi naţional. |
| --- | --- |

—

Politica de coeziune, care reprezintă în momentul de faţă o treime din bugetul comunitar, are un real efect de pârghie financiară şi de parteneriat interinstituţional consolidat, prin utilizarea parteneriatelor public-privat şi a instrumentelor financiare ale Băncii Europene de Investiţii. Efectul de pârghie al politicii europene de coeziune se concretizează şi prin capacitatea sa de a favoriza sinergia, la scară europeană, între priorităţile strategice de dezvoltare de la nivel local, regional şi naţional.

Un alt aspect important al efectului de pârghie asociat utilizării fondurilor structurale se referă la consolidarea capacităţilor instituţionale ale administraţiilor publice. Stimulând capacitatea de gestiune şi armonizând procedurile acestor administraţii la nivel european, politica de coeziune a favorizat aplicarea politicilor comunitare. Datorită virtuţilor parteneriatului şi ale cooperării dintre instituţiile publice şi actorii societăţii civile, politica de coeziune a permis şi punerea în aplicare a unor soluţii globale la situaţii disparate în interiorul Uniunii Europene.

| — | Pentru a se adopta o concepţie mai amplă a coeziunii teritoriale, care să ţină seama de noile provocări cu care se confruntă autorităţile locale şi regionale (globalizare, schimbări climatice, securitatea energetică, imigraţia etc.), este necesar ca obiectivele concrete cărora li se alocă fonduri europene să fie definite în mod flexibil, în funcţie de particularităţile fiecărui teritoriu şi de o strategie de competitivitate şi de durabilitate proprie. |
| --- | --- |

—

Pentru a se adopta o concepţie mai amplă a coeziunii teritoriale, care să ţină seama de noile provocări cu care se confruntă autorităţile locale şi regionale (globalizare, schimbări climatice, securitatea energetică, imigraţia etc.), este necesar ca obiectivele concrete cărora li se alocă fonduri europene să fie definite în mod flexibil, în funcţie de particularităţile fiecărui teritoriu şi de o strategie de competitivitate şi de durabilitate proprie.

În acelaşi timp, în domeniul acţiunii politice unde nu există competenţe explicite ale Uniunii Europene, dar în care politicile comunitare produc efecte, cum ar fi politica locuinţelor, precum şi segmente largi ale serviciilor de interes general, guvernanţa pe mai multe niveluri este un instrument care permite abordarea transversală a acestor domenii şi depăşirea unei înţelegeri prea rigide a repartiţiei competenţelor, în scopul urmăririi unor scopuri comune, cu respectarea diversităţii constituţionale şi administrative a statelor membre respective.

Pentru a pune în aplicare guvernanţa pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să planifice şi să lanseze iniţiative care urmăresc difuzarea bunelor practici în domeniul parteneriatului, legate de definirea priorităţilor politice locale, regionale, naţionale şi supranaţionale în statele membre şi să susţină toate iniţiativele lansate de statele membre, de Parlamentul European şi de Comisia Europeană, în vederea aplicării principiului de parteneriat cu autorităţile locale şi regionale, nu doar în etapa de executare a politicilor, ci şi, mai ales, în timpul elaborării acestora; |
| --- | --- |

—

să planifice şi să lanseze iniţiative care urmăresc difuzarea bunelor practici în domeniul parteneriatului, legate de definirea priorităţilor politice locale, regionale, naţionale şi supranaţionale în statele membre şi să susţină toate iniţiativele lansate de statele membre, de Parlamentul European şi de Comisia Europeană, în vederea aplicării principiului de parteneriat cu autorităţile locale şi regionale, nu doar în etapa de executare a politicilor, ci şi, mai ales, în timpul elaborării acestora;

| — | să propună mecanisme instituţionale de întărire a caracterului politic şi strategic al evaluării politicii de coeziune, consolidând rapoartele elaborate la nivel naţional şi regional într-un cadru european de analiză şi prospectivă. |
| --- | --- |

—

să propună mecanisme instituţionale de întărire a caracterului politic şi strategic al evaluării politicii de coeziune, consolidând rapoartele elaborate la nivel naţional şi regional într-un cadru european de analiză şi prospectivă.

recomandă:

| — | să se consolideze practica parteneriatului, atât pe verticală („autorităţi locale şi regionale – guvern naţional şi Uniunea Europeană”), cât şi pe orizontală („autorităţi locale şi regionale – societate civilă”), mai ales în cadrul dialogului social, garantându-se participarea cetăţenilor prin intermediul organismelor create în acest scop de diferitele administraţii publice implicate, în special de acelea care, datorită proximităţii geografice şi aplicării principiului subsidiarităţii, sunt mai apropiate de cetăţeni. Prin intermediul acestei participări, diferitele grupuri sociale vor putea să îşi prezinte evaluările, opiniile şi sugestiile cu privire la aspectele iniţiativelor publice comunitare. |
| --- | --- |

—

să se consolideze practica parteneriatului, atât pe verticală („autorităţi locale şi regionale – guvern naţional şi Uniunea Europeană”), cât şi pe orizontală („autorităţi locale şi regionale – societate civilă”), mai ales în cadrul dialogului social, garantându-se participarea cetăţenilor prin intermediul organismelor create în acest scop de diferitele administraţii publice implicate, în special de acelea care, datorită proximităţii geografice şi aplicării principiului subsidiarităţii, sunt mai apropiate de cetăţeni. Prin intermediul acestei participări, diferitele grupuri sociale vor putea să îşi prezinte evaluările, opiniile şi sugestiile cu privire la aspectele iniţiativelor publice comunitare.

| — | să se simplifice şi să se raţionalizeze procedurile administrative, astfel încât să se instaureze un cadru juridic, administrativ şi financiar propice activităţii inovatoare şi să se elaboreze noi instrumente prin care să se favorizeze inovarea regională şi să se consolideze metodele de finanţare (capital de risc, investitori providenţiali, microcredite etc.); |
| --- | --- |

—

să se simplifice şi să se raţionalizeze procedurile administrative, astfel încât să se instaureze un cadru juridic, administrativ şi financiar propice activităţii inovatoare şi să se elaboreze noi instrumente prin care să se favorizeze inovarea regională şi să se consolideze metodele de finanţare (capital de risc, investitori providenţiali, microcredite etc.);

| — | să se consolideze capacităţile administrative ale autorităţilor locale şi regionale, pentru a garanta o gestionare competentă a proiectelor şi pentru a intensifica schimbul de bune practici în Uniunea Europeană în domeniul guvernanţei locale şi regionale. |
| --- | --- |

—

să se consolideze capacităţile administrative ale autorităţilor locale şi regionale, pentru a garanta o gestionare competentă a proiectelor şi pentru a intensifica schimbul de bune practici în Uniunea Europeană în domeniul guvernanţei locale şi regionale.

cere Comisiei Europene:

| — | să studieze în mod separat posibilele îmbunătăţiri ale politicilor comunitare în sensul unui parteneriat consolidat; |
| --- | --- |

—

să studieze în mod separat posibilele îmbunătăţiri ale politicilor comunitare în sensul unui parteneriat consolidat;

| — | să favorizeze coordonarea între intervenţia fondurilor structurale, programele sectoriale şi programele în favoarea dezvoltării rurale; |
| --- | --- |

—

să favorizeze coordonarea între intervenţia fondurilor structurale, programele sectoriale şi programele în favoarea dezvoltării rurale;

| — | să evalueze progresele în domeniul simplificării şi descentralizării gestionării fondurilor structurale în perioada 2007-2013, urmărindu-se în mod special proporţionalitatea sarcinilor administrative, în raport cu tipul şi dimensiunea intervenţiei, precum şi în raport cu efectele pe care acestea le au asupra autorităţilor locale şi regionale. |
| --- | --- |

—

să evalueze progresele în domeniul simplificării şi descentralizării gestionării fondurilor structurale în perioada 2007-2013, urmărindu-se în mod special proporţionalitatea sarcinilor administrative, în raport cu tipul şi dimensiunea intervenţiei, precum şi în raport cu efectele pe care acestea le au asupra autorităţilor locale şi regionale.

Coordonarea procesului european

Acţiunea coordonată a diferitelor niveluri de putere, pe de o parte, şi coordonarea politicilor şi a instrumentelor, pe de altă parte, sunt indispensabile pentru a îmbunătăţi guvernanţa europeană şi pentru aplicarea strategiilor comunitare. Criza economică şi acordul asupra necesităţii urgente de a da un răspuns coordonat la nivelul UE arată nu numai caracterul esenţial al coordonării, ci şi dificultăţile persistente pe care le întâmpină astfel de acţiuni comune din cauza lipsei de coordonare şi de încredere reciprocă. Prin urmare, criza este un test pentru procesul de integrare europeană. Provocarea constă în capacitatea Uniunii de a coordona acţiunea politică în sprijinul relansării economice, pentru a propune o alternativă mai echilibrată de dezvoltare durabilă şi de coeziune teritorială, prin cooperare între diferiţii actori şi implicare directă a autorităţilor locale şi regionale şi recurgerii la parteneriate public/privat. (26) Mecanismele de integrare europeană, datorate metodei comunitare şi unei cooperări interguvernamentale, trebuie coordonate cu ajutorul unor instrumente de relansare economică de natură financiară, economică, socială şi teritorială şi sprijinindu-se pe o mai bună coordonare a politicilor de gestiune a crizei (flexibilitate sporită în cadrul fondurilor structurale europene, Fondul european de adaptare la globalizare, susţinere din partea BEI etc.) şi de ieşire din criză (politici de inovare, politica industrială etc.) (26)

Metoda comunitară este cea mai în măsură să garanteze punerea în aplicare a guvernanţei pe mai multe niveluri. Totuşi, fără a pune la îndoială importanţa acesteia, de mai mulţi ani se recurge la metoda deschisă de coordonare, care urmăreşte completarea metodei comunitare fondate pe triunghiul instituţional şi pe iniţiativa legislativă exclusivă a Comisiei, în domeniile în care Uniunea Europeană nu dispune decât de competenţe de coordonare sau de competenţe de sprijinire. Aplicată în funcţie de caz şi cu respectarea principiului subsidiarităţii, ea poate oferi un mijloc de încurajare a cooperării, a schimbului de bune practici şi a stabilirii unor obiective şi orientări comune pentru statele membre.

Totuşi, metoda deschisă de coordonare nu a produs încă, în raport cu obiectivele sale iniţiale, valoarea adăugată aşteptată şi nu s-a dovedit satisfăcătoare pentru autorităţile locale şi regionale, care sunt insuficient implicate. Pe de altă parte, acestea din urmă consideră că ar putea fi extinsă şi la alte domenii de intervenţie, cu condiţia ca ea să devină mai cuprinzătoare.

VI.   Platforma Comitetului Regiunilor pentru monitorizarea Strategiei de la Lisabona

| — | Comitetul Regiunilor a creat, în 2006, o platformă de monitorizare a Strategiei de la Lisabona, cuprinzând, în prezent, peste o sută de regiuni şi de oraşe din 26 de state membre. Această reţea de schimburi şi de evaluare are în vedere controlul implicării eşalonului regional şi local în guvernanţa de la Lisabona şi modul de îmbinare al acestuia cu politica de coeziune. |
| --- | --- |

—

Comitetul Regiunilor a creat, în 2006, o platformă de monitorizare a Strategiei de la Lisabona, cuprinzând, în prezent, peste o sută de regiuni şi de oraşe din 26 de state membre. Această reţea de schimburi şi de evaluare are în vedere controlul implicării eşalonului regional şi local în guvernanţa de la Lisabona şi modul de îmbinare al acestuia cu politica de coeziune.

| — | În raportul său de monitorizare „realizarea obiectivelor de la Lisabona prin politici teritoriale coordonate şi integrate” se subliniază necesitatea ca toate nivelurile de guvernanţă vizate să îşi consolideze sincronizarea şi coordonarea agendelor lor politice şi să creeze o gamă mai largă de instrumente juridice. |
| --- | --- |

—

În raportul său de monitorizare „realizarea obiectivelor de la Lisabona prin politici teritoriale coordonate şi integrate” se subliniază necesitatea ca toate nivelurile de guvernanţă vizate să îşi consolideze sincronizarea şi coordonarea agendelor lor politice şi să creeze o gamă mai largă de instrumente juridice.

| — | Comitetul Regiunilor a lansat, cu ocazia Reuniunii europene la vârf a regiunilor şi oraşelor de la Praga, pe 5 şi 6 martie 2009, un proces de consultare asupra viitoarei strategii pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă, în vederea asigurării participării autorităţilor locale şi regionale înainte de elaborarea acesteia. (www.lisbon.cor.europa.eu). |
| --- | --- |

—

Comitetul Regiunilor a lansat, cu ocazia Reuniunii europene la vârf a regiunilor şi oraşelor de la Praga, pe 5 şi 6 martie 2009, un proces de consultare asupra viitoarei strategii pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă, în vederea asigurării participării autorităţilor locale şi regionale înainte de elaborarea acesteia. (www.lisbon.cor.europa.eu).

| — | Comitetul Regiunilor are intenţia să creeze un nou premiu, pentru a recompensa regiunile cele mai întreprinzătoare din Uniunea Europeană, în vederea îmbunătăţirii condiţiilor-cadru pentru întreprinderi şi în special pentru IMM-uri. Titlul de „Regiune europeană întreprinzătoare”, decernat anual, va încuraja regiunile să elaboreze o planificare strategică de reforme economice şi sociale durabile pe termen lung şi cu o largă susţinere din partea populaţiei şi a părţilor implicate la nivel local. |
| --- | --- |

—

Comitetul Regiunilor are intenţia să creeze un nou premiu, pentru a recompensa regiunile cele mai întreprinzătoare din Uniunea Europeană, în vederea îmbunătăţirii condiţiilor-cadru pentru întreprinderi şi în special pentru IMM-uri. Titlul de „Regiune europeană întreprinzătoare”, decernat anual, va încuraja regiunile să elaboreze o planificare strategică de reforme economice şi sociale durabile pe termen lung şi cu o largă susţinere din partea populaţiei şi a părţilor implicate la nivel local.

| — | Comitetul vrea să dea astfel un impuls suplimentar lansării noii strategii post-Lisabona de creştere economică şi ocupare a forţei de muncă, prin generalizarea la nivel local şi regional a celor zece principii cuprinse în „Small Business Act” pentru Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

—

Comitetul vrea să dea astfel un impuls suplimentar lansării noii strategii post-Lisabona de creştere economică şi ocupare a forţei de muncă, prin generalizarea la nivel local şi regional a celor zece principii cuprinse în „Small Business Act” pentru Uniunea Europeană.

În mod cert, Strategiei de la Lisabona îi lipseşte coordonarea şi continuă să se înscrie într-un demers exclusiv de sus în jos. Paradoxul de la Lisabona, evidenţiat de platforma de monitorizare a Comitetului Regiunilor, demonstrează nivelul insuficient de asociere a autorităţilor locale şi regionale şi subliniază urgenţa aplicării unei strategii comunitare pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă, mai descentralizată şi bazată pe potenţialul regiunilor şi al oraşelor, acestea fiind,, datorită competenţelor lor, principalii promotori ai inovaţiei, cercetării şi educaţiei în Europa. (27)

Relansarea economiei europene implică şi realizarea obiectivelor din „Small Business Act” pentru Europa, care trebuie să facă obiectul unui parteneriat cu autorităţile locale şi regionale. (28)

Pentru a pune în aplicare guvernanţa pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să examineze pistele de reflecţie pentru o metodă deschisă de coordonare teritorializată şi să determine domeniile de intervenţie comunitară în care metoda deschisă de coordonare ar fi cea mai potrivită pentru autorităţile locale şi regionale, urmărind în special politica de imigraţie şi de integrare, inovarea şi educaţia; |
| --- | --- |

—

să examineze pistele de reflecţie pentru o metodă deschisă de coordonare teritorializată şi să determine domeniile de intervenţie comunitară în care metoda deschisă de coordonare ar fi cea mai potrivită pentru autorităţile locale şi regionale, urmărind în special politica de imigraţie şi de integrare, inovarea şi educaţia;

| — | să prezinte Consiliului European din martie 2010 rezultatele consultării autorităţilor locale şi regionale cu privire la viitorul Strategiei pentru creşterea economică şi ocuparea forţei de muncă. |
| --- | --- |

—

să prezinte Consiliului European din martie 2010 rezultatele consultării autorităţilor locale şi regionale cu privire la viitorul Strategiei pentru creşterea economică şi ocuparea forţei de muncă.

cere:

| — | statelor membre ca metoda deschisă de coordonare să fie sprijinită de planuri de acţiune locale şi regionale şi, invers, să favorizeze luarea în considerare a planurilor locale şi regionale în planurile naţionale şi să facă obiectul unor acorduri scrise la mai multe niveluri; cere, în consecinţă, Comisiei Europene să recunoască existenţa punctelor de contact locale şi regionale în cadrul procesului de monitorizare a metodei deschise de coordonare. |
| --- | --- |

—

statelor membre ca metoda deschisă de coordonare să fie sprijinită de planuri de acţiune locale şi regionale şi, invers, să favorizeze luarea în considerare a planurilor locale şi regionale în planurile naţionale şi să facă obiectul unor acorduri scrise la mai multe niveluri; cere, în consecinţă, Comisiei Europene să recunoască existenţa punctelor de contact locale şi regionale în cadrul procesului de monitorizare a metodei deschise de coordonare.

invită Comisia şi statele membre:

| — | să reformeze metoda deschisă de coordonare pentru a o face mai incluzivă, prin elaborarea – în cooperare cu autorităţile locale şi regionale – a unor indicatori de guvernanţă participativă şi a unor indicatori teritoriali; (29) |
| --- | --- |

—

să reformeze metoda deschisă de coordonare pentru a o face mai incluzivă, prin elaborarea – în cooperare cu autorităţile locale şi regionale – a unor indicatori de guvernanţă participativă şi a unor indicatori teritoriali; (29)

| — | să identifice, în strânsă colaborare cu autorităţile locale şi regionale, piedicile din calea aplicării pieţei unice cu care se confruntă în prezent regiunile, oraşele şi comunele, precum şi soluţiile potrivite pentru adaptarea pieţei unice la contextul economic şi social actual; |
| --- | --- |

—

să identifice, în strânsă colaborare cu autorităţile locale şi regionale, piedicile din calea aplicării pieţei unice cu care se confruntă în prezent regiunile, oraşele şi comunele, precum şi soluţiile potrivite pentru adaptarea pieţei unice la contextul economic şi social actual;

| — | să implice în mod corespunzător autorităţile locale şi regionale în revizuirea Strategiei de la Lisabona după 2010. |
| --- | --- |

—

să implice în mod corespunzător autorităţile locale şi regionale în revizuirea Strategiei de la Lisabona după 2010.

Elaborarea unor politici integrate

Abordarea integrată este garanţia eficienţei politicilor comune. Ea implică o dimensiune verticală, care presupune o mai bună coordonare şi cooperare între diferitele niveluri de guvernanţă, şi o dimensiune orizontală, care impune o aplicare coerentă a politicilor sectoriale pentru a obţine o dezvoltare durabilă şi pentru a asigura sinergia cu alte politici relevante ale Uniunii Europene.

Realizarea coeziunii teritoriale, ca obiectiv comunitar, este în această privinţă fundamentală pentru viitorul politicilor comune. Domeniul de aplicare a coeziunii teritoriale trebuie să ia în considerare trei dimensiuni: o primă dimensiune, dimensiunea corectoare, care să aibă în vedere „reducerea decalajelor existente”, asigurând egalitatea în ceea ce priveşte accesul la serviciile publice esenţiale pentru toţi cetăţenii, indiferent de locul de reşedinţă; o a doua dimensiune, dimensiunea preventivă, care să asigure o „mai mare coerenţă a politicilor sectoriale cu impact teritorial” şi care să urmărească valorificarea resurselor endogene din toate zonele defavorizate, pentru a garanta menţinerea populaţiei în aceste regiuni”, şi o a treia, dimensiunea stimulativă, care să vizeze ameliorarea „integrării teritoriale”, încurajând cooperarea.

Coeziunea teritorială care devine, prin Tratatul de la Lisabona, o competenţă partajată între Uniunea Europeană şi statele membre, trebuie să se regăsească în toate politicile sectoriale şi să devină expresia guvernanţei pe mai multe niveluri. În plus, guvernanţa urbană este preponderentă pentru reuşita aplicării strategiilor de dezvoltare durabilă în zonele urbane, nu doar pentru a coordona ansamblul nivelurilor de guvernare, ci şi pentru a implica actorii locali. Guvernanţa urbană trebuie să urmărească, într-o abordare integrată, cei trei piloni ai dezvoltării durabile (mediu, economie, aspecte sociale), pentru a garanta o veritabilă coeziune socială şi teritorială. Şi alte politici comune sunt potrivite pentru a favoriza o abordare integrată şi coerentă. De asemenea, teritoriile rurale trebuie să elaboreze strategii integrate, bazate pe guvernanţa pe mai multe niveluri, menite să stimuleze dezvoltarea durabilă şi competitivitatea acestor zone. Strategii ar trebui să prevadă mijloace pentru a face faţă dezavantajelor naturale cu care se confruntă aceste teritorii, precum şi dezechilibrelor dintre aceste zone şi cele urbane.

VII.   O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană

| — | Elaborarea unei politici maritime integrate pentru UE reprezintă unul din rarele exemple la nivel european privind încercarea de abordare comună a mai multor politici sectoriale pe baza tipologiei teritoriale. Procesul deschis de Cartea verde în 2006, şi apoi de Cartea albastră, a demonstrat puternica mobilizare a actorilor regionali şi locali vizaţi pentru a ajunge la o abordare integrată în gestionarea bazinelor maritime: transportul, mediul, energiile din surse regenerabile şi dezvoltarea economică sunt doar câteva din sectoarele vizate de o politică născută din ambiţia unei integrări orizontale a exigenţelor dezvoltării durabile şi ale siguranţei mărilor noastre, recunoscute drept resurse naturale şi economice fundamentale pentru continentul european. |
| --- | --- |

—

Elaborarea unei politici maritime integrate pentru UE reprezintă unul din rarele exemple la nivel european privind încercarea de abordare comună a mai multor politici sectoriale pe baza tipologiei teritoriale. Procesul deschis de Cartea verde în 2006, şi apoi de Cartea albastră, a demonstrat puternica mobilizare a actorilor regionali şi locali vizaţi pentru a ajunge la o abordare integrată în gestionarea bazinelor maritime: transportul, mediul, energiile din surse regenerabile şi dezvoltarea economică sunt doar câteva din sectoarele vizate de o politică născută din ambiţia unei integrări orizontale a exigenţelor dezvoltării durabile şi ale siguranţei mărilor noastre, recunoscute drept resurse naturale şi economice fundamentale pentru continentul european.

| — | Această ambiţie trebuie să fie însoţită de mecanisme potrivite, pentru a întări efectul federativ al unei viziuni politice maritime integrate. În acest scop, Comitetul Regiunilor consideră necesară o revizuire a dispozitivului de finanţare al UE, în sensul unui sistem simplificat unic, care să reunească toate aspectele maritime – sau cea mai mare parte a acestora – în cadrul unui Fond costier şi insular european, şi să creeze o Platformă marină europeană, asociind autorităţile locale şi regionale şi actorii vizaţi, pentru a putea dispune de un instrument care să poată sprijini partajarea competenţelor şi difuzarea bunelor practici. |
| --- | --- |

—

Această ambiţie trebuie să fie însoţită de mecanisme potrivite, pentru a întări efectul federativ al unei viziuni politice maritime integrate. În acest scop, Comitetul Regiunilor consideră necesară o revizuire a dispozitivului de finanţare al UE, în sensul unui sistem simplificat unic, care să reunească toate aspectele maritime – sau cea mai mare parte a acestora – în cadrul unui Fond costier şi insular european, şi să creeze o Platformă marină europeană, asociind autorităţile locale şi regionale şi actorii vizaţi, pentru a putea dispune de un instrument care să poată sprijini partajarea competenţelor şi difuzarea bunelor practici.

Optimizarea culturii consolidate a consultării

Începând din 2002 s-a consolidat cultura consultării preconizată de Cartea albă privind guvernanţa europeană, care recunoştea că „investiţia într-o bună consultare în amonte poate determina o legislaţie mai bună, adoptată mai rapid şi mai uşor de aplicat şi de respectat”.

Dialogul dintre Comisia Europeană şi părţile interesate, înainte de prezentarea propunerilor şi de adoptarea iniţiativelor politice, îmbracă mai multe forme:

| — | Consultarea, în cadrul procesului legislativ, în special a Comitetului Regiunilor, în calitatea sa de reprezentant instituţional al autorităţilor locale şi regionale; |
| --- | --- |

—

Consultarea, în cadrul procesului legislativ, în special a Comitetului Regiunilor, în calitatea sa de reprezentant instituţional al autorităţilor locale şi regionale;

| — | mecanisme de consultare sectorială care ţin cont de condiţiile specifice de intervenţie a Uniunii Europene în diferitele domenii de acţiune; |
| --- | --- |

—

mecanisme de consultare sectorială care ţin cont de condiţiile specifice de intervenţie a Uniunii Europene în diferitele domenii de acţiune;

| — | crearea unui cadru de consultare coerent, cu norme minime de consultare; |
| --- | --- |

—

crearea unui cadru de consultare coerent, cu norme minime de consultare;

| — | dialogul structurat cu asociaţiile autorităţilor locale şi regionale. |
| --- | --- |

—

dialogul structurat cu asociaţiile autorităţilor locale şi regionale.

Pentru a pune în aplicare guvernanţa pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să dezvolte cooperarea cu Comisia Europeană şi cu asociaţiile europene şi naţionale ale autorităţilor locale şi regionale în cadrul Dialogului structurat, în etapa de pregătire a programului de activitate legislativă a Comisiei Europene; |
| --- | --- |

—

să dezvolte cooperarea cu Comisia Europeană şi cu asociaţiile europene şi naţionale ale autorităţilor locale şi regionale în cadrul Dialogului structurat, în etapa de pregătire a programului de activitate legislativă a Comisiei Europene;

| — | să colaboreze cu celelalte instituţii UE pentru a evalua impactul efectiv al activităţilor sale, în scopul de a-şi consolida rolul ca organ consultativ înfiinţat prin tratate şi de a dovedi valoarea adăugată pe care o aduce procesului decizional al UE. |
| --- | --- |

—

să colaboreze cu celelalte instituţii UE pentru a evalua impactul efectiv al activităţilor sale, în scopul de a-şi consolida rolul ca organ consultativ înfiinţat prin tratate şi de a dovedi valoarea adăugată pe care o aduce procesului decizional al UE.

cere Comisiei Europene:

| — | să-l informeze cu privire la modul în care a dat curs recomandărilor sale politice sub formă de întrebări orale şi scrise. |
| --- | --- |

—

să-l informeze cu privire la modul în care a dat curs recomandărilor sale politice sub formă de întrebări orale şi scrise.

O mai bună legiferare

Coordonarea procesului legislativ propus în programul de acţiune „O mai bună legiferare” şi susţinut de acordul interinstituţional „O mai bună legiferare” adoptat de Parlamentul European, de Consiliu şi de Comisia Europeană în 2003, trebuie să ia în considerare pe deplin, în strategia sa de îmbunătăţire a legislaţiei, contribuţia autorităţilor locale şi regionale şi instrumentele juridice şi politice pe care acestea le preconizează.

În baza tratatelor în vigoare şi în aşteptarea intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, dispozitivele interne şi mecanismele comunitare existente permit aplicarea unei abordări concertate şi coordonate de monitorizare şi de control al subsidiarităţii. De altfel, în anumite state membre a început deja un proces de reformă internă, care consolidează intervenţia Adunărilor regionale legislative în cadrul mecanismelor preconizate de protocolul de aplicare şi control al principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii din Tratatul de la Lisabona, astfel încât să acţioneze drept componentă a dispozitivului parlamentar din ţările lor sau drept camere ale parlamentului naţional. Această tendinţă ar merita să fie extinsă, respectându-se structurile constituţionale naţionale.

Pe de altă parte, trebuie consolidată capacitatea autorităţilor locale şi regionale de a înţelege dreptul comunitar, în vederea sporirii securităţii juridice în interiorul Uniunii Europene şi a facilitării unei transpuneri corecte a legislaţiei comunitare. În această privinţă, necesitatea unei implicări sporite a autorităţilor locale şi regionale este motivată de faptul că efectele unei directive sau ale unui regulament comunitar pot varia semnificativ de la un stat la altul, în funcţie de organizarea sa teritorială internă, de gradul de autonomie a autorităţilor locale şi regionale şi de aria competenţelor acestora. Dificultăţile întâlnite în cursul transpunerii Directivei privind depozitele de deşeuri (30) şi a Directivei privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziţii publice de lucrări, de bunuri şi de servicii (31) sunt exemple semnificative pentru pertinenţa implicării autorităţilor locale şi regionale pe durata întregului proces de formulare a legislaţiei comunitare. (32)

Analizele de impact al propunerilor legislative reprezintă un important instrument de îmbunătăţire a legislaţiei comunitare. Analiza de impact trebuie să acorde atenţie execuţiei şi aplicării legislaţiei. În acest context, este esenţial ca aspectul teritorial al noii legislaţii să ocupe o poziţie centrală în actualele analize ale Comisiei. Pentru a evalua bine acest aspect teritorial, serviciile Comisiei trebuie să inventarieze din timp consecinţele noii legislaţii pentru regiuni şi comune, Comitetul Regiunilor putând juca un rol important în acest sens.

VIII.   Reţeaua Comitetului Regiunilor de monitorizare a subsidiarităţii: un instrument potrivit pentru consolidarea responsabilităţii democratice şi a participării în procesul legislativ al Uniunii Europene

| — | Principiul subsidiarităţii urmăreşte ca, în domeniile de competenţă neexclusivă ale Comunităţii, deciziile să fie luate la nivelul cel mai potrivit. Astfel, în aceste domenii trebuie efectuate teste, pentru a se garanta justeţea acţiunii comunitare faţă de opţiunile disponibile la nivel naţional, regional sau local. |
| --- | --- |

—

Principiul subsidiarităţii urmăreşte ca, în domeniile de competenţă neexclusivă ale Comunităţii, deciziile să fie luate la nivelul cel mai potrivit. Astfel, în aceste domenii trebuie efectuate teste, pentru a se garanta justeţea acţiunii comunitare faţă de opţiunile disponibile la nivel naţional, regional sau local.

| — | Reţeaua de monitorizare a subsidiarităţii creată de Comitetul Regiunilor, care are astăzi 96 de membri (autorităţi locale şi regionale, asociaţii ale acestora, parlamente naţionale şi regionale), realizează consultări online prin intermediul site-ului său internet. Obiectivele acesteia sunt: |
| --- | --- |

—

Reţeaua de monitorizare a subsidiarităţii creată de Comitetul Regiunilor, care are astăzi 96 de membri (autorităţi locale şi regionale, asociaţii ale acestora, parlamente naţionale şi regionale), realizează consultări online prin intermediul site-ului său internet. Obiectivele acesteia sunt:

| — | să organizeze consultarea partenerilor din reţea cu privire la documentele şi propunerile Comisiei Europene care contribuie la analiza aplicării principiilor de subsidiaritate şi de proporţionalitate şi la evaluarea impactului măsurilor propuse. Prin aceasta, reţeaua facilitează comunicarea între autorităţile locale şi regionale şi Comitetul Regiunilor cu privire la procesul legislativ european; |
| --- | --- |

—

să organizeze consultarea partenerilor din reţea cu privire la documentele şi propunerile Comisiei Europene care contribuie la analiza aplicării principiilor de subsidiaritate şi de proporţionalitate şi la evaluarea impactului măsurilor propuse. Prin aceasta, reţeaua facilitează comunicarea între autorităţile locale şi regionale şi Comitetul Regiunilor cu privire la procesul legislativ european;

| — | să servească drept punct de informare care permite autorităţilor locale şi regionale să aibă un acces mai rapid la informaţiile de interes în legătură cu UE şi care le oferă un mijloc suplimentar de a-şi face auzită vocea; |
| --- | --- |

—

să servească drept punct de informare care permite autorităţilor locale şi regionale să aibă un acces mai rapid la informaţiile de interes în legătură cu UE şi care le oferă un mijloc suplimentar de a-şi face auzită vocea;

| — | să ajute Comitetul Regiunilor să-şi lărgească baza de consultare, oferindu-i acces la structurile politice şi administrative ale regiunilor şi oraşelor din Europa şi plasând aceste resurse la dispoziţia raportorilor săi; |
| --- | --- |

—

să ajute Comitetul Regiunilor să-şi lărgească baza de consultare, oferindu-i acces la structurile politice şi administrative ale regiunilor şi oraşelor din Europa şi plasând aceste resurse la dispoziţia raportorilor săi;

| — | să-i implice pe membrii reţelei de monitorizare a subsidiarităţii în viitoarele studii de impact teritorial din propunerile Comisiei, şi aceasta într-un stadiu timpuriu al procesului prelegislativ. |
| --- | --- |

—

să-i implice pe membrii reţelei de monitorizare a subsidiarităţii în viitoarele studii de impact teritorial din propunerile Comisiei, şi aceasta într-un stadiu timpuriu al procesului prelegislativ.

Pentru a pune în aplicare guvernanţa pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să îşi crească implicarea în procesul de control al planului de acţiune „O mai bună legiferare” şi să îşi dezvolte procesul politic intern şi consultările prin intermediul platformelor interactive, în vederea obţinerii de informaţii fiabile asupra măsurii în care este luată în calcul dimensiunea locală şi regională în legislaţia în curs de elaborare; |
| --- | --- |

—

să îşi crească implicarea în procesul de control al planului de acţiune „O mai bună legiferare” şi să îşi dezvolte procesul politic intern şi consultările prin intermediul platformelor interactive, în vederea obţinerii de informaţii fiabile asupra măsurii în care este luată în calcul dimensiunea locală şi regională în legislaţia în curs de elaborare;

| — | să îşi consolideze relaţiile interinstituţionale cu Consiliul, Comisia Europeană şi Parlamentul European, pe durata întregului proces legislativ; |
| --- | --- |

—

să îşi consolideze relaţiile interinstituţionale cu Consiliul, Comisia Europeană şi Parlamentul European, pe durata întregului proces legislativ;

| — | să dezvolte împreună cu parlamentele naţionale şi adunările regionale legislative un „modus operandi”
  pentru a valorifica poziţia autorităţilor locale şi regionale din toate statele membre, atât în faza ex ante, cât şi în cadrul sistemului de alertă precoce; (33) |
| --- | --- |

—

să dezvolte împreună cu parlamentele naţionale şi adunările regionale legislative un „modus operandi”
  pentru a valorifica poziţia autorităţilor locale şi regionale din toate statele membre, atât în faza ex ante, cât şi în cadrul sistemului de alertă precoce; (33)

| — | să contribuie la lucrările grupului la nivel înalt, format din părţi interesate independente, cu privire la reducerea sarcinilor administrative, să se pronunţe asupra sugestiilor pe care le va face acesta şi să reflecteze la posibilitatea înfiinţării unui grup la nivel înalt al autorităţilor locale şi regionale; |
| --- | --- |

—

să contribuie la lucrările grupului la nivel înalt, format din părţi interesate independente, cu privire la reducerea sarcinilor administrative, să se pronunţe asupra sugestiilor pe care le va face acesta şi să reflecteze la posibilitatea înfiinţării unui grup la nivel înalt al autorităţilor locale şi regionale;

cere:

| — | ca acordul interinstituţional „O mai bună legiferare” dintre Parlamentul European, Consiliu şi Comisia Europeană, să fie însoţit de un protocol de acord cu Comitetul Regiunilor, referitor la crearea anumitor mecanisme de evaluare şi, mai ales, de consultare; |
| --- | --- |

—

ca acordul interinstituţional „O mai bună legiferare” dintre Parlamentul European, Consiliu şi Comisia Europeană, să fie însoţit de un protocol de acord cu Comitetul Regiunilor, referitor la crearea anumitor mecanisme de evaluare şi, mai ales, de consultare;

cere Comisiei Europene:

| — | să continue efortul de simplificare a cadrului de reglementare, mai ales în cazul politicii de coeziune şi să introducă o dimensiune regională de simplificare a legislaţiei în planurile naţionale de acţiune; |
| --- | --- |

—

să continue efortul de simplificare a cadrului de reglementare, mai ales în cazul politicii de coeziune şi să introducă o dimensiune regională de simplificare a legislaţiei în planurile naţionale de acţiune;

| — | să asigure autorităţilor locale şi regionale un acces simplificat la comitologie şi la grupurile de experţi însărcinate cu aplicarea planului de acţiune „O mai bună legiferare” (34); (35) |
| --- | --- |

—

să asigure autorităţilor locale şi regionale un acces simplificat la comitologie şi la grupurile de experţi însărcinate cu aplicarea planului de acţiune „O mai bună legiferare” (34); (35)

invită statele membre:

| — | să creeze un dispozitiv de consultare a autorităţilor locale şi regionale pentru a facilita transpunerea legislaţiei europene; |
| --- | --- |

—

să creeze un dispozitiv de consultare a autorităţilor locale şi regionale pentru a facilita transpunerea legislaţiei europene;

| — | să garanteze că, în transpunerea şi aplicarea legislaţiei europene, este respectată repartizarea internă a competenţelor; |
| --- | --- |

—

să garanteze că, în transpunerea şi aplicarea legislaţiei europene, este respectată repartizarea internă a competenţelor;

| — | să urmărească, în cadrul Consiliului Europei, propunerea privind o Cartă a democraţiei regionale. |
| --- | --- |

—

să urmărească, în cadrul Consiliului Europei, propunerea privind o Cartă a democraţiei regionale.

Evaluarea impactului teritorial al intervenţiei comunitare

Mecanismele de evaluare permit să se determine dacă deciziile sunt luate şi aplicate la nivelul potrivit, să se identifice instrumentele politice adaptate şi să se definească domeniul şi intensitatea intervenţiei comunitare. Se deschide astfel un şantier de reflecţie esenţial pentru definirea conceptului de impact teritorial, pentru determinarea obiectivelor comune care ar putea fi adaptate specificităţii teritoriilor şi pentru a elabora indicatori cantitativi şi calitativi pertinenţi. În plus, acesta poate aduce un conţinut concret principiului de coeziune teritorială.

Pentru a pune în aplicare guvernanţa pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să intensifice cooperarea cu Comisia Europeană în cadrul aplicării acordului său de cooperare, pentru a transmite avize motivate ale autorităţilor locale şi regionale cu privire la analizele de impact din propunerile Comisiei, într-un stadiu precoce al procesului legislativ; |
| --- | --- |

—

să intensifice cooperarea cu Comisia Europeană în cadrul aplicării acordului său de cooperare, pentru a transmite avize motivate ale autorităţilor locale şi regionale cu privire la analizele de impact din propunerile Comisiei, într-un stadiu precoce al procesului legislativ;

| — | să creeze, cu sprijinul comitetului de analiză de impact al Comisiei Europene, un „grup la nivel înalt”, cu caracter tehnic, însărcinat cu evaluarea impactului teritorial al marilor politici comunitare, pentru a lua măsuri în vederea ameliorării legislaţiei, simplificării procedurilor administrative şi creşterii gradului de acceptare a politicilor comunitare de către cetăţeni; |
| --- | --- |

—

să creeze, cu sprijinul comitetului de analiză de impact al Comisiei Europene, un „grup la nivel înalt”, cu caracter tehnic, însărcinat cu evaluarea impactului teritorial al marilor politici comunitare, pentru a lua măsuri în vederea ameliorării legislaţiei, simplificării procedurilor administrative şi creşterii gradului de acceptare a politicilor comunitare de către cetăţeni;

recomandă:

| — | o sistematizare a analizei de impact teritorial datorită implicării în amonte de decizia politică a diferiţilor actori vizaţi, astfel încât să fie puse în evidenţă repercusiunile economice, sociale, de mediu ale propunerilor legislative şi nelegislative comunitare asupra teritoriilor; |
| --- | --- |

—

o sistematizare a analizei de impact teritorial datorită implicării în amonte de decizia politică a diferiţilor actori vizaţi, astfel încât să fie puse în evidenţă repercusiunile economice, sociale, de mediu ale propunerilor legislative şi nelegislative comunitare asupra teritoriilor;

| — | consolidarea mecanismelor de evaluare a impactului teritorial atunci când sunt propuse modificări substanţiale la propunerile iniţiale în cursul procesului legislativ; |
| --- | --- |

—

consolidarea mecanismelor de evaluare a impactului teritorial atunci când sunt propuse modificări substanţiale la propunerile iniţiale în cursul procesului legislativ;

| — | favorizarea condiţiilor de evaluare ex post
  astfel încât impactul local şi regional al anumitor directive şi chiar transpunerea şi execuţia la nivel regional şi local a unor acte legislative europene să fie examinate şi luate în calcul în raportul de evaluare a impactului, prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

—

favorizarea condiţiilor de evaluare ex post
  astfel încât impactul local şi regional al anumitor directive şi chiar transpunerea şi execuţia la nivel regional şi local a unor acte legislative europene să fie examinate şi luate în calcul în raportul de evaluare a impactului, prezentat de Comisie;

| — | ca statisticile europene şi naţionale să reflecte diversitatea realităţii teritoriale, pentru a se putea percepe cu mai multă exactitate impactul politicilor asupra teritoriilor. |
| --- | --- |

—

ca statisticile europene şi naţionale să reflecte diversitatea realităţii teritoriale, pentru a se putea percepe cu mai multă exactitate impactul politicilor asupra teritoriilor.

cere Comisiei Europene:

| — | ca diferitele tablouri de bord cu ajutorul cărora se măsoară progresele înregistrate de anumite politici-cheie pentru integrarea europeană să includă variabila guvernanţei pe mai multe niveluri în evaluarea impactului real al intervenţiei comunitare şi subliniază, în această privinţă, necesitatea consolidării dimensiunii locale şi regionale a tabloului de bord al pieţei interne. |
| --- | --- |

—

ca diferitele tablouri de bord cu ajutorul cărora se măsoară progresele înregistrate de anumite politici-cheie pentru integrarea europeană să includă variabila guvernanţei pe mai multe niveluri în evaluarea impactului real al intervenţiei comunitare şi subliniază, în această privinţă, necesitatea consolidării dimensiunii locale şi regionale a tabloului de bord al pieţei interne.

Dezvoltarea potenţialului cooperării teritoriale

Consolidarea cooperării teritoriale este necesară pentru atingerea obiectivelor coeziunii economice, sociale şi teritoriale. Oportunităţile de parteneriat vertical şi orizontal, garantate printr-un cadru politic, juridic şi financiar de cooperare transnaţională, care permite cooperarea între mai multe teritorii din diferite state europene, trebuie promovate în mod semnificativ în cursul viitorilor ani.

În interiorul unui cadru geografic, cooperarea permite autorităţilor politice şi administraţiilor de la diferite niveluri să colaboreze şi să promoveze interese comune, îmbunătăţind condiţiile de viaţă ale populaţiilor vizate şi punând în comun resursele şi competenţele de care dispun.

În perspectiva consolidării grupărilor europene de cooperare teritorială şi revizuirea regulamentului acestora, Comitetul Regiunilor să formuleze propuneri în vederea optimizării valorii adăugate a acestui instrument.

IX.   Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT)

| — | GECT este un nou instrument juridic comunitar (Regulamentul 1082/2006), care urmăreşte mai multă stabilitate în cooperarea teritorială dintre diferitele niveluri de guvernare şi în colaborarea transfrontalieră şi cu o importanţă specială în perspectiva consolidării politicii de coeziune teritorială. În jur de treizeci de GECT sunt în curs de creare în Europa, iar şase au fost deja constituite. |
| --- | --- |

—

GECT este un nou instrument juridic comunitar (Regulamentul 1082/2006), care urmăreşte mai multă stabilitate în cooperarea teritorială dintre diferitele niveluri de guvernare şi în colaborarea transfrontalieră şi cu o importanţă specială în perspectiva consolidării politicii de coeziune teritorială. În jur de treizeci de GECT sunt în curs de creare în Europa, iar şase au fost deja constituite.

| — | În centrul procesului de lansare, de formare şi de gestionare a unei GECT se află dimensiunea guvernanţei pe mai multe niveluri. GECT urmăreşte asocierea – pe baza unei geometrii instituţionale variabile – a autorităţilor publice, în virtutea nivelurilor lor de competenţă, precum şi promovarea unui parteneriat extins cu actorii socio-economici. Sectoarele de aplicare a GECT, în funcţie de experienţele înregistrate deocamdată, sunt variate: de la sănătate la protecţie civilă, de la dezvoltare economică la protecţia şi promovarea resurselor naturale, de la formare la politica de cercetare şi de inovare etc. |
| --- | --- |

—

În centrul procesului de lansare, de formare şi de gestionare a unei GECT se află dimensiunea guvernanţei pe mai multe niveluri. GECT urmăreşte asocierea – pe baza unei geometrii instituţionale variabile – a autorităţilor publice, în virtutea nivelurilor lor de competenţă, precum şi promovarea unui parteneriat extins cu actorii socio-economici. Sectoarele de aplicare a GECT, în funcţie de experienţele înregistrate deocamdată, sunt variate: de la sănătate la protecţie civilă, de la dezvoltare economică la protecţia şi promovarea resurselor naturale, de la formare la politica de cercetare şi de inovare etc.

| — | Comitetul Regiunilor acţionează împreună cu autorităţile locale şi regionale, Comisia Europeană, Parlamentul European şi statele membre, în vederea optimizării potenţialului acestui instrument şi a facilitării creării unui spaţiu public de comunicare, de informare, de analiză, de cercetare şi de punere în reţea a expertizei. |
| --- | --- |

—

Comitetul Regiunilor acţionează împreună cu autorităţile locale şi regionale, Comisia Europeană, Parlamentul European şi statele membre, în vederea optimizării potenţialului acestui instrument şi a facilitării creării unui spaţiu public de comunicare, de informare, de analiză, de cercetare şi de punere în reţea a expertizei.

Strategia internă a Uniunii Europene se orientează şi către dezvoltarea macro-regiunilor. Această abordare novatoare presupune, totuşi, o coerenţă ridicată în elaborarea şi integrarea sa în procesul european şi trebuie neapărat susţinută printr-un mod de guvernanţă pe mai multe niveluri, care să definească un nou tip de parteneriat cu capacitatea de a apropia demersurile strategice ale politicilor interne şi externe ale Uniunii. Învăţămintele trase din aplicarea Strategiei pentru Marea Baltică şi din lansarea viitoarei Strategii a Dunării, precum şi din posibilităţile oferite de Planul de acţiune pentru vecinătatea extinsă, elaborat pentru regiunile ultraperiferice vor fi esenţiale pentru a determina pertinenţa acestor macro-regiuni în raport cu guvernanţa europeană, cu dezvoltarea cooperării teritoriale şi cu obiectivul coeziunii teritoriale.

X.   Strategia pentru Zona Mării Baltice

| — | Strategia pentru Zona Mării Baltice urmăreşte reînnoirea cooperării în interiorul acestui bazin maritim, pentru a îmbunătăţi calitatea mediului din regiune, pentru a susţine dezvoltarea sa economică durabilă, pentru a creşte nivelul său de accesibilitate şi de securitate. Această Strategie integrată participativă, în curs de elaborare, reprezintă un caz exemplar de creare a unor politici multisectoriale, activate de mai mulţi actori şi orientate către o macro-regiune europeană. Ea urmăreşte integrarea diferitelor linii de programare şi de finanţare la nivel european, naţional şi subnaţional, cu posibilitatea de se sprijini pe pârghia programelor politicii de coeziune drept cadru de referinţă. |
| --- | --- |

—

Strategia pentru Zona Mării Baltice urmăreşte reînnoirea cooperării în interiorul acestui bazin maritim, pentru a îmbunătăţi calitatea mediului din regiune, pentru a susţine dezvoltarea sa economică durabilă, pentru a creşte nivelul său de accesibilitate şi de securitate. Această Strategie integrată participativă, în curs de elaborare, reprezintă un caz exemplar de creare a unor politici multisectoriale, activate de mai mulţi actori şi orientate către o macro-regiune europeană. Ea urmăreşte integrarea diferitelor linii de programare şi de finanţare la nivel european, naţional şi subnaţional, cu posibilitatea de se sprijini pe pârghia programelor politicii de coeziune drept cadru de referinţă.

| — | Guvernanţa va determina gradul de succes al acestei strategii. Dezvoltarea sa cere o abordare pe mai multe niveluri şi o cooperare consolidată între nivelurile european, naţional, regional şi local, precum şi la nivel transfrontalier şi între sectoarele public şi privat. (36) |
| --- | --- |

—

Guvernanţa va determina gradul de succes al acestei strategii. Dezvoltarea sa cere o abordare pe mai multe niveluri şi o cooperare consolidată între nivelurile european, naţional, regional şi local, precum şi la nivel transfrontalier şi între sectoarele public şi privat. (36)

Pentru a pune în aplicare guvernanţa pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să evalueze pertinenţa strategiilor de dezvoltare macro-regională în măsura în care acestea asociază autorităţile locale şi regionale în faza lor de concepere, elaborare, aplicare, comunicare către cetăţeni şi de evaluare, precum şi în elaborarea planurilor de acţiune respective şi, în acest caz, să ceară o dotare suficientă în cadrul bugetului comunitar pentru resurse şi mecanisme de finanţare adecvate; |
| --- | --- |

—

să evalueze pertinenţa strategiilor de dezvoltare macro-regională în măsura în care acestea asociază autorităţile locale şi regionale în faza lor de concepere, elaborare, aplicare, comunicare către cetăţeni şi de evaluare, precum şi în elaborarea planurilor de acţiune respective şi, în acest caz, să ceară o dotare suficientă în cadrul bugetului comunitar pentru resurse şi mecanisme de finanţare adecvate;

| — | să coopereze cu Comisia Europeană, cu statele membre şi cu celelalte instituţii vizate în vederea unei acţiuni de comunicare intensă şi de asistenţă operaţională în momentul punerii în aplicare a GECT, precum şi pentru schimbul de bune practici în cadrul celor deja constituite; |
| --- | --- |

—

să coopereze cu Comisia Europeană, cu statele membre şi cu celelalte instituţii vizate în vederea unei acţiuni de comunicare intensă şi de asistenţă operaţională în momentul punerii în aplicare a GECT, precum şi pentru schimbul de bune practici în cadrul celor deja constituite;

| — | să îşi aducă contribuţia în perspectiva unei eventuale revizuiri a Regulamentului 1082/2006 privind GECT, pe baza experienţei Grupului său de experţi (37), în special pentru o mai bună integrare a partenerilor socio-economici, pentru facilitarea aplicării sale la frontierele externe ale UE, pentru o mai mare supleţe a procedurilor de înfiinţare, pentru introducerea unei referinţe în principalele texte legislative europene în care există o puternică dimensiune transfrontalieră (de ex. aspectele transfrontaliere din domeniul sănătăţii), pentru stabilirea de măsuri de stimulare (printre care stimulente de natură juridică, economică şi financiară, fie la nivel european, fie la nivel naţional) şi pentru promovarea acestui instrument în ordinea juridică a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

să îşi aducă contribuţia în perspectiva unei eventuale revizuiri a Regulamentului 1082/2006 privind GECT, pe baza experienţei Grupului său de experţi (37), în special pentru o mai bună integrare a partenerilor socio-economici, pentru facilitarea aplicării sale la frontierele externe ale UE, pentru o mai mare supleţe a procedurilor de înfiinţare, pentru introducerea unei referinţe în principalele texte legislative europene în care există o puternică dimensiune transfrontalieră (de ex. aspectele transfrontaliere din domeniul sănătăţii), pentru stabilirea de măsuri de stimulare (printre care stimulente de natură juridică, economică şi financiară, fie la nivel european, fie la nivel naţional) şi pentru promovarea acestui instrument în ordinea juridică a Uniunii Europene;

recomandă:

| — | să fie alocate resurse suplimentare celor trei dimensiuni ale cooperării teritoriale, în baza contribuţiei incontestabile a acesteia la procesul de integrare europeană; |
| --- | --- |

—

să fie alocate resurse suplimentare celor trei dimensiuni ale cooperării teritoriale, în baza contribuţiei incontestabile a acesteia la procesul de integrare europeană;

cere:

| — | Comisiei Europene să enunţe, în viitorul său raport de evaluare/de revizuire a Regulamentului GECT, pistele pe care le are în vedere pentru utilizarea deplină a acestui instrument juridic; |
| --- | --- |

—

Comisiei Europene să enunţe, în viitorul său raport de evaluare/de revizuire a Regulamentului GECT, pistele pe care le are în vedere pentru utilizarea deplină a acestui instrument juridic;

| — | Comisiei Europene şi statelor membre să îmbunătăţească informarea în legătură cu acest instrument, prin intensificarea semnificativă a informării interne în cadrul Direcţiilor Generale şi al ministerelor şi prin evidenţierea valorii sale adăugate; |
| --- | --- |

—

Comisiei Europene şi statelor membre să îmbunătăţească informarea în legătură cu acest instrument, prin intensificarea semnificativă a informării interne în cadrul Direcţiilor Generale şi al ministerelor şi prin evidenţierea valorii sale adăugate;

| — | statelor membre să colaboreze în mod loial cu autorităţile locale şi regionale în cadrul proceselor de creare a GECT, pentru ca acestea să se desfăşoare şi să se încheie corespunzător, în conformitate deplină cu litera şi spiritul Regulamentului (CE) nr. 1082/2006. |
| --- | --- |

—

statelor membre să colaboreze în mod loial cu autorităţile locale şi regionale în cadrul proceselor de creare a GECT, pentru ca acestea să se desfăşoare şi să se încheie corespunzător, în conformitate deplină cu litera şi spiritul Regulamentului (CE) nr. 1082/2006.

Încurajarea unor metode de guvernanţă inovatoare şi parteneriale

Mutaţiile economice, tehnologice şi societale determină evoluţia mentalităţilor şi a practicilor. Metoda comunitară merită să fie înzestrată cu practici inovatoare şi experimentale care beneficiază de experienţa şi expertiza aleşilor regionali şi locali, puşi adesea în situaţia de aplica politicile comune şi legislaţia comunitară.

În această privinţă, experimentarea constituie un instrument al bunei guvernanţe care permite aplicarea la scară redusă a anumitor acţiuni, testându-se efectele lor în perspectiva generalizării (în cazul în care rezultatele sunt concludente) şi fundamentarea deciziei factorilor politici pe elemente deja verificate din punctul de vedere al impactului lor teritorial.

Pe de altă parte, trebuie extinsă şi la alte politici europene încheierea de parteneriate, care a determinat, în cadrul politicii regionale comunitare, un fenomen de însuşire a priorităţilor strategice europene la nivel naţional, regional şi local şi a îmbunătăţit coordonarea politicilor publice aplicate, precum şi capacităţile lor administrative.

Pentru a pune în aplicare guvernanţa pe mai multe niveluri, Comitetul Regiunilor:

se angajează:

| — | să supună propuneri pentru a susţine recurgerea la experimentare la nivel local şi regional în anumite domenii de intervenţie a Uniunii Europene, precum strategia pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă, agenda socială, politica de integrare, politica în favoarea inovării, politica de coeziune, dezvoltarea durabilă sau protecţia civilă; |
| --- | --- |

—

să supună propuneri pentru a susţine recurgerea la experimentare la nivel local şi regional în anumite domenii de intervenţie a Uniunii Europene, precum strategia pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă, agenda socială, politica de integrare, politica în favoarea inovării, politica de coeziune, dezvoltarea durabilă sau protecţia civilă;

| — | să dezvolte piste de acţiune pentru a se apela mai frecvent la metoda experimentării controlate, pentru a se înţelege efectele reformelor de anvergură ale politicilor comune, mai ales ale politicii agricole comune (PAC); |
| --- | --- |

—

să dezvolte piste de acţiune pentru a se apela mai frecvent la metoda experimentării controlate, pentru a se înţelege efectele reformelor de anvergură ale politicilor comune, mai ales ale politicii agricole comune (PAC);

| — | să apere perspectiva încheierii de contracte pe obiective convenite, aşa cum s-a prevăzut în 2001, prin propuneri de reajustare a modalităţilor politice şi juridice de aplicare, în special cu ajutorul unor instrumente tripartite flexibile şi diversificate; în acest context trebuie în special respectată pe deplin autonomia procedurală şi instituţională a statelor membre la transpunerea, precum şi, în mod deosebit, la punerea în aplicare a legislaţiei comunitare; |
| --- | --- |

—

să apere perspectiva încheierii de contracte pe obiective convenite, aşa cum s-a prevăzut în 2001, prin propuneri de reajustare a modalităţilor politice şi juridice de aplicare, în special cu ajutorul unor instrumente tripartite flexibile şi diversificate; în acest context trebuie în special respectată pe deplin autonomia procedurală şi instituţională a statelor membre la transpunerea, precum şi, în mod deosebit, la punerea în aplicare a legislaţiei comunitare;

recomandă:

| — | realizarea unor pacte teritoriale europene, capabile să asocieze, pe baza voluntariatului, diferitele niveluri de guvernare competente, pentru a adapta aplicarea marilor obiective şi a priorităţilor politice ale Uniunii Europene pe baza parteneriatelor cu autorităţile locale şi regionale; (38) |
| --- | --- |

—

realizarea unor pacte teritoriale europene, capabile să asocieze, pe baza voluntariatului, diferitele niveluri de guvernare competente, pentru a adapta aplicarea marilor obiective şi a priorităţilor politice ale Uniunii Europene pe baza parteneriatelor cu autorităţile locale şi regionale; (38)

| — | planificarea unor pacte teritoriale europene care să cuprindă angajamentul unei instituţii sau al unei agenţii a Uniunii Europene, al autorităţilor naţionale şi al uneia sau mai multor autorităţi teritoriale, identificarea obiectivelor politice europene de atins, transpunerea lor în obiective concrete pe teritoriul respectiv, un sistem de monitorizare şi definirea unei structuri bugetare care să reunească contribuţiile diferitelor părţi necesare realizării sale; |
| --- | --- |

—

planificarea unor pacte teritoriale europene care să cuprindă angajamentul unei instituţii sau al unei agenţii a Uniunii Europene, al autorităţilor naţionale şi al uneia sau mai multor autorităţi teritoriale, identificarea obiectivelor politice europene de atins, transpunerea lor în obiective concrete pe teritoriul respectiv, un sistem de monitorizare şi definirea unei structuri bugetare care să reunească contribuţiile diferitelor părţi necesare realizării sale;

invită:

| — | ca reflecţia asupra problemei finanţării pactelor teritoriale europene să fie îndreptată către posibilele sinergii între – pe de o parte, pentru nivelul european – liniile bugetare existente în domeniile vizate de Fondurile structurale şi – pe de altă parte, pentru nivelurile locale, regionale şi naţionale – liniile bugetare disponibile, fără a crea unui instrument financiar suplimentar pentru politica regională comunitară şi fără a solicita în acest scop a unor mijloace financiare suplimentare; |
| --- | --- |

—

ca reflecţia asupra problemei finanţării pactelor teritoriale europene să fie îndreptată către posibilele sinergii între – pe de o parte, pentru nivelul european – liniile bugetare existente în domeniile vizate de Fondurile structurale şi – pe de altă parte, pentru nivelurile locale, regionale şi naţionale – liniile bugetare disponibile, fără a crea unui instrument financiar suplimentar pentru politica regională comunitară şi fără a solicita în acest scop a unor mijloace financiare suplimentare;

| — | autorităţile locale şi regionale interesate să se angajeze în direcţia unui astfel de proces să-şi manifeste interesul, în cadrul consultărilor privind aplicarea Cărţii albe. |
| --- | --- |

—

autorităţile locale şi regionale interesate să se angajeze în direcţia unui astfel de proces să-şi manifeste interesul, în cadrul consultărilor privind aplicarea Cărţii albe.

5.   Aplicarea şi monitorizarea Cărţii albe

Prin publicarea prezentei Cărţi albe, Comitetul Regiunilor doreşte să-şi prezinte concepţia privind metoda comunitară, bazată – în viziunea sa – pe un mod de guvernanţă care asociază autorităţile locale şi regionale în elaborarea şi aplicarea politicilor comunitare. Această concepţie se sprijină pe progresele datorate Cărţii albe privind guvernanţa europeană a Comisiei Europene, adoptată în 2001, şi clarifică miza şi provocările guvernanţei partajate în Europa. Dezvoltarea culturii europene a guvernanţei pe mai multe niveluri reprezintă o provocare permanentă. În viitor, Comitetul va evalua periodic progresele înregistrate în aplicarea acestui proces şi va prezenta, din trei în trei ani, un raport asupra evoluţiei guvernanţei pe mai multe niveluri în Uniunea Europeană.

Comitetul Regiunilor va începe, încă de la publicarea Cărţii albe, un proces de consultare cu instituţiile comunitare, în vederea concretizării pistelor şi angajamentelor prezentate.

Pe de altă parte, Comitetul iniţiază o consultare generală, pentru a colecta punctele de vedere ale autorităţilor, asociaţiilor şi părţilor interesate, şi le invită pe acestea să îi trimită observaţiile lor cu privire la cea mai bună modalitate de aplicare a guvernanţei pe mai multe niveluri în Europa. Comentariile pot fi trimise până la 30 noiembrie 2009, la următoarea adresă:

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

sau prin email: governance@cor.europa.eu (39)

Pe baza rezultatelor consultării generale şi a învăţămintelor trase din consultarea cu instituţiile europene şi părţile implicate, Comitetul Regiunilor va elabora un plan de acţiune pentru aplicarea recomandărilor sale.

Bruxelles, 17 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Declaraţie cu ocazia celei de-a 50-a aniversări a semnării Tratatului de la Roma, Berlin, 25 martie 2007.

1

(2)  Declaraţia pentru Europa a Comitetului Regiunilor DI/CdR 55/2007 final.

2

(3)  Autorităţile locale şi regionale reprezintă :

3

16 % din PIB-ul UE27;

1/3 din cheltuielile publice;

2/3 din totalitatea cheltuielilor pentru investiţii publice;

56 % din ocuparea forţei de muncă (cifre Dexia http://www.dexia.be/fr/particulier/press/pressrelease20090205-localauthorities.htm).

(4)  În raportul său din 17/09/2008 privind „guvernanţa şi parteneriatul la nivel naţional şi regional şi o bază pentru proiectele în domeniul politicii regionale A6- 0356/2008”, Parlamentul European „invită Comitetul Regiunilor să îşi consolideze acţiunile în vederea dezvoltării practicii guvernanţei, atât cantitativ, cât şi calitativ”.

4

„invită Comitetul Regiunilor să îşi consolideze acţiunile în vederea dezvoltării practicii guvernanţei, atât cantitativ, cât şi calitativ”

(5)  Procesul de elaborare a acestei Cărţi albe a făcut obiectul unei contribuţii a mediului academic, prin intermediul Atelierelor Comitetului Regiunilor (www.cor.europa.eu/ateliers) şi al unei consultări preliminare a principalelor asociaţii europene ale autorităţilor locale şi regionale.

5

(6)  Raportul Parlamentului European privind „guvernanţa şi parteneriatul la nivel naţional şi regional şi o bază pentru proiectele din domeniul politicii regionale”, A6- 0356/2008.

6

(7)  Eurobarometru: Comitetul Regiunilor: http://www.cor.europa.eu/ şi Comisia Europeană: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm.

7

(8)  Cartea albă a Comisiei Europene, COM(2001) 428 final.

8

(9)  Comitetul Regiunilor şi Congresul autorităţilor locale şi regionale al Consiliului Europei colaborează în acest scop în cadrul unui acord de cooperare.

9

(10)  În Cartea albă privind guvernanţa europeană, Comisia Europeană propunea pentru viitor o metodă comunitară înnoită, aceasta însemnând „că trebuie să se facă astfel încât Comisia să propună şi să aplice politicile; ca Parlamentul şi Consiliul să decidă şi ca actorii naţionali şi regionali să se implice în procesul politic al Uniunii”, COM(2001)428 final.

10

„că trebuie să se facă astfel încât Comisia să propună şi să aplice politicile; ca Parlamentul şi Consiliul să decidă şi ca actorii naţionali şi regionali să se implice în procesul politic al Uniunii”,

(11)  În raportul „Să transformăm Carta drepturilor fundamentale într-o realitate”, elaborat pentru Comitetul Regiunilor de Universitatea din Birmingham, au fost avansate primele propuneri pentru a favoriza sensibilizarea cetăţenilor în raport cu drepturile lor şi au fost prezentate exemple de bune practici aplicate de autorităţile locale şi regionale, CdR 776/2008.

11

(12)  În avizul său privind „noul rol şi noile responsabilităţi ale Parlamentului European în baza Tratatului de la Lisabona”, Comisia pentru dezvoltare regională a Parlamentului European subliniază importanţa relaţiilor sale cu Comitetul Regiunilor, PE 404.556 v02-00 (30/5/2008).

12

(13)  Avizul Comitetului Regiunilor privind „valoarea adăugată a participării autorităţilor locale şi regionale la procesul de extindere”, CdR 93/2008final.

13

(14)  Asociaţia de oraşe şi guverne locale unite (CGLU) publică periodic rapoarte cu privire la descentralizare şi la democraţia locală în lume.

14

(15)  ART GOLD este o iniţiativă de cooperare internaţională care asociază programele şi activităţile diferitelor agenţii ale Naţiunilor Unite (PNUD, UNESCO, UNIFEM, FENU, OMS, UNORS şi altele) în favoarea unui nou multilateralism.

15

(16)  Forumul global al Asociaţiei regiunilor (FOGAR) şi FAO au semnat un memorandum de înţelegere (memorandum of understanding).

16

memorandum of understanding).

(17)  Consiliul Comunelor şi Regiunilor din Europa (CCRE) a creat un portal Internet pentru favorizarea înfrăţirilor www.twinning.org.

17

(18)  Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor: „Autorităţile locale: actori în slujba dezvoltării” SEC(2008)2570.

18

(19)  Proiect de aviz al Comitetului Regiunilor privind „Autorităţile locale: actori în slujba dezvoltării”, CdR 312/2008 rev.1.

19

(20)  Avizul Comitetului Regiunilor privind „valoarea adăugată a participării autorităţilor locale şi regionale la procesul de extindere”,CdR 93/2008final.

20

(21)  http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/od2009/index.cfm

21

(22)

22

| — | Adunarea regiunilor din Europa (ARE) a creat un program de cooperare interregională, al cărui obiectiv este dezvoltarea unei conştiinţe europene, promovarea Europei regiunilor şi mobilizarea întreprinderilor regionale pentru primirea stagiarilor. |
| --- | --- |

—

Adunarea regiunilor din Europa (ARE) a creat un program de cooperare interregională, al cărui obiectiv este dezvoltarea unei conştiinţe europene, promovarea Europei regiunilor şi mobilizarea întreprinderilor regionale pentru primirea stagiarilor.

| — | Asociaţia aleşilor din oraşele de munte (AEM) dezvoltă un proiect de cooperare interregională a regiunilor montane în cadrul programului INTERREG. |
| --- | --- |

—

Asociaţia aleşilor din oraşele de munte (AEM) dezvoltă un proiect de cooperare interregională a regiunilor montane în cadrul programului INTERREG.

| — | Asociaţia regiunilor frontaliere europene (ARFE) a creat o reţea de regiuni transfrontaliere pe baza schimbului de bune practici în vederea elaborării de propuneri concrete care pot fi realizate în cadrul programelor comunitare. |
| --- | --- |

—

Asociaţia regiunilor frontaliere europene (ARFE) a creat o reţea de regiuni transfrontaliere pe baza schimbului de bune practici în vederea elaborării de propuneri concrete care pot fi realizate în cadrul programelor comunitare.

(23)  Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa: Decizia Parlamentului European din 9 octombrie 2008 şi Declaraţia comună a Parlamentului European, a Comisiei Europene şi a Consiliului (P6Ta(2008) 0463).

23

(24)  Comitetul Regiunilor propune de multă vreme membrilor Comitetului Regiunilor şi autorităţilor locale şi regionale un instrumentar pentru comunicare, în vederea explicării politicilor Uniunii Europene cetăţenilor, CdR 234/2008 final.

24

(25)  Ca urmare a unei iniţiative lansate în 2002, la Summitul de la Johannesburg cu privire la dezvoltarea durabilă, Conferinţa regiunilor periferice maritime din Europa (CRPM) şi FOGAR (Forumul global al asociaţiilor regiunilor) au devenit membri activi ai reţelei guvernelor regionale pentru dezvoltare durabilă (nrg 4SD).

25

(26)  Concluziile Summitului european al regiunilor şi oraşelor, Praga, 5-6 martie 2009, CoR86/2009final.

26

(27)  EUROCITIES realizează un proiect cu sprijinul Comisiei Europene prin intermediul celui de-al 6-lea Program-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică, pentru facilitarea schimbului de bune practici, expertiză şi practică în domeniul dezvoltării urbane durabile.

27

(28)  Avizul Comitetului Regiunilor pe tema „Gândiţi mai întâi la scară mică: Prioritate pentru IMM-uri – un Small Business Act pentru Europa”, 12-13 februarie 2009, CdR 246/2008 final.

28

Small Business Act

(29)  „Comitetul Regiunilor preconizează elaborarea unor noi instrumente şi în special a unor indicatori, în funcţie de necesităţile realizării coeziunii teritoriale, inclusiv prin analize subregionale” [Avizul Comitetului Regiunilor privind al 4-lea raport privind coeziunea economică şi socială (CdR 97/2007 final)]

29

„Comitetul Regiunilor preconizează elaborarea unor noi instrumente şi în special a unor indicatori, în funcţie de necesităţile realizării coeziunii teritoriale, inclusiv prin analize subregionale”

„Pentru elaborarea unor strategii regionale şi răspunsuri politice adecvate este necesară furnizarea unor instrumente pertinente, care să permită luarea în considerare a decalajelor regionale în elaborarea politicilor publice (de exemplu, venitul disponibil pe cap de locuitor, pentru a ţine seama şi de transferuri, pe lângă PIB/cap de locuitor, capacitatea fiscală, accesul la diverse servicii, structura demografică şi repartizarea populaţiei sau chiar crearea unor indicatori sintetici de dezvoltare umană” [Avizul privind Cartea verde privind coeziunea teritorială, (CdR 274/2008) final].

„Pentru elaborarea unor strategii regionale şi răspunsuri politice adecvate este necesară furnizarea unor instrumente pertinente, care să permită luarea în considerare a decalajelor regionale în elaborarea politicilor publice (de exemplu, venitul disponibil pe cap de locuitor, pentru a ţine seama şi de transferuri, pe lângă PIB/cap de locuitor, capacitatea fiscală, accesul la diverse servicii, structura demografică şi repartizarea populaţiei sau chiar crearea unor indicatori sintetici de dezvoltare umană”

(30)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deşeuri (JO L 182, din 16.7.1999, p.1-19), Directiva 2006/12/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind deşeurile (Jurnalul Oficial L 114, din 27/4/2006, p.9-21).

30

(31)  Directiva 2004/12/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziţii publice de lucrări, de bunuri şi de servicii (JO L 134, din 30.4.2004, p.114-240).

31

(32)  S-a solicitat Institutului de Administraţie Publică (IPA) elaborarea unui studiu pe tema „Impactul dreptului comunitar la nivel local”, care va examina în mod special aceste două cazuri practice şi ale cărui rezultate vor fi prezentate Grupului de înalt nivel privind guvernanţa şi Uniunea Europeană, în timpul Preşedinţiei suedeze, în octombrie 2009.

32

(33)  Conferinţa Adunărilor regionale legislative europene (CALRE) a creat o reţea la nivel tehnic şi politic privind controlul aplicării principiului subsidiarităţii.

33

(34)  Raportul Seminarului la nivel înalt privind guvernanţa locală (Biarritz, 14-16 septembrie 2008).

34

(35)  Asociaţia europeană a preşedinţilor regiunilor cu puteri legislative (REGLEG) organizează schimburi de bune practici legate de participarea experţilor din regiuni cu puteri legislative, în cadrul procedurii de comitologie şi al grupurilor de experţi ai Comisiei Europene, precum şi al grupurilor de lucru ale Consiliului.

35

(36)  Avizul Comitetului Regiunilor privind „rolul autorităţilor locale şi regionale în noua Strategie pentru Marea Baltică”. CdR 381/2008final.

36

(37)






  —

37

| — | să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre;

| — | să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea; |
| --- | --- |

—

să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea;

| — | să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

—

să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre;

| — | să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea; |
| --- | --- |

—

să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea;

| — | să definească posibila utilizare a GECT ca instrument teritorial; |
| --- | --- |

—

să definească posibila utilizare a GECT ca instrument teritorial;

37

| — | să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

—

să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre;

| — | să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea; |
| --- | --- |

—

să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea;

| — | să definească posibila utilizare a GECT ca instrument teritorial; |
| --- | --- |

—

să definească posibila utilizare a GECT ca instrument teritorial;

| — | să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

—

să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre;

| — | să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea; |
| --- | --- |

—

să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea;

| — | să definească posibila utilizare a GECT ca instrument teritorial; |
| --- | --- |

—

să definească posibila utilizare a GECT ca instrument teritorial;

| — | să amelioreze comunicarea asupra posibilităţilor şi provocărilor legate de GECT la nivel teritorial. Sit web: www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

să amelioreze comunicarea asupra posibilităţilor şi provocărilor legate de GECT la nivel teritorial. Sit web: www.cor.europa.eu/egtc.htm.

37

| — | să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

—

să realizeze controlul aplicării dispoziţiilor regulamentului la nivelul statelor membre;

| — | să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea; |
| --- | --- |

—

să faciliteze schimbul de experienţă referitor la crearea GECT la nivel teritorial şi să difuzeze cele mai bune practici cu privire la acestea;

| — | să definească posibila utilizare a GECT ca instrument teritorial; |
| --- | --- |

—

să definească posibila utilizare a GECT ca instrument teritorial;

| — | să amelioreze comunicarea asupra posibilităţilor şi provocărilor legate de GECT la nivel teritorial. Sit web: www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

să amelioreze comunicarea asupra posibilităţilor şi provocărilor legate de GECT la nivel teritorial. Sit web: www.cor.europa.eu/egtc.htm.

(38)  Avizul Comitetului Regiunilor privind „crearea unor pacte teritoriale europene; propunere de revizuire a contractelor şi a convenţiilor tripartite”, CdR 135/2006 final.

38

(39)  Procesul de monitorizare a Cărţii albe este însoţit de activităţile Atelierelor Comitetului Regiunilor www.cor.europa.eu/ateliers

39

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/28

---

Avizul Comitetului Regiunilor pe temele „La un an după Lisabona: parteneriatul Africa-UE în practică” şi „UE, Africa şi China: către un dialog şi o cooperare trilaterale”

(2009/C 211/02)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută eforturile depuse de actorii europeni şi africani de la lansarea parteneriatului UE-Africa şi subliniază că este necesar să se urmeze, să se accelereze, să se consolideze şi să se extindă iniţiativele întreprinse deja în cadrul celor opt parteneriate; |
| --- | --- |

—

salută eforturile depuse de actorii europeni şi africani de la lansarea parteneriatului UE-Africa şi subliniază că este necesar să se urmeze, să se accelereze, să se consolideze şi să se extindă iniţiativele întreprinse deja în cadrul celor opt parteneriate;

| — | propune ca CoR să colaboreze la lucrările grupurilor însărcinate cu punerea în aplicare a parteneriatelor tematice, în special privind guvernanţa, Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), schimbările climatice, migraţiile, mobilitatea şi ocuparea forţei de muncă; subliniază necesitatea dotării UE cu instrumente statistice şi de evaluare privind acţiunile de cooperare descentralizată lansate de ALR; aminteşte că Forumurile cooperării descentralizate trebuie să reprezinte un spaţiu privilegiat de dialog între Comisie şi CoR şi că, în acest cadru, este important să se acorde în acest context un rol special relaţiilor UE-Africa; |
| --- | --- |

—

propune ca CoR să colaboreze la lucrările grupurilor însărcinate cu punerea în aplicare a parteneriatelor tematice, în special privind guvernanţa, Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), schimbările climatice, migraţiile, mobilitatea şi ocuparea forţei de muncă; subliniază necesitatea dotării UE cu instrumente statistice şi de evaluare privind acţiunile de cooperare descentralizată lansate de ALR; aminteşte că Forumurile cooperării descentralizate trebuie să reprezinte un spaţiu privilegiat de dialog între Comisie şi CoR şi că, în acest cadru, este important să se acorde în acest context un rol special relaţiilor UE-Africa;

| — | salută Comunicarea Comisiei privind cooperarea dintre UE, Africa şi China şi reaminteşte divergenţele referitoare la obiective şi mijloace, care se manifestă în prezent între politica de ajutor pentru dezvoltare pe continentul african a UE şi cea a Chinei; aceste divergenţe fac cu atât mai necesară o cooperare consolidată, trebuind totodată menţinute şi criteriile ridicate în materie de bună guvernanţă şi de respectare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

salută Comunicarea Comisiei privind cooperarea dintre UE, Africa şi China şi reaminteşte divergenţele referitoare la obiective şi mijloace, care se manifestă în prezent între politica de ajutor pentru dezvoltare pe continentul african a UE şi cea a Chinei; aceste divergenţe fac cu atât mai necesară o cooperare consolidată, trebuind totodată menţinute şi criteriile ridicate în materie de bună guvernanţă şi de respectare a drepturilor omului;

| — | consideră că ar trebui să se prevadă, încă de pe acum, modalităţile de implicare a colectivităţilor locale şi regionale africane, europene şi chineze în dialogul UE-Africa-China şi, în special, în definirea temelor de cooperare; |
| --- | --- |

—

consideră că ar trebui să se prevadă, încă de pe acum, modalităţile de implicare a colectivităţilor locale şi regionale africane, europene şi chineze în dialogul UE-Africa-China şi, în special, în definirea temelor de cooperare;

| — | în acest context de criză economică şi financiară, insistă asupra necesităţii de a menţine şi de a întări creditele destinate ajutorului pentru dezvoltare în Africa. |
| --- | --- |

—

în acest context de criză economică şi financiară, insistă asupra necesităţii de a menţine şi de a întări creditele destinate ajutorului pentru dezvoltare în Africa.

| Raportor | : | dl Jean-Louis DESTANS (FR-PSE),
  preşedintele Consiliului general al departamentului Eure |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Jean-Louis DESTANS (FR-PSE),

preşedintele Consiliului general al departamentului Eure

Documente de referinţă

La un an după Lisabona: parteneriatul Africa-UE în practică

COM(2008) 617 final

UE, Africa şi China: către un dialog şi o cooperare trilaterale

COM(2008) 654 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A.   Observaţii generale

Privind parteneriatul UE-Africa

| 1. | salută publicarea Comunicării Comisiei „La un an după Lisabona: parteneriatul UE-Africa în practică”, care reprezintă o evaluare a primului an de punere în practică a Planului de acţiune 2008-2010 şi a celor opt parteneriate tematice destinate concretizării strategiei comune UE-Africa; |
| --- | --- |

1.

salută publicarea Comunicării Comisiei „La un an după Lisabona: parteneriatul UE-Africa în practică”, care reprezintă o evaluare a primului an de punere în practică a Planului de acţiune 2008-2010 şi a celor opt parteneriate tematice destinate concretizării strategiei comune UE-Africa;

| 2. | salută eforturile depuse de actorii europeni şi africani de la lansarea strategiei comune în decembrie 2007, care au permis să se pună bazele unui parteneriat şi unei cooperări care să meargă „dincolo de dezvoltare”, „dincolo de graniţele Africii” şi „dincolo de instituţii”; |
| --- | --- |

2.

salută eforturile depuse de actorii europeni şi africani de la lansarea strategiei comune în decembrie 2007, care au permis să se pună bazele unui parteneriat şi unei cooperări care să meargă „dincolo de dezvoltare”, „dincolo de graniţele Africii” şi „dincolo de instituţii”;

| 3. | subliniază că aceste prime progrese nu înseamnă că nu este necesar să se urmeze, să se accelereze, să se consolideze şi să se extindă iniţiativele întreprinse deja în cadrul celor opt parteneriate. Strategia de dezvoltare şi de cooperare dintre Uniune şi Africa nu va putea da rezultatele aşteptate decât printr-o angajare constantă şi sporită a celor două părţi. Rezultatele primului an de punere în aplicare trebuie să fie un stimulent pentru actorii europeni şi africani, pentru a-şi intensifica eforturile şi a contribui la reuşita pe termen lung a strategiei; |
| --- | --- |

3.

subliniază că aceste prime progrese nu înseamnă că nu este necesar să se urmeze, să se accelereze, să se consolideze şi să se extindă iniţiativele întreprinse deja în cadrul celor opt parteneriate. Strategia de dezvoltare şi de cooperare dintre Uniune şi Africa nu va putea da rezultatele aşteptate decât printr-o angajare constantă şi sporită a celor două părţi. Rezultatele primului an de punere în aplicare trebuie să fie un stimulent pentru actorii europeni şi africani, pentru a-şi intensifica eforturile şi a contribui la reuşita pe termen lung a strategiei;

| 4. | salută adoptarea unui raport comun de către UE şi de către Uniunea Africană, la 21 noiembrie 2008, care reia concluziile Comisiei Europene; |
| --- | --- |

4.

salută adoptarea unui raport comun de către UE şi de către Uniunea Africană, la 21 noiembrie 2008, care reia concluziile Comisiei Europene;

| 5. | întâmpină cu interes abordarea Comisiei care, dincolo de un simplu bilanţ, elaborează recomandări pentru viitor pentru:






  — | a depăşi dificultăţile întâmpinate în punerea în aplicare a planului de acţiune; |
| --- | --- | --- |

5.

întâmpină cu interes abordarea Comisiei care, dincolo de un simplu bilanţ, elaborează recomandări pentru viitor pentru:

—

a depăşi dificultăţile întâmpinate în punerea în aplicare a planului de acţiune;

| — | a înlesni însuşirea acestuia la nivel colectiv de către ansamblul actorilor; |
| --- | --- |

—

a înlesni însuşirea acestuia la nivel colectiv de către ansamblul actorilor;

| — | a elabora o abordare globală şi transversală a continentului african; |
| --- | --- |

—

a elabora o abordare globală şi transversală a continentului african;

| — | a promova coordonarea şi cooperarea UE-Africa în cadrul forurilor internaţionale; |
| --- | --- |

—

a promova coordonarea şi cooperarea UE-Africa în cadrul forurilor internaţionale;

| — | a întări acţiunile de comunicare referitoare la obiectivele şi realizările parteneriatului, pentru garantarea unei transparenţe sporite şi a unei puternice adeziuni a populaţiilor africane şi europene; |
| --- | --- |

—

a întări acţiunile de comunicare referitoare la obiectivele şi realizările parteneriatului, pentru garantarea unei transparenţe sporite şi a unei puternice adeziuni a populaţiilor africane şi europene;

| 6. | subliniază că valoarea adăugată pe care ar putea să o aducă Comitetul Regiunilor şi autorităţile locale şi regionale din UE şi Africa în legătură cu ansamblul acestor recomandări, precum şi cu cei trei piloni ai parteneriatului, în special cei intitulaţi „dincolo de dezvoltare” şi „dincolo de instituţii”, este demonstrată şi recunoscută şi că, prin urmare, Comisia ar fi trebuit să îşi axeze comunicarea pe acest aspect; |
| --- | --- |

6.

subliniază că valoarea adăugată pe care ar putea să o aducă Comitetul Regiunilor şi autorităţile locale şi regionale din UE şi Africa în legătură cu ansamblul acestor recomandări, precum şi cu cei trei piloni ai parteneriatului, în special cei intitulaţi „dincolo de dezvoltare” şi „dincolo de instituţii”, este demonstrată şi recunoscută şi că, prin urmare, Comisia ar fi trebuit să îşi axeze comunicarea pe acest aspect;

Privind dialogul şi cooperarea trilaterală dintre UE, Africa şi China

| 7. | salută Comunicarea Comisiei „UE, Africa şi China: către un dialog şi o cooperare trilaterale” şi subliniază importanţa acţiunilor lansate, care reprezintă un prim pas pe calea creării de sinergii în favoarea Africii; |
| --- | --- |

7.

salută Comunicarea Comisiei „UE, Africa şi China: către un dialog şi o cooperare trilaterale” şi subliniază importanţa acţiunilor lansate, care reprezintă un prim pas pe calea creării de sinergii în favoarea Africii;

| 8. | consideră că este absolut necesară pentru viitorul continentului african lansarea unei cooperări între Uniune şi China. În fapt, UE şi China au stabilit parteneriate bilaterale cu Africa şi reprezintă primul şi respectiv al treilea partener comercial ca importanţă şi primii doi investitori direcţi pe acest continent; |
| --- | --- |

8.

consideră că este absolut necesară pentru viitorul continentului african lansarea unei cooperări între Uniune şi China. În fapt, UE şi China au stabilit parteneriate bilaterale cu Africa şi reprezintă primul şi respectiv al treilea partener comercial ca importanţă şi primii doi investitori direcţi pe acest continent;

| 9. | consideră că este necesară regândirea acestei abordări trilaterale, luând în considerare restul lumii, inclusiv marile ţări emergente; |
| --- | --- |

9.

consideră că este necesară regândirea acestei abordări trilaterale, luând în considerare restul lumii, inclusiv marile ţări emergente;

| 10. | reaminteşte divergenţele referitoare la obiective şi mijloace care se manifestă în prezent între politica de ajutor pentru dezvoltare pe continentul african a UE şi cea a Chinei; aceste divergenţe fac cu atât mai necesară o cooperare consolidată; |
| --- | --- |

10.

reaminteşte divergenţele referitoare la obiective şi mijloace care se manifestă în prezent între politica de ajutor pentru dezvoltare pe continentul african a UE şi cea a Chinei; aceste divergenţe fac cu atât mai necesară o cooperare consolidată;

| 11. | face apel la Uniunea Africană, la statele africane şi la autorităţile locale şi regionale din Africa pentru ca acestea să-şi aducă contribuţia care le revine în definirea temelor de cooperare şi lansarea acestui dialog trilateral; acesta nu trebuie să se limiteze la coordonarea politicilor europeană şi chineză; |
| --- | --- |

11.

face apel la Uniunea Africană, la statele africane şi la autorităţile locale şi regionale din Africa pentru ca acestea să-şi aducă contribuţia care le revine în definirea temelor de cooperare şi lansarea acestui dialog trilateral; acesta nu trebuie să se limiteze la coordonarea politicilor europeană şi chineză;

| 12. | îndeamnă responsabilii de la nivel continental, naţional, regional şi local din Africa să formuleze propuneri de cooperare în domeniile care li se par cele mai în măsură să răspundă provocărilor legate de dezvoltare de pe continentul african; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă responsabilii de la nivel continental, naţional, regional şi local din Africa să formuleze propuneri de cooperare în domeniile care li se par cele mai în măsură să răspundă provocărilor legate de dezvoltare de pe continentul african;

| 13. | aminteşte că, în acest domeniu, este oportună adoptarea unei abordări suple şi pragmatice pentru identificarea tuturor temelor care pot face obiectul unei cooperări, fără a exclude a priori anumite domenii; |
| --- | --- |

13.

aminteşte că, în acest domeniu, este oportună adoptarea unei abordări suple şi pragmatice pentru identificarea tuturor temelor care pot face obiectul unei cooperări, fără a exclude a priori anumite domenii;

| 14. | insistă asupra importanţei temei de cooperare intitulate „gestionarea durabilă a mediului şi a resurselor naturale”, având în vedere politicile de exploatare intensivă a resurselor puse în aplicare în Africa; |
| --- | --- |

14.

insistă asupra importanţei temei de cooperare intitulate „gestionarea durabilă a mediului şi a resurselor naturale”, având în vedere politicile de exploatare intensivă a resurselor puse în aplicare în Africa;

| 15. | este surprins de faptul că Comisia nu a acordat prioritate sănătăţii, educaţiei şi cercetării în contextul temelor de cooperare pe care le-a propus, întrucât este vorba de domenii esenţiale pentru dezvoltarea pe termen lung a Africii şi de priorităţi de acţiune definite în cadrul Organizaţiei Naţiunilor Unite şi al parteneriatului UE-Africa şi invită, prin urmare, Comisia să îşi consolideze propunerile în acest domeniu; |
| --- | --- |

15.

este surprins de faptul că Comisia nu a acordat prioritate sănătăţii, educaţiei şi cercetării în contextul temelor de cooperare pe care le-a propus, întrucât este vorba de domenii esenţiale pentru dezvoltarea pe termen lung a Africii şi de priorităţi de acţiune definite în cadrul Organizaţiei Naţiunilor Unite şi al parteneriatului UE-Africa şi invită, prin urmare, Comisia să îşi consolideze propunerile în acest domeniu;

| 16. | recomandă să i se acorde Uniunii Africane rolul de interlocutor privilegiat în această relaţie trilaterală, pentru a înlesni o abordare globală şi coerentă dincolo de diferenţele naţionale; |
| --- | --- |

16.

recomandă să i se acorde Uniunii Africane rolul de interlocutor privilegiat în această relaţie trilaterală, pentru a înlesni o abordare globală şi coerentă dincolo de diferenţele naţionale;

| 17. | salută organizarea unui summit UE-China în mai 2009 la Praga şi invită Consiliul:






  — | să ia în discuţie cooperarea trilaterală UE-Africa-China pentru a concretiza propunerile formulate de Comisie; |
| --- | --- | --- |

17.

salută organizarea unui summit UE-China în mai 2009 la Praga şi invită Consiliul:

—

să ia în discuţie cooperarea trilaterală UE-Africa-China pentru a concretiza propunerile formulate de Comisie;

| — | să întărească perspectivele de cooperare în sectoarele sănătăţii, educaţiei şi al cercetării; |
| --- | --- |

—

să întărească perspectivele de cooperare în sectoarele sănătăţii, educaţiei şi al cercetării;

| — | să ţină seama de propunerile formulate de actorii africani; |
| --- | --- |

—

să ţină seama de propunerile formulate de actorii africani;

| 18. | subliniază că UE trebuie să-şi menţină criteriile ridicate în materie de bună guvernanţă şi de respectare a drepturilor omului în politica sa privind ajutorul pentru dezvoltarea continentului african, pusă în practică în cadrul unei cooperări fie bilaterale UE-Africa, fie trilaterale UE-Africa-China; |
| --- | --- |

18.

subliniază că UE trebuie să-şi menţină criteriile ridicate în materie de bună guvernanţă şi de respectare a drepturilor omului în politica sa privind ajutorul pentru dezvoltarea continentului african, pusă în practică în cadrul unei cooperări fie bilaterale UE-Africa, fie trilaterale UE-Africa-China;

| 19. | consideră că această condiţionalitate trebuie abordată în mod dinamic şi progresiv pentru a se putea lua în considerare progresele înregistrate şi politicile lansate de statele africane în favoarea bunei guvernanţe şi a respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

19.

consideră că această condiţionalitate trebuie abordată în mod dinamic şi progresiv pentru a se putea lua în considerare progresele înregistrate şi politicile lansate de statele africane în favoarea bunei guvernanţe şi a respectării drepturilor omului;

| 20. | evidenţiază că această cooperare trilaterală UE-Africa-China nu trebuie să însemne alinierea la metodele şi obiectivele Chinei, întrucât un astfel de demers s-ar putea să nu fie compatibil cu valorile şi principiile UE şi cu interesele pe termen lung ale Africii, fără ca acest lucru să excludă căutarea unor interese comune; |
| --- | --- |

20.

evidenţiază că această cooperare trilaterală UE-Africa-China nu trebuie să însemne alinierea la metodele şi obiectivele Chinei, întrucât un astfel de demers s-ar putea să nu fie compatibil cu valorile şi principiile UE şi cu interesele pe termen lung ale Africii, fără ca acest lucru să excludă căutarea unor interese comune;

| 21. | afirmă rolul pe termen lung al Comitetului Regiunilor, al ALR europene, africane şi chineze în punerea în practică a dialogului trilateral UE-Africa-China, care trebuie să se materializeze în forme mai concrete, în timp ce relaţiile bilaterale (UE-Africa, Africa-China şi UE-China) tind să se dezvolte; |
| --- | --- |

21.

afirmă rolul pe termen lung al Comitetului Regiunilor, al ALR europene, africane şi chineze în punerea în practică a dialogului trilateral UE-Africa-China, care trebuie să se materializeze în forme mai concrete, în timp ce relaţiile bilaterale (UE-Africa, Africa-China şi UE-China) tind să se dezvolte;

| 22. | consideră că modalităţile de punere în aplicare a cooperării şi dialogului trilateral trebuie să ţină seama şi să se adapteze condiţiilor economice şi sociale ale fiecărei regiuni sau teritoriu şi că este oportună implicarea ALR-urilor din UE, Africa şi China în definirea acestor modalităţi; |
| --- | --- |

22.

consideră că modalităţile de punere în aplicare a cooperării şi dialogului trilateral trebuie să ţină seama şi să se adapteze condiţiilor economice şi sociale ale fiecărei regiuni sau teritoriu şi că este oportună implicarea ALR-urilor din UE, Africa şi China în definirea acestor modalităţi;

| 23. | subliniază că este utilă elaborarea unor instrumente de monitorizare şi control ale punerii în practică a cooperării şi dialogului trilateral, în vederea respectării angajamentelor luate de diversele părţi; |
| --- | --- |

23.

subliniază că este utilă elaborarea unor instrumente de monitorizare şi control ale punerii în practică a cooperării şi dialogului trilateral, în vederea respectării angajamentelor luate de diversele părţi;

Impactul crizei economice şi financiare

| 24. | îşi exprimă îngrijorare în legătură cu efectele crizei economice şi financiare internaţionale asupra Africii, în vreme ce atenţia opiniei publice este direcţionată către situaţia ţărilor dezvoltate; |
| --- | --- |

24.

îşi exprimă îngrijorare în legătură cu efectele crizei economice şi financiare internaţionale asupra Africii, în vreme ce atenţia opiniei publice este direcţionată către situaţia ţărilor dezvoltate;

| 25. | îşi exprimă îngrijorare în legătură cu faptul că ţările în curs de dezvoltare sunt lăsate pe un plan secundar; Africa este revoltător de subreprezentată la G20, ceea ce o împiedică să aibă un cuvânt de spus în cadrul deciziilor internaţionale menite să remedieze criza economică, care are un impact amplificat, direct sau indirect, asupra acestui continent; |
| --- | --- |

25.

îşi exprimă îngrijorare în legătură cu faptul că ţările în curs de dezvoltare sunt lăsate pe un plan secundar; Africa este revoltător de subreprezentată la G20, ceea ce o împiedică să aibă un cuvânt de spus în cadrul deciziilor internaţionale menite să remedieze criza economică, care are un impact amplificat, direct sau indirect, asupra acestui continent;

| 26. | aminteşte impactul amplificat, direct sau indirect al acestei crize asupra continentului african, care se datorează fragilităţii modelelor sociale şi economice; impactul direct se concretizează în special prin scăderea volumului exporturilor de materie primă ale ţărilor africane, provocată de încetinirea economiei mondiale, prăbuşirea investiţiilor străine, un risc de agravare a crizei alimentare din cauza absenţei creditelor şi o pierdere de venituri datorată scăderii fondurilor trimise de emigranţii africani, care sunt afectaţi de şomaj în ţările dezvoltate; impactul indirect se concretizează în special prin reducerea ajutorului pentru dezvoltare şi prin reorientarea creditelor ţărilor dezvoltate către susţinerea activităţii economice naţionale; |
| --- | --- |

26.

aminteşte impactul amplificat, direct sau indirect al acestei crize asupra continentului african, care se datorează fragilităţii modelelor sociale şi economice; impactul direct se concretizează în special prin scăderea volumului exporturilor de materie primă ale ţărilor africane, provocată de încetinirea economiei mondiale, prăbuşirea investiţiilor străine, un risc de agravare a crizei alimentare din cauza absenţei creditelor şi o pierdere de venituri datorată scăderii fondurilor trimise de emigranţii africani, care sunt afectaţi de şomaj în ţările dezvoltate; impactul indirect se concretizează în special prin reducerea ajutorului pentru dezvoltare şi prin reorientarea creditelor ţărilor dezvoltate către susţinerea activităţii economice naţionale;

| 27. | indică faptul că impactul crizei economice asupra continentului african ar trebui să se manifeste, potrivit estimărilor FMI, printr-o încetinire a creşterii economice, care ar trebui să ajungă la cel mult 3 % în 2009, punând astfel capăt unei creşteri medii de peste 6 % înregistrată în ultimii 5 ani şi unei redresări progresive a situaţiei economice, politice şi sociale pe continentul african; |
| --- | --- |

27.

indică faptul că impactul crizei economice asupra continentului african ar trebui să se manifeste, potrivit estimărilor FMI, printr-o încetinire a creşterii economice, care ar trebui să ajungă la cel mult 3 % în 2009, punând astfel capăt unei creşteri medii de peste 6 % înregistrată în ultimii 5 ani şi unei redresări progresive a situaţiei economice, politice şi sociale pe continentul african;

| 28. | consideră că în Africa această criză va fi cu atât mai gravă, dată fiind slăbiciunea politicilor sociale şi că aceasta riscă să provoace crize umanitare, politice şi sociale, care ar deveni surse de instabilitate în regiune şi ar putea da naştere la noi conflicte; |
| --- | --- |

28.

consideră că în Africa această criză va fi cu atât mai gravă, dată fiind slăbiciunea politicilor sociale şi că aceasta riscă să provoace crize umanitare, politice şi sociale, care ar deveni surse de instabilitate în regiune şi ar putea da naştere la noi conflicte;

| 29. | în acest context, insistă asupra importanţei parteneriatului UE-Africa şi a proiectului de cooperare UE-Africa-China, precum şi asupra necesităţii de a menţine şi de a întări creditele destinate ajutorului pentru dezvoltare în Africa; |
| --- | --- |

29.

în acest context, insistă asupra importanţei parteneriatului UE-Africa şi a proiectului de cooperare UE-Africa-China, precum şi asupra necesităţii de a menţine şi de a întări creditele destinate ajutorului pentru dezvoltare în Africa;

| 30. | deplânge faptul că anumite state membre au anunţat deja o scădere a ajutorului lor pentru dezvoltare, ceea ce va adânci criza în Africa; |
| --- | --- |

30.

deplânge faptul că anumite state membre au anunţat deja o scădere a ajutorului lor pentru dezvoltare, ceea ce va adânci criza în Africa;

| 31. | afirmă, în acest context financiar dificil, rolul central al ALR europene, a căror acţiune nu se limitează la furnizarea unei asistenţe financiare substanţiale, ci trece dincolo de aceasta, incluzând transferul de cunoştinţe şi de experienţă şi cooperarea în cadrul unor proiecte concrete; |
| --- | --- |

31.

afirmă, în acest context financiar dificil, rolul central al ALR europene, a căror acţiune nu se limitează la furnizarea unei asistenţe financiare substanţiale, ci trece dincolo de aceasta, incluzând transferul de cunoştinţe şi de experienţă şi cooperarea în cadrul unor proiecte concrete;

B.   Rolul autorităţilor locale şi regionale în parteneriatul UE-Africa

Specificitatea autorităţilor locale şi regionale

| 32. | salută luarea în considerare a societăţii civile şi a actorilor netradiţionali în cadrul parteneriatului UE-Africa şi propunerea Comisiei menită să lanseze consultări cu actorii neinstituţionali importanţi, respectiv societatea civilă, mediul academic şi sectorul privat, pentru a le oferi acestora posibilitatea de a juca un rol activ la punerea în aplicare şi monitorizarea strategiei comune; |
| --- | --- |

32.

salută luarea în considerare a societăţii civile şi a actorilor netradiţionali în cadrul parteneriatului UE-Africa şi propunerea Comisiei menită să lanseze consultări cu actorii neinstituţionali importanţi, respectiv societatea civilă, mediul academic şi sectorul privat, pentru a le oferi acestora posibilitatea de a juca un rol activ la punerea în aplicare şi monitorizarea strategiei comune;

| 33. | reaminteşte Comisiei că este necesar să se facă o distincţie între autorităţile locale şi regionale şi societatea civilă, că ALR europene întreţin relaţii active cu omologii lor din Africa, că acestea cooperează în domenii cum ar fi educaţia, serviciile urbane (apă şi deşeuri), infrastructurile, transporturile, comunicaţiile, dezvoltarea economică teritorială şi sprijinirea guvernanţei locale; de asemenea, că, prin aceste proiecte, ALR au dobândit competenţe, know-how şi experienţă în sectoare deosebit de importante pentru dezvoltarea economică, socială şi politică a continentului african; |
| --- | --- |

33.

reaminteşte Comisiei că este necesar să se facă o distincţie între autorităţile locale şi regionale şi societatea civilă, că ALR europene întreţin relaţii active cu omologii lor din Africa, că acestea cooperează în domenii cum ar fi educaţia, serviciile urbane (apă şi deşeuri), infrastructurile, transporturile, comunicaţiile, dezvoltarea economică teritorială şi sprijinirea guvernanţei locale; de asemenea, că, prin aceste proiecte, ALR au dobândit competenţe, know-how şi experienţă în sectoare deosebit de importante pentru dezvoltarea economică, socială şi politică a continentului african;

| 34. | afirmă că este, prin urmare, esenţial să se acorde un rol mai important autorităţilor locale şi regionale europene în cadrul parteneriatului UE-Africa şi să se exploateze mai bine experienţa acestora; |
| --- | --- |

34.

afirmă că este, prin urmare, esenţial să se acorde un rol mai important autorităţilor locale şi regionale europene în cadrul parteneriatului UE-Africa şi să se exploateze mai bine experienţa acestora;

| 35. | consideră că, prin comunicările sale anterioare, în special prin cea intitulată „Autorităţile locale, actori în slujba dezvoltării”, Comisia a recunoscut deschis locul pe care autorităţile locale şi regionale îl ocupă în cooperarea internaţională în favoarea ţărilor în curs de dezvoltare; crede că „Zilele europene ale dezvoltării”, desfăşurate în perioada 15-17 noiembrie 2008, au permis ALR şi Comitetului Regiunilor să demonstreze importanţa contribuţiei lor la cooperarea pentru dezvoltare, precum şi necesitatea de a li se permite să intervină la nivel european şi internaţional în domeniile lor de competenţă; |
| --- | --- |

35.

consideră că, prin comunicările sale anterioare, în special prin cea intitulată „Autorităţile locale, actori în slujba dezvoltării”, Comisia a recunoscut deschis locul pe care autorităţile locale şi regionale îl ocupă în cooperarea internaţională în favoarea ţărilor în curs de dezvoltare; crede că „Zilele europene ale dezvoltării”, desfăşurate în perioada 15-17 noiembrie 2008, au permis ALR şi Comitetului Regiunilor să demonstreze importanţa contribuţiei lor la cooperarea pentru dezvoltare, precum şi necesitatea de a li se permite să intervină la nivel european şi internaţional în domeniile lor de competenţă;

| 36. | consideră că, odată recunoscut, acest rol trebuie să se regăsească în fiecare din strategiile de cooperare ale UE, în special cu privire la Africa şi la dialogul UE-Africa-China; |
| --- | --- |

36.

consideră că, odată recunoscut, acest rol trebuie să se regăsească în fiecare din strategiile de cooperare ale UE, în special cu privire la Africa şi la dialogul UE-Africa-China;

| 37. | solicită, aşadar, Comisiei să amplifice şi să extindă consultarea societăţii civile şi a actorilor netradiţionali pentru a include autorităţile locale şi regionale, care reprezintă interlocutori indispensabili, precum şi asociaţiile internaţionale care le reprezintă, pentru a garanta participarea ALR europene şi africane la elaborarea politicilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

37.

solicită, aşadar, Comisiei să amplifice şi să extindă consultarea societăţii civile şi a actorilor netradiţionali pentru a include autorităţile locale şi regionale, care reprezintă interlocutori indispensabili, precum şi asociaţiile internaţionale care le reprezintă, pentru a garanta participarea ALR europene şi africane la elaborarea politicilor de dezvoltare;

| 38. | se angajează să încurajeze şi să susţină eforturile de coordonare ale colectivităţilor locale şi teritoriale africane, la nivel naţional şi subnaţional, în vederea consolidării dialogului structurat dintre CoR, autorităţile locale şi regionale ale UE şi ale Africii; |
| --- | --- |

38.

se angajează să încurajeze şi să susţină eforturile de coordonare ale colectivităţilor locale şi teritoriale africane, la nivel naţional şi subnaţional, în vederea consolidării dialogului structurat dintre CoR, autorităţile locale şi regionale ale UE şi ale Africii;

Integrarea autorităţilor locale şi regionale în parteneriat

| 39. | consideră că, în cadrul parteneriatului UE-Africa, implicarea autorităţilor locale şi regionale europene şi africane trebuie să se concretizeze pe trei niveluri:






  — | cel al elaborării politicilor de cooperare împreună cu Comitetul Regiunilor, ca partener la redactarea unei foi de parcurs pentru punerea în aplicare a parteneriatului; |
| --- | --- | --- |

39.

consideră că, în cadrul parteneriatului UE-Africa, implicarea autorităţilor locale şi regionale europene şi africane trebuie să se concretizeze pe trei niveluri:

—

cel al elaborării politicilor de cooperare împreună cu Comitetul Regiunilor, ca partener la redactarea unei foi de parcurs pentru punerea în aplicare a parteneriatului;

| — | la nivelul realizării proiectelor de cooperare, contribuind la coordonarea iniţiativelor UE, UA, naţionale şi a iniţiativelor ALR; |
| --- | --- |

—

la nivelul realizării proiectelor de cooperare, contribuind la coordonarea iniţiativelor UE, UA, naţionale şi a iniţiativelor ALR;

| — | la nivelul monitorizării şi evaluării punerii în aplicare a parteneriatului pentru garantarea însuşirii sale de către public şi a adeziunii colectivităţilor; |
| --- | --- |

—

la nivelul monitorizării şi evaluării punerii în aplicare a parteneriatului pentru garantarea însuşirii sale de către public şi a adeziunii colectivităţilor;

| 40. | în acest scop, propune ca CoR să colaboreze la lucrările grupurilor însărcinate cu punerea în aplicare a parteneriatelor tematice formate din statele membre angajate în mod special, din Comisie şi Secretariatul Consiliului; Comitetul Regiunilor aminteşte că face parte din grupul însărcinat cu guvernanţa democratică şi drepturile omului şi că este utilă extinderea acestei participări, în special la celelalte parteneriate în care ALR au un rol important, şi anume: parteneriatul privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), parteneriatul privind schimbările climatice, parteneriatul privind migraţiile, mobilitatea şi ocuparea forţei de muncă; |
| --- | --- |

40.

în acest scop, propune ca CoR să colaboreze la lucrările grupurilor însărcinate cu punerea în aplicare a parteneriatelor tematice formate din statele membre angajate în mod special, din Comisie şi Secretariatul Consiliului; Comitetul Regiunilor aminteşte că face parte din grupul însărcinat cu guvernanţa democratică şi drepturile omului şi că este utilă extinderea acestei participări, în special la celelalte parteneriate în care ALR au un rol important, şi anume: parteneriatul privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), parteneriatul privind schimbările climatice, parteneriatul privind migraţiile, mobilitatea şi ocuparea forţei de muncă;

| 41. | aminteşte că, în prezent, nu există statistici precise, detaliate şi exhaustive privind sumele pe care ALR le consacră cooperării pentru dezvoltare, nici în legătură cu temele de cooperare prioritare sau resursele umane mobilizate; este totuşi vorba de informaţii esenţiale care pot contribui la asigurarea coerenţei şi a sinergiei acestor iniţiative cu obiectivele parteneriatului UE-Africa; |
| --- | --- |

41.

aminteşte că, în prezent, nu există statistici precise, detaliate şi exhaustive privind sumele pe care ALR le consacră cooperării pentru dezvoltare, nici în legătură cu temele de cooperare prioritare sau resursele umane mobilizate; este totuşi vorba de informaţii esenţiale care pot contribui la asigurarea coerenţei şi a sinergiei acestor iniţiative cu obiectivele parteneriatului UE-Africa;

| 42. | subliniază necesitatea dotării UE cu instrumente statistice şi de evaluare privind acţiunile de cooperare descentralizată lansate de ALR europene în Africa, având în vedere faptul că acţiunile ALR nu pot fi măsurate doar din prismă financiară, dată fiind importanţa ajutorului imaterial pe care îl oferă; |
| --- | --- |

42.

subliniază necesitatea dotării UE cu instrumente statistice şi de evaluare privind acţiunile de cooperare descentralizată lansate de ALR europene în Africa, având în vedere faptul că acţiunile ALR nu pot fi măsurate doar din prismă financiară, dată fiind importanţa ajutorului imaterial pe care îl oferă;

| 43. | salută recunoaşterea de către Comisiei a necesităţii de a crea o „bursă” a cooperării descentralizate, pentru înlesnirea schimburilor de informaţie, precum şi crearea de noi parteneriate locale de cooperare descentralizată coerente cu acţiunile lansate deja; |
| --- | --- |

43.

salută recunoaşterea de către Comisiei a necesităţii de a crea o „bursă” a cooperării descentralizate, pentru înlesnirea schimburilor de informaţie, precum şi crearea de noi parteneriate locale de cooperare descentralizată coerente cu acţiunile lansate deja;

| 44. | precizează că este dispus să creeze şi să întreţină împreună cu Comisia această „bursă”, sub forma unui portal internet care să reprezinte într-un anumit fel prelungirea Forumurilor anuale ale cooperării descentralizate; |
| --- | --- |

44.

precizează că este dispus să creeze şi să întreţină împreună cu Comisia această „bursă”, sub forma unui portal internet care să reprezinte într-un anumit fel prelungirea Forumurilor anuale ale cooperării descentralizate;

| 45. | aminteşte că Forumurile cooperării descentralizate trebuie să reprezinte un spaţiu privilegiat de dialog şi reflecţie strategică şi politică pe marginea acţiunilor de cooperare descentralizată; este, aşadar, important să se acorde în acest context un rol special relaţiilor UE-Africa, pentru a contribui la consolidarea unei culturi a conlucrării în rândul ALR europene şi africane, la o cunoaştere mai precisă a problematicii locale în ceea ce priveşte dezvoltarea, precum şi la crearea de orientări strategice în legătură cu parteneriatul UE-Africa; |
| --- | --- |

45.

aminteşte că Forumurile cooperării descentralizate trebuie să reprezinte un spaţiu privilegiat de dialog şi reflecţie strategică şi politică pe marginea acţiunilor de cooperare descentralizată; este, aşadar, important să se acorde în acest context un rol special relaţiilor UE-Africa, pentru a contribui la consolidarea unei culturi a conlucrării în rândul ALR europene şi africane, la o cunoaştere mai precisă a problematicii locale în ceea ce priveşte dezvoltarea, precum şi la crearea de orientări strategice în legătură cu parteneriatul UE-Africa;

Promovarea integrării autorităţilor locale şi regionale africane în parteneriat

| 46. | consideră că implicarea ALR în parteneriatul UE-Africa nu trebuie să se limiteze în mod exclusiv la autorităţile europene; |
| --- | --- |

46.

consideră că implicarea ALR în parteneriatul UE-Africa nu trebuie să se limiteze în mod exclusiv la autorităţile europene;

| 47. | subliniază că procesul de descentralizare în curs şi fenomenul de urbanizare intensivă din Africa situează ALR în centrul provocărilor legate de dezvoltare, în aceeaşi măsură ca şi consecinţele crizei economice şi financiare care vor fi resimţite în primul rând la nivel local; |
| --- | --- |

47.

subliniază că procesul de descentralizare în curs şi fenomenul de urbanizare intensivă din Africa situează ALR în centrul provocărilor legate de dezvoltare, în aceeaşi măsură ca şi consecinţele crizei economice şi financiare care vor fi resimţite în primul rând la nivel local;

| 48. | consideră că implicarea autorităţilor locale şi regionale africane trebuie luată în considerare în cadrul eforturilor menite să sporească eficienţa şi coerenţa politicilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

48.

consideră că implicarea autorităţilor locale şi regionale africane trebuie luată în considerare în cadrul eforturilor menite să sporească eficienţa şi coerenţa politicilor de dezvoltare;

| 49. | îndeamnă, aşadar, Comisia să consulte, pe lângă societatea civilă, actorii netradiţionali şi ALR europene, colectivităţile locale şi regionale africane, precum şi asociaţiile internaţionale care le reprezintă; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă, aşadar, Comisia să consulte, pe lângă societatea civilă, actorii netradiţionali şi ALR europene, colectivităţile locale şi regionale africane, precum şi asociaţiile internaţionale care le reprezintă;

| 50. | îndeamnă asociaţiile internaţionale ale colectivităţilor locale africane să intensifice coordonarea cu Uniunea Africană şi cu statele africane, pentru întărirea sinergiei între acţiunile întreprinse la nivel naţional şi subnaţional african; |
| --- | --- |

50.

îndeamnă asociaţiile internaţionale ale colectivităţilor locale africane să intensifice coordonarea cu Uniunea Africană şi cu statele africane, pentru întărirea sinergiei între acţiunile întreprinse la nivel naţional şi subnaţional african;

| 51. | subliniază rolul autorităţilor locale şi regionale, atât europene cât şi africane, în sensibilizarea publicului faţă de problematica dezvoltării, prin gruparea în jurul proiectelor lor concrete de cooperare a asociaţiilor locale şi a cetăţenilor interesaţi de aspectele dezvoltării; acestea vor contribui în acest fel la reuşita parteneriatului, care depinde esenţial de adeziunea comunităţilor din nord şi din sud la obiectivele de cooperare şi dezvoltare; |
| --- | --- |

51.

subliniază rolul autorităţilor locale şi regionale, atât europene cât şi africane, în sensibilizarea publicului faţă de problematica dezvoltării, prin gruparea în jurul proiectelor lor concrete de cooperare a asociaţiilor locale şi a cetăţenilor interesaţi de aspectele dezvoltării; acestea vor contribui în acest fel la reuşita parteneriatului, care depinde esenţial de adeziunea comunităţilor din nord şi din sud la obiectivele de cooperare şi dezvoltare;

Parteneriatul în materie de guvernanţă democratică şi de drepturile omului

| 52. | doreşte să amintească faptul că nu poate exista o guvernanţă democratică autentică fără o adevărată participare a colectivităţilor locale şi regionale la procesul decizional; |
| --- | --- |

52.

doreşte să amintească faptul că nu poate exista o guvernanţă democratică autentică fără o adevărată participare a colectivităţilor locale şi regionale la procesul decizional;

| 53. | menţionează că, prin proiectele pe care le lansează, ALR favorizează întărirea democraţiei şi elaborarea politicilor de bună guvernanţă, aşa cum indică principiile şi axele de intervenţie ale Cartei europene de sprijinire a guvernanţei locale; |
| --- | --- |

53.

menţionează că, prin proiectele pe care le lansează, ALR favorizează întărirea democraţiei şi elaborarea politicilor de bună guvernanţă, aşa cum indică principiile şi axele de intervenţie ale Cartei europene de sprijinire a guvernanţei locale;

| 54. | subliniază că, mulţumită cooperării în cadrul unor proiecte menite să rezolve problemele de fiecare zi, autorităţile locale şi regionale contribuie la sporirea încrederii în democraţia locală; |
| --- | --- |

54.

subliniază că, mulţumită cooperării în cadrul unor proiecte menite să rezolve problemele de fiecare zi, autorităţile locale şi regionale contribuie la sporirea încrederii în democraţia locală;

| 55. | subliniază principiul exprimat de CoR privind rolul cooperării descentralizate în cadrul reformei politicilor de dezvoltare, care prevede că o mai bună guvernanţă reprezintă cheia unei politici de dezvoltare reuşite şi că elementul cheie al acestei guvernanţe este recunoaşterea faptului că cele mai bune decizii se iau la nivelul cel mai apropiat de cetăţean; |
| --- | --- |

55.

subliniază principiul exprimat de CoR privind rolul cooperării descentralizate în cadrul reformei politicilor de dezvoltare, care prevede că o mai bună guvernanţă reprezintă cheia unei politici de dezvoltare reuşite şi că elementul cheie al acestei guvernanţe este recunoaşterea faptului că cele mai bune decizii se iau la nivelul cel mai apropiat de cetăţean;

Parteneriatul privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM)

| 56. | atrage atenţia asupra faptului că numeroase colectivităţi locale şi regionale ale UE au legături bazate pe teme de dezvoltare cu structurile lor echivalente din ţările africane; acestea au dobândit în acest fel o expertiză, în special în domenii cum ar fi educaţia, sănătatea, cercetarea, serviciile locale (gestionarea apei şi a deşeurilor), pescuit la scară redusă şi acvacultura, infrastructurile, transportul, comunicaţiile, protecţia mediului, dezvoltarea rurală, dezvoltarea economică regională şi activităţile de sprijinire a dezvoltării colectivităţilor locale şi a descentralizării politice; |
| --- | --- |

56.

atrage atenţia asupra faptului că numeroase colectivităţi locale şi regionale ale UE au legături bazate pe teme de dezvoltare cu structurile lor echivalente din ţările africane; acestea au dobândit în acest fel o expertiză, în special în domenii cum ar fi educaţia, sănătatea, cercetarea, serviciile locale (gestionarea apei şi a deşeurilor), pescuit la scară redusă şi acvacultura, infrastructurile, transportul, comunicaţiile, protecţia mediului, dezvoltarea rurală, dezvoltarea economică regională şi activităţile de sprijinire a dezvoltării colectivităţilor locale şi a descentralizării politice;

| 57. | reaminteşte că ALR contribuie la consolidarea bazei financiare şi politice pentru realizarea ODM, prin fondurile şi asistenţa nematerială pe care acestea le acordă unor proiecte cu parteneri din Africa şi din alte ţări în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

57.

reaminteşte că ALR contribuie la consolidarea bazei financiare şi politice pentru realizarea ODM, prin fondurile şi asistenţa nematerială pe care acestea le acordă unor proiecte cu parteneri din Africa şi din alte ţări în curs de dezvoltare;

| 58. | invită Comisia să finanţeze mai susţinut şi să informeze mai bine cu privire la instrumentele şi programele de finanţare a acţiunilor de cooperare pentru dezvoltare ale ALR, având în vedere că fondurile pe care acestea le mobilizează pentru finanţarea de proiecte concrete sunt utilizate în mod direct de comunităţile de bază, contribuind astfel într-un mod direct şi mai puţin birocratic la îmbunătăţirea situaţiei de pe teren; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să finanţeze mai susţinut şi să informeze mai bine cu privire la instrumentele şi programele de finanţare a acţiunilor de cooperare pentru dezvoltare ale ALR, având în vedere că fondurile pe care acestea le mobilizează pentru finanţarea de proiecte concrete sunt utilizate în mod direct de comunităţile de bază, contribuind astfel într-un mod direct şi mai puţin birocratic la îmbunătăţirea situaţiei de pe teren;

| 59. | CoR se angajează să promoveze în rândul ALR programul de dezvoltare „Actorii nestatali şi autorităţile locale în procesul de dezvoltare”, astfel încât acestea să aibă posibilitatea să exploateze întregul potenţial al acestui program, precum şi să propună, dacă este necesar, împreună cu Comisia Europeană, modificări ale regulamentului menite să faciliteze utilizarea sa de către ALR; |
| --- | --- |

59.

CoR se angajează să promoveze în rândul ALR programul de dezvoltare „Actorii nestatali şi autorităţile locale în procesul de dezvoltare”, astfel încât acestea să aibă posibilitatea să exploateze întregul potenţial al acestui program, precum şi să propună, dacă este necesar, împreună cu Comisia Europeană, modificări ale regulamentului menite să faciliteze utilizarea sa de către ALR;

Parteneriatul privind schimbările climatice

| 60. | îşi exprimă satisfacţia cu privire la faptul că parteneriatul privind schimbările climatice ia în considerare nivelul local în cadrul iniţiativei „Zid verde pentru Sahara” şi subliniază că măsurile adoptate ar trebui adaptate la situaţiile şi nevoile locale specifice, care pot varia semnificativ de la o ţară la alta şi chiar în interiorul aceleiaşi ţări; |
| --- | --- |

60.

îşi exprimă satisfacţia cu privire la faptul că parteneriatul privind schimbările climatice ia în considerare nivelul local în cadrul iniţiativei „Zid verde pentru Sahara” şi subliniază că măsurile adoptate ar trebui adaptate la situaţiile şi nevoile locale specifice, care pot varia semnificativ de la o ţară la alta şi chiar în interiorul aceleiaşi ţări;

| 61. | subliniază că, dată fiind multitudinea sectoarelor de intervenţie şi diversitatea actorilor publici şi privaţi pe care îi poate reuni, cooperarea descentralizată pentru dezvoltare pusă în practică de autorităţile locale şi regionale reprezintă un puternic factor de dezvoltare locală şi regională; |
| --- | --- |

61.

subliniază că, dată fiind multitudinea sectoarelor de intervenţie şi diversitatea actorilor publici şi privaţi pe care îi poate reuni, cooperarea descentralizată pentru dezvoltare pusă în practică de autorităţile locale şi regionale reprezintă un puternic factor de dezvoltare locală şi regională;

| 62. | consideră că ALR pot stimula în acest fel organizarea producţiei, a circuitelor de comercializare sau a activităţilor economice care protejează populaţia şi mediul; |
| --- | --- |

62.

consideră că ALR pot stimula în acest fel organizarea producţiei, a circuitelor de comercializare sau a activităţilor economice care protejează populaţia şi mediul;

Parteneriatul privind migraţia, mobilitatea şi ocuparea forţei de muncă

| 63. | doreşte să sublinieze că, în materie de migraţie, autorităţile locale şi regionale se află în prima linie, atât în ceea ce priveşte problemele provocate de imigraţia ilegală (primirea şi gestionarea celor care pătrund pe teritoriul ţării, munca fără forme legale, criminalitatea şi securitatea urbană), cât şi în ceea ce priveşte serviciile pe care ALR trebuie să le ofere rezidenţilor (asistenţă medicală, educaţie etc.) şi politica de integrare; |
| --- | --- |

63.

doreşte să sublinieze că, în materie de migraţie, autorităţile locale şi regionale se află în prima linie, atât în ceea ce priveşte problemele provocate de imigraţia ilegală (primirea şi gestionarea celor care pătrund pe teritoriul ţării, munca fără forme legale, criminalitatea şi securitatea urbană), cât şi în ceea ce priveşte serviciile pe care ALR trebuie să le ofere rezidenţilor (asistenţă medicală, educaţie etc.) şi politica de integrare;

| 64. | reaminteşte că ALR au experienţă în materie de cooperare transfrontalieră şi internaţională, în special cele care se confruntă cu problemele şi consecinţele migraţiei şi că această experienţă se poate dovedi foarte utilă pentru a găsi răspunsuri la problemele legate de migraţie şi de mobilitate; |
| --- | --- |

64.

reaminteşte că ALR au experienţă în materie de cooperare transfrontalieră şi internaţională, în special cele care se confruntă cu problemele şi consecinţele migraţiei şi că această experienţă se poate dovedi foarte utilă pentru a găsi răspunsuri la problemele legate de migraţie şi de mobilitate;

Celelalte parteneriate

| 65. | consideră că nu trebuie pierdută din vedere valoarea adăugată a ALR în cadrul celorlalte parteneriate şi că, dată fiind apropierea lor de populaţiile respective, acestea ar putea juca un rol important; în acest context, subliniază că:






  — | în ceea ce priveşte parteneriatul privind pacea şi securitatea, este indispensabilă promovarea tuturor acţiunilor de sensibilizare a populaţiilor în privinţa conflictelor existente pe un continent sau altul şi alertarea acestora în privinţa problematicilor specifice ale refugiaţilor; |
| --- | --- | --- |

65.

consideră că nu trebuie pierdută din vedere valoarea adăugată a ALR în cadrul celorlalte parteneriate şi că, dată fiind apropierea lor de populaţiile respective, acestea ar putea juca un rol important; în acest context, subliniază că:

—

în ceea ce priveşte parteneriatul privind pacea şi securitatea, este indispensabilă promovarea tuturor acţiunilor de sensibilizare a populaţiilor în privinţa conflictelor existente pe un continent sau altul şi alertarea acestora în privinţa problematicilor specifice ale refugiaţilor;

| — | în ceea ce priveşte parteneriatul privind energia, este necesar să se promoveze acţiunile de cooperare descentralizată care să pună accentul pe energiile regenerabile şi pe reducerea deşeurilor prin microproiecte sau acţiuni de sensibilizare a tuturor actorilor în lupta împotriva comportamentelor anarhice, în special în materie de reziduuri menajere; |
| --- | --- |

—

în ceea ce priveşte parteneriatul privind energia, este necesar să se promoveze acţiunile de cooperare descentralizată care să pună accentul pe energiile regenerabile şi pe reducerea deşeurilor prin microproiecte sau acţiuni de sensibilizare a tuturor actorilor în lupta împotriva comportamentelor anarhice, în special în materie de reziduuri menajere;

| — | în ceea ce priveşte parteneriatul privind ştiinţa, societatea informaţională şi spaţiul, este esenţial să se acorde o atenţie deosebită susţinerii lansării de iniţiative locale menite să combată decalajul digital; |
| --- | --- |

—

în ceea ce priveşte parteneriatul privind ştiinţa, societatea informaţională şi spaţiul, este esenţial să se acorde o atenţie deosebită susţinerii lansării de iniţiative locale menite să combată decalajul digital;

| 66. | consideră că, în legătură cu aceste observaţii, Comisia ar trebui să acorde un sprijin financiar prioritar acţiunilor de cooperare descentralizată care răspund obiectivelor parteneriatului UE-Africa; |
| --- | --- |

66.

consideră că, în legătură cu aceste observaţii, Comisia ar trebui să acorde un sprijin financiar prioritar acţiunilor de cooperare descentralizată care răspund obiectivelor parteneriatului UE-Africa;

C.   Rolul autorităţilor locale şi regionale în dialogul şi cooperarea trilaterală dintre UE, Africa şi China

| 67. | consideră că ar trebui să se prevadă, încă de pe acum, modalităţile de implicare a colectivităţilor locale şi regionale africane, europene şi chineze în dialogul UE-Africa-China şi, în special, în definirea temelor de cooperare; |
| --- | --- |

67.

consideră că ar trebui să se prevadă, încă de pe acum, modalităţile de implicare a colectivităţilor locale şi regionale africane, europene şi chineze în dialogul UE-Africa-China şi, în special, în definirea temelor de cooperare;

| 68. | consideră că este necesară extinderea temelor de cooperare ale dialogului trilateral, având în vedere expertiza şi experienţa ALR, în special în domeniile care intră, în general, în competenţa lor, cum ar fi educaţia, gestionarea apei, transporturile urbane, gestionarea deşeurilor, energia şi dezvoltarea durabilă, şi care reprezintă sectoare de bază pentru dezvoltarea pe termen lung a Africii şi pentru îndeplinirea OMD; |
| --- | --- |

68.

consideră că este necesară extinderea temelor de cooperare ale dialogului trilateral, având în vedere expertiza şi experienţa ALR, în special în domeniile care intră, în general, în competenţa lor, cum ar fi educaţia, gestionarea apei, transporturile urbane, gestionarea deşeurilor, energia şi dezvoltarea durabilă, şi care reprezintă sectoare de bază pentru dezvoltarea pe termen lung a Africii şi pentru îndeplinirea OMD;

| 69. | aminteşte diferenţele structurale care există între ALR europene, africane şi chineze în ceea ce priveşte competenţele, dimensiunile sau mijloacele financiare, ceea ce face cu atât mai necesară integrarea rapidă a ALR în parteneriat, pentru a înlesni apariţia unei culturi a conlucrării; |
| --- | --- |

69.

aminteşte diferenţele structurale care există între ALR europene, africane şi chineze în ceea ce priveşte competenţele, dimensiunile sau mijloacele financiare, ceea ce face cu atât mai necesară integrarea rapidă a ALR în parteneriat, pentru a înlesni apariţia unei culturi a conlucrării;

| 70. | consideră că dialogul trebuie într-adevăr să se organizeze la nivel de continent, la nivel regional şi la nivelul diverselor ţări, dar că este important ca acesta să se efectueze şi la nivel subnaţional; |
| --- | --- |

70.

consideră că dialogul trebuie într-adevăr să se organizeze la nivel de continent, la nivel regional şi la nivelul diverselor ţări, dar că este important ca acesta să se efectueze şi la nivel subnaţional;

| 71. | afirmă voinţa CoR de promovare a proiectelor de cooperare trilaterală între ALR din UE, Africa şi China, valorificând contactele stabilite până în prezent şi sprijinind identificarea de noi parteneri şi de noi acţiuni de cooperare descentralizată. |
| --- | --- |

71.

afirmă voinţa CoR de promovare a proiectelor de cooperare trilaterală între ALR din UE, Africa şi China, valorificând contactele stabilite până în prezent şi sprijinind identificarea de noi parteneri şi de noi acţiuni de cooperare descentralizată.

Bruxelles, 17 iunie 2009

Preşedintele

Comitetul Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/34

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009 – ţările potenţial candidate

(2009/C 211/03)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | invită Comisia Europeană să includă mai multe informaţii despre reforme şi asocierea autorităţilor locale şi regionale la procesul de extindere; consideră că descentralizarea, în conformitate cu acquis-ul, şi progresele realizate de autorităţile locale, merită să se bucure de mai multă atenţie în rapoartele de ţară; |
| --- | --- |

—

invită Comisia Europeană să includă mai multe informaţii despre reforme şi asocierea autorităţilor locale şi regionale la procesul de extindere; consideră că descentralizarea, în conformitate cu acquis-ul, şi progresele realizate de autorităţile locale, merită să se bucure de mai multă atenţie în rapoartele de ţară;

| — | invită Comisia Europeană să sprijine programele prin care cetăţenii sunt informaţi cu privire la provocările, avantajele şi efectele viitoarei apartenenţe la UE asupra vieţii lor; |
| --- | --- |

—

invită Comisia Europeană să sprijine programele prin care cetăţenii sunt informaţi cu privire la provocările, avantajele şi efectele viitoarei apartenenţe la UE asupra vieţii lor;

| — | invită Comisia Europeană să acţioneze mai rapid în vederea ridicării regimului vizelor pentru ţările care au progresat recent în îndeplinirea criteriilor impuse prin foile de parcurs respective; |
| --- | --- |

—

invită Comisia Europeană să acţioneze mai rapid în vederea ridicării regimului vizelor pentru ţările care au progresat recent în îndeplinirea criteriilor impuse prin foile de parcurs respective;

| — | invită statele membre să continue să sprijine autorităţile locale din ţările potenţial candidate în vederea dezvoltării unui serviciu public imparţial şi responsabil; |
| --- | --- |

—

invită statele membre să continue să sprijine autorităţile locale din ţările potenţial candidate în vederea dezvoltării unui serviciu public imparţial şi responsabil;

| — | invită toate ţările implicate să facă eforturi suplimentare pentru a-şi însuşi valorile europene, reformele şi acceptarea dialogului ca mijloc de reconciliere; |
| --- | --- |

—

invită toate ţările implicate să facă eforturi suplimentare pentru a-şi însuşi valorile europene, reformele şi acceptarea dialogului ca mijloc de reconciliere;

| — | reaminteşte că obţinerea de către ţările potenţial candidate a statutului de ţări candidate ar trebui să se producă numai atunci când acestea vor fi demonstrat progresele înregistrate în conformitate cu criteriile stabilite. |
| --- | --- |

—

reaminteşte că obţinerea de către ţările potenţial candidate a statutului de ţări candidate ar trebui să se producă numai atunci când acestea vor fi demonstrat progresele înregistrate în conformitate cu criteriile stabilite.

| Raportor | : | dl Gordon KEYMER (UK-PPE)
  Membru al Consiliului districtului Tandridge |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Gordon KEYMER (UK-PPE)

Membru al Consiliului districtului Tandridge

Document de referinţă:

Strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009

COM(2008) 674 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A.   Recomandări generale

Progresul general şi calendarul

| 1. | salută rapoartele Comisiei Europene privind ţările potenţial candidate, din cadrul comunicării „Strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009”; |
| --- | --- |

1.

salută rapoartele Comisiei Europene privind ţările potenţial candidate, din cadrul comunicării „Strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009”;

| 2. | invită Comisia Europeană să includă mai multe informaţii despre reforme şi asocierea autorităţilor locale şi regionale la procesul de extindere; consideră că descentralizarea, în conformitate cu acquis-ul, şi progresele realizate de autorităţile locale, merită să se bucure de mai multă atenţie în rapoartele de ţară; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia Europeană să includă mai multe informaţii despre reforme şi asocierea autorităţilor locale şi regionale la procesul de extindere; consideră că descentralizarea, în conformitate cu acquis-ul, şi progresele realizate de autorităţile locale, merită să se bucure de mai multă atenţie în rapoartele de ţară;

| 3. | constată că autorităţile locale şi regionale din ţările potenţial candidate rămân întrucâtva detaşate de procesul de aderare şi nu profită pe deplin de acesta, lucru care are în mod inevitabil un efect asupra cetăţenilor. Invită Comisia Europeană să sprijine programele prin care cetăţenii sunt informaţi cu privire la provocările, avantajele şi efectele viitoarei apartenenţe la UE asupra vieţii lor; |
| --- | --- |

3.

constată că autorităţile locale şi regionale din ţările potenţial candidate rămân întrucâtva detaşate de procesul de aderare şi nu profită pe deplin de acesta, lucru care are în mod inevitabil un efect asupra cetăţenilor. Invită Comisia Europeană să sprijine programele prin care cetăţenii sunt informaţi cu privire la provocările, avantajele şi efectele viitoarei apartenenţe la UE asupra vieţii lor;

| 4. | constată existenţa unei contradicţii între promovarea contactelor între persoane, pe de o parte, şi aplicarea unor regimuri de viză stricte, pe de altă parte. Invită Comisia Europeană să acţioneze mai rapid în vederea ridicării regimului vizelor pentru ţările care au progresat recent în îndeplinirea criteriilor impuse prin foile de parcurs respective; |
| --- | --- |

4.

constată existenţa unei contradicţii între promovarea contactelor între persoane, pe de o parte, şi aplicarea unor regimuri de viză stricte, pe de altă parte. Invită Comisia Europeană să acţioneze mai rapid în vederea ridicării regimului vizelor pentru ţările care au progresat recent în îndeplinirea criteriilor impuse prin foile de parcurs respective;

| 5. | invită statele membre să continue să sprijine autorităţile locale din ţările potenţial candidate în vederea dezvoltării unui serviciu public imparţial şi responsabil; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre să continue să sprijine autorităţile locale din ţările potenţial candidate în vederea dezvoltării unui serviciu public imparţial şi responsabil;

| 6. | invită Comisia Europeană să sprijine guvernele ţărilor implicate în gestionarea actualei crize economice şi financiare, deoarece aceasta va avea în mod inevitabil consecinţe asupra autorităţilor locale şi a cetăţenilor în serviciul cărora se află; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia Europeană să sprijine guvernele ţărilor implicate în gestionarea actualei crize economice şi financiare, deoarece aceasta va avea în mod inevitabil consecinţe asupra autorităţilor locale şi a cetăţenilor în serviciul cărora se află;

| 7. | invită statele membre să continue să sprijine procesul de extindere, deoarece acesta „serveşte intereselor strategice ale UE în ceea ce priveşte stabilitatea, securitatea şi prevenirea conflictelor” (1); |
| --- | --- |

7.

invită statele membre să continue să sprijine procesul de extindere, deoarece acesta „serveşte intereselor strategice ale UE în ceea ce priveşte stabilitatea, securitatea şi prevenirea conflictelor” (1);

| 8. | invită toate ţările implicate să facă eforturi suplimentare pentru a-şi însuşi valorile europene, reformele şi acceptarea dialogului ca mijloc de reconciliere; în special, îndeamnă ţările potenţial candidate să continue eforturile în vederea rezolvării problemelor bilaterale, inclusiv a disputelor de frontieră, şi să asigure întoarcerea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate în interiorul ţării; consideră că autorităţile locale si regionale sunt componentele guvernării cel mai bine plasate pentru a pune în aplicare astfel de modificări; |
| --- | --- |

8.

invită toate ţările implicate să facă eforturi suplimentare pentru a-şi însuşi valorile europene, reformele şi acceptarea dialogului ca mijloc de reconciliere; în special, îndeamnă ţările potenţial candidate să continue eforturile în vederea rezolvării problemelor bilaterale, inclusiv a disputelor de frontieră, şi să asigure întoarcerea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate în interiorul ţării; consideră că autorităţile locale si regionale sunt componentele guvernării cel mai bine plasate pentru a pune în aplicare astfel de modificări;

| 9. | sprijină dezvoltarea reţelelor de transport rutier şi revitalizarea aeroporturilor regionale, având în vedere avantajele potenţiale în ceea ce priveşte locurile de muncă, accesibilitatea, turismul şi dezvoltarea şi regenerarea economică regională mai echilibrată; |
| --- | --- |

9.

sprijină dezvoltarea reţelelor de transport rutier şi revitalizarea aeroporturilor regionale, având în vedere avantajele potenţiale în ceea ce priveşte locurile de muncă, accesibilitatea, turismul şi dezvoltarea şi regenerarea economică regională mai echilibrată;

| 10. | reaminteşte că obţinerea de către ţările potenţial candidate a statutului de ţări candidate ar trebui să se producă numai atunci când acestea vor fi demonstrat progresele înregistrate în conformitate cu criteriile stabilite. |
| --- | --- |

10.

reaminteşte că obţinerea de către ţările potenţial candidate a statutului de ţări candidate ar trebui să se producă numai atunci când acestea vor fi demonstrat progresele înregistrate în conformitate cu criteriile stabilite.

B.   Observaţii specifice pe ţări

Albania

| 11. | Comitetul Regiunilor salută încheierea procesului de ratificare a Acordului de stabilizare şi asociere dintre UE şi Albania; |
| --- | --- |

11.

Comitetul Regiunilor salută încheierea procesului de ratificare a Acordului de stabilizare şi asociere dintre UE şi Albania;

| 12. | salută transferul responsabilităţii pentru TVA, impozite locale, furnizarea de apă şi de servicii de canalizare, precum şi pentru protecţie socială şi incluziune socială, de la guvernul central către administraţiile locale; îşi exprimă însă preocuparea cu privire la capacitatea acestora din urmă de a gestiona noile competenţe; |
| --- | --- |

12.

salută transferul responsabilităţii pentru TVA, impozite locale, furnizarea de apă şi de servicii de canalizare, precum şi pentru protecţie socială şi incluziune socială, de la guvernul central către administraţiile locale; îşi exprimă însă preocuparea cu privire la capacitatea acestora din urmă de a gestiona noile competenţe;

| 13. | consideră că este foarte necesară creşterea capacităţii instituţionale a autorităţilor locale, a asociaţiilor acestora şi în special a Departamentului pentru administraţie publică din cadrul guvernului central, care este responsabil pentru elaborarea strategiilor de reformă administrativă a autorităţilor locale; |
| --- | --- |

13.

consideră că este foarte necesară creşterea capacităţii instituţionale a autorităţilor locale, a asociaţiilor acestora şi în special a Departamentului pentru administraţie publică din cadrul guvernului central, care este responsabil pentru elaborarea strategiilor de reformă administrativă a autorităţilor locale;

| 14. | constată că este foarte necesară consolidarea capacităţii instituţionale a serviciilor financiare municipale, deoarece colectarea impozitelor şi a veniturilor locale este foarte limitată, şi speră că aceste chestiuni vor fi soluţionate în cadrul apropiatei descentralizări fiscale. |
| --- | --- |

14.

constată că este foarte necesară consolidarea capacităţii instituţionale a serviciilor financiare municipale, deoarece colectarea impozitelor şi a veniturilor locale este foarte limitată, şi speră că aceste chestiuni vor fi soluţionate în cadrul apropiatei descentralizări fiscale.

Bosnia şi Herţegovina (BiH)

| 15. | salută semnarea Acordului de stabilizare şi asociere dintre UE şi BiH şi încurajează autorităţile din BiH să acţioneze permanent pentru îndeplinirea obligaţiilor ce le revin în temeiul acordului, în conformitate cu proiectul de plan de acţiune privind punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

15.

salută semnarea Acordului de stabilizare şi asociere dintre UE şi BiH şi încurajează autorităţile din BiH să acţioneze permanent pentru îndeplinirea obligaţiilor ce le revin în temeiul acordului, în conformitate cu proiectul de plan de acţiune privind punerea sa în aplicare;

| 16. | salută faptul că recentele alegeri locale din BiH s-au desfăşurat în conformitate cu standardele internaţionale de bune practici, dar observă şi divizarea profundă pe criterii etnice; |
| --- | --- |

16.

salută faptul că recentele alegeri locale din BiH s-au desfăşurat în conformitate cu standardele internaţionale de bune practici, dar observă şi divizarea profundă pe criterii etnice;

| 17. | salută recentele reforme ale administraţiei locale din cadrul ambelor entităţi, care au aliniat legislaţia locală la Carta Europeană a Autonomiei Locale şi la recomandările Comisiei de la Veneţia; |
| --- | --- |

17.

salută recentele reforme ale administraţiei locale din cadrul ambelor entităţi, care au aliniat legislaţia locală la Carta Europeană a Autonomiei Locale şi la recomandările Comisiei de la Veneţia;

| 18. | regretă lipsa de comunicare dintre guvernele celor două entităţi cu privire la aspectele legate de aderarea la UE, care are un efect negativ asupra ritmului reformelor şi nu permite o circulaţie corespunzătoare a informaţiilor către autorităţile locale; |
| --- | --- |

18.

regretă lipsa de comunicare dintre guvernele celor două entităţi cu privire la aspectele legate de aderarea la UE, care are un efect negativ asupra ritmului reformelor şi nu permite o circulaţie corespunzătoare a informaţiilor către autorităţile locale;

| 19. | constată că administraţiile locale din Bosnia şi cele din Herţegovina au o bună comunicare transfrontalieră şi invită Comisia Europeană să continue sprijinirea „proiectelor comune”, în special in domeniul consolidării capacităţii instituţionale a autorităţilor locale şi a asociaţiilor acestora. |
| --- | --- |

19.

constată că administraţiile locale din Bosnia şi cele din Herţegovina au o bună comunicare transfrontalieră şi invită Comisia Europeană să continue sprijinirea „proiectelor comune”, în special in domeniul consolidării capacităţii instituţionale a autorităţilor locale şi a asociaţiilor acestora.

Muntenegru

| 20. | salută cererea depusă de Muntenegru în vederea obţinerii statutului de ţară candidată şi invită statele membre ale UE să autorizeze Comisia Europeană să înceapă procesul de evaluare; |
| --- | --- |

20.

salută cererea depusă de Muntenegru în vederea obţinerii statutului de ţară candidată şi invită statele membre ale UE să autorizeze Comisia Europeană să înceapă procesul de evaluare;

| 21. | invită Comisia Europeană să sprijine marele proiect de infrastructură care vizează construirea unei autostrăzi nord-sud, deoarece aceasta va îmbunătăţi enorm şi dezvoltarea comunităţilor din Muntenegru; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia Europeană să sprijine marele proiect de infrastructură care vizează construirea unei autostrăzi nord-sud, deoarece aceasta va îmbunătăţi enorm şi dezvoltarea comunităţilor din Muntenegru;

| 22. | constată că autorităţile locale au o capacitate administrativă limitată şi consideră că este necesară dezvoltarea acesteia atât la nivelul autorităţilor locale, cât şi la nivelul Uniunii Municipiilor (asociaţia autorităţilor locale din Muntenegru) şi invită Comisia Europeană să sprijine schimburile de experienţă inter pares. |
| --- | --- |

22.

constată că autorităţile locale au o capacitate administrativă limitată şi consideră că este necesară dezvoltarea acesteia atât la nivelul autorităţilor locale, cât şi la nivelul Uniunii Municipiilor (asociaţia autorităţilor locale din Muntenegru) şi invită Comisia Europeană să sprijine schimburile de experienţă inter pares.

Serbia

| 23. | salută intensificarea consultării de către guvernul central a Conferinţei permanente a oraşelor şi municipiilor (asociaţia autorităţilor locale din Serbia) şi înfiinţarea unui Departament pentru integrarea în UE în cadrul Conferinţei permanente, care va elabora un plan de acţiune pentru includerea autorităţilor locale în procesul de aderare; |
| --- | --- |

23.

salută intensificarea consultării de către guvernul central a Conferinţei permanente a oraşelor şi municipiilor (asociaţia autorităţilor locale din Serbia) şi înfiinţarea unui Departament pentru integrarea în UE în cadrul Conferinţei permanente, care va elabora un plan de acţiune pentru includerea autorităţilor locale în procesul de aderare;

| 24. | invită Guvernul Serbiei să continue să acţioneze în sensul descentralizării. Rezolvarea chestiunii dreptului de proprietate al autorităţilor locale ar reprezenta o evoluţie în direcţia corectă. În prezent, autorităţile locale din Serbia nu deţin proprietăţi; |
| --- | --- |

24.

invită Guvernul Serbiei să continue să acţioneze în sensul descentralizării. Rezolvarea chestiunii dreptului de proprietate al autorităţilor locale ar reprezenta o evoluţie în direcţia corectă. În prezent, autorităţile locale din Serbia nu deţin proprietăţi;

| 25. | invită Comisia Europeană şi Guvernul Serbiei să continue să sprijine consolidarea capacităţii instituţionale a autorităţilor locale prin finanţare suplimentară şi formare, astfel încât să le dea posibilitatea de a face faţă îndatoririlor şi responsabilităţilor crescute; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia Europeană şi Guvernul Serbiei să continue să sprijine consolidarea capacităţii instituţionale a autorităţilor locale prin finanţare suplimentară şi formare, astfel încât să le dea posibilitatea de a face faţă îndatoririlor şi responsabilităţilor crescute;

| 26. | invită Comisia Europeană să continue sprijinirea programelor de consolidare a capacităţii instituţionale a administraţiei locale, cum ar fi programul „Exchange” al Conferinţei permanente a oraşelor şi municipiilor din Serbia. |
| --- | --- |

26.

invită Comisia Europeană să continue sprijinirea programelor de consolidare a capacităţii instituţionale a administraţiei locale, cum ar fi programul „Exchange” al Conferinţei permanente a oraşelor şi municipiilor din Serbia.

Kosovo (conform Rezoluţiei 1244 a Consiliului de Securitate al ONU)

| 27. | salută activitatea depusă de numeroase organizaţii internaţionale şi locale în scopul promovării unui viitor mai bun pentru Kosovo şi consideră că lipsa progresului în materie de descentralizare rămâne unul din obstacolele-cheie în calea unei guvernări democratice în Kosovo; |
| --- | --- |

27.

salută activitatea depusă de numeroase organizaţii internaţionale şi locale în scopul promovării unui viitor mai bun pentru Kosovo şi consideră că lipsa progresului în materie de descentralizare rămâne unul din obstacolele-cheie în calea unei guvernări democratice în Kosovo;

| 28. | consideră că pentru populaţia din Kosovo sunt necesare îmbunătăţiri concrete; este necesară dezvoltarea, în continuare, a transportului public şi a reţelelor de transport, în special în zonele în care se aşteaptă întoarcerea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate în interiorul ţării; |
| --- | --- |

28.

consideră că pentru populaţia din Kosovo sunt necesare îmbunătăţiri concrete; este necesară dezvoltarea, în continuare, a transportului public şi a reţelelor de transport, în special în zonele în care se aşteaptă întoarcerea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate în interiorul ţării;

| 29. | ar dori să existe activităţi care să vizeze creşterea încrederii între diferitele grupuri etnice din Kosovo şi încurajarea participării la procesele decizionale de pe plan local. Un motiv special de îngrijorare îl constituie rata redusă de participare la alegerile locale. |
| --- | --- |

29.

ar dori să existe activităţi care să vizeze creşterea încrederii între diferitele grupuri etnice din Kosovo şi încurajarea participării la procesele decizionale de pe plan local. Un motiv special de îngrijorare îl constituie rata redusă de participare la alegerile locale.

Bruxelles, 17 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  COM (2008) 674 final.

1

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/37

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009 – ţările candidate

(2009/C 211/04)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | îşi declară sprijinul deplin pentru măsurile şi reformele întreprinse de statele candidate în vederea îndeplinirii criteriilor de aderare; |
| --- | --- |

—

îşi declară sprijinul deplin pentru măsurile şi reformele întreprinse de statele candidate în vederea îndeplinirii criteriilor de aderare;

| — | subliniază importanţa procesului de extindere pentru o dezvoltare stabilă şi democratică a ţărilor candidate şi recunoaşte valoarea adăugată pe care acest proces o creează pentru UE; |
| --- | --- |

—

subliniază importanţa procesului de extindere pentru o dezvoltare stabilă şi democratică a ţărilor candidate şi recunoaşte valoarea adăugată pe care acest proces o creează pentru UE;

| — | atrage atenţia asupra importanţei primordiale a relaţiilor de bună vecinătate şi a cooperării regionale în procesul de stabilizare şi aderare; invită ţările candidate să-şi intensifice eforturile pentru a soluţiona, cu calm şi ca preocupare prioritară, problemele care există încă în relaţiile cu statele vecine, astfel încât să se poată găsi soluţii acceptabile pentru toate părţile; |
| --- | --- |

—

atrage atenţia asupra importanţei primordiale a relaţiilor de bună vecinătate şi a cooperării regionale în procesul de stabilizare şi aderare; invită ţările candidate să-şi intensifice eforturile pentru a soluţiona, cu calm şi ca preocupare prioritară, problemele care există încă în relaţiile cu statele vecine, astfel încât să se poată găsi soluţii acceptabile pentru toate părţile;

| — | atrage atenţia asupra necesităţii de a implica autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile acestora în procesul de aderare, încă dintr-un stadiu timpuriu; cu experienţa şi cunoştinţele lor, acestea pot genera valoare adăugată pentru procesul de extindere; |
| --- | --- |

—

atrage atenţia asupra necesităţii de a implica autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile acestora în procesul de aderare, încă dintr-un stadiu timpuriu; cu experienţa şi cunoştinţele lor, acestea pot genera valoare adăugată pentru procesul de extindere;

| — | recomandă intensificarea cooperării dintre autorităţile locale şi regionale din statele membre şi cele din ţările candidate şi consideră că este necesar să se acorde o atenţie specială încurajării sprijinului public pentru procesul de aderare, atât în statele membre cât şi în ţările candidate. |
| --- | --- |

—

recomandă intensificarea cooperării dintre autorităţile locale şi regionale din statele membre şi cele din ţările candidate şi consideră că este necesar să se acorde o atenţie specială încurajării sprijinului public pentru procesul de aderare, atât în statele membre cât şi în ţările candidate.

| Raportor | : | dna Jasmina VIDMAR (SI-ALDE)
  Membru al Consiliului municipal Maribor |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dna Jasmina VIDMAR (SI-ALDE)

Membru al Consiliului municipal Maribor

Document de referinţă:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu – Strategia de extindere şi principalele provocări 2008-2009

COM(2008) 674 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | îşi declară sprijinul deplin pentru măsurile şi reformele întreprinse de ţările candidate în vederea îndeplinirii criteriilor de aderare; |
| --- | --- |

1.

îşi declară sprijinul deplin pentru măsurile şi reformele întreprinse de ţările candidate în vederea îndeplinirii criteriilor de aderare;

| 2. | subliniază importanţa procesului de extindere pentru o dezvoltare stabilă şi democratică a ţărilor candidate şi recunoaşte valoarea adăugată pe care acest proces o creează pentru UE; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanţa procesului de extindere pentru o dezvoltare stabilă şi democratică a ţărilor candidate şi recunoaşte valoarea adăugată pe care acest proces o creează pentru UE;

| 3. | salută progresele realizate datorită numeroaselor reforme întreprinse în ţările candidate, care consolidează statul de drept şi modernizează structurile economice şi sociale; |
| --- | --- |

3.

salută progresele realizate datorită numeroaselor reforme întreprinse în ţările candidate, care consolidează statul de drept şi modernizează structurile economice şi sociale;

| 4. | consideră că ţările candidate ar trebui încurajate să depună în continuare eforturi şi să-şi utilizeze la maximum potenţialul în ceea ce priveşte punerea în aplicare a reformelor, astfel încât să se garanteze progresul continuu şi mai rapid al procesului de aderare; |
| --- | --- |

4.

consideră că ţările candidate ar trebui încurajate să depună în continuare eforturi şi să-şi utilizeze la maximum potenţialul în ceea ce priveşte punerea în aplicare a reformelor, astfel încât să se garanteze progresul continuu şi mai rapid al procesului de aderare;

| 5. | salută eforturile care se fac pentru a îmbunătăţi calitatea şi transparenţa procesului de extindere, inclusiv obiectivele de referinţă fixate pentru deschiderea şi închiderea capitolelor de negociere; |
| --- | --- |

5.

salută eforturile care se fac pentru a îmbunătăţi calitatea şi transparenţa procesului de extindere, inclusiv obiectivele de referinţă fixate pentru deschiderea şi închiderea capitolelor de negociere;

| 6. | atrage atenţia asupra importanţei primordiale a relaţiilor de bună vecinătate şi a cooperării regionale în procesul de stabilizare şi aderare; invită ţările candidate să-şi intensifice eforturile pentru a soluţiona, cu calm şi ca preocupare prioritară, problemele care există încă în relaţiile cu statele vecine, astfel încât să se poată găsi soluţii acceptabile pentru toate părţile; |
| --- | --- |

6.

atrage atenţia asupra importanţei primordiale a relaţiilor de bună vecinătate şi a cooperării regionale în procesul de stabilizare şi aderare; invită ţările candidate să-şi intensifice eforturile pentru a soluţiona, cu calm şi ca preocupare prioritară, problemele care există încă în relaţiile cu statele vecine, astfel încât să se poată găsi soluţii acceptabile pentru toate părţile;

| 7. | salută progresele generale înregistrate de Croaţia în ceea ce priveşte adoptarea şi punerea în aplicare a reformelor în perspectiva aderării la UE şi consideră că este posibilă respectarea calendarului propus pentru atingerea etapei finale a negocierilor înainte de sfârşitul anului 2009, cu condiţia ca Croaţia să îndeplinească criteriile necesare; |
| --- | --- |

7.

salută progresele generale înregistrate de Croaţia în ceea ce priveşte adoptarea şi punerea în aplicare a reformelor în perspectiva aderării la UE şi consideră că este posibilă respectarea calendarului propus pentru atingerea etapei finale a negocierilor înainte de sfârşitul anului 2009, cu condiţia ca Croaţia să îndeplinească criteriile necesare;

| 8. | subliniază faptul că Croaţia trebuie să îşi sporească eforturile în ceea ce priveşte reforma sistemului judiciar, combaterea corupţiei şi criminalităţii organizate, protecţia drepturilor minorităţilor, sprijinirea întoarcerii refugiaţilor şi cooperarea cu Tribunalul Penal Internaţional pentru Fosta Iugoslavie; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că Croaţia trebuie să îşi sporească eforturile în ceea ce priveşte reforma sistemului judiciar, combaterea corupţiei şi criminalităţii organizate, protecţia drepturilor minorităţilor, sprijinirea întoarcerii refugiaţilor şi cooperarea cu Tribunalul Penal Internaţional pentru Fosta Iugoslavie;

| 9. | constată progresele înregistrate de Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei în ceea ce priveşte reforma sistemului judiciar şi a celui poliţienesc, îndeplinirea cerinţelor impuse de Acordul de stabilizare şi asociere şi dezvoltarea unei societăţi multietnice; |
| --- | --- |

9.

constată progresele înregistrate de Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei în ceea ce priveşte reforma sistemului judiciar şi a celui poliţienesc, îndeplinirea cerinţelor impuse de Acordul de stabilizare şi asociere şi dezvoltarea unei societăţi multietnice;

| 10. | constată deficienţele existente în acţiunile Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei pentru întrunirea criteriilor politice, astfel cum s-a subliniat în raportul intermediar pe 2008 al Comisiei Europene; salută progresele înregistrate în organizarea de alegeri prezidenţiale şi locale la începutul anului 2009 cu îndeplinirea majorităţii standardelor internaţionale; speră, prin urmare, că acestui stat i se va comunica o dată de începere a negocierilor de aderare la UE, dacă sunt îndeplinite condiţiile necesare; |
| --- | --- |

10.

constată deficienţele existente în acţiunile Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei pentru întrunirea criteriilor politice, astfel cum s-a subliniat în raportul intermediar pe 2008 al Comisiei Europene; salută progresele înregistrate în organizarea de alegeri prezidenţiale şi locale la începutul anului 2009 cu îndeplinirea majorităţii standardelor internaţionale; speră, prin urmare, că acestui stat i se va comunica o dată de începere a negocierilor de aderare la UE, dacă sunt îndeplinite condiţiile necesare;

| 11. | ia notă de eforturile Turciei de a întreprinde reforme în ceea ce priveşte libertăţile fundamentale şi statul de drept şi solicită acestei ţări să sprijine printr-o atitudine constructivă eforturile de a se ajunge la un acord de reunificare a Ciprului; |
| --- | --- |

11.

ia notă de eforturile Turciei de a întreprinde reforme în ceea ce priveşte libertăţile fundamentale şi statul de drept şi solicită acestei ţări să sprijine printr-o atitudine constructivă eforturile de a se ajunge la un acord de reunificare a Ciprului;

| 12. | atrage atenţia asupra necesităţii de a implica autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile acestora în procesul de aderare, încă dintr-un stadiu timpuriu; cu experienţa şi cunoştinţele lor, acestea pot genera valoare adăugată pentru procesul de extindere; |
| --- | --- |

12.

atrage atenţia asupra necesităţii de a implica autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile acestora în procesul de aderare, încă dintr-un stadiu timpuriu; cu experienţa şi cunoştinţele lor, acestea pot genera valoare adăugată pentru procesul de extindere;

| 13. | salută cooperarea transfrontalieră pozitivă dintre autorităţile locale şi regionale care a avut loc până în prezent şi invită aceste autorităţi să o intensifice, deoarece, pe lângă creşterea prosperităţii, cooperarea permite realizarea de contacte directe şi o mai bună înţelegere reciprocă între cetăţenii din statele membre şi cei din statele nemembre; subliniază posibilităţile oferite în acest sens de Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT) şi, prin urmare, invită autorităţile naţionale competente să ia măsurile corespunzătoare pentru a permite participarea partenerilor din ţările candidate la viitoarele GECT, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1082/2006; |
| --- | --- |

13.

salută cooperarea transfrontalieră pozitivă dintre autorităţile locale şi regionale care a avut loc până în prezent şi invită aceste autorităţi să o intensifice, deoarece, pe lângă creşterea prosperităţii, cooperarea permite realizarea de contacte directe şi o mai bună înţelegere reciprocă între cetăţenii din statele membre şi cei din statele nemembre; subliniază posibilităţile oferite în acest sens de Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT) şi, prin urmare, invită autorităţile naţionale competente să ia măsurile corespunzătoare pentru a permite participarea partenerilor din ţările candidate la viitoarele GECT, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1082/2006;

| 14. | salută îmbunătăţirea coordonării dintre mecanismele de sprijin IPA (Instrument for Pre-accession Assistance) şi cele ale altor instituţii financiare şi donatori internaţionali, şi consideră că armonizarea, în continuare, a diferitelor mecanisme de sprijin va contribui la îmbunătăţirea eficienţei acestora; |
| --- | --- |

14.

salută îmbunătăţirea coordonării dintre mecanismele de sprijin IPA (Instrument for Pre-accession Assistance) şi cele ale altor instituţii financiare şi donatori internaţionali, şi consideră că armonizarea, în continuare, a diferitelor mecanisme de sprijin va contribui la îmbunătăţirea eficienţei acestora;

| 15. | recomandă intensificarea cooperării dintre autorităţile locale şi regionale din statele membre şi cele din ţările candidate şi consideră că este necesar să se acorde o atenţie specială încurajării sprijinului public pentru procesul de aderare, atât în statele membre cât şi în ţările candidate; |
| --- | --- |

15.

recomandă intensificarea cooperării dintre autorităţile locale şi regionale din statele membre şi cele din ţările candidate şi consideră că este necesar să se acorde o atenţie specială încurajării sprijinului public pentru procesul de aderare, atât în statele membre cât şi în ţările candidate;

| 16. | recunoaşte importanţa utilizării actualelor reţele de autorităţi locale, cum ar fi NALAS (Reţeaua asociaţiilor autorităţilor locale din sud-estul Europei), în colaborarea sa cu ţările candidate. Coordonarea şi schimburile de experienţă dintre grupurile de lucru ale CoR şi comitetul consultativ comun aferent regiunii respective pot fi promovate prin implicarea NALAS cu scopul de a compara procesele de integrare şi eforturile de descentralizare din regiunea respectivă; |
| --- | --- |

16.

recunoaşte importanţa utilizării actualelor reţele de autorităţi locale, cum ar fi NALAS (Reţeaua asociaţiilor autorităţilor locale din sud-estul Europei), în colaborarea sa cu ţările candidate. Coordonarea şi schimburile de experienţă dintre grupurile de lucru ale CoR şi comitetul consultativ comun aferent regiunii respective pot fi promovate prin implicarea NALAS cu scopul de a compara procesele de integrare şi eforturile de descentralizare din regiunea respectivă;

CROAŢIA

Progresele realizate de Croaţia în procesul de aderare

| 17. | Comitetul Regiunilor salută începerea în curând a etapei finale a negocierilor cu Croaţia, cu condiţia ca aceasta să îndeplinească criteriile de aderare, şi încurajează această ţară să accelereze reformele în câteva domenii esenţiale; |
| --- | --- |

17.

Comitetul Regiunilor salută începerea în curând a etapei finale a negocierilor cu Croaţia, cu condiţia ca aceasta să îndeplinească criteriile de aderare, şi încurajează această ţară să accelereze reformele în câteva domenii esenţiale;

| 18. | consideră că s-au înregistrat progrese în lupta împotriva corupţiei datorită îmbunătăţirilor aduse cadrului legislativ şi activităţii Oficiului pentru lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate; constată, totuşi, că aceasta rămâne o problemă gravă şi recomandă, prin urmare, să se întreprindă eforturi suplimentare în vederea unei coordonări mai strânse şi a unei monitorizări independente, precum şi să se dezvolte capacitatea administrativă a organismelor responsabile pentru combaterea corupţiei; |
| --- | --- |

18.

consideră că s-au înregistrat progrese în lupta împotriva corupţiei datorită îmbunătăţirilor aduse cadrului legislativ şi activităţii Oficiului pentru lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate; constată, totuşi, că aceasta rămâne o problemă gravă şi recomandă, prin urmare, să se întreprindă eforturi suplimentare în vederea unei coordonări mai strânse şi a unei monitorizări independente, precum şi să se dezvolte capacitatea administrativă a organismelor responsabile pentru combaterea corupţiei;

| 19. | salută garanţiile juridice şi recunoaşterea generală a libertăţii şi pluralismului mijloacelor de informare în masă; a urmărit cu îngrijorare cazurile de jurnalişti supuşi la atacuri fizice, ameninţări şi presiuni politice; observă că au fost luate unele măsuri corespunzătoare suplimentare şi invită autorităţile să facă în continuare demersuri pentru a garanta un mediu sigur pentru jurnalişti şi a facilita jurnalismul liber şi independent; |
| --- | --- |

19.

salută garanţiile juridice şi recunoaşterea generală a libertăţii şi pluralismului mijloacelor de informare în masă; a urmărit cu îngrijorare cazurile de jurnalişti supuşi la atacuri fizice, ameninţări şi presiuni politice; observă că au fost luate unele măsuri corespunzătoare suplimentare şi invită autorităţile să facă în continuare demersuri pentru a garanta un mediu sigur pentru jurnalişti şi a facilita jurnalismul liber şi independent;

| 20. | observă că Croaţia cooperează cu TPI şi solicită autorităţilor croate să asigure accesul acestuia la restul documentelor pe care le solicită; |
| --- | --- |

20.

observă că Croaţia cooperează cu TPI şi solicită autorităţilor croate să asigure accesul acestuia la restul documentelor pe care le solicită;

| 21. | încurajează Croaţia să îşi rezolve disputele de frontieră cu Slovenia, Serbia, Muntenegru şi Bosnia şi Herţegovina; salută disponibilitatea Croaţiei şi a Sloveniei de a-şi rezolva problemele legate de frontiere în conformitate cu principiul soluţionării paşnice a diferendelor în conformitate cu Carta ONU; |
| --- | --- |

21.

încurajează Croaţia să îşi rezolve disputele de frontieră cu Slovenia, Serbia, Muntenegru şi Bosnia şi Herţegovina; salută disponibilitatea Croaţiei şi a Sloveniei de a-şi rezolva problemele legate de frontiere în conformitate cu principiul soluţionării paşnice a diferendelor în conformitate cu Carta ONU;

| 22. | consideră că punerea în aplicare a legii constituţionale privind minorităţile, împreună cu adoptarea unui plan de acţiune, reprezintă o etapă importantă în introducerea cadrului legal care să sprijine integrarea grupurilor minoritare în societate; subliniază importanţa furnizării de informaţii adecvate, resurse financiare şi sprijin administrativ pentru succesul aplicării legii la nivel local şi regional; |
| --- | --- |

22.

consideră că punerea în aplicare a legii constituţionale privind minorităţile, împreună cu adoptarea unui plan de acţiune, reprezintă o etapă importantă în introducerea cadrului legal care să sprijine integrarea grupurilor minoritare în societate; subliniază importanţa furnizării de informaţii adecvate, resurse financiare şi sprijin administrativ pentru succesul aplicării legii la nivel local şi regional;

| 23. | consideră că s-au realizat progrese în ceea ce priveşte întoarcerea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate în interiorul ţării şi subliniază că, pentru a se accelera întoarcerea şi integrarea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate, este necesar nu numai să li se asigure un mediu de viaţă adecvat, ci şi să se adopte măsuri suplimentare pentru a îmbunătăţi accesul acestora la piaţa forţei de muncă şi a reduce ostilitatea în anumite localităţi. |
| --- | --- |

23.

consideră că s-au realizat progrese în ceea ce priveşte întoarcerea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate în interiorul ţării şi subliniază că, pentru a se accelera întoarcerea şi integrarea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate, este necesar nu numai să li se asigure un mediu de viaţă adecvat, ci şi să se adopte măsuri suplimentare pentru a îmbunătăţi accesul acestora la piaţa forţei de muncă şi a reduce ostilitatea în anumite localităţi.

Dezvoltarea capacităţii autorităţilor locale şi regionale

| 24. | Comitetul Regiunilor salută ratificarea Cartei europene a autonomiei locale, însă consideră că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a pune în aplicare pe deplin dispoziţiile acesteia; |
| --- | --- |

24.

Comitetul Regiunilor salută ratificarea Cartei europene a autonomiei locale, însă consideră că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a pune în aplicare pe deplin dispoziţiile acesteia;

| 25. | salută îmbunătăţirea cadrului juridic în domeniul administraţiei publice şi consideră că adoptarea legii privind funcţionarii publici constituie un pas important în eforturile de depolitizare a serviciului public, de mai bună administrare şi de definire a drepturilor şi obligaţiilor ce revin funcţionarilor publici; |
| --- | --- |

25.

salută îmbunătăţirea cadrului juridic în domeniul administraţiei publice şi consideră că adoptarea legii privind funcţionarii publici constituie un pas important în eforturile de depolitizare a serviciului public, de mai bună administrare şi de definire a drepturilor şi obligaţiilor ce revin funcţionarilor publici;

| 26. | constată că autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile acestora nu sunt implicate în mod corespunzător în deciziile luate în legătură cu legislaţia şi dispoziţiile de aplicare prin care se reglementează propriile metode de lucru, de finanţare şi de organizare. Invită autorităţile naţionale să instituie proceduri prin care să se permită autorităţilor locale şi regionale să fie reprezentate în mod corespunzător în procesul legislativ; |
| --- | --- |

26.

constată că autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile acestora nu sunt implicate în mod corespunzător în deciziile luate în legătură cu legislaţia şi dispoziţiile de aplicare prin care se reglementează propriile metode de lucru, de finanţare şi de organizare. Invită autorităţile naţionale să instituie proceduri prin care să se permită autorităţilor locale şi regionale să fie reprezentate în mod corespunzător în procesul legislativ;

| 27. | consideră că autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile acestora trebuie implicate în procesul de punere în aplicare a acquis-ului comunitar şi că acestea trebuie informate periodic cu privire la progresele înregistrate în procesul de aderare; subliniază că autorităţile locale şi regionale trebuie să fie bine pregătite atât pentru a prelua obligaţiile ce le revin odată cu aderarea la UE, cât şi pentru a beneficia de şansele oferite de statutul de membru; |
| --- | --- |

27.

consideră că autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile acestora trebuie implicate în procesul de punere în aplicare a acquis-ului comunitar şi că acestea trebuie informate periodic cu privire la progresele înregistrate în procesul de aderare; subliniază că autorităţile locale şi regionale trebuie să fie bine pregătite atât pentru a prelua obligaţiile ce le revin odată cu aderarea la UE, cât şi pentru a beneficia de şansele oferite de statutul de membru;

| 28. | atrage atenţia asupra întârzierilor apărute în procesul de descentralizare şi subliniază că îmbunătăţirea capacităţii administraţiei locale este esenţială pentru succesul transferului de responsabilităţi către nivelul local şi regional; |
| --- | --- |

28.

atrage atenţia asupra întârzierilor apărute în procesul de descentralizare şi subliniază că îmbunătăţirea capacităţii administraţiei locale este esenţială pentru succesul transferului de responsabilităţi către nivelul local şi regional;

| 29. | constată că resursele financiare puse la dispoziţia autorităţilor locale şi regionale sunt inadecvate pentru a face faţă numeroaselor sarcini importante rezultate din necesitatea urgentă de descentralizare administrativă. În consecinţă, recomandă adoptarea măsurilor adecvate de îmbunătăţire a situaţiei financiare a autorităţilor locale şi regionale; |
| --- | --- |

29.

constată că resursele financiare puse la dispoziţia autorităţilor locale şi regionale sunt inadecvate pentru a face faţă numeroaselor sarcini importante rezultate din necesitatea urgentă de descentralizare administrativă. În consecinţă, recomandă adoptarea măsurilor adecvate de îmbunătăţire a situaţiei financiare a autorităţilor locale şi regionale;

| 30. | consideră că trebuie îmbunătăţit cadrul legislativ de cooperare intermunicipală, pentru a permite municipalităţilor să coopereze între ele ulterior descentralizării; |
| --- | --- |

30.

consideră că trebuie îmbunătăţit cadrul legislativ de cooperare intermunicipală, pentru a permite municipalităţilor să coopereze între ele ulterior descentralizării;

| 31. | sprijină iniţiativa asociaţiilor locale şi regionale de a transforma grupul de lucru într-un comitet consultativ comun, pentru a îmbunătăţi dialogul dintre autorităţile locale şi regionale din Croaţia şi cele din statele membre; |
| --- | --- |

31.

sprijină iniţiativa asociaţiilor locale şi regionale de a transforma grupul de lucru într-un comitet consultativ comun, pentru a îmbunătăţi dialogul dintre autorităţile locale şi regionale din Croaţia şi cele din statele membre;

FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI

Progresele înregistrate de Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei în procesul de aderare

| 32. | Comitetul Regiunilor salută progresele realizate în anumite domenii şi în îndeplinirea cerinţelor Acordului de stabilizare şi asociere, şi încurajează Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei să respecte criteriile politice şi să aplice integral măsurile prioritare principale ale parteneriatului de aderare. Recomandă stabilirea unei date pentru începerea negocierilor de aderare, dacă sunt îndeplinite criteriile necesare, inclusiv relaţiile de bună vecinătate; |
| --- | --- |

32.

Comitetul Regiunilor salută progresele realizate în anumite domenii şi în îndeplinirea cerinţelor Acordului de stabilizare şi asociere, şi încurajează Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei să respecte criteriile politice şi să aplice integral măsurile prioritare principale ale parteneriatului de aderare. Recomandă stabilirea unei date pentru începerea negocierilor de aderare, dacă sunt îndeplinite criteriile necesare, inclusiv relaţiile de bună vecinătate;

| 33. | consideră că prin adoptarea noului program şi a planului de acţiune anti-corupţie se vor realiza probabil progrese în combaterea corupţiei; totuşi, subliniază că aceasta rămâne un fenomen larg răspândit şi cere să se întreprindă eforturi suplimentare pentru a lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate; |
| --- | --- |

33.

consideră că prin adoptarea noului program şi a planului de acţiune anti-corupţie se vor realiza probabil progrese în combaterea corupţiei; totuşi, subliniază că aceasta rămâne un fenomen larg răspândit şi cere să se întreprindă eforturi suplimentare pentru a lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate;

| 34. | consideră că Acordul-cadru de la Ohrid reprezintă o garanţie că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei va respecta drepturile minorităţilor şi apreciază progresele realizate prin adoptarea legii privind limbile, care reglementează şi lărgeşte sfera de utilizare a limbilor minoritare; regretă însă absenţa progreselor în ceea ce priveşte drepturile comunităţii rome şi evidenţiază cazurile repetate de discriminare a romilor; solicită să se întreprindă noi acţiuni pentru a reduce discriminarea şi a îmbunătăţi integrarea socială a romilor; |
| --- | --- |

34.

consideră că Acordul-cadru de la Ohrid reprezintă o garanţie că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei va respecta drepturile minorităţilor şi apreciază progresele realizate prin adoptarea legii privind limbile, care reglementează şi lărgeşte sfera de utilizare a limbilor minoritare; regretă însă absenţa progreselor în ceea ce priveşte drepturile comunităţii rome şi evidenţiază cazurile repetate de discriminare a romilor; solicită să se întreprindă noi acţiuni pentru a reduce discriminarea şi a îmbunătăţi integrarea socială a romilor;

| 35. | salută facilităţile legate de vize şi acordul de readmisie încheiat cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei şi speră că progresele realizate în respectarea obiectivelor de referinţă stabilite vor fi suficiente pentru a se putea introduce o propunere de abolire a obligativităţii vizelor pentru cetăţenii Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei; |
| --- | --- |

35.

salută facilităţile legate de vize şi acordul de readmisie încheiat cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei şi speră că progresele realizate în respectarea obiectivelor de referinţă stabilite vor fi suficiente pentru a se putea introduce o propunere de abolire a obligativităţii vizelor pentru cetăţenii Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei;

| 36. | încurajează relaţiile de bună vecinătate şi sprijină eforturile reprezentantului special al ONU, Matthew Nimetz, în ceea ce priveşte numele ţării; în urma alegerilor, îl îndeamnă pe noul preşedinte al ţării să ajungă la un acord de compromis între Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei şi Grecia în ceea ce priveşte numele ţării. Solicită autorităţilor naţionale din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei să evite acţiunile care ar risca să submineze eforturile de a se ajunge la o soluţie reciproc acceptabilă în problema numelui ţării. Această chestiune nu ar trebui să influenţeze decizia privind deschiderea negocierilor de aderare cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, dar va contribui semnificativ la procesul de aderare; |
| --- | --- |

36.

încurajează relaţiile de bună vecinătate şi sprijină eforturile reprezentantului special al ONU, Matthew Nimetz, în ceea ce priveşte numele ţării; în urma alegerilor, îl îndeamnă pe noul preşedinte al ţării să ajungă la un acord de compromis între Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei şi Grecia în ceea ce priveşte numele ţării. Solicită autorităţilor naţionale din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei să evite acţiunile care ar risca să submineze eforturile de a se ajunge la o soluţie reciproc acceptabilă în problema numelui ţării. Această chestiune nu ar trebui să influenţeze decizia privind deschiderea negocierilor de aderare cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, dar va contribui semnificativ la procesul de aderare;

| 37. | consideră că s-au realizat unele progrese în ceea ce priveşte egalitatea de gen şi salută instituirea comisiilor pentru şanse egale în numeroase administraţii locale. Cere să fie întreprinse mai multe eforturi în vederea prevenirii violenţei sexuale şi în familie, a reducerii discriminării şi a garantării unei participări mai echitabile la alegeri; |
| --- | --- |

37.

consideră că s-au realizat unele progrese în ceea ce priveşte egalitatea de gen şi salută instituirea comisiilor pentru şanse egale în numeroase administraţii locale. Cere să fie întreprinse mai multe eforturi în vederea prevenirii violenţei sexuale şi în familie, a reducerii discriminării şi a garantării unei participări mai echitabile la alegeri;

| 38. | ia notă de introducerea la nivel local a comisiilor pentru relaţii interetnice, dar îşi dă seama de dificultăţile pe care le provoacă un mandat neclar şi lipsa resurselor financiare; invită autorităţile să îndepărteze obstacolele care împiedică activitatea acestor comisii; |
| --- | --- |

38.

ia notă de introducerea la nivel local a comisiilor pentru relaţii interetnice, dar îşi dă seama de dificultăţile pe care le provoacă un mandat neclar şi lipsa resurselor financiare; invită autorităţile să îndepărteze obstacolele care împiedică activitatea acestor comisii;

Dezvoltarea capacităţii autorităţilor locale

| 39. | Comitetul Regiunilor salută continuarea descentralizării fiscale şi reducerea în continuare a datoriilor autorităţilor locale, precum şi îmbunătăţirea ratei de colectare a impozitelor; subliniază însă că resursele financiare disponibile sunt încă insuficiente pentru a asigura îndeplinirea activităţilor de la nivelul local la un standard înalt; |
| --- | --- |

39.

Comitetul Regiunilor salută continuarea descentralizării fiscale şi reducerea în continuare a datoriilor autorităţilor locale, precum şi îmbunătăţirea ratei de colectare a impozitelor; subliniază însă că resursele financiare disponibile sunt încă insuficiente pentru a asigura îndeplinirea activităţilor de la nivelul local la un standard înalt;

| 40. | salută adoptarea legii privind dezvoltarea regională şi cere să fie asigurate resursele financiare necesare unei dezvoltări regionale echilibrate şi să se înfiinţeze consilii de dezvoltare regională; subliniază importanţa unei coordonări mai strânse între diferitele structuri administrative; |
| --- | --- |

40.

salută adoptarea legii privind dezvoltarea regională şi cere să fie asigurate resursele financiare necesare unei dezvoltări regionale echilibrate şi să se înfiinţeze consilii de dezvoltare regională; subliniază importanţa unei coordonări mai strânse între diferitele structuri administrative;

| 41. | atrage atenţia asupra nevoii de dialog mai eficient şi mai substanţial între autorităţile naţionale şi cele locale, în domenii cum ar fi educaţia, proprietăţile statului şi altele, care sunt importante pentru dezvoltare şi pentru activitatea autorităţilor locale, şi recomandă intensificarea dialogului existent în prezent; |
| --- | --- |

41.

atrage atenţia asupra nevoii de dialog mai eficient şi mai substanţial între autorităţile naţionale şi cele locale, în domenii cum ar fi educaţia, proprietăţile statului şi altele, care sunt importante pentru dezvoltare şi pentru activitatea autorităţilor locale, şi recomandă intensificarea dialogului existent în prezent;

| 42. | subliniază importanţa instituirii de instrumente adecvate pentru a dezvolta capacitatea administrativă a autorităţilor locale şi transparenţa administraţiei locale; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanţa instituirii de instrumente adecvate pentru a dezvolta capacitatea administrativă a autorităţilor locale şi transparenţa administraţiei locale;

| 43. | constată că descentralizarea continuă şi consideră că este necesar ca procesul să fie accelerat; subliniază că standardul la care se îndeplinesc sarcinile şi se furnizează serviciile riscă să scadă, dacă descentralizarea acestor responsabilităţi şi sarcini nu este însoţită de mijloace financiare suficiente; în consecinţă, speră să se asigure resursele financiare necesare pentru îndeplinirea sarcinilor, astfel cum se prefigurează acestea în urma descentralizării; |
| --- | --- |

43.

constată că descentralizarea continuă şi consideră că este necesar ca procesul să fie accelerat; subliniază că standardul la care se îndeplinesc sarcinile şi se furnizează serviciile riscă să scadă, dacă descentralizarea acestor responsabilităţi şi sarcini nu este însoţită de mijloace financiare suficiente; în consecinţă, speră să se asigure resursele financiare necesare pentru îndeplinirea sarcinilor, astfel cum se prefigurează acestea în urma descentralizării;

| 44. | ia notă de proiectul de lege privind cooperarea intermunicipală şi recomandă să fie adoptat cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

44.

ia notă de proiectul de lege privind cooperarea intermunicipală şi recomandă să fie adoptat cât mai curând posibil;

| 45. | consideră că s-au realizat unele progrese în reforma administraţiei publice şi subliniază importanţa instituirii de instrumente adecvate pentru dezvoltarea capacităţii administrative a autorităţilor locale şi pentru îmbunătăţirea transparenţei în activitatea administraţiei; |
| --- | --- |

45.

consideră că s-au realizat unele progrese în reforma administraţiei publice şi subliniază importanţa instituirii de instrumente adecvate pentru dezvoltarea capacităţii administrative a autorităţilor locale şi pentru îmbunătăţirea transparenţei în activitatea administraţiei;

| 46. | ia notă de schimbările din sistemul naţional de coordonare a formării profesionale, precum şi de adoptarea unei strategii de formare a funcţionarilor publici de la nivelul local şi regional; consideră că este important să fie implicată asociaţia autorităţilor locale (ZELS) în sistemul de formare, pentru a garanta succesul şi calitatea formării funcţionarilor publici; |
| --- | --- |

46.

ia notă de schimbările din sistemul naţional de coordonare a formării profesionale, precum şi de adoptarea unei strategii de formare a funcţionarilor publici de la nivelul local şi regional; consideră că este important să fie implicată asociaţia autorităţilor locale (ZELS) în sistemul de formare, pentru a garanta succesul şi calitatea formării funcţionarilor publici;

| 47. | salută faptul că deja peste 70 de municipalităţi au adoptat coduri de conduită pentru funcţionarii publici de la nivel local, ceea ce demonstrează angajamentul acestora în favoarea unor standarde profesionale înalte, şi cere celorlalte municipalităţi să acţioneze urgent în acelaşi sens; |
| --- | --- |

47.

salută faptul că deja peste 70 de municipalităţi au adoptat coduri de conduită pentru funcţionarii publici de la nivel local, ceea ce demonstrează angajamentul acestora în favoarea unor standarde profesionale înalte, şi cere celorlalte municipalităţi să acţioneze urgent în acelaşi sens;

TURCIA

Progresele realizate de Turcia în procesul de aderare

| 48. | Comitetul Regiunilor salută angajamentul guvernului de a continua procesul de aderare şi aşteaptă realizarea de reforme constituţionale şi politice eficiente, care să apropie în continuare Turcia de standardele internaţionale şi europene; consideră că sunt necesare eforturi suplimentare în direcţia respectării diversităţii şi a soluţionării problemelor prin dialog şi compromis; |
| --- | --- |

48.

Comitetul Regiunilor salută angajamentul guvernului de a continua procesul de aderare şi aşteaptă realizarea de reforme constituţionale şi politice eficiente, care să apropie în continuare Turcia de standardele internaţionale şi europene; consideră că sunt necesare eforturi suplimentare în direcţia respectării diversităţii şi a soluţionării problemelor prin dialog şi compromis;

| 49. | constată că s-au realizat progrese limitate în lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate şi subliniază că adoptarea unor documente fundamentale şi instituirea unor cadre instituţionale adecvate trebuie să primească un sprijin politic deplin, dacă se doreşte obţinerea unor îmbunătăţiri în acest sens; |
| --- | --- |

49.

constată că s-au realizat progrese limitate în lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate şi subliniază că adoptarea unor documente fundamentale şi instituirea unor cadre instituţionale adecvate trebuie să primească un sprijin politic deplin, dacă se doreşte obţinerea unor îmbunătăţiri în acest sens;

| 50. | subliniază că, luând în considerare sprijinul financiar substanţial pe care UE îl acordă Turciei, pentru ca aceasta să poată face faţă enormei creşteri a fluxurilor de migranţi ilegali care trec pe teritoriul său pentru a ajunge în UE, negocierile privind un acord de readmisie UE-Turcia rămân prioritare. Acestea ar trebui reluate cât mai curând, pentru ca acordul să fie încheiat cât mai rapid. De asemenea, observă că, în acest sens, are o importanţă deosebită implementarea adecvată şi eficientă a acordurilor bilaterale existente cu statele membre; |
| --- | --- |

50.

subliniază că, luând în considerare sprijinul financiar substanţial pe care UE îl acordă Turciei, pentru ca aceasta să poată face faţă enormei creşteri a fluxurilor de migranţi ilegali care trec pe teritoriul său pentru a ajunge în UE, negocierile privind un acord de readmisie UE-Turcia rămân prioritare. Acestea ar trebui reluate cât mai curând, pentru ca acordul să fie încheiat cât mai rapid. De asemenea, observă că, în acest sens, are o importanţă deosebită implementarea adecvată şi eficientă a acordurilor bilaterale existente cu statele membre;

| 51. | subliniază că trebuie accelerată ratificarea instrumentelor internaţionale privind protecţia drepturilor şi libertăţilor omului şi aşteaptă din partea Curţii Constituţionale o decizie rapidă, cerând în acelaşi timp şi crearea instituţiei ombudsmanului; |
| --- | --- |

51.

subliniază că trebuie accelerată ratificarea instrumentelor internaţionale privind protecţia drepturilor şi libertăţilor omului şi aşteaptă din partea Curţii Constituţionale o decizie rapidă, cerând în acelaşi timp şi crearea instituţiei ombudsmanului;

| 52. | salută eforturile în vederea unei mai bune protecţii a libertăţii de exprimare, însă subliniază că trebuie accelerată punerea în aplicare a acestor modificări legislative şi eliminate toate îngrădirile sau obstacolele în calea libertăţii presei şi a libertăţii de întrunire; |
| --- | --- |

52.

salută eforturile în vederea unei mai bune protecţii a libertăţii de exprimare, însă subliniază că trebuie accelerată punerea în aplicare a acestor modificări legislative şi eliminate toate îngrădirile sau obstacolele în calea libertăţii presei şi a libertăţii de întrunire;

| 53. | salută lansarea programelor de televiziune difuzate în limba kurdă, precum şi planurile de difuzare în limba armeană; atrage atenţia asupra faptului că nu au fost atinse în totalitate standardele UE în materie de diversitate culturală şi religioasă şi de respectare şi protejare a minorităţilor; în consecinţă, aşteaptă măsuri juridice şi practice adecvate în sensul recunoaşterii depline a drepturilor minorităţilor; |
| --- | --- |

53.

salută lansarea programelor de televiziune difuzate în limba kurdă, precum şi planurile de difuzare în limba armeană; atrage atenţia asupra faptului că nu au fost atinse în totalitate standardele UE în materie de diversitate culturală şi religioasă şi de respectare şi protejare a minorităţilor; în consecinţă, aşteaptă măsuri juridice şi practice adecvate în sensul recunoaşterii depline a drepturilor minorităţilor;

| 54. | subliniază că egalitatea de gen trebuie să devină realitate în viaţa politică, în educaţie, în accesul la piaţa forţei de muncă şi în sistemul sanitar şi cere punerea în aplicare a acelor dispoziţii din legea privind municipalităţile care prevăd introducerea unui anumit număr de adăposturi, ca mijloc de protejare a femeilor împotriva violenţei domestice şi a „crimelor de onoare”; |
| --- | --- |

54.

subliniază că egalitatea de gen trebuie să devină realitate în viaţa politică, în educaţie, în accesul la piaţa forţei de muncă şi în sistemul sanitar şi cere punerea în aplicare a acelor dispoziţii din legea privind municipalităţile care prevăd introducerea unui anumit număr de adăposturi, ca mijloc de protejare a femeilor împotriva violenţei domestice şi a „crimelor de onoare”;

| 55. | insistă asupra necesităţii de a se recurge, în scopul protecţiei securităţii şi ordinii publice, doar la structuri şi măsuri compatibile cu statul de drept; subliniază că statul trebuie să păstreze monopolul exercitării forţei, competenţele rezervate organelor statului în acest sens neputând fi transferate populaţiei civile; |
| --- | --- |

55.

insistă asupra necesităţii de a se recurge, în scopul protecţiei securităţii şi ordinii publice, doar la structuri şi măsuri compatibile cu statul de drept; subliniază că statul trebuie să păstreze monopolul exercitării forţei, competenţele rezervate organelor statului în acest sens neputând fi transferate populaţiei civile;

| 56. | subliniază necesitatea unei rezolvări cuprinzătoare a chestiunii cipriote, pe baza rezoluţiilor Consiliului de Securitate al ONU şi a principiilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană; salută angajamentul reînnoit al liderilor celor două comunităţi în favoarea unei soluţii negociate şi sprijină negocierile directe aflate în curs între liderii acestor două comunităţi; |
| --- | --- |

56.

subliniază necesitatea unei rezolvări cuprinzătoare a chestiunii cipriote, pe baza rezoluţiilor Consiliului de Securitate al ONU şi a principiilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană; salută angajamentul reînnoit al liderilor celor două comunităţi în favoarea unei soluţii negociate şi sprijină negocierile directe aflate în curs între liderii acestor două comunităţi;

| 57. | în legătură cu relaţiile dintre Grecia şi Turcia, subliniază că aceasta din urmă s-a angajat să întreţină bune relaţii de vecinătate şi, în consecinţă, invită guvernul turc să facă eforturi pentru a rezolva toate disputele rămase, pe cale paşnică şi în conformitate cu Carta ONU şi cu celelalte convenţii internaţionale şi acorduri şi obligaţii bilaterale; |
| --- | --- |

57.

în legătură cu relaţiile dintre Grecia şi Turcia, subliniază că aceasta din urmă s-a angajat să întreţină bune relaţii de vecinătate şi, în consecinţă, invită guvernul turc să facă eforturi pentru a rezolva toate disputele rămase, pe cale paşnică şi în conformitate cu Carta ONU şi cu celelalte convenţii internaţionale şi acorduri şi obligaţii bilaterale;

Dezvoltarea capacităţii autorităţilor locale

| 58. | Comitetul Regiunilor subliniază importanţa implicării autorităţilor locale în procesul de aderare şi în planificarea şi punerea în aplicare, cât mai curând posibil, a reformelor necesare şi a adaptărilor legislative şi recomandă ca între nivelul local şi cel naţional să existe o coordonare şi o informare adecvate; |
| --- | --- |

58.

Comitetul Regiunilor subliniază importanţa implicării autorităţilor locale în procesul de aderare şi în planificarea şi punerea în aplicare, cât mai curând posibil, a reformelor necesare şi a adaptărilor legislative şi recomandă ca între nivelul local şi cel naţional să existe o coordonare şi o informare adecvate;

| 59. | salută adoptarea amendamentelor la legea privind administraţia publică locală şi îşi exprimă speranţa că aceasta va da autorităţilor locale posibilitatea de a funcţiona şi de a se organiza mai eficient; |
| --- | --- |

59.

salută adoptarea amendamentelor la legea privind administraţia publică locală şi îşi exprimă speranţa că aceasta va da autorităţilor locale posibilitatea de a funcţiona şi de a se organiza mai eficient;

| 60. | salută faptul că s-au consolidat capacităţile financiare ale administraţiei publice locale, odată cu adoptarea legii privind creşterea veniturilor autorităţilor locale şi cu punerea în aplicare a legii privind administraţia locală; aşteaptă să se ia noi iniţiative în sensul creşterii capacităţii financiare a administraţiei locale, ceea ce i-ar da acesteia posibilitatea de a-şi îndeplini sarcinile mai bine; |
| --- | --- |

60.

salută faptul că s-au consolidat capacităţile financiare ale administraţiei publice locale, odată cu adoptarea legii privind creşterea veniturilor autorităţilor locale şi cu punerea în aplicare a legii privind administraţia locală; aşteaptă să se ia noi iniţiative în sensul creşterii capacităţii financiare a administraţiei locale, ceea ce i-ar da acesteia posibilitatea de a-şi îndeplini sarcinile mai bine;

| 61. | regretă că nu s-a înregistrat niciun progres în adoptarea unei legi-cadru privind administraţia publică şi atrage atenţia asupra importanţei descentralizării pentru asigurarea unei bune administrări; |
| --- | --- |

61.

regretă că nu s-a înregistrat niciun progres în adoptarea unei legi-cadru privind administraţia publică şi atrage atenţia asupra importanţei descentralizării pentru asigurarea unei bune administrări;

| 62. | consideră că sunt necesare în continuare eforturi pentru o funcţionare mai eficientă a consiliilor locale ca platforme de implicare a publicului în procesul decizional din administraţia locală; |
| --- | --- |

62.

consideră că sunt necesare în continuare eforturi pentru o funcţionare mai eficientă a consiliilor locale ca platforme de implicare a publicului în procesul decizional din administraţia locală;

| 63. | subliniază importanţa descentralizării şi a consolidării capacităţii autorităţilor locale de a-şi îndeplini sarcinile ce le revin în urma descentralizării, odată cu creşterea răspunderii şi a transparenţei; |
| --- | --- |

63.

subliniază importanţa descentralizării şi a consolidării capacităţii autorităţilor locale de a-şi îndeplini sarcinile ce le revin în urma descentralizării, odată cu creşterea răspunderii şi a transparenţei;

| 64. | regretă faptul că la recentele alegeri locale s-au produs, în special în regiunile kurde, ciocniri violente care s-au soldat cu un număr de victime, şi solicită organelor competente să facă pe viitor tot ce este posibil pentru ca alegerile să se desfăşoare în mod liber, democratic, transparent şi paşnic; |
| --- | --- |

64.

regretă faptul că la recentele alegeri locale s-au produs, în special în regiunile kurde, ciocniri violente care s-au soldat cu un număr de victime, şi solicită organelor competente să facă pe viitor tot ce este posibil pentru ca alegerile să se desfăşoare în mod liber, democratic, transparent şi paşnic;

| 65. | subliniază, încă o dată, necesitatea instituirii unui comitet consultativ comun CoR – Turcia, ca instrument esenţial pentru schimbul de experienţe, cunoştinţe şi informaţii referitoare la implicarea autorităţilor locale şi regionale în procesul de aderare. |
| --- | --- |

65.

subliniază, încă o dată, necesitatea instituirii unui comitet consultativ comun CoR – Turcia, ca instrument esenţial pentru schimbul de experienţe, cunoştinţe şi informaţii referitoare la implicarea autorităţilor locale şi regionale în procesul de aderare.

Bruxelles, 17 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/43

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind consolidarea abordării globale a migraţiei: coordonare, coerenţă şi sinergii sporite

(2009/C 211/05)

COMITETUL REGIUNILOR:

| — | consideră că autorităţile locale şi regionale se află în prima linie a elaborării, aplicării, evaluării şi monitorizării politicii de migraţie şi, prin urmare, ar trebui să fie considerate parteneri de bază în dezvoltarea acestei politici; |
| --- | --- |

—

consideră că autorităţile locale şi regionale se află în prima linie a elaborării, aplicării, evaluării şi monitorizării politicii de migraţie şi, prin urmare, ar trebui să fie considerate parteneri de bază în dezvoltarea acestei politici;

| — | subliniază faptul că trebuie promovat un parteneriat interinstituţional mai puternic, atât de statele membre, cât şi de instituţiile Comunităţii; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că trebuie promovat un parteneriat interinstituţional mai puternic, atât de statele membre, cât şi de instituţiile Comunităţii;

| — | consideră că ar trebui pus un accent mai puternic pe creşterea capacităţii instituţionale a autorităţilor locale şi regionale, deoarece acestea joacă un rol-cheie în elaborarea şi gestionarea politicii de migraţie, în special în consolidarea cooperării cu administraţiile ţărilor terţe responsabile de ocuparea forţei de muncă şi imigraţie; această abordare a fost subliniată de CoR în avizele sale anterioare; |
| --- | --- |

—

consideră că ar trebui pus un accent mai puternic pe creşterea capacităţii instituţionale a autorităţilor locale şi regionale, deoarece acestea joacă un rol-cheie în elaborarea şi gestionarea politicii de migraţie, în special în consolidarea cooperării cu administraţiile ţărilor terţe responsabile de ocuparea forţei de muncă şi imigraţie; această abordare a fost subliniată de CoR în avizele sale anterioare;

| — | subliniază că instrumentele şi structurile instituţionale deja existente, precum iniţiativa Comitetului Regiunilor – Adunarea autorităţilor locale şi regionale din zona euro-mediteraneeană (ARLEM) -, Consiliul Europei şi alte reţele relevante, ar trebui să fie implicate în abordarea aspectelor legate de migraţie; |
| --- | --- |

—

subliniază că instrumentele şi structurile instituţionale deja existente, precum iniţiativa Comitetului Regiunilor – Adunarea autorităţilor locale şi regionale din zona euro-mediteraneeană (ARLEM) -, Consiliul Europei şi alte reţele relevante, ar trebui să fie implicate în abordarea aspectelor legate de migraţie;

| — | subliniază nevoia unei integrări sporite a migranţilor în societăţile gazdă, deoarece migranţii sunt actori-cheie în dezvoltarea atât a ţărilor lor de origine, cât şi a ţărilor lor de destinaţie; |
| --- | --- |

—

subliniază nevoia unei integrări sporite a migranţilor în societăţile gazdă, deoarece migranţii sunt actori-cheie în dezvoltarea atât a ţărilor lor de origine, cât şi a ţărilor lor de destinaţie;

| — | subliniază nevoia unor eforturi comune pentru realizarea unei mai bune gestionări a frontierelor externe, în special a frontierelor maritime sudice şi ale tuturor regiunilor confruntate cu influxuri masive de migranţi în condiţii umanitare critice; |
| --- | --- |

—

subliniază nevoia unor eforturi comune pentru realizarea unei mai bune gestionări a frontierelor externe, în special a frontierelor maritime sudice şi ale tuturor regiunilor confruntate cu influxuri masive de migranţi în condiţii umanitare critice;

| — | subliniază rolul reţelei de ofiţeri de legătură în materie de imigraţie în îndeplinirea obiectivelor stabilite în comunicare; în paralel, solicită Comisiei să garanteze că autorităţile locale şi regionale competente pot avea acces şi pot beneficia de schimbul de bune practici şi de informaţiile colectate prin intermediul reţelei; |
| --- | --- |

—

subliniază rolul reţelei de ofiţeri de legătură în materie de imigraţie în îndeplinirea obiectivelor stabilite în comunicare; în paralel, solicită Comisiei să garanteze că autorităţile locale şi regionale competente pot avea acces şi pot beneficia de schimbul de bune practici şi de informaţiile colectate prin intermediul reţelei;

| — | în final, salută extinderea abordării globale la alte ţări şi regiuni, precum Asia, America Latină şi zona Caraibelor, şi încurajează Comisia Europeană să-şi continue eforturile în această direcţie, subliniind necesitatea definirii unor modalităţi de dialog cu aceste regiuni, ceea ce ar pregăti drumul pentru o mai strânsă cooperare şi coordonare cu Africa şi regiunile care se învecinează cu UE în sud şi sud-est. |
| --- | --- |

—

în final, salută extinderea abordării globale la alte ţări şi regiuni, precum Asia, America Latină şi zona Caraibelor, şi încurajează Comisia Europeană să-şi continue eforturile în această direcţie, subliniind necesitatea definirii unor modalităţi de dialog cu aceste regiuni, ceea ce ar pregăti drumul pentru o mai strânsă cooperare şi coordonare cu Africa şi regiunile care se învecinează cu UE în sud şi sud-est.

| Raportor | : | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT-PPE), primarul localităţii Zarasai |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT-PPE), primarul localităţii Zarasai

Document de referinţă:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor privind consolidarea abordării globale a migraţiei: coordonare, coerenţă şi sinergii sporite

COM(2008) 611 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Rolul autorităţilor locale şi regionale

| 1. | consideră că autorităţile locale şi regionale se află în prima linie a elaborării, aplicării, evaluării şi monitorizării politicii de migraţie şi, prin urmare, ar trebui să fie considerate parteneri de bază în dezvoltarea acestei politici; |
| --- | --- |

1.

consideră că autorităţile locale şi regionale se află în prima linie a elaborării, aplicării, evaluării şi monitorizării politicii de migraţie şi, prin urmare, ar trebui să fie considerate parteneri de bază în dezvoltarea acestei politici;

| 2. | reaminteşte faptul că autorităţile locale şi regionale deţin competenţe fie partajate, fie exclusive în acest domeniu; prin urmare, consultarea acestora de către statele membre şi Comisia Europeană ar trebui să fie obligatorie şi ar trebui realizată în procesul prelegislativ, precum şi în cadrul procedurii de consultare care implică Comitetul Regiunilor; |
| --- | --- |

2.

reaminteşte faptul că autorităţile locale şi regionale deţin competenţe fie partajate, fie exclusive în acest domeniu; prin urmare, consultarea acestora de către statele membre şi Comisia Europeană ar trebui să fie obligatorie şi ar trebui realizată în procesul prelegislativ, precum şi în cadrul procedurii de consultare care implică Comitetul Regiunilor;

| 3. | subliniază faptul că trebuie promovat un parteneriat interinstituţional mai puternic, atât de statele membre, cât şi de instituţiile Comunităţii; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că trebuie promovat un parteneriat interinstituţional mai puternic, atât de statele membre, cât şi de instituţiile Comunităţii;

| 4. | consideră că ar trebui pus un accent mai puternic pe creşterea capacităţii instituţionale a autorităţilor locale şi regionale, deoarece acestea joacă un rol-cheie în elaborarea şi gestionarea politicii de migraţie şi în special în consolidarea cooperării cu administraţiile ţărilor terţe responsabile de ocuparea forţei de muncă şi imigraţie; această abordare a fost subliniată de CoR în avizele sale anterioare (1); |
| --- | --- |

4.

consideră că ar trebui pus un accent mai puternic pe creşterea capacităţii instituţionale a autorităţilor locale şi regionale, deoarece acestea joacă un rol-cheie în elaborarea şi gestionarea politicii de migraţie şi în special în consolidarea cooperării cu administraţiile ţărilor terţe responsabile de ocuparea forţei de muncă şi imigraţie; această abordare a fost subliniată de CoR în avizele sale anterioare (1);

| 5. | regretă faptul că rolul crucial jucat de autorităţile locale şi regionale în cooperarea teritorială transfrontalieră în domeniul migraţiei nu este suficient recunoscut; |
| --- | --- |

5.

regretă faptul că rolul crucial jucat de autorităţile locale şi regionale în cooperarea teritorială transfrontalieră în domeniul migraţiei nu este suficient recunoscut;

| 6. | subliniază faptul că ar trebui realizată o evaluare mai detaliată a unor iniţiative cum ar fi explorarea unor noi metodologii ştiinţifice pentru colectarea şi schimbul de informaţii privind rutele de migraţie, precum şi politicile de integrare şi consecinţele acestora pentru autorităţile locale şi regionale în ceea ce priveşte sarcinile financiare şi administrative; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că ar trebui realizată o evaluare mai detaliată a unor iniţiative cum ar fi explorarea unor noi metodologii ştiinţifice pentru colectarea şi schimbul de informaţii privind rutele de migraţie, precum şi politicile de integrare şi consecinţele acestora pentru autorităţile locale şi regionale în ceea ce priveşte sarcinile financiare şi administrative;

| 7. | solicită Comisiei Europene să depună eforturi pentru îmbunătăţirea producerii şi difuzării de informaţii de natură cantitativă şi calitativă, fiabile şi actuale, care constituie sursa primară pentru schiţarea profilurilor individuale de imigraţie ale statelor membre; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei Europene să depună eforturi pentru îmbunătăţirea producerii şi difuzării de informaţii de natură cantitativă şi calitativă, fiabile şi actuale, care constituie sursa primară pentru schiţarea profilurilor individuale de imigraţie ale statelor membre;

| 8. | salută ideea că ar trebui să se pună un accent explicit pe nevoia de a spori resursele umane şi financiare în domeniul monitorizării aplicării legislaţiei existente, întrucât aceasta reprezintă un element central pentru realizarea unui mai bun mediu de reglementare; |
| --- | --- |

8.

salută ideea că ar trebui să se pună un accent explicit pe nevoia de a spori resursele umane şi financiare în domeniul monitorizării aplicării legislaţiei existente, întrucât aceasta reprezintă un element central pentru realizarea unui mai bun mediu de reglementare;

| 9. | consideră că intenţia Comisiei de a sprijini organizaţiile locale care lucrează cu migranţii în ţările de origine ar trebui să fie orientată direct către contextele locale şi regionale, pentru a spori gradul de conştientizare cu privire la oportunităţile din ţările de origine; prin urmare, recomandă implicarea autorităţilor locale şi regionale şi a asociaţiilor naţionale ale acestora, în special din ţările partenere şi din alte ţări terţe, în elaborarea unei modalităţi comune de punere în aplicare a politicii de migraţie; |
| --- | --- |

9.

consideră că intenţia Comisiei de a sprijini organizaţiile locale care lucrează cu migranţii în ţările de origine ar trebui să fie orientată direct către contextele locale şi regionale, pentru a spori gradul de conştientizare cu privire la oportunităţile din ţările de origine; prin urmare, recomandă implicarea autorităţilor locale şi regionale şi a asociaţiilor naţionale ale acestora, în special din ţările partenere şi din alte ţări terţe, în elaborarea unei modalităţi comune de punere în aplicare a politicii de migraţie;

| 10. | subliniază că instrumentele şi structurile instituţionale deja existente, precum iniţiativa Comitetului Regiunilor – Adunarea autorităţilor locale şi regionale din zona euro-mediteraneeană (ARLEM) -, Consiliul Europei şi alte reţele relevante, ar trebui să fie implicate în abordarea aspectelor legate de migraţie; |
| --- | --- |

10.

subliniază că instrumentele şi structurile instituţionale deja existente, precum iniţiativa Comitetului Regiunilor – Adunarea autorităţilor locale şi regionale din zona euro-mediteraneeană (ARLEM) -, Consiliul Europei şi alte reţele relevante, ar trebui să fie implicate în abordarea aspectelor legate de migraţie;

| 11. | recomandă, în ceea ce priveşte definirea politicilor de migraţie, să se adopte o abordare incluzivă şi, prin urmare, să se menţioneze explicit în comunicarea Comisiei Europene toţi actorii implicaţi la nivel local, regional şi central care contribuie la conceperea politicilor şi asigură eficienţa acestora în stadiul implementării; |
| --- | --- |

11.

recomandă, în ceea ce priveşte definirea politicilor de migraţie, să se adopte o abordare incluzivă şi, prin urmare, să se menţioneze explicit în comunicarea Comisiei Europene toţi actorii implicaţi la nivel local, regional şi central care contribuie la conceperea politicilor şi asigură eficienţa acestora în stadiul implementării;

| 12. | subliniază faptul că, în concluziile Summitului regiunilor şi oraşelor din 2009, desfăşurat la Praga, s-a solicitat o abordare integrată şi cuprinzătoare a migraţiei şi integrării, bazată pe eforturile autorităţilor locale şi regionale; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că, în concluziile Summitului regiunilor şi oraşelor din 2009, desfăşurat la Praga, s-a solicitat o abordare integrată şi cuprinzătoare a migraţiei şi integrării, bazată pe eforturile autorităţilor locale şi regionale;

| 13. | consideră că o politică europeană de migraţie, realizată în comun în domeniile în care statele membre consideră că este justificat, nu trebuie să stea în calea unor reglementări mai ambiţioase în statele membre. |
| --- | --- |

13.

consideră că o politică europeană de migraţie, realizată în comun în domeniile în care statele membre consideră că este justificat, nu trebuie să stea în calea unor reglementări mai ambiţioase în statele membre.

Demersuri pentru consolidarea abordării globale a migraţiei

Recomandări generale

| 14. | consideră că politica de migraţie a UE reprezintă un fenomen inerent transversal şi cu multe faţete, implicând prin urmare responsabilitatea partajată a Uniunii Europene şi a diverselor niveluri de guvernanţă din statele membre individuale şi din ţările terţe; acestea ar trebui să acţioneze împreună în conformitate cu principiile democraţiei, subsidiarităţii, solidarităţii şi încrederii reciproce, ţinând seama de particularităţile diferitelor contexte regionale şi locale şi respectând drepturile omului şi valorile fundamentale aflate la baza UE; |
| --- | --- |

14.

consideră că politica de migraţie a UE reprezintă un fenomen inerent transversal şi cu multe faţete, implicând prin urmare responsabilitatea partajată a Uniunii Europene şi a diverselor niveluri de guvernanţă din statele membre individuale şi din ţările terţe; acestea ar trebui să acţioneze împreună în conformitate cu principiile democraţiei, subsidiarităţii, solidarităţii şi încrederii reciproce, ţinând seama de particularităţile diferitelor contexte regionale şi locale şi respectând drepturile omului şi valorile fundamentale aflate la baza UE;

| 15. | salută obiectivul promovării unei abordări globale coerente a migraţiei, în cadrul căreia întărirea dialogului politic şi cooperarea practică între statele membre ale UE şi ţări şi regiuni terţe reprezintă un aspect esenţial; ar trebui însă asigurată totodată coerenţa cu principiile de bază şi obiectivele generale ale politicii sociale, economice şi de dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

15.

salută obiectivul promovării unei abordări globale coerente a migraţiei, în cadrul căreia întărirea dialogului politic şi cooperarea practică între statele membre ale UE şi ţări şi regiuni terţe reprezintă un aspect esenţial; ar trebui însă asigurată totodată coerenţa cu principiile de bază şi obiectivele generale ale politicii sociale, economice şi de dezvoltare a UE;

| 16. | subliniază faptul că orientările identificate în documentele anterioare ale UE (2) rămân valabile, în special în ceea ce priveşte cele trei componente (buna gestionare a migraţiei legale, lupta împotriva imigraţiei ilegale, relaţia între migraţie şi dezvoltare) şi nevoia unei implementări echilibrate a acestora; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că orientările identificate în documentele anterioare ale UE (2) rămân valabile, în special în ceea ce priveşte cele trei componente (buna gestionare a migraţiei legale, lupta împotriva imigraţiei ilegale, relaţia între migraţie şi dezvoltare) şi nevoia unei implementări echilibrate a acestora;

| 17. | subliniază faptul că proiectul de comunicare al Comisiei scoate în evidenţă doar nivelurile european şi naţional şi că ar trebui să se pună un accent mai puternic pe autorităţile locale şi regionale şi pe rolul acestora în punerea în aplicare a unei politici de migraţie globale; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că proiectul de comunicare al Comisiei scoate în evidenţă doar nivelurile european şi naţional şi că ar trebui să se pună un accent mai puternic pe autorităţile locale şi regionale şi pe rolul acestora în punerea în aplicare a unei politici de migraţie globale;

| 18. | solicită să se acorde mai multă atenţie situaţiei deosebit de vulnerabile a femeilor imigrante, care a fost abordată în avizul Comitetului Regiunilor din 2007 (CdR 296/2007); |
| --- | --- |

18.

solicită să se acorde mai multă atenţie situaţiei deosebit de vulnerabile a femeilor imigrante, care a fost abordată în avizul Comitetului Regiunilor din 2007 (CdR 296/2007);

| 19. | sprijină concluziile Consiliului Uniunii Europene din decembrie 2008 (3), care reamintesc nevoia asigurării unei coerenţe sporite în finanţare, în vederea aplicării fără întârziere a măsurilor prevăzute; recomandă utilizarea fondurilor comunitare existente pentru a se îmbunătăţi cooperarea dintre autorităţile locale şi regionale din UE şi autorităţile omoloage din ţările de origine. |
| --- | --- |

19.

sprijină concluziile Consiliului Uniunii Europene din decembrie 2008 (3), care reamintesc nevoia asigurării unei coerenţe sporite în finanţare, în vederea aplicării fără întârziere a măsurilor prevăzute; recomandă utilizarea fondurilor comunitare existente pentru a se îmbunătăţi cooperarea dintre autorităţile locale şi regionale din UE şi autorităţile omoloage din ţările de origine.

Cu privire la mobilitate şi migraţia economică legală

| 20. | este de acord că mobilitatea ar trebuie să rămână unul din elementele centrale ale migraţiei legale şi subliniază nevoia ca aceasta să fie promovată prin măsuri suplimentare de autorităţile locale şi regionale, inclusiv prin extinderea parteneriatelor-pilot de mobilitate, după modelul celor cu Moldova şi Capul Verde; |
| --- | --- |

20.

este de acord că mobilitatea ar trebuie să rămână unul din elementele centrale ale migraţiei legale şi subliniază nevoia ca aceasta să fie promovată prin măsuri suplimentare de autorităţile locale şi regionale, inclusiv prin extinderea parteneriatelor-pilot de mobilitate, după modelul celor cu Moldova şi Capul Verde;

| 21. | invită autorităţile locale şi regionale să se implice pe deplin în colectarea de informaţii privind fluxurile migratorii regulate, informaţii diseminate prin portaluri interactive cum ar fi viitorul Portal de imigraţie al UE, Portalul european al mobilităţii forţei de muncă, Reţeaua EURES şi Portalul european al mobilităţii cercetătorilor, care ar putea contribui la luarea în considerare în mod adecvat a particularităţilor locale şi regionale în elaborarea politicilor de migraţie; |
| --- | --- |

21.

invită autorităţile locale şi regionale să se implice pe deplin în colectarea de informaţii privind fluxurile migratorii regulate, informaţii diseminate prin portaluri interactive cum ar fi viitorul Portal de imigraţie al UE, Portalul european al mobilităţii forţei de muncă, Reţeaua EURES şi Portalul european al mobilităţii cercetătorilor, care ar putea contribui la luarea în considerare în mod adecvat a particularităţilor locale şi regionale în elaborarea politicilor de migraţie;

| 22. | sprijină propunerile Comisiei privind extinderea iniţiativelor menite să promoveze soluţii mai flexibile şi mai eficiente pentru migranţi cu privire la piaţa muncii, prin explorarea, printre altele, a unor noi iniţiative privind transferul drepturilor de pensie, recunoaşterea calificărilor obţinute în străinătate şi incluziunea socială a migranţilor; |
| --- | --- |

22.

sprijină propunerile Comisiei privind extinderea iniţiativelor menite să promoveze soluţii mai flexibile şi mai eficiente pentru migranţi cu privire la piaţa muncii, prin explorarea, printre altele, a unor noi iniţiative privind transferul drepturilor de pensie, recunoaşterea calificărilor obţinute în străinătate şi incluziunea socială a migranţilor;

| 23. | subliniază nevoia unei integrări sporite a migranţilor în societăţile gazdă, deoarece migranţii sunt actori-cheie în dezvoltarea atât a ţărilor lor de origine, cât şi a ţărilor lor de destinaţie; |
| --- | --- |

23.

subliniază nevoia unei integrări sporite a migranţilor în societăţile gazdă, deoarece migranţii sunt actori-cheie în dezvoltarea atât a ţărilor lor de origine, cât şi a ţărilor lor de destinaţie;

| 24. | salută crearea unei reţele de observatoare ale migraţiei, astfel cum se prevede în concluziile Consiliului Afaceri Generale, adoptate la 8 decembrie 2008, întrucât aceasta sporeşte şi mai mult prestigiul profilurilor de migraţie, ca un instrument-cheie al politicii comune de imigraţie a UE; în această privinţă autorităţile locale şi regionale ar trebui implicate direct în activitatea acestor observatoare şi ar trebui să acţioneze ca actori-cheie în înfiinţarea lor şi în începerea activităţilor. |
| --- | --- |

24.

salută crearea unei reţele de observatoare ale migraţiei, astfel cum se prevede în concluziile Consiliului Afaceri Generale, adoptate la 8 decembrie 2008, întrucât aceasta sporeşte şi mai mult prestigiul profilurilor de migraţie, ca un instrument-cheie al politicii comune de imigraţie a UE; în această privinţă autorităţile locale şi regionale ar trebui implicate direct în activitatea acestor observatoare şi ar trebui să acţioneze ca actori-cheie în înfiinţarea lor şi în începerea activităţilor.

Cu privire la lupta împotriva migraţiei ilegale

| 25. | salută extinderea mandatului FRONTEX privind sprijinirea ţărilor terţe în controlul frontierelor, aşa cum se prevede deja într-un aviz precedent al CoR (CdR 210/2008); |
| --- | --- |

25.

salută extinderea mandatului FRONTEX privind sprijinirea ţărilor terţe în controlul frontierelor, aşa cum se prevede deja într-un aviz precedent al CoR (CdR 210/2008);

| 26. | sprijină ideea propusă în Pactul european privind imigraţia şi azilul, de a se examina posibilitatea înfiinţării unui sistem european de gărzi de frontieră; |
| --- | --- |

26.

sprijină ideea propusă în Pactul european privind imigraţia şi azilul, de a se examina posibilitatea înfiinţării unui sistem european de gărzi de frontieră;

| 27. | subliniază faptul că ar trebui să facă trimitere în comunicarea Comisiei Europene la implicarea administraţiilor locale şi regionale, în special a celor care sunt cele mai afectate de influxurile migratorii în echipele de intervenţie rapidă la frontieră; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că ar trebui să facă trimitere în comunicarea Comisiei Europene la implicarea administraţiilor locale şi regionale, în special a celor care sunt cele mai afectate de influxurile migratorii în echipele de intervenţie rapidă la frontieră;

| 28. | subliniază nevoia unor eforturi comune pentru realizarea unei mai bune gestionări a frontierelor externe, în special a frontierelor maritime sudice şi ale tuturor regiunilor confruntate cu influxuri masive de migranţi în condiţii umanitare critice; |
| --- | --- |

28.

subliniază nevoia unor eforturi comune pentru realizarea unei mai bune gestionări a frontierelor externe, în special a frontierelor maritime sudice şi ale tuturor regiunilor confruntate cu influxuri masive de migranţi în condiţii umanitare critice;

| 29. | subliniază rolul reţelei de ofiţeri de legătură în materie de imigraţie în îndeplinirea obiectivelor stabilite în comunicare; în paralel, solicită Comisiei să garanteze că autorităţile locale şi regionale competente pot avea acces şi beneficia de schimbul de bune practici şi de informaţiile colectate prin intermediul reţelei; |
| --- | --- |

29.

subliniază rolul reţelei de ofiţeri de legătură în materie de imigraţie în îndeplinirea obiectivelor stabilite în comunicare; în paralel, solicită Comisiei să garanteze că autorităţile locale şi regionale competente pot avea acces şi beneficia de schimbul de bune practici şi de informaţiile colectate prin intermediul reţelei;

| 30. | este de acord cu propunerea Comisiei de a se acorda prioritate punerii în aplicare a planului de acţiune de la Ouagadougou privind combaterea traficului cu fiinţe umane, în special cu femei şi copii; în acest context, rolul asociaţiilor locale şi regionale în elaborarea unor strategii şi planuri de acţiune împotriva traficului de persoane este crucial. |
| --- | --- |

30.

este de acord cu propunerea Comisiei de a se acorda prioritate punerii în aplicare a planului de acţiune de la Ouagadougou privind combaterea traficului cu fiinţe umane, în special cu femei şi copii; în acest context, rolul asociaţiilor locale şi regionale în elaborarea unor strategii şi planuri de acţiune împotriva traficului de persoane este crucial.

Cu privire la migraţie şi dezvoltare

| 31. | sprijină programele de înfrăţire între angajatorii atât din sectorul public, cât şi din cel privat şi instituţiile din statele membre ale UE şi ţările de origine, destinate sprijinirii migraţiei circulare şi combaterii „exodului de creiere”; recomandă ca autorităţile locale şi regionale să facă schimb de experienţă şi de cunoştinţe valoroase, pentru a ajuta migranţii să se reintegreze pe pieţele forţei de muncă din ţara de origine; |
| --- | --- |

31.

sprijină programele de înfrăţire între angajatorii atât din sectorul public, cât şi din cel privat şi instituţiile din statele membre ale UE şi ţările de origine, destinate sprijinirii migraţiei circulare şi combaterii „exodului de creiere”; recomandă ca autorităţile locale şi regionale să facă schimb de experienţă şi de cunoştinţe valoroase, pentru a ajuta migranţii să se reintegreze pe pieţele forţei de muncă din ţara de origine;

| 32. | este de acord cu propunerea Comisiei privind dobândirea unei mai bune înţelegeri a dimensiunii şi impactului „exodului de creiere”, ceea ce corespunde solicitărilor specifice exprimate de autorităţile locale şi regionale într-un aviz anterior al CoR (CdR 296/2007); |
| --- | --- |

32.

este de acord cu propunerea Comisiei privind dobândirea unei mai bune înţelegeri a dimensiunii şi impactului „exodului de creiere”, ceea ce corespunde solicitărilor specifice exprimate de autorităţile locale şi regionale într-un aviz anterior al CoR (CdR 296/2007);

| 33. | subliniază că ar trebui făcute eforturi suplimentare pentru explorarea legăturii dintre schimbările climatice şi migraţie; |
| --- | --- |

33.

subliniază că ar trebui făcute eforturi suplimentare pentru explorarea legăturii dintre schimbările climatice şi migraţie;

| 34. | subliniază importanţa autorităţilor locale şi regionale în promovarea dezvoltării economice teritoriale, în construirea democraţiei şi a bunei guvernanţe, precum şi necesitatea implicării acestora în elaborarea şi implementarea programelor de cooperare în domeniul migraţiei; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanţa autorităţilor locale şi regionale în promovarea dezvoltării economice teritoriale, în construirea democraţiei şi a bunei guvernanţe, precum şi necesitatea implicării acestora în elaborarea şi implementarea programelor de cooperare în domeniul migraţiei;

| 35. | salută Iniţiativa comună pentru migraţie şi dezvoltare (JMDI) a CE şi ONU, care sprijină organizaţiile societăţii civile şi autorităţile locale ce urmăresc să contribuie la conectarea migraţiei şi dezvoltării în vederea dezvoltării maxime a sinergiilor pozitive dintre actorii locali şi regionali; |
| --- | --- |

35.

salută Iniţiativa comună pentru migraţie şi dezvoltare (JMDI) a CE şi ONU, care sprijină organizaţiile societăţii civile şi autorităţile locale ce urmăresc să contribuie la conectarea migraţiei şi dezvoltării în vederea dezvoltării maxime a sinergiilor pozitive dintre actorii locali şi regionali;

| 36. | subliniază faptul că participarea autorităţilor locale şi regionale, prin intermediul asociaţiilor lor naţionale şi regionale, la reţele şi platforme de cooperare, care implică autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile din ţări terţe, ar contribui semnificativ la realizarea unei cooperări mai eficiente cu privire la formarea persoanelor responsabile cu aplicarea legilor, programele de înfrăţire, colectarea datelor, monitorizarea fluxurilor migratorii şi alte proiecte similare; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că participarea autorităţilor locale şi regionale, prin intermediul asociaţiilor lor naţionale şi regionale, la reţele şi platforme de cooperare, care implică autorităţile locale şi regionale şi asociaţiile din ţări terţe, ar contribui semnificativ la realizarea unei cooperări mai eficiente cu privire la formarea persoanelor responsabile cu aplicarea legilor, programele de înfrăţire, colectarea datelor, monitorizarea fluxurilor migratorii şi alte proiecte similare;

| 37. | subliniază importanţa înfiinţării unor platforme permanente de cooperare, dialog şi schimb între autorităţile şi asociaţiile locale şi regionale, în special de pe ţărmul nordic, sudic şi estic al Mediteranei; înfiinţarea Adunării asociaţiilor locale şi regionale din zona euro-mediteraneeană ar putea servi drept exemplu pentru demersuri suplimentare; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanţa înfiinţării unor platforme permanente de cooperare, dialog şi schimb între autorităţile şi asociaţiile locale şi regionale, în special de pe ţărmul nordic, sudic şi estic al Mediteranei; înfiinţarea Adunării asociaţiilor locale şi regionale din zona euro-mediteraneeană ar putea servi drept exemplu pentru demersuri suplimentare;

| 38. | subliniază faptul că rolului şi contribuţiei diasporelor la dezvoltarea ţărilor lor de origine, de exemplu prin transferul de fonduri şi înfiinţarea de asociaţii şi conectarea acestora în reţele, ar trebui să li se acorde atenţie în mod sistematic. |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că rolului şi contribuţiei diasporelor la dezvoltarea ţărilor lor de origine, de exemplu prin transferul de fonduri şi înfiinţarea de asociaţii şi conectarea acestora în reţele, ar trebui să li se acorde atenţie în mod sistematic.

Cu privire la abordarea geografică

| 39. | susţine poziţia Consiliului Uniunii Europene (4) privind înfiinţarea unui dialog tripartit între ţările de origine, de destinaţie şi de tranzit din diferite regiuni geografice, care trebuie să se bazeze pe utilizarea şi extinderea instrumentelor existente precum parteneriatele pentru mobilitate, canalele bilaterale, cadrele de cooperare precum ECOWAS, procesul de la Rabat, parteneriatele-pilot pentru mobilitate şi altele; totodată ar trebui diversificate instrumentele şi mijloacele concrete, în funcţie de nevoile practice ale regiunilor şi ţărilor terţe şi de posibilităţile concrete ale acestora; |
| --- | --- |

39.

susţine poziţia Consiliului Uniunii Europene (4) privind înfiinţarea unui dialog tripartit între ţările de origine, de destinaţie şi de tranzit din diferite regiuni geografice, care trebuie să se bazeze pe utilizarea şi extinderea instrumentelor existente precum parteneriatele pentru mobilitate, canalele bilaterale, cadrele de cooperare precum ECOWAS, procesul de la Rabat, parteneriatele-pilot pentru mobilitate şi altele; totodată ar trebui diversificate instrumentele şi mijloacele concrete, în funcţie de nevoile practice ale regiunilor şi ţărilor terţe şi de posibilităţile concrete ale acestora;

| 40. | salută extinderea abordării globale la alte ţări şi regiuni, precum Asia, America Latină şi zona Caraibelor, şi încurajează Comisia Europeană să-şi continue eforturile în această direcţie, subliniind necesitatea definirii unor modalităţi de dialog cu aceste regiuni, ceea ce ar pregăti drumul pentru o mai strânsă cooperare şi coordonare cu Africa şi regiunile care se învecinează cu UE în sud şi sud-est. |
| --- | --- |

40.

salută extinderea abordării globale la alte ţări şi regiuni, precum Asia, America Latină şi zona Caraibelor, şi încurajează Comisia Europeană să-şi continue eforturile în această direcţie, subliniind necesitatea definirii unor modalităţi de dialog cu aceste regiuni, ceea ce ar pregăti drumul pentru o mai strânsă cooperare şi coordonare cu Africa şi regiunile care se învecinează cu UE în sud şi sud-est.

Bruxelles, 17 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Avizul CoR privind „O politică comună de imigraţie pentru Europa”, CdR 210/2008 fin.

1

(2)  COM (2007) 248 final; COM (2007) 780 final; COM (2008) 359 final; Consiliul Uniunii Europene, „Pactul european privind imigraţia şi azilul”, nr. 13440/08, ASIM 72, Bruxelles, 24.9.2008, Declaraţia de la Lima, 18 mai, 2008.

2

(3)  A 2914-a reuniune a Consiliului Afaceri generale, Bruxelles, 8 decembrie 2008.

3

(4)  Cea de-a 2914-a reuniune a Consiliului Afaceri Generale, Bruxelles, 8 decembrie 2008, pct. 22.

4

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/47

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind un nou impuls pentru a combate reducerea biodiversităţii

(2009/C 211/06)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | constată eşecul politicilor menite să oprească, până în 2010, deteriorarea biodiversităţii în Europa, care impune o strategie activă ce trebuie să se reflecte într-o abordare sistemică şi să fie susţinută pe termen lung, adică dincolo de 2010. Autorităţile locale şi regionale vor trebui să participe pe deplin la această strategie, statele membre punându-le la dispoziţie resursele juridice şi financiare necesare; |
| --- | --- |

—

constată eşecul politicilor menite să oprească, până în 2010, deteriorarea biodiversităţii în Europa, care impune o strategie activă ce trebuie să se reflecte într-o abordare sistemică şi să fie susţinută pe termen lung, adică dincolo de 2010. Autorităţile locale şi regionale vor trebui să participe pe deplin la această strategie, statele membre punându-le la dispoziţie resursele juridice şi financiare necesare;

| — | invită Uniunea Europeană, statele membre şi autorităţile locale şi regionale să instaureze un sistem riguros de ecocondiţionalitate a subvenţiilor şi ajutoarelor. Invită Comisia să încurajeze revizuirea fiscalităţii statelor membre, astfel încât fondurile naţionale să fie mai favorabile biodiversităţii; |
| --- | --- |

—

invită Uniunea Europeană, statele membre şi autorităţile locale şi regionale să instaureze un sistem riguros de ecocondiţionalitate a subvenţiilor şi ajutoarelor. Invită Comisia să încurajeze revizuirea fiscalităţii statelor membre, astfel încât fondurile naţionale să fie mai favorabile biodiversităţii;

| — | consideră că este necesar ca siturile din reţeaua Natura 2000 să fie consolidate în majoritatea ţărilor şi solicită statelor membre să îşi asume responsabilităţile în acest sens atât în ceea ce priveşte spaţiile lor marine, cât şi rezervele de ape subterane. Trebuie elaborate şi puse în aplicare planuri de gestionare adaptată a siturilor Natura 2000, cu implicarea autorităţilor locale şi regionale şi a proprietarilor de terenuri şi resurse particulare; |
| --- | --- |

—

consideră că este necesar ca siturile din reţeaua Natura 2000 să fie consolidate în majoritatea ţărilor şi solicită statelor membre să îşi asume responsabilităţile în acest sens atât în ceea ce priveşte spaţiile lor marine, cât şi rezervele de ape subterane. Trebuie elaborate şi puse în aplicare planuri de gestionare adaptată a siturilor Natura 2000, cu implicarea autorităţilor locale şi regionale şi a proprietarilor de terenuri şi resurse particulare;

| — | solicită crearea de urgenţă a unui cadru ecologic care să reprezinte o adevărată infrastructură naturală şi invită să se acţioneze în aşa fel încât măsurile de combatere a emisiilor de gaze cu efect de seră să nu aibă efecte negative asupra diversităţii biologice. De asemenea, consideră că o strategie de combatere a speciilor invazive nu poate fi eficientă decât la nivel european; |
| --- | --- |

—

solicită crearea de urgenţă a unui cadru ecologic care să reprezinte o adevărată infrastructură naturală şi invită să se acţioneze în aşa fel încât măsurile de combatere a emisiilor de gaze cu efect de seră să nu aibă efecte negative asupra diversităţii biologice. De asemenea, consideră că o strategie de combatere a speciilor invazive nu poate fi eficientă decât la nivel european;

| — | consideră că succesul unei strategii de conservare a diversităţii biologice nu poate fi asigurat decât prin participarea populaţiei în general şi încurajează autorităţile locale şi regionale să se implice în crearea unor programe de sensibilizare şi de formare de calitate şi să urmărească obţinerea de sprijin în acest sens. |
| --- | --- |

—

consideră că succesul unei strategii de conservare a diversităţii biologice nu poate fi asigurat decât prin participarea populaţiei în general şi încurajează autorităţile locale şi regionale să se implice în crearea unor programe de sensibilizare şi de formare de calitate şi să urmărească obţinerea de sprijin în acest sens.

| Raportor | dl René SOUCHON (FR-PSE), preşedintele Consiliului regional al regiunii Auvergne |
| --- | --- |

Raportor

dl René SOUCHON (FR-PSE), preşedintele Consiliului regional al regiunii Auvergne

Documente de referinţă

Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor „O evaluare intermediară a implementării planului de acţiune comunitar pentru biodiversitate”

COM(2008) 864 final

şi

Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor „Către o strategie comunitară privind speciile invazive”

COM(2008) 789 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | constată – pe baza estimărilor oamenilor de ştiinţă şi ale cercetătorilor – că dispariţia speciilor vii, vegetale şi animale, este mult mai rapidă decât în orice alt moment de la apariţia vieţii; |
| --- | --- |

1.

constată – pe baza estimărilor oamenilor de ştiinţă şi ale cercetătorilor – că dispariţia speciilor vii, vegetale şi animale, este mult mai rapidă decât în orice alt moment de la apariţia vieţii;

| 2. | constată importanţa absolută a biodiversităţii pentru supravieţuirea umanităţii, în special prin serviciile ecosistemelor, pentru generaţiile viitoare, dar şi, deja, pentru generaţia actuală; |
| --- | --- |

2.

constată importanţa absolută a biodiversităţii pentru supravieţuirea umanităţii, în special prin serviciile ecosistemelor, pentru generaţiile viitoare, dar şi, deja, pentru generaţia actuală;

| 3. | observă încă de pe acum influenţa climei asupra dinamicii şi repartizării speciilor vii; |
| --- | --- |

3.

observă încă de pe acum influenţa climei asupra dinamicii şi repartizării speciilor vii;

| 4. | observă că omul nu poate trăi într-un mediu strict mineral şi deduce că modificarea sau deteriorarea biodiversităţii va avea consecinţe dramatice pentru umanitate; |
| --- | --- |

4.

observă că omul nu poate trăi într-un mediu strict mineral şi deduce că modificarea sau deteriorarea biodiversităţii va avea consecinţe dramatice pentru umanitate;

| 5. | observă deja efectele sociale şi economice negative ale pierderii biodiversităţii şi ale diminuării serviciilor ecosistemice; |
| --- | --- |

5.

observă deja efectele sociale şi economice negative ale pierderii biodiversităţii şi ale diminuării serviciilor ecosistemice;

| 6. | constată ca au fost identificate drept cauze majore ale deteriorării biodiversităţii modificarea artificială a solurilor, fragmentarea spaţiilor naturale şi dezvoltarea unor populaţii de specii vegetale şi animale exotice, agricultura intensivă, schimbările climatice şi poluarea de diferite tipuri; |
| --- | --- |

6.

constată ca au fost identificate drept cauze majore ale deteriorării biodiversităţii modificarea artificială a solurilor, fragmentarea spaţiilor naturale şi dezvoltarea unor populaţii de specii vegetale şi animale exotice, agricultura intensivă, schimbările climatice şi poluarea de diferite tipuri;

| 7. | constată că diversitatea biologică trebuie gestionată şi conservată la nivel regional şi local pentru a fi protejată la nivel global şi recunoaşte, în acest scop, importanţa grupării tuturor actorilor locali implicaţi în protecţia biodiversităţii, în special întreprinderi, asociaţii, proprietari şi gestionari ai spaţiului rural, oameni de ştiinţă, decidenţi politici, autorităţi locale şi regionale; |
| --- | --- |

7.

constată că diversitatea biologică trebuie gestionată şi conservată la nivel regional şi local pentru a fi protejată la nivel global şi recunoaşte, în acest scop, importanţa grupării tuturor actorilor locali implicaţi în protecţia biodiversităţii, în special întreprinderi, asociaţii, proprietari şi gestionari ai spaţiului rural, oameni de ştiinţă, decidenţi politici, autorităţi locale şi regionale;

Aspecte generale şi rolul autorităţilor locale şi regionale

| 8. | consideră că pierderea biodiversităţii poate avea consecinţe extrem de serioase pentru umanitate ca şi schimbările climatice; |
| --- | --- |

8.

consideră că pierderea biodiversităţii poate avea consecinţe extrem de serioase pentru umanitate ca şi schimbările climatice;

| 9. | constată, în mod oficial, eşecul politicilor menite să oprească, până în 2010, deteriorarea biodiversităţii în Europa, cauzat de distanţa importantă dintre ambiţiile declarate, acţiunile realizate şi mijloacele utilizate; |
| --- | --- |

9.

constată, în mod oficial, eşecul politicilor menite să oprească, până în 2010, deteriorarea biodiversităţii în Europa, cauzat de distanţa importantă dintre ambiţiile declarate, acţiunile realizate şi mijloacele utilizate;

| 10. | observă, cu toate acestea, succesul câtorva acţiuni izolate, cum ar fi planurile pentru protecţia anumitor specii vegetale sau animale (hoitarul alb, vidra, gâsca sălbatică -Branta bernicla etc.) şi habitate (pădurile aluviale din Renania, Tamisa etc.), precum şi al unor planuri de gestionare puse în aplicare în anumite spaţii definite; |
| --- | --- |

10.

observă, cu toate acestea, succesul câtorva acţiuni izolate, cum ar fi planurile pentru protecţia anumitor specii vegetale sau animale (hoitarul alb, vidra, gâsca sălbatică -Branta bernicla etc.) şi habitate (pădurile aluviale din Renania, Tamisa etc.), precum şi al unor planuri de gestionare puse în aplicare în anumite spaţii definite;

| 11. | consideră că este imperios necesar să se dea un nou impuls strategiilor şi programelor – de exemplu în cadrul punerii în aplicare a Convenţiei Europene a peisajului în toate statele membre – care vizează sau contribuie la conservarea durabilă a biodiversităţii şi a serviciilor ecosistemice, pentru ca mijloacele dedicate să ducă la rezultate tangibile; |
| --- | --- |

11.

consideră că este imperios necesar să se dea un nou impuls strategiilor şi programelor – de exemplu în cadrul punerii în aplicare a Convenţiei Europene a peisajului în toate statele membre – care vizează sau contribuie la conservarea durabilă a biodiversităţii şi a serviciilor ecosistemice, pentru ca mijloacele dedicate să ducă la rezultate tangibile;

| 12. | în acest scop, consideră necesar ca autorităţile locale şi regionale să fie implicate îndeaproape atât în definirea, cât şi în punerea în aplicare a programelor şi, în consecinţă, consideră că acestora trebuie să li se acorde mijloace juridice şi financiare pe măsura responsabilităţilor care decurg din aplicarea programelor respective, în contextul durabilităţii; |
| --- | --- |

12.

în acest scop, consideră necesar ca autorităţile locale şi regionale să fie implicate îndeaproape atât în definirea, cât şi în punerea în aplicare a programelor şi, în consecinţă, consideră că acestora trebuie să li se acorde mijloace juridice şi financiare pe măsura responsabilităţilor care decurg din aplicarea programelor respective, în contextul durabilităţii;

| 13. | observă influenţa statutului pe care îl are natura în diferitele tradiţii culturale asupra comportamentului societăţilor faţă de resursele şi mediile naturale (utilizarea sau exploatarea resurselor, utilizarea solurilor şi a spaţiului etc.) şi invită UE să contribuie la dezvoltarea unei noi viziuni culturale asupra diversităţii biologice, care să asocieze pe deplin, într-o abordare globală, un demers etic, legat în special de valoarea intrinsecă a naturii, ca patrimoniu al umanităţii, şi un demers mai utilitarist, care să se concentreze asupra serviciilor pe care le oferă ecosistemele; |
| --- | --- |

13.

observă influenţa statutului pe care îl are natura în diferitele tradiţii culturale asupra comportamentului societăţilor faţă de resursele şi mediile naturale (utilizarea sau exploatarea resurselor, utilizarea solurilor şi a spaţiului etc.) şi invită UE să contribuie la dezvoltarea unei noi viziuni culturale asupra diversităţii biologice, care să asocieze pe deplin, într-o abordare globală, un demers etic, legat în special de valoarea intrinsecă a naturii, ca patrimoniu al umanităţii, şi un demers mai utilitarist, care să se concentreze asupra serviciilor pe care le oferă ecosistemele;

| 14. | semnalează că ocrotirea diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice (protejarea împotriva eroziunii solurilor, epurarea apelor etc.) impune o strategie activă, care trebuie să se reflecte într-o abordare sistemică (adică conform logicii coerente a unei serii de elemente diferite care interacţionează în mod dinamic) şi susţinută pe termen foarte lung, adică dincolo de 2010. Autorităţile locale şi regionale vor trebui să participe pe deplin la această strategie; |
| --- | --- |

14.

semnalează că ocrotirea diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice (protejarea împotriva eroziunii solurilor, epurarea apelor etc.) impune o strategie activă, care trebuie să se reflecte într-o abordare sistemică (adică conform logicii coerente a unei serii de elemente diferite care interacţionează în mod dinamic) şi susţinută pe termen foarte lung, adică dincolo de 2010. Autorităţile locale şi regionale vor trebui să participe pe deplin la această strategie;

| 15. | doreşte ca conservarea diversităţii biologice să devină, dincolo de 2010, un element principal al gestionării şi amenajării teritoriului, atât în spaţiul rural, cât şi în cel urban; |
| --- | --- |

15.

doreşte ca conservarea diversităţii biologice să devină, dincolo de 2010, un element principal al gestionării şi amenajării teritoriului, atât în spaţiul rural, cât şi în cel urban;

| 16. | doreşte ca conservarea biodiversităţii să devină, dincolo de 2010, un element principal al politicilor, strategiilor şi programelor europene. Temă transversală integrată în celelalte teme, conservarea biodiversităţii trebuie să devină vectorul care asigură coerenţa concretă indispensabilă a diferitelor politici de gestionare şi amenajare a teritoriului, necesitând o cooperare strânsă între diferitele direcţii generale ale Comisiei şi o mobilizare puternică a autorităţilor locale şi regionale; |
| --- | --- |

16.

doreşte ca conservarea biodiversităţii să devină, dincolo de 2010, un element principal al politicilor, strategiilor şi programelor europene. Temă transversală integrată în celelalte teme, conservarea biodiversităţii trebuie să devină vectorul care asigură coerenţa concretă indispensabilă a diferitelor politici de gestionare şi amenajare a teritoriului, necesitând o cooperare strânsă între diferitele direcţii generale ale Comisiei şi o mobilizare puternică a autorităţilor locale şi regionale;

| 17. | salută metoda riguroasă elaborată de statele membre şi Comisie, care a dus la o evaluare intermediară ce sintetizează situaţia biodiversităţii şi a punerii în aplicare a programelor de acţiune; această metodă se bazează pe o autoevaluare a proiectelor realizate de statele membre, sintetizată de Comisie într-o viziune de ansamblu coerentă; |
| --- | --- |

17.

salută metoda riguroasă elaborată de statele membre şi Comisie, care a dus la o evaluare intermediară ce sintetizează situaţia biodiversităţii şi a punerii în aplicare a programelor de acţiune; această metodă se bazează pe o autoevaluare a proiectelor realizate de statele membre, sintetizată de Comisie într-o viziune de ansamblu coerentă;

| 18. | salută Rezoluţia Parlamentului European, adoptată în unanimitate la 3 februarie 2009 [2008/2210(INI)], care recunoaşte necesitatea unei reţele europene a spaţiilor naturale, cunoscute şi sub numele de „spaţii sălbatice” („wilderness”), definite ca spaţii care nu au suferit multe modificări în urma activităţilor umane, şi salută faptul că Preşedinţia cehă a Consiliului a organizat la 27 şi 28 mai 2009 o conferinţă intitulată „Conference on Wilderness and Large Natural Habitat Areas in Europe”; |
| --- | --- |

18.

salută Rezoluţia Parlamentului European, adoptată în unanimitate la 3 februarie 2009 [2008/2210(INI)], care recunoaşte necesitatea unei reţele europene a spaţiilor naturale, cunoscute şi sub numele de „spaţii sălbatice” („wilderness”), definite ca spaţii care nu au suferit multe modificări în urma activităţilor umane, şi salută faptul că Preşedinţia cehă a Consiliului a organizat la 27 şi 28 mai 2009 o conferinţă intitulată „Conference on Wilderness and Large Natural Habitat Areas in Europe”;

| 19. | observă că, în conformitate cu principiul subsidiarităţii, conservarea durabilă a diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice necesită măsuri la nivel local şi o perspectivă de ansamblu impusă de funcţionarea ecosistemelor care depăşesc frontierele administrative şi de care depind în special serviciile furnizate populaţiei; |
| --- | --- |

19.

observă că, în conformitate cu principiul subsidiarităţii, conservarea durabilă a diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice necesită măsuri la nivel local şi o perspectivă de ansamblu impusă de funcţionarea ecosistemelor care depăşesc frontierele administrative şi de care depind în special serviciile furnizate populaţiei;

| 20. | invită statele membre să pună în aplicare, în mod riguros, dispoziţiile evaluării strategice de mediu (Directiva 2001/42/CE) şi ale evaluării impactului asupra mediului (Directiva 85/337/CE), precum şi programul Natura 2000, pentru a reduce la minimum presiunea exercitată asupra mediului natural şi asupra diversităţii biologice; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să pună în aplicare, în mod riguros, dispoziţiile evaluării strategice de mediu (Directiva 2001/42/CE) şi ale evaluării impactului asupra mediului (Directiva 85/337/CE), precum şi programul Natura 2000, pentru a reduce la minimum presiunea exercitată asupra mediului natural şi asupra diversităţii biologice;

| 21. | consideră că o strategie de conservare a diversităţii biologice trebuie să fie ambiţioasă pentru a putea atinge obiectivul de a frâna deteriorarea biodiversităţii. În consecinţă, o astfel de strategie trebuie să cuprindă aspecte economice şi financiare şi să stimuleze autorităţile locale şi regionale şi proprietarii de terenuri. Strategiile care trebuie adoptate trebuie concepute şi realizate la diferitele niveluri de funcţionare a sistemelor naturale pentru a asigura coerenţa lor indispensabilă şi însuşirea lor de către toate părţile implicate; |
| --- | --- |

21.

consideră că o strategie de conservare a diversităţii biologice trebuie să fie ambiţioasă pentru a putea atinge obiectivul de a frâna deteriorarea biodiversităţii. În consecinţă, o astfel de strategie trebuie să cuprindă aspecte economice şi financiare şi să stimuleze autorităţile locale şi regionale şi proprietarii de terenuri. Strategiile care trebuie adoptate trebuie concepute şi realizate la diferitele niveluri de funcţionare a sistemelor naturale pentru a asigura coerenţa lor indispensabilă şi însuşirea lor de către toate părţile implicate;

| 22. | invită Uniunea Europeană, statele membre şi autorităţile locale şi regionale să instaureze un sistem riguros de ecocondiţionalitate a subvenţiilor şi ajutoarelor, bazat pe indicatori clari, cum ar fi cei în curs de elaborare în cadrul proiectului SEBI-2010, care integrează diversitatea biologică şi interacţiunile acesteia; |
| --- | --- |

22.

invită Uniunea Europeană, statele membre şi autorităţile locale şi regionale să instaureze un sistem riguros de ecocondiţionalitate a subvenţiilor şi ajutoarelor, bazat pe indicatori clari, cum ar fi cei în curs de elaborare în cadrul proiectului SEBI-2010, care integrează diversitatea biologică şi interacţiunile acesteia;

| 23. | invită Comisia să încurajeze, în ceea ce o priveşte, atât revizuirea fiscalităţii statelor membre, cât şi adaptarea subvenţiilor naţionale destinate întreprinderilor şi autorităţilor locale, astfel încât acestea să sprijine mai eficient biodiversitatea, prin măsuri cum ar fi reducerea TVA-ului pentru produsele ecologice sau pentru cele care provin din situri Natura 2000.Astfel, este de dorit: |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să încurajeze, în ceea ce o priveşte, atât revizuirea fiscalităţii statelor membre, cât şi adaptarea subvenţiilor naţionale destinate întreprinderilor şi autorităţilor locale, astfel încât acestea să sprijine mai eficient biodiversitatea, prin măsuri cum ar fi reducerea TVA-ului pentru produsele ecologice sau pentru cele care provin din situri Natura 2000.Astfel, este de dorit:

| 23.1 | pe de o parte, să se reducă sau chiar să se elimine taxele, impozitele şi subvenţiile care duc la comportamente defavorabile biodiversităţii, pentru a se realiza o coerenţă internă cu legile şi codurile naţionale în favoarea biodiversităţii; |
| --- | --- |

23.1

pe de o parte, să se reducă sau chiar să se elimine taxele, impozitele şi subvenţiile care duc la comportamente defavorabile biodiversităţii, pentru a se realiza o coerenţă internă cu legile şi codurile naţionale în favoarea biodiversităţii;

| 23.2 | pe de altă parte, să se sporească subvenţiile şi să se extindă domeniul de aplicare a scutirilor de taxe care duc la comportamente favorabile biodiversităţii |
| --- | --- |

23.2

pe de altă parte, să se sporească subvenţiile şi să se extindă domeniul de aplicare a scutirilor de taxe care duc la comportamente favorabile biodiversităţii

| 24. | invită Comisia să integreze imperativele de conservare a diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice corespunzătoare, pe lângă criteriile de sănătate şi bunăstare a populaţiilor, în reflecţiile actuale la nivel european privind revizuirea criteriilor utilizate pentru calcularea PIB-ului (care măsoară doar fluxurile financiare, nu şi importanţa capitalului conservat); spre exemplu, cheltuielile corespunzătoare lucrărilor necesare în urma poluării, accidentală sau nu, ar trebui să fie deductibile, contrar situaţiei actuale; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să integreze imperativele de conservare a diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice corespunzătoare, pe lângă criteriile de sănătate şi bunăstare a populaţiilor, în reflecţiile actuale la nivel european privind revizuirea criteriilor utilizate pentru calcularea PIB-ului (care măsoară doar fluxurile financiare, nu şi importanţa capitalului conservat); spre exemplu, cheltuielile corespunzătoare lucrărilor necesare în urma poluării, accidentală sau nu, ar trebui să fie deductibile, contrar situaţiei actuale;

| 25. | solicită ferm continuarea, şi după 2010, a acţiunilor întreprinse în vederea frânării deteriorării biodiversităţii; |
| --- | --- |

25.

solicită ferm continuarea, şi după 2010, a acţiunilor întreprinse în vederea frânării deteriorării biodiversităţii;

| 26. | consideră că răspunsul la criza economică, care implică măsuri ample de restructurare, necesită integrarea pe deplin a parametrilor diversităţii biologice. Trebuie acordată mai multă atenţie importanţei acestei tematici la toate nivelurile de organizare teritorială, precum şi mai ales în cadrul tuturor activităţilor economice. |
| --- | --- |

26.

consideră că răspunsul la criza economică, care implică măsuri ample de restructurare, necesită integrarea pe deplin a parametrilor diversităţii biologice. Trebuie acordată mai multă atenţie importanţei acestei tematici la toate nivelurile de organizare teritorială, precum şi mai ales în cadrul tuturor activităţilor economice.

Biodiversitatea în Uniunea Europeană

| 27. | subliniază necesitatea stringentă a unor acţiuni energice şi coerente la nivel european, puse în aplicare la nivel local şi regional, şi în special la nivelul regiunilor, pentru un grad mai mare de apropiere faţă de cetăţeni; |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea stringentă a unor acţiuni energice şi coerente la nivel european, puse în aplicare la nivel local şi regional, şi în special la nivelul regiunilor, pentru un grad mai mare de apropiere faţă de cetăţeni;

| 28. | subliniază originalitatea şi forţa iniţiativei Natura 2000, la care participă îndeaproape oameni de ştiinţă şi politicieni, şi care are ca obiectiv utilizarea durabilă a resurselor naturale. Salută desemnarea siturilor Natura 2000, care acoperă aproximativ 20 % din teritoriul european; |
| --- | --- |

28.

subliniază originalitatea şi forţa iniţiativei Natura 2000, la care participă îndeaproape oameni de ştiinţă şi politicieni, şi care are ca obiectiv utilizarea durabilă a resurselor naturale. Salută desemnarea siturilor Natura 2000, care acoperă aproximativ 20 % din teritoriul european;

| 29. | consideră însă că trebuie consolidată, în majoritatea ţărilor, reţeaua ariilor speciale de conservare (ASC) (Directiva 92/43/CEE privind habitatele) şi a ariilor de protecţie specială (APS) (Directiva 79/409/CEE privind păsările): lipsa de fiabilitate a datelor ştiinţifice de referinţă duce la imposibilitatea unei evaluări clare a conformităţii siturilor Natura 2000 terestre cu criteriile definite de aceste două directive. Mai mult, invită statele membre să-şi asume responsabilitatea atât în ceea ce priveşte spaţiile lor marine, cât şi rezervele de ape subterane; |
| --- | --- |

29.

consideră însă că trebuie consolidată, în majoritatea ţărilor, reţeaua ariilor speciale de conservare (ASC) (Directiva 92/43/CEE privind habitatele) şi a ariilor de protecţie specială (APS) (Directiva 79/409/CEE privind păsările): lipsa de fiabilitate a datelor ştiinţifice de referinţă duce la imposibilitatea unei evaluări clare a conformităţii siturilor Natura 2000 terestre cu criteriile definite de aceste două directive. Mai mult, invită statele membre să-şi asume responsabilitatea atât în ceea ce priveşte spaţiile lor marine, cât şi rezervele de ape subterane;

| 30. | subliniază importanţa deosebită a ecosistemelor estuarelor, care reprezentă habitate esenţiale pentru diversitatea biologică a ecosistemelor, atât marine, cât şi de apă dulce, şi solicită ca acestora să li se acorde o atenţie maximă prin intermediul unui plan obligatoriu de gestionare integrată cel puţin pentru siturile Natura 2000; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanţa deosebită a ecosistemelor estuarelor, care reprezentă habitate esenţiale pentru diversitatea biologică a ecosistemelor, atât marine, cât şi de apă dulce, şi solicită ca acestora să li se acorde o atenţie maximă prin intermediul unui plan obligatoriu de gestionare integrată cel puţin pentru siturile Natura 2000;

| 31. | insistă asupra necesităţii de a se acorda o atenţie maximă calităţii şi biodiversităţii solurilor. Într-adevăr, solurile constituie singura componentă ecologică a planetei prin care trec toate fluxurile de materie şi de energie proprii dinamicii ecosistemelor şi, în consecinţă, dinamicii speciilor. Trebuie consolidată în mod substanţial partea privind diversitatea biologică a directivei în curs de elaborare pe această temă; |
| --- | --- |

31.

insistă asupra necesităţii de a se acorda o atenţie maximă calităţii şi biodiversităţii solurilor. Într-adevăr, solurile constituie singura componentă ecologică a planetei prin care trec toate fluxurile de materie şi de energie proprii dinamicii ecosistemelor şi, în consecinţă, dinamicii speciilor. Trebuie consolidată în mod substanţial partea privind diversitatea biologică a directivei în curs de elaborare pe această temă;

| 32. | solicită să se acorde o atenţie deosebită protecţiei nivelului şi a calităţii pânzelor freatice, deosebit de importante atât pentru calitatea şi diversitatea biologică a solurilor (în special pentru agricultură), cât şi pentru alimentarea cu apă potabilă a populaţiei; |
| --- | --- |

32.

solicită să se acorde o atenţie deosebită protecţiei nivelului şi a calităţii pânzelor freatice, deosebit de importante atât pentru calitatea şi diversitatea biologică a solurilor (în special pentru agricultură), cât şi pentru alimentarea cu apă potabilă a populaţiei;

| 33. | solicită consolidarea relaţiilor de colaborare dintre experţi, proveniţi fie din organisme ştiinţifice, fie din asociaţii de mediu, şi responsabilii politici: pentru a fi eficiente în ceea ce priveşte obiectivul protecţiei durabile a diversităţii biologice, deciziile şi punerea în aplicare a programelor depind în egală măsură de competenţa experţilor ştiinţifici şi de cea a responsabililor cu gestionarea teritoriilor; |
| --- | --- |

33.

solicită consolidarea relaţiilor de colaborare dintre experţi, proveniţi fie din organisme ştiinţifice, fie din asociaţii de mediu, şi responsabilii politici: pentru a fi eficiente în ceea ce priveşte obiectivul protecţiei durabile a diversităţii biologice, deciziile şi punerea în aplicare a programelor depind în egală măsură de competenţa experţilor ştiinţifici şi de cea a responsabililor cu gestionarea teritoriilor;

| 34. | consideră că siturile Natura 2000 nu îşi vor aduce contribuţia deplină la conservarea durabilă a diversităţii biologice decât odată cu punerea în aplicare a unei gestionări adaptate a patrimoniului, care implică, în special, autorităţile locale şi regionale şi proprietarii de resurse şi terenuri particulare. Constatarea că jumătate dintre speciile şi peste trei sferturi dintre habitatele de interes european sunt, probabil, într-o stare defavorabilă de conservare demonstrează necesitatea urgentă de a organiza gestionarea ad-hoc a acestor situri; |
| --- | --- |

34.

consideră că siturile Natura 2000 nu îşi vor aduce contribuţia deplină la conservarea durabilă a diversităţii biologice decât odată cu punerea în aplicare a unei gestionări adaptate a patrimoniului, care implică, în special, autorităţile locale şi regionale şi proprietarii de resurse şi terenuri particulare. Constatarea că jumătate dintre speciile şi peste trei sferturi dintre habitatele de interes european sunt, probabil, într-o stare defavorabilă de conservare demonstrează necesitatea urgentă de a organiza gestionarea ad-hoc a acestor situri;

| 35. | consideră că reţeaua Natura 2000 şi toate spaţiile naturale trebuie integrate pe deplin în strategiile de conservare a biodiversităţii puse în aplicare de statele membre şi de autorităţile locale şi regionale; |
| --- | --- |

35.

consideră că reţeaua Natura 2000 şi toate spaţiile naturale trebuie integrate pe deplin în strategiile de conservare a biodiversităţii puse în aplicare de statele membre şi de autorităţile locale şi regionale;

| 36. | solicită crearea de urgenţă a unui cadru ecologic, o adevărată infrastructură naturală care să asigure conexiunile funcţionale între siturile Natura 2000 şi spaţiile naturale în primul rând, dar şi în cadrul zonelor urbane şi periurbane agricole, mobilizând autorităţile locale şi regionale, printre care şi regiunile. Această infrastructură ecologică va trebui respectată de amenajările liniare (autostrăzi, căi ferate etc.) existente şi viitoare, pentru a nu se fragmenta spaţiile, şi va trebui inclusă în noua politică agricolă comună; |
| --- | --- |

36.

solicită crearea de urgenţă a unui cadru ecologic, o adevărată infrastructură naturală care să asigure conexiunile funcţionale între siturile Natura 2000 şi spaţiile naturale în primul rând, dar şi în cadrul zonelor urbane şi periurbane agricole, mobilizând autorităţile locale şi regionale, printre care şi regiunile. Această infrastructură ecologică va trebui respectată de amenajările liniare (autostrăzi, căi ferate etc.) existente şi viitoare, pentru a nu se fragmenta spaţiile, şi va trebui inclusă în noua politică agricolă comună;

| 37. | constată că, având în vedere caracteristicile sale funcţionale, diversitatea biologică a siturilor Natura 2000 este supusă unor presiuni puternice generate de spaţiile învecinate şi consideră că gestionarea şi exploatarea acestora din urmă ar trebui să contribuie în mod durabil la conservarea diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice în cadrul siturilor Natura 2000; |
| --- | --- |

37.

constată că, având în vedere caracteristicile sale funcţionale, diversitatea biologică a siturilor Natura 2000 este supusă unor presiuni puternice generate de spaţiile învecinate şi consideră că gestionarea şi exploatarea acestora din urmă ar trebui să contribuie în mod durabil la conservarea diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice în cadrul siturilor Natura 2000;

| 38. | insistă asupra necesităţii revizuirii în profunzime şi a consolidării politicilor în domeniul pescuitului (PCP) şi al agriculturii (PAC), precum şi a creării unei politici forestiere, în care să fie integrate pe deplin imperativele diversităţii biologice şi principiile ecocondiţionalităţii ajutoarelor acordate; |
| --- | --- |

38.

insistă asupra necesităţii revizuirii în profunzime şi a consolidării politicilor în domeniul pescuitului (PCP) şi al agriculturii (PAC), precum şi a creării unei politici forestiere, în care să fie integrate pe deplin imperativele diversităţii biologice şi principiile ecocondiţionalităţii ajutoarelor acordate;

| 39. | solicită încorporarea practicilor privind acvacultura, atât în ape dulci, cât şi în ape marine, în special atunci când acestea sunt intensive, în anexa I la Directiva 2008/1/CE care priveşte prevenirea şi reducerea poluării; |
| --- | --- |

39.

solicită încorporarea practicilor privind acvacultura, atât în ape dulci, cât şi în ape marine, în special atunci când acestea sunt intensive, în anexa I la Directiva 2008/1/CE care priveşte prevenirea şi reducerea poluării;

| 40. | sugerează revizuirea criteriilor care definesc indicaţiile de origine geografică: practicile culturale respective trebuie să integreze imperativele diversităţii biologice şi ale dinamicii interacţiunilor acesteia; |
| --- | --- |

40.

sugerează revizuirea criteriilor care definesc indicaţiile de origine geografică: practicile culturale respective trebuie să integreze imperativele diversităţii biologice şi ale dinamicii interacţiunilor acesteia;

| 41. | salută decizia din 2 martie 2009 a Consiliului European privind aplicarea principiului precauţiei pentru culturile de plante modificate genetic (Carta de la Florenţa, semnată la 4 februarie 2005) şi îşi exprimă dorinţa ca acest principiu să fie aplicat cât mai strict şi într-un mod cât mai transparent, în conformitate cu Convenţia de la Aarhus (semnată la 25 iunie 1998); |
| --- | --- |

41.

salută decizia din 2 martie 2009 a Consiliului European privind aplicarea principiului precauţiei pentru culturile de plante modificate genetic (Carta de la Florenţa, semnată la 4 februarie 2005) şi îşi exprimă dorinţa ca acest principiu să fie aplicat cât mai strict şi într-un mod cât mai transparent, în conformitate cu Convenţia de la Aarhus (semnată la 25 iunie 1998);

| 42. | îşi exprimă preocuparea în legătură cu consecinţele probabile ale culturilor energetice, cum ar fi cele pentru biocombustibili, care necesită suprafeţe mari, ceea ce va incita şi mai mult la cultivarea terenurilor scoase temporar din circuitul agricol şi a spaţiilor naturale, spre exemplu prin eliminarea obligaţiei de scoatere a terenurilor din circuitul agricol începând cu toamna anului 2008, şi care contribuie la despădurirea ţărilor din sud. CoR sugerează Comisiei să realizeze o evaluare a impactului biocombustibililor asupra biodiversităţii, a mediului şi a ecosistemelor; |
| --- | --- |

42.

îşi exprimă preocuparea în legătură cu consecinţele probabile ale culturilor energetice, cum ar fi cele pentru biocombustibili, care necesită suprafeţe mari, ceea ce va incita şi mai mult la cultivarea terenurilor scoase temporar din circuitul agricol şi a spaţiilor naturale, spre exemplu prin eliminarea obligaţiei de scoatere a terenurilor din circuitul agricol începând cu toamna anului 2008, şi care contribuie la despădurirea ţărilor din sud. CoR sugerează Comisiei să realizeze o evaluare a impactului biocombustibililor asupra biodiversităţii, a mediului şi a ecosistemelor;

| 43. | subliniază că speciile, ecosistemele şi fluxurile de materie aferente traversează frontierele administrative, în special naţionale şi, prin urmare, constată că anumite situri Natura 2000 sunt divizate de o frontieră naţională. Prin urmare, solicită crearea, la nivel european, a unor statute sau etichete spaţiale transfrontaliere (Natura 2000, rezervaţie naturală sau parc regional transfrontalier), pentru a asigura o gestionare coerentă a diversităţii biologice şi a ecosistemelor respective; |
| --- | --- |

43.

subliniază că speciile, ecosistemele şi fluxurile de materie aferente traversează frontierele administrative, în special naţionale şi, prin urmare, constată că anumite situri Natura 2000 sunt divizate de o frontieră naţională. Prin urmare, solicită crearea, la nivel european, a unor statute sau etichete spaţiale transfrontaliere (Natura 2000, rezervaţie naturală sau parc regional transfrontalier), pentru a asigura o gestionare coerentă a diversităţii biologice şi a ecosistemelor respective;

| 44. | consideră că succesul unei strategii de conservare a diversităţii biologice nu poate fi asigurat decât prin participarea populaţiei în general, de la simplii cetăţeni până la actorii economici importanţi şi la responsabilii cu amenajarea teritoriului. Acest lucru implică un program de sensibilizare şi de formare de calitate, în special prin exploatarea tehnicilor celor mai moderne de comunicare (internet), dar şi prin intermediul programelor şcolare. Autorităţile locale şi regionale, şi în special regiunile, care sunt cele mai apropiate de cetăţeni, trebuie stimulate şi sprijinite în acest sens; |
| --- | --- |

44.

consideră că succesul unei strategii de conservare a diversităţii biologice nu poate fi asigurat decât prin participarea populaţiei în general, de la simplii cetăţeni până la actorii economici importanţi şi la responsabilii cu amenajarea teritoriului. Acest lucru implică un program de sensibilizare şi de formare de calitate, în special prin exploatarea tehnicilor celor mai moderne de comunicare (internet), dar şi prin intermediul programelor şcolare. Autorităţile locale şi regionale, şi în special regiunile, care sunt cele mai apropiate de cetăţeni, trebuie stimulate şi sprijinite în acest sens;

| 45. | sugerează să se recompenseze, prin difuzarea lor, exemplele de acţiuni care promovează diversitatea biologică şi interacţiunile sale dinamice; |
| --- | --- |

45.

sugerează să se recompenseze, prin difuzarea lor, exemplele de acţiuni care promovează diversitatea biologică şi interacţiunile sale dinamice;

Cazul special al speciilor invazive

| 46. | salută acordarea, de către Comisie, a unei atenţii sporite problemei speciilor exotice devenite invazive, care constituie un pericol major pentru diversitatea biologică locală; |
| --- | --- |

46.

salută acordarea, de către Comisie, a unei atenţii sporite problemei speciilor exotice devenite invazive, care constituie un pericol major pentru diversitatea biologică locală;

| 47. | îşi reiterează recomandarea privind nevoia urgentă de a se aborda problema speciilor invazive (CdR 159/2006 fin) printr-o strategie hotărâtă şi clară, cu implicarea autorităţilor locale şi regionale. Consideră indispensabilă elaborarea unei directive ad-hoc; |
| --- | --- |

47.

îşi reiterează recomandarea privind nevoia urgentă de a se aborda problema speciilor invazive (CdR 159/2006 fin) printr-o strategie hotărâtă şi clară, cu implicarea autorităţilor locale şi regionale. Consideră indispensabilă elaborarea unei directive ad-hoc;

| 48. | consideră că o strategie de combatere a speciilor invazive nu poate fi eficientă decât la nivel european. Aceasta implică participarea coerentă şi hotărâtă a tuturor statelor membre, în special în ceea ce priveşte dispoziţiile de reglementare, şi a autorităţilor locale şi regionale ale acestora, în special în ceea ce priveşte măsurile de combatere. Consideră că nivelul regional va fi cel mai eficient în ceea ce priveşte acţiunile de monitorizare, prevenire şi eliminare a speciilor invazive; |
| --- | --- |

48.

consideră că o strategie de combatere a speciilor invazive nu poate fi eficientă decât la nivel european. Aceasta implică participarea coerentă şi hotărâtă a tuturor statelor membre, în special în ceea ce priveşte dispoziţiile de reglementare, şi a autorităţilor locale şi regionale ale acestora, în special în ceea ce priveşte măsurile de combatere. Consideră că nivelul regional va fi cel mai eficient în ceea ce priveşte acţiunile de monitorizare, prevenire şi eliminare a speciilor invazive;

| 49. | constată lipsa de dispoziţii de reglementare adaptate, în pofida existenţei unor texte specifice în alte domenii, la nivel european, nivelul adecvat pentru controlul introducerii de specii vegetale şi animale exotice; |
| --- | --- |

49.

constată lipsa de dispoziţii de reglementare adaptate, în pofida existenţei unor texte specifice în alte domenii, la nivel european, nivelul adecvat pentru controlul introducerii de specii vegetale şi animale exotice;

| 50. | regretă eterogenitatea prevederilor şi măsurilor naţionale, care scade puternic eficienţa strategiilor de combatere a speciilor exotice invazive, şi invită statele membre să introducă dispoziţii de reglementare care să permită o coerenţă globală; |
| --- | --- |

50.

regretă eterogenitatea prevederilor şi măsurilor naţionale, care scade puternic eficienţa strategiilor de combatere a speciilor exotice invazive, şi invită statele membre să introducă dispoziţii de reglementare care să permită o coerenţă globală;

| 51. | consideră urgentă punerea în aplicare a unor măsuri vizând controlul strict al importurilor, cel puţin al celor voluntare, de specii neindigene pe teritoriul european, însă atrage atenţia asupra motivaţiilor care guvernează sau se află la baza deciziilor corespunzătoare, şi recomandă un grad cât mai înalt de vigilenţă etică; |
| --- | --- |

51.

consideră urgentă punerea în aplicare a unor măsuri vizând controlul strict al importurilor, cel puţin al celor voluntare, de specii neindigene pe teritoriul european, însă atrage atenţia asupra motivaţiilor care guvernează sau se află la baza deciziilor corespunzătoare, şi recomandă un grad cât mai înalt de vigilenţă etică;

UE şi biodiversitatea la nivel mondial

| 52. | recunoaşte responsabilitatea specială a Uniunii Europene în ceea ce priveşte diversitatea biologică mondială, având în vedere atât istoria sa, cât şi schimburile sale economice, care îi impun să aibă un comportament exemplar; |
| --- | --- |

52.

recunoaşte responsabilitatea specială a Uniunii Europene în ceea ce priveşte diversitatea biologică mondială, având în vedere atât istoria sa, cât şi schimburile sale economice, care îi impun să aibă un comportament exemplar;

| 53. | insistă asupra riscurilor importante pe care le prezintă deschiderea pieţelor din perspectiva răspândirii speciilor, naturale sau modificate genetic, potenţial invazive. Prin urmare, solicită cu insistenţă integrarea imperativelor de conservare a biodiversităţii în toate acordurile comerciale internaţionale; |
| --- | --- |

53.

insistă asupra riscurilor importante pe care le prezintă deschiderea pieţelor din perspectiva răspândirii speciilor, naturale sau modificate genetic, potenţial invazive. Prin urmare, solicită cu insistenţă integrarea imperativelor de conservare a biodiversităţii în toate acordurile comerciale internaţionale;

| 54. | invită statele membre să îşi asume întru totul responsabilitatea în ceea ce priveşte spaţiile lor terestre şi marine situate în afara graniţelor europene, în special în sectoare caracterizate prin abundenţa speciilor vii şi prin ecosisteme originale, chiar şi îndepărtate; |
| --- | --- |

54.

invită statele membre să îşi asume întru totul responsabilitatea în ceea ce priveşte spaţiile lor terestre şi marine situate în afara graniţelor europene, în special în sectoare caracterizate prin abundenţa speciilor vii şi prin ecosisteme originale, chiar şi îndepărtate;

| 55. | solicită instaurarea unor relaţii de cooperare internaţională între regiuni pentru sprijinirea unor acţiuni, în special economice şi educative, de promovare a conservării durabile a biodiversităţii la un nivel la care regiunile ar reprezenta, în acelaşi timp, promotorii şi bazele punerii în aplicare; |
| --- | --- |

55.

solicită instaurarea unor relaţii de cooperare internaţională între regiuni pentru sprijinirea unor acţiuni, în special economice şi educative, de promovare a conservării durabile a biodiversităţii la un nivel la care regiunile ar reprezenta, în acelaşi timp, promotorii şi bazele punerii în aplicare;

| 56. | insistă asupra importanţei constituirii unui grup internaţional de experţi în domeniul biodiversităţii, cu sprijinul ferm al organismelor existente, cum ar fi Centrul tematic european pentru ocrotirea naturii, Uniunea internaţională pentru conservarea naturii (UICN) sau Platforma interguvernamentală privind biodiversitatea şi serviciile ecosistemice (în curs de înfiinţare); |
| --- | --- |

56.

insistă asupra importanţei constituirii unui grup internaţional de experţi în domeniul biodiversităţii, cu sprijinul ferm al organismelor existente, cum ar fi Centrul tematic european pentru ocrotirea naturii, Uniunea internaţională pentru conservarea naturii (UICN) sau Platforma interguvernamentală privind biodiversitatea şi serviciile ecosistemice (în curs de înfiinţare);

Biodiversitatea şi schimbările climatice

| 57. | constată influenţa determinantă a condiţiilor climatice asupra speciilor şi ecosistemelor şi, prin urmare, asupra diversităţii biologice, care face necesară luarea în considerare a unei abordări în termeni de sistem, mai degrabă decât a unei abordări pe specii, spre exemplu în cazul sistemelor instabile din punct de vedere ecologic. Investiţiile în crearea unui mediu natural pot duce, spre exemplu, la apariţia unor noi ecosisteme; |
| --- | --- |

57.

constată influenţa determinantă a condiţiilor climatice asupra speciilor şi ecosistemelor şi, prin urmare, asupra diversităţii biologice, care face necesară luarea în considerare a unei abordări în termeni de sistem, mai degrabă decât a unei abordări pe specii, spre exemplu în cazul sistemelor instabile din punct de vedere ecologic. Investiţiile în crearea unui mediu natural pot duce, spre exemplu, la apariţia unor noi ecosisteme;

| 58. | invită să se acţioneze în aşa fel încât măsurile de combatere a emisiilor de gaze cu efect de seră să nu aibă efecte negative asupra diversităţii biologice; |
| --- | --- |

58.

invită să se acţioneze în aşa fel încât măsurile de combatere a emisiilor de gaze cu efect de seră să nu aibă efecte negative asupra diversităţii biologice;

| 59. | consideră necesar ca centrele de producţie, în special de alimente, să fie situate mai aproape de centrele de consum, pentru a limita consumul de energie generat de transportul pe distanţe lungi, pe de o parte, şi pentru ca fiecare ţară să-şi sporească independenţa şi autonomia alimentară, pe de altă parte; |
| --- | --- |

59.

consideră necesar ca centrele de producţie, în special de alimente, să fie situate mai aproape de centrele de consum, pentru a limita consumul de energie generat de transportul pe distanţe lungi, pe de o parte, şi pentru ca fiecare ţară să-şi sporească independenţa şi autonomia alimentară, pe de altă parte;

| 60. | observând, în acelaşi timp, contribuţia speciilor la fluxurile planetare de gaze cu efect de seră, în special de CO2, solicită să se ţină seama de obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul programelor de conservare a biodiversităţii, spre exemplu prin conservarea habitatelor care contribuie la creşterea O2 şi la reducerea CO2, cum ar fi habitatele forestiere şi zonele umede (mlaştini, turbării etc.); |
| --- | --- |

60.

observând, în acelaşi timp, contribuţia speciilor la fluxurile planetare de gaze cu efect de seră, în special de CO2, solicită să se ţină seama de obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul programelor de conservare a biodiversităţii, spre exemplu prin conservarea habitatelor care contribuie la creşterea O2 şi la reducerea CO2, cum ar fi habitatele forestiere şi zonele umede (mlaştini, turbării etc.);

| 61. | constată interesul reînnoit pentru păduri, considerate, din nou, o resursă energetică regenerabilă, şi insistă asupra necesităţii ca acest lucru să nu ducă la noi practici (monocultură, cicluri reduse de exploatare etc.) defavorabile diversităţii biologice; |
| --- | --- |

61.

constată interesul reînnoit pentru păduri, considerate, din nou, o resursă energetică regenerabilă, şi insistă asupra necesităţii ca acest lucru să nu ducă la noi practici (monocultură, cicluri reduse de exploatare etc.) defavorabile diversităţii biologice;

| 62. | insistă asupra necesităţii ca investiţiile şi activităţile actuale din domeniul producţiei de energie din surse regenerabile care cauzează modificarea habitatului natural sau au consecinţe negative asupra biodiversităţii (în special minicentralele şi hidrocentralele) să utilizeze resursele naturale respectând anumite condiţii de bază, care să garanteze conservarea şi continuitatea biodiversităţii potenţiale din mediul fluvial. În cazul în care respectarea biodiversităţii determină scăderea randamentului activităţii desfăşurate, aceasta nu ar trebui, sub nicio formă, să implice dreptul de a primi ajutoare publice cu titlu de compensaţie, deoarece este vorba despre o obligaţie imperativă. De asemenea, trebuie să se garanteze cu orice preţ menţinerea coridorului ecologic reprezentat de cursul apei şi de câmpia fluvială înconjurătoare, pentru a nu se produce izolarea populaţiilor din zonă; |
| --- | --- |

62.

insistă asupra necesităţii ca investiţiile şi activităţile actuale din domeniul producţiei de energie din surse regenerabile care cauzează modificarea habitatului natural sau au consecinţe negative asupra biodiversităţii (în special minicentralele şi hidrocentralele) să utilizeze resursele naturale respectând anumite condiţii de bază, care să garanteze conservarea şi continuitatea biodiversităţii potenţiale din mediul fluvial. În cazul în care respectarea biodiversităţii determină scăderea randamentului activităţii desfăşurate, aceasta nu ar trebui, sub nicio formă, să implice dreptul de a primi ajutoare publice cu titlu de compensaţie, deoarece este vorba despre o obligaţie imperativă. De asemenea, trebuie să se garanteze cu orice preţ menţinerea coridorului ecologic reprezentat de cursul apei şi de câmpia fluvială înconjurătoare, pentru a nu se produce izolarea populaţiilor din zonă;

Baza de cunoştinţe

| 63. | insistă asupra necesităţii de a dispune de cunoştinţe fiabile în ceea ce priveşte diversitatea biologică, starea de sănătate a acesteia şi funcţionalitatea ecosistemelor, care să fie accesibile unui număr cât mai mare de persoane; |
| --- | --- |

63.

insistă asupra necesităţii de a dispune de cunoştinţe fiabile în ceea ce priveşte diversitatea biologică, starea de sănătate a acesteia şi funcţionalitatea ecosistemelor, care să fie accesibile unui număr cât mai mare de persoane;

| 64. | insistă asupra importanţei cercetării în domeniul ştiinţelor naturii şi al ecologiei. În acest sens, trebuie creată o reţea de spaţii protejate integral şi/sau de spaţii naturale care să constituie un observator al dinamicilor naturale, în special sub influenţa schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

64.

insistă asupra importanţei cercetării în domeniul ştiinţelor naturii şi al ecologiei. În acest sens, trebuie creată o reţea de spaţii protejate integral şi/sau de spaţii naturale care să constituie un observator al dinamicilor naturale, în special sub influenţa schimbărilor climatice;

| 65. | sugerează dezvoltarea cercetării în vederea unei măsurări mai precise şi analizării valorii reale (din punct de vedere atât cultural, cât şi economic) a diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice pe care aceasta le aduce; aceste cercetări vor trebui să aducă laolaltă echipe multidisciplinare din diversele domenii relevante, în vederea unei abordări sistemice, pentru a se obţine o perspectivă globală, ţinându-se seama de elemente atât de ordin natural, cât şi cultural; |
| --- | --- |

65.

sugerează dezvoltarea cercetării în vederea unei măsurări mai precise şi analizării valorii reale (din punct de vedere atât cultural, cât şi economic) a diversităţii biologice şi a serviciilor ecosistemice pe care aceasta le aduce; aceste cercetări vor trebui să aducă laolaltă echipe multidisciplinare din diversele domenii relevante, în vederea unei abordări sistemice, pentru a se obţine o perspectivă globală, ţinându-se seama de elemente atât de ordin natural, cât şi cultural;

| 66. | insistă asupra necesităţii de a se recunoaşte şi identifica, la nivel naţional şi regional, cauzele majore ale deteriorării diversităţii biologice şi ale reducerii aferente a serviciilor ecosistemice, pentru a se elabora şi pune în aplicare strategii eficiente de conservare a biodiversităţii; |
| --- | --- |

66.

insistă asupra necesităţii de a se recunoaşte şi identifica, la nivel naţional şi regional, cauzele majore ale deteriorării diversităţii biologice şi ale reducerii aferente a serviciilor ecosistemice, pentru a se elabora şi pune în aplicare strategii eficiente de conservare a biodiversităţii;

| 67. | subliniază necesitatea absolută de a se elabora sau perfecţiona o serie de indicatori relevanţi (spre exemplu, cei din cadrul proiectului SEBI-2010), coordonaţi la nivel european, pentru monitorizarea operaţională a evoluţiei diversităţii biologice, a stării de sănătate a acesteia şi a funcţionalităţii ecosistemelor; |
| --- | --- |

67.

subliniază necesitatea absolută de a se elabora sau perfecţiona o serie de indicatori relevanţi (spre exemplu, cei din cadrul proiectului SEBI-2010), coordonaţi la nivel european, pentru monitorizarea operaţională a evoluţiei diversităţii biologice, a stării de sănătate a acesteia şi a funcţionalităţii ecosistemelor;

| 68. | invită statele membre să realizeze o reformă a învăţământului, şi în special a învăţământului superior, în domeniul ştiinţelor naturii, mai ales în ceea ce priveşte activitatea pe teren, şi al identificării speciilor şi ecosistemelor; |
| --- | --- |

68.

invită statele membre să realizeze o reformă a învăţământului, şi în special a învăţământului superior, în domeniul ştiinţelor naturii, mai ales în ceea ce priveşte activitatea pe teren, şi al identificării speciilor şi ecosistemelor;

| 69. | invită statele membre să includă şi cunoştinţe despre biodiversitate în cadrul învăţământului superior tehnic şi al formării profesionale (amenajare teritorială, agricultură, construcţia de infrastructuri, economie, urbanism etc.); |
| --- | --- |

69.

invită statele membre să includă şi cunoştinţe despre biodiversitate în cadrul învăţământului superior tehnic şi al formării profesionale (amenajare teritorială, agricultură, construcţia de infrastructuri, economie, urbanism etc.);

Principalele măsuri de sprijin

| 70. | insistă asupra necesităţii absolute ca autorităţile naţionale, locale şi regionale să dispună de resursele umane, tehnice şi financiare necesare pentru a sprijini programe durabile, adică dincolo de anul 2010, cu scopul de a asigura conservarea diversităţii pe termen lung; |
| --- | --- |

70.

insistă asupra necesităţii absolute ca autorităţile naţionale, locale şi regionale să dispună de resursele umane, tehnice şi financiare necesare pentru a sprijini programe durabile, adică dincolo de anul 2010, cu scopul de a asigura conservarea diversităţii pe termen lung;

| 71. | solicită consolidarea pachetelor bugetare corespunzătoare şi simplificarea procedurilor de autorizare fără a reduce beneficiile pentru diversitatea biologică, în special în ceea ce priveşte LIFE+, dar şi o mai bună utilizare a fondurilor FEDER, FEADER şi FEP pentru conservarea biodiversităţii; |
| --- | --- |

71.

solicită consolidarea pachetelor bugetare corespunzătoare şi simplificarea procedurilor de autorizare fără a reduce beneficiile pentru diversitatea biologică, în special în ceea ce priveşte LIFE+, dar şi o mai bună utilizare a fondurilor FEDER, FEADER şi FEP pentru conservarea biodiversităţii;

| 72. | solicită punerea în aplicare strictă a unui principiu riguros al ecocondiţionalităţii în atribuirea ajutoarelor financiare corespunzătoare, pe baza unor criterii care să includă indicatori clari şi fiabili, cum sunt cei din cadrul proiectului SEBI-2010; |
| --- | --- |

72.

solicită punerea în aplicare strictă a unui principiu riguros al ecocondiţionalităţii în atribuirea ajutoarelor financiare corespunzătoare, pe baza unor criterii care să includă indicatori clari şi fiabili, cum sunt cei din cadrul proiectului SEBI-2010;

| 73. | insistă ferm asupra necesităţii ca echipele administrative şi logistice să colaboreze strâns, încă de la etapa de concepere a proiectelor, pentru a garanta o abordare sistemică (conform logicii coerente a unei serii de elemente diferite care interacţionează în mod dinamic), indiferent dacă este vorba despre cele ale Comisiei, ale statelor membre sau ale autorităţilor locale şi regionale; |
| --- | --- |

73.

insistă ferm asupra necesităţii ca echipele administrative şi logistice să colaboreze strâns, încă de la etapa de concepere a proiectelor, pentru a garanta o abordare sistemică (conform logicii coerente a unei serii de elemente diferite care interacţionează în mod dinamic), indiferent dacă este vorba despre cele ale Comisiei, ale statelor membre sau ale autorităţilor locale şi regionale;

| 74. | insistă ferm asupra necesităţii de a se realiza programe de cercetare ştiinţifică, în special în domeniul ştiinţelor naturii şi al ecologiei, pentru a se dobândi cunoştinţele indispensabile pentru realizarea obiectivului de a combate deteriorarea diversităţii biologice şi subliniază importanţa orientării programelor de dobândire a competenţelor şi de dezvoltare a unor cariere ştiinţifice (de exemplu, prin burse europene) către subiecte care au legătură cu biodiversitatea, atât în domeniul ştiinţelor vieţii, cât şi în cel al ştiinţelor sociale; |
| --- | --- |

74.

insistă ferm asupra necesităţii de a se realiza programe de cercetare ştiinţifică, în special în domeniul ştiinţelor naturii şi al ecologiei, pentru a se dobândi cunoştinţele indispensabile pentru realizarea obiectivului de a combate deteriorarea diversităţii biologice şi subliniază importanţa orientării programelor de dobândire a competenţelor şi de dezvoltare a unor cariere ştiinţifice (de exemplu, prin burse europene) către subiecte care au legătură cu biodiversitatea, atât în domeniul ştiinţelor vieţii, cât şi în cel al ştiinţelor sociale;

| 75. | subliniază importanţa acţiunilor educative destinate tuturor categoriilor sociale (cu precădere elevilor, studenţilor şi – în general – tinerilor), care au ca scop sensibilizarea publicului cu privire la problemele legate de biodiversitate şi la soluţiile posibile. Astfel de acţiuni ar trebui să se bazeze pe apropierea autorităţilor locale şi regionale de cetăţeni; |
| --- | --- |

75.

subliniază importanţa acţiunilor educative destinate tuturor categoriilor sociale (cu precădere elevilor, studenţilor şi – în general – tinerilor), care au ca scop sensibilizarea publicului cu privire la problemele legate de biodiversitate şi la soluţiile posibile. Astfel de acţiuni ar trebui să se bazeze pe apropierea autorităţilor locale şi regionale de cetăţeni;

Monitorizarea

| 76. | reaminteşte că rezultatele concrete ale unei politici de conservare a biodiversităţii vor fi vizibile pe termen lung, dincolo de 2010, şi chiar de 2020; prin urmare, o evaluare realizată după o perioadă de doi ani nu poate avea ca obiect decât eficienţa punerii în aplicare a acţiunilor; |
| --- | --- |

76.

reaminteşte că rezultatele concrete ale unei politici de conservare a biodiversităţii vor fi vizibile pe termen lung, dincolo de 2010, şi chiar de 2020; prin urmare, o evaluare realizată după o perioadă de doi ani nu poate avea ca obiect decât eficienţa punerii în aplicare a acţiunilor;

| 77. | insistă asupra faptului că evaluarea diversităţii biologice nu trebuie să se bazeze doar pe numărul de specii vii, ci trebuie să ţină seama totodată de interacţiunile lor şi de complexitatea ecosistemelor şi funcţionalitatea acestora; |
| --- | --- |

77.

insistă asupra faptului că evaluarea diversităţii biologice nu trebuie să se bazeze doar pe numărul de specii vii, ci trebuie să ţină seama totodată de interacţiunile lor şi de complexitatea ecosistemelor şi funcţionalitatea acestora;

| 78. | solicită ca asociaţiile de mediu să fie încurajate să îşi pună în valoare cunoştinţele în procesul de monitorizare şi de semnalare a schimbărilor care afectează biodiversitatea şi să pună rezultatele la dispoziţia autorităţilor locale şi regionale; |
| --- | --- |

78.

solicită ca asociaţiile de mediu să fie încurajate să îşi pună în valoare cunoştinţele în procesul de monitorizare şi de semnalare a schimbărilor care afectează biodiversitatea şi să pună rezultatele la dispoziţia autorităţilor locale şi regionale;

| 79. | solicită înfiinţarea unui important „Observator al diversităţii” (care ar putea face parte dintr-un Centru tematic european pentru ocrotirea naturii consolidat), în continuarea acţiunilor întreprinse pentru evaluarea intermediară actuală. Este de dorit ca acest observator să fie sprijinit în activitatea sa de observatoare atât la nivel naţional şi regional, cât şi la alte niveluri subnaţionale. |
| --- | --- |

79.

solicită înfiinţarea unui important „Observator al diversităţii” (care ar putea face parte dintr-un Centru tematic european pentru ocrotirea naturii consolidat), în continuarea acţiunilor întreprinse pentru evaluarea intermediară actuală. Este de dorit ca acest observator să fie sprijinit în activitatea sa de observatoare atât la nivel naţional şi regional, cât şi la alte niveluri subnaţionale.

Bruxelles, 18 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/54

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind gestionarea deşeurilor biologice în uniunea europeană

(2009/C 211/07)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | sugerează ca măsurile privind eventualele restricţionări şi cele în materie de gestionare a deşeurilor biologice să fie stabilite la nivelul statelor membre. Alegerea metodelor de tratare a deşeurilor biologice trebuie lăsată la latitudinea autorităţilor responsabile – în multe state membre administraţiile locale şi regionale – , iar acestea trebuie să fie adaptate situaţiei la nivel local, să fie ecologice şi eficiente; |
| --- | --- |

—

sugerează ca măsurile privind eventualele restricţionări şi cele în materie de gestionare a deşeurilor biologice să fie stabilite la nivelul statelor membre. Alegerea metodelor de tratare a deşeurilor biologice trebuie lăsată la latitudinea autorităţilor responsabile – în multe state membre administraţiile locale şi regionale – , iar acestea trebuie să fie adaptate situaţiei la nivel local, să fie ecologice şi eficiente;

| — | subliniază că obiectivul general este de a preveni producerea de deşeuri biologice. Sugerează că sunt necesare eforturi pentru sensibilizarea opiniei publice, în vederea reducerii cantităţii de produse alimentare care se aruncă, a sprijinirii planificării urbane de perspectivă, a „grădinăritului inteligent” (smart gardening) şi a compostării în gospodăriile private, precum şi a luării în considerare a achiziţiilor publice drept un instrument important în acest sens; |
| --- | --- |

—

subliniază că obiectivul general este de a preveni producerea de deşeuri biologice. Sugerează că sunt necesare eforturi pentru sensibilizarea opiniei publice, în vederea reducerii cantităţii de produse alimentare care se aruncă, a sprijinirii planificării urbane de perspectivă, a „grădinăritului inteligent” (smart gardening) şi a compostării în gospodăriile private, precum şi a luării în considerare a achiziţiilor publice drept un instrument important în acest sens;

| — | consideră că măsurile din fiecare stat membru pentru limitarea depozitării deşeurilor biologice care depăşesc pragurile stabilite de UE, alături de sprijinul UE pentru investiţii în infrastructură, vor accelera trecerea de la depozitare la alte metode, mai durabile, de tratare a deşeurilor biologice; |
| --- | --- |

—

consideră că măsurile din fiecare stat membru pentru limitarea depozitării deşeurilor biologice care depăşesc pragurile stabilite de UE, alături de sprijinul UE pentru investiţii în infrastructură, vor accelera trecerea de la depozitare la alte metode, mai durabile, de tratare a deşeurilor biologice;

| — | solicită colectarea separată a deşeurilor biologice pentru se a putea, printre altele, garanta calitatea acestora. Totuşi, formele de colectare a deşeurilor biologice ar trebui determinate în funcţie de situaţia locală şi introduse în statele membre ca un mijloc de dezvoltare a gestionării deşeurilor biologice; |
| --- | --- |

—

solicită colectarea separată a deşeurilor biologice pentru se a putea, printre altele, garanta calitatea acestora. Totuşi, formele de colectare a deşeurilor biologice ar trebui determinate în funcţie de situaţia locală şi introduse în statele membre ca un mijloc de dezvoltare a gestionării deşeurilor biologice;

| — | consideră că forma şi cadrul obiectivelor de colectare selectivă şi de valorificare trebuie stabilite la nivelul UE. În acest sens, fiecare stat membru trebuie să aibă posibilitatea de a-şi prezenta concret propriile obiective pornind de la condiţiile şi necesităţile sale. Obiectivele fără caracter legislativ fixate la nivelul UE trebuie să aibă un caracter progresiv, având în vedere că producerea de îngrăşăminte presupune gestionarea deşeurilor biologice, a cărei calitate trebuie să fie garantată. Normele privind calitatea compostului şi a produselor similare provenite din deşeuri biologice trebuie stabilite la nivelul UE în cazul materialelor care pot fi dăunătoare mediului şi sănătăţii umane. |
| --- | --- |

—

consideră că forma şi cadrul obiectivelor de colectare selectivă şi de valorificare trebuie stabilite la nivelul UE. În acest sens, fiecare stat membru trebuie să aibă posibilitatea de a-şi prezenta concret propriile obiective pornind de la condiţiile şi necesităţile sale. Obiectivele fără caracter legislativ fixate la nivelul UE trebuie să aibă un caracter progresiv, având în vedere că producerea de îngrăşăminte presupune gestionarea deşeurilor biologice, a cărei calitate trebuie să fie garantată. Normele privind calitatea compostului şi a produselor similare provenite din deşeuri biologice trebuie stabilite la nivelul UE în cazul materialelor care pot fi dăunătoare mediului şi sănătăţii umane.

| Raportor | : | dna Mona-Lisa NORRMAN (SE-PSE), membru al Consiliului provinciei Jämtland |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dna Mona-Lisa NORRMAN (SE-PSE), membru al Consiliului provinciei Jämtland

Document de referinţă:

Carte verde privind gestionarea deşeurilor biologice în Uniunea Europeană

COM(2008) 811 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Consideraţii generale

| 1. | salută Cartea verde şi obiectivul general al acesteia de a rupe legătura dintre dezvoltarea economică şi creşterea cantităţilor de deşeuri din Uniunea Europeană. Aceasta reprezintă un obiectiv important al strategiei UE pentru dezvoltarea durabilă, care urmăreşte îmbinarea unor standarde înalte de mediu şi a coeziunii sociale cu o economie durabilă şi dinamică; |
| --- | --- |

1.

salută Cartea verde şi obiectivul general al acesteia de a rupe legătura dintre dezvoltarea economică şi creşterea cantităţilor de deşeuri din Uniunea Europeană. Aceasta reprezintă un obiectiv important al strategiei UE pentru dezvoltarea durabilă, care urmăreşte îmbinarea unor standarde înalte de mediu şi a coeziunii sociale cu o economie durabilă şi dinamică;

| 2. | constată că producerea şi gestionarea deşeurilor constituie o problemă pentru mediul înconjurător şi sănătatea din Uniunea Europeană şi din restul lumii, care priveşte autorităţile locale şi regionale, în calitatea lor de instanţe responsabile şi organizatoare – în general – în mod direct. De asemenea, Comitetul constată că toţi actorii implicaţi în gestionarea deşeurilor sunt responsabili pentru asigurarea unui nivel înalt de protecţie a mediului şi a sănătăţii oamenilor. Prin urmare, gestionarea deşeurilor este un serviciu de interes economic general, în sensul articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

constată că producerea şi gestionarea deşeurilor constituie o problemă pentru mediul înconjurător şi sănătatea din Uniunea Europeană şi din restul lumii, care priveşte autorităţile locale şi regionale, în calitatea lor de instanţe responsabile şi organizatoare – în general – în mod direct. De asemenea, Comitetul constată că toţi actorii implicaţi în gestionarea deşeurilor sunt responsabili pentru asigurarea unui nivel înalt de protecţie a mediului şi a sănătăţii oamenilor. Prin urmare, gestionarea deşeurilor este un serviciu de interes economic general, în sensul articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | constată că obiectivul general constă în prevenirea, pe cât posibil, a producerii de deşeuri biologice. Instituţiile UE, precum şi statele membre trebuie să asigure atingerea acestui obiectiv de interes general, în conformitate cu articolul 16 din Tratatul CE; |
| --- | --- |

3.

constată că obiectivul general constă în prevenirea, pe cât posibil, a producerii de deşeuri biologice. Instituţiile UE, precum şi statele membre trebuie să asigure atingerea acestui obiectiv de interes general, în conformitate cu articolul 16 din Tratatul CE;

| 4. | constată că transportul deşeurilor reprezintă o parte însemnată a volumului de trafic din UE, ceea ce generează probleme de natură climatică şi, prin urmare, trebuie redus la minimum. De aceea, gestionarea deşeurilor biologice trebuie să se realizeze în conformitate cu principiul de la articolul 174 alineatul (2) din Tratatul CE, care prevede combaterea cu prioritate a degradării mediului la sursă. Astfel, în procesul de gestionare a deşeurilor biologice, trebuie avute în vedere şi aspectele legate de transport şi infrastructură. În acest sens, un instrument important îl reprezintă planurile de gestionare a deşeurilor, elaborate în conformitate cu Directiva 2008/98/CE privind deşeurile; |
| --- | --- |

4.

constată că transportul deşeurilor reprezintă o parte însemnată a volumului de trafic din UE, ceea ce generează probleme de natură climatică şi, prin urmare, trebuie redus la minimum. De aceea, gestionarea deşeurilor biologice trebuie să se realizeze în conformitate cu principiul de la articolul 174 alineatul (2) din Tratatul CE, care prevede combaterea cu prioritate a degradării mediului la sursă. Astfel, în procesul de gestionare a deşeurilor biologice, trebuie avute în vedere şi aspectele legate de transport şi infrastructură. În acest sens, un instrument important îl reprezintă planurile de gestionare a deşeurilor, elaborate în conformitate cu Directiva 2008/98/CE privind deşeurile;

| 5. | remarcă faptul că în cadrul Cărţii verzi se face referire la numeroase domenii politice, de la deşeuri, climă, energie, transport şi agricultură, consum şi producţie de alimente, până la concurenţă şi libera circulaţie. Comitetul pleacă de la premiza că, în cadrul lucrărilor pentru dezvoltarea gestionării deşeurilor, Comisia, în conformitate cu articolul 6 din Tratatul CE, va cuprinde aspectele legate de protecţia mediului relevante pentru gestionarea deşeurilor biologice în domeniile politice respective; |
| --- | --- |

5.

remarcă faptul că în cadrul Cărţii verzi se face referire la numeroase domenii politice, de la deşeuri, climă, energie, transport şi agricultură, consum şi producţie de alimente, până la concurenţă şi libera circulaţie. Comitetul pleacă de la premiza că, în cadrul lucrărilor pentru dezvoltarea gestionării deşeurilor, Comisia, în conformitate cu articolul 6 din Tratatul CE, va cuprinde aspectele legate de protecţia mediului relevante pentru gestionarea deşeurilor biologice în domeniile politice respective;

| 6. | consideră că este importantă promovarea dezvoltării unei pieţe a deşeurilor biologice, de preferinţă a unei pieţe locale. Deşeurile biologice ar trebui recunoscute drept o resursă naturală valoroasă care poate genera compost, un produs esenţial pentru a menţine productivitatea solurilor, pentru a reduce utilizarea îngrăşămintelor artificiale, produse cu consum ridicat de energie, şi care are calitatea de a spori capacitatea solului de a reţine apă (reducând astfel formarea de şuvoaie şi inundaţiile rapide). În opinia CoR, piaţa deşeurilor biologice trebuie să fie conformă cu principiile din tratat, şi anume cu principiul precauţiei, al prevenirii şi cu principiul „poluatorul plăteşte”. Aceasta este o condiţie importantă pentru ca propunerile viitoare ale Comisiei privind gestionarea deşeurilor biologice să ţină seama de aşteptările cetăţenilor privind o acţiune credibilă cu privire la problema deşeurilor. Piaţa deşeurilor biologice trebuie dezvoltată în continuare şi analizată, astfel încât să nu fie nici prea mult, dar nici prea puţin acoperită, atât de dimensiunea naţională, cât şi de cea a UE. În acest sens, planurile naţionale de gestionare a deşeurilor reprezintă instrumente importante; |
| --- | --- |

6.

consideră că este importantă promovarea dezvoltării unei pieţe a deşeurilor biologice, de preferinţă a unei pieţe locale. Deşeurile biologice ar trebui recunoscute drept o resursă naturală valoroasă care poate genera compost, un produs esenţial pentru a menţine productivitatea solurilor, pentru a reduce utilizarea îngrăşămintelor artificiale, produse cu consum ridicat de energie, şi care are calitatea de a spori capacitatea solului de a reţine apă (reducând astfel formarea de şuvoaie şi inundaţiile rapide). În opinia CoR, piaţa deşeurilor biologice trebuie să fie conformă cu principiile din tratat, şi anume cu principiul precauţiei, al prevenirii şi cu principiul „poluatorul plăteşte”. Aceasta este o condiţie importantă pentru ca propunerile viitoare ale Comisiei privind gestionarea deşeurilor biologice să ţină seama de aşteptările cetăţenilor privind o acţiune credibilă cu privire la problema deşeurilor. Piaţa deşeurilor biologice trebuie dezvoltată în continuare şi analizată, astfel încât să nu fie nici prea mult, dar nici prea puţin acoperită, atât de dimensiunea naţională, cât şi de cea a UE. În acest sens, planurile naţionale de gestionare a deşeurilor reprezintă instrumente importante;

| 7. | împărtăşeşte punctul de vedere al Comisiei, conform căruia alegerea metodei de tratare a deşeurilor trebuie lăsată la latitudinea autorităţilor responsabile din statele membre, în funcţie de situaţia la nivel local şi regional. Aceasta este o condiţie importantă pentru ca metodele de tratare a deşeurilor biologice să fie adaptate situaţiei la nivel local, să fie ecologice şi eficiente. Printre altele, trebuie luaţi în considerare următorii factori importanţi: clima, geologia, starea solului, cererea de îngrăşăminte, energia, densitatea populaţiei, cantitatea de deşeuri, condiţiile fizice, cum ar fi infrastructura etc., implicarea la nivel local, dialogul eficient dintre autorităţile responsabile şi ceilalţi actori şi, nu în ultimul rând, dialogul cu cetăţenii. În acest context, este evident rolul important pe care îl joacă principiul subsidiarităţii, principiul autonomiei locale şi cel al proximităţii în vederea atingerii obiectivelor UE; |
| --- | --- |

7.

împărtăşeşte punctul de vedere al Comisiei, conform căruia alegerea metodei de tratare a deşeurilor trebuie lăsată la latitudinea autorităţilor responsabile din statele membre, în funcţie de situaţia la nivel local şi regional. Aceasta este o condiţie importantă pentru ca metodele de tratare a deşeurilor biologice să fie adaptate situaţiei la nivel local, să fie ecologice şi eficiente. Printre altele, trebuie luaţi în considerare următorii factori importanţi: clima, geologia, starea solului, cererea de îngrăşăminte, energia, densitatea populaţiei, cantitatea de deşeuri, condiţiile fizice, cum ar fi infrastructura etc., implicarea la nivel local, dialogul eficient dintre autorităţile responsabile şi ceilalţi actori şi, nu în ultimul rând, dialogul cu cetăţenii. În acest context, este evident rolul important pe care îl joacă principiul subsidiarităţii, principiul autonomiei locale şi cel al proximităţii în vederea atingerii obiectivelor UE;

| 8. | atrage atenţia asupra faptului că, în Cartea verde, deşeurile biologice sunt definite în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Directiva privind deşeurile. CoR împărtăşeşte îngrijorarea Comisiei cu privire la definiţia mult prea largă pentru deşeuri biologice, ceea ce ar putea îngreuna minimizarea producerii deşeurilor biologice şi gestionarea eficientă a acestora. Comitetul solicită Comisiei să evalueze impactul definiţiei propuse în Cartea verde; |
| --- | --- |

8.

atrage atenţia asupra faptului că, în Cartea verde, deşeurile biologice sunt definite în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Directiva privind deşeurile. CoR împărtăşeşte îngrijorarea Comisiei cu privire la definiţia mult prea largă pentru deşeuri biologice, ceea ce ar putea îngreuna minimizarea producerii deşeurilor biologice şi gestionarea eficientă a acestora. Comitetul solicită Comisiei să evalueze impactul definiţiei propuse în Cartea verde;

| 9. | aminteşte Comisiei că dezvoltarea infrastructurii pentru gestionarea deşeurilor, în primul rând a deşeurilor biologice, reprezintă o provocare atât pentru actorii din sectorul public, cât şi pentru cei din sectorul privat. Planurile solide de gestionare a deşeurilor, elaborate de autorităţile naţionale, regionale şi locale, reprezintă un instrument pentru crearea unei infrastructuri funcţionale pentru gestionarea deşeurilor. Este important ca gestionarea deşeurilor să fie coordonată cu alte planuri de dezvoltare a societăţii. Planurile de gestionare a deşeurilor ar putea fi utilizate şi ca instrumente de urmărire a gestionării deşeurilor biologice în statele membre, precum şi pentru schimbul de experienţă; |
| --- | --- |

9.

aminteşte Comisiei că dezvoltarea infrastructurii pentru gestionarea deşeurilor, în primul rând a deşeurilor biologice, reprezintă o provocare atât pentru actorii din sectorul public, cât şi pentru cei din sectorul privat. Planurile solide de gestionare a deşeurilor, elaborate de autorităţile naţionale, regionale şi locale, reprezintă un instrument pentru crearea unei infrastructuri funcţionale pentru gestionarea deşeurilor. Este important ca gestionarea deşeurilor să fie coordonată cu alte planuri de dezvoltare a societăţii. Planurile de gestionare a deşeurilor ar putea fi utilizate şi ca instrumente de urmărire a gestionării deşeurilor biologice în statele membre, precum şi pentru schimbul de experienţă;

| 10. | consideră că, pentru dezvoltarea unor metode de tratare a deşeurilor biologice adaptate situaţiei la nivel local, ecologice şi eficiente, sunt necesare investiţii sporite în cercetare şi dezvoltare şi sprijin financiar. CoR se pronunţă în favoarea unei finanţări din partea UE pentru dezvoltarea unor infrastructuri şi pieţe adaptate situaţiei la nivel local, în vederea gestionării durabile a deşeurilor biologice. Finanţarea din partea UE în acest domeniu trebuie să cuprindă o analiză comparativă, care să fie combinată cu cercetarea relevantă şi să urmeze principiile economice globale; |
| --- | --- |

10.

consideră că, pentru dezvoltarea unor metode de tratare a deşeurilor biologice adaptate situaţiei la nivel local, ecologice şi eficiente, sunt necesare investiţii sporite în cercetare şi dezvoltare şi sprijin financiar. CoR se pronunţă în favoarea unei finanţări din partea UE pentru dezvoltarea unor infrastructuri şi pieţe adaptate situaţiei la nivel local, în vederea gestionării durabile a deşeurilor biologice. Finanţarea din partea UE în acest domeniu trebuie să cuprindă o analiză comparativă, care să fie combinată cu cercetarea relevantă şi să urmeze principiile economice globale;

Observaţii privind iniţiativa

Chestiunea 1: Prevenirea deşeurilor

| 11. | constată că mari cantităţi de deşeuri biologice, care se înscriu în definiţia Cărţii verzi, sunt generate prin producţia şi consumul de alimente în societate. În Regatul Unit, se aruncă 35 % din totalul produselor alimentare cumpărate. Cumpărăturile sunt influenţate tot mai mult de anumite tendinţe, restaurantele de tip fast-food, mâncărurile gata preparate şi semipreparate, iar pentru a economisi timp şi bani, se cumpără în cantităţi mari. CoR susţine ideea unei campanii de informare, pentru a sensibiliza atât producătorii, cât şi consumatorii cu privire la legăturile dintre consum, producţie, costuri, deşeuri, mediu şi sănătate. Trebuie făcute demersuri în vederea reducerii cantităţii de produse alimentare care se aruncă de către industria alimentară, comerţ, restaurante, sistemul sanitar, şcoli etc. Comitetul se pronunţă pentru intensificarea eforturilor privind cercetarea şi dezvoltarea în domeniul producţiei şi consumului durabile; |
| --- | --- |

11.

constată că mari cantităţi de deşeuri biologice, care se înscriu în definiţia Cărţii verzi, sunt generate prin producţia şi consumul de alimente în societate. În Regatul Unit, se aruncă 35 % din totalul produselor alimentare cumpărate. Cumpărăturile sunt influenţate tot mai mult de anumite tendinţe, restaurantele de tip fast-food, mâncărurile gata preparate şi semipreparate, iar pentru a economisi timp şi bani, se cumpără în cantităţi mari. CoR susţine ideea unei campanii de informare, pentru a sensibiliza atât producătorii, cât şi consumatorii cu privire la legăturile dintre consum, producţie, costuri, deşeuri, mediu şi sănătate. Trebuie făcute demersuri în vederea reducerii cantităţii de produse alimentare care se aruncă de către industria alimentară, comerţ, restaurante, sistemul sanitar, şcoli etc. Comitetul se pronunţă pentru intensificarea eforturilor privind cercetarea şi dezvoltarea în domeniul producţiei şi consumului durabile;

| 12. | sugerează o iniţiativă prin care să se sublinieze şi să se facă vizibilă legătura dintre legislaţia comunitară, sprijinul financiar şi practicile din domeniul agriculturii, produselor alimentare şi al generării de deşeuri biologice; |
| --- | --- |

12.

sugerează o iniţiativă prin care să se sublinieze şi să se facă vizibilă legătura dintre legislaţia comunitară, sprijinul financiar şi practicile din domeniul agriculturii, produselor alimentare şi al generării de deşeuri biologice;

| 13. | consideră că, pentru dezvoltarea „oraşelor durabile”, planificarea urbană de perspectivă reprezintă o dimensiune importantă, prin care se creează condiţiile pentru un consum şi o producţie durabile. Un exemplu în acest sens ar fi înfiinţarea mai multor magazine alimentare în zonele rezidenţiale, ca alternativă la cele din afara acestor zone. Planificarea urbană care ţine seama în mai mare măsură de spaţiile mici favorizează comportamentul durabil în materie de cumpărături, contribuind astfel la evitarea producerii de deşeuri biologice; |
| --- | --- |

13.

consideră că, pentru dezvoltarea „oraşelor durabile”, planificarea urbană de perspectivă reprezintă o dimensiune importantă, prin care se creează condiţiile pentru un consum şi o producţie durabile. Un exemplu în acest sens ar fi înfiinţarea mai multor magazine alimentare în zonele rezidenţiale, ca alternativă la cele din afara acestor zone. Planificarea urbană care ţine seama în mai mare măsură de spaţiile mici favorizează comportamentul durabil în materie de cumpărături, contribuind astfel la evitarea producerii de deşeuri biologice;

| 14. | consideră că trebuie dezvoltat conceptul de „grădinărit inteligent” (smart gardening), iar cercetarea şi dezvoltarea în acest domeniu trebuie sprijinite. Trebuie stimulată, pe cât posibil, compostarea în gospodăriile private, pentru a crea circuite ale deşeurilor biologice, dar şi pentru a promova şi valorifica angajamentul cetăţenilor; |
| --- | --- |

14.

consideră că trebuie dezvoltat conceptul de „grădinărit inteligent” (smart gardening), iar cercetarea şi dezvoltarea în acest domeniu trebuie sprijinite. Trebuie stimulată, pe cât posibil, compostarea în gospodăriile private, pentru a crea circuite ale deşeurilor biologice, dar şi pentru a promova şi valorifica angajamentul cetăţenilor;

| 15. | atrage atenţia asupra faptului că achiziţiile publice, care reprezintă oricum 14 % din PIB-ul UE, pot fi un instrument important de evitare a producerii de deşeuri biologice. Trebuie luate iniţiative de dezvoltare a dialogului dintre sectorul public şi producătorii şi prestatorii de servicii care au tangenţă cu generarea şi tratarea deşeurilor biologice. Trebuie dezvoltate în continuare contractele de achiziţii publice pentru tehnologia în sectorul alimentar, astfel încât produsele şi serviciile să poată fi realizate în colaborare cu producătorii şi consumatorii; |
| --- | --- |

15.

atrage atenţia asupra faptului că achiziţiile publice, care reprezintă oricum 14 % din PIB-ul UE, pot fi un instrument important de evitare a producerii de deşeuri biologice. Trebuie luate iniţiative de dezvoltare a dialogului dintre sectorul public şi producătorii şi prestatorii de servicii care au tangenţă cu generarea şi tratarea deşeurilor biologice. Trebuie dezvoltate în continuare contractele de achiziţii publice pentru tehnologia în sectorul alimentar, astfel încât produsele şi serviciile să poată fi realizate în colaborare cu producătorii şi consumatorii;

Chestiunea 2: Restricţionarea cantităţii de deşeuri biodegradabile autorizate spre a fi depozitată în depozitele de deşeuri

| 16. | CoR observă că autorităţile locale şi regionale au realizat investiţii financiare semnificative şi au dezvoltat parteneriate şi strategii comune pe termen lung pentru a îndeplini exigenţele UE în materie de mediu, în special pe cele cuprinse în Directiva privind depozitele de deşeuri (1999/31/CE). Pentru a nu rămâne nevalorificate, aceste eforturi trebuie recunoscute când se abordează iniţiativele viitoare în materie de deşeuri biologice; |
| --- | --- |

16.

CoR observă că autorităţile locale şi regionale au realizat investiţii financiare semnificative şi au dezvoltat parteneriate şi strategii comune pe termen lung pentru a îndeplini exigenţele UE în materie de mediu, în special pe cele cuprinse în Directiva privind depozitele de deşeuri (1999/31/CE). Pentru a nu rămâne nevalorificate, aceste eforturi trebuie recunoscute când se abordează iniţiativele viitoare în materie de deşeuri biologice;

| 17. | aminteşte faptul că situaţia administrativă, politică, economică, geografică şi climatică a celor 27 de state membre este extrem de diferită. De aceea, este recomandabil ca măsurile privind eventualele restricţionări şi cele în materie de gestionare a deşeurilor biologice să fie stabilite la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

17.

aminteşte faptul că situaţia administrativă, politică, economică, geografică şi climatică a celor 27 de state membre este extrem de diferită. De aceea, este recomandabil ca măsurile privind eventualele restricţionări şi cele în materie de gestionare a deşeurilor biologice să fie stabilite la nivelul statelor membre;

| 18. | constată că finanţele publice vor fi afectate prin investiţii de capital şi/sau prin indemnizaţiile ridicate pentru gestionarea deşeurilor, indiferent dacă statele membre decid să valorifice materialul organic prin compostare, fermentaţie, producţia de biogaz sau prin arderea deşeurilor biologice cu recuperare de energie şi indiferent dacă acest angajament va fi finanţat de actori privaţi sau publici; |
| --- | --- |

18.

constată că finanţele publice vor fi afectate prin investiţii de capital şi/sau prin indemnizaţiile ridicate pentru gestionarea deşeurilor, indiferent dacă statele membre decid să valorifice materialul organic prin compostare, fermentaţie, producţia de biogaz sau prin arderea deşeurilor biologice cu recuperare de energie şi indiferent dacă acest angajament va fi finanţat de actori privaţi sau publici;

| 19. | constată că, la nivel naţional, s-au acumulat experienţe pozitive cu privire la prevederile legislative privind restricţionarea cantităţii de deşeuri biologice depozitate, care au fost stabilite peste nivelul Directivei privind depozitarea. În Suedia, în 2002, a fost interzisă depozitarea deşeurilor inflamabile, iar în 2005, cea a deşeurilor organice. Aceste dispoziţii au condus la reducerea radicală a cantităţii de deşeuri biologice depozitate şi au accelerat dezvoltarea şi extinderea tratării acestora pe o treaptă mai înaltă a ierarhiei deşeurilor; |
| --- | --- |

19.

constată că, la nivel naţional, s-au acumulat experienţe pozitive cu privire la prevederile legislative privind restricţionarea cantităţii de deşeuri biologice depozitate, care au fost stabilite peste nivelul Directivei privind depozitarea. În Suedia, în 2002, a fost interzisă depozitarea deşeurilor inflamabile, iar în 2005, cea a deşeurilor organice. Aceste dispoziţii au condus la reducerea radicală a cantităţii de deşeuri biologice depozitate şi au accelerat dezvoltarea şi extinderea tratării acestora pe o treaptă mai înaltă a ierarhiei deşeurilor;

| 20. | subliniază că se poate porni de la premiza că măsurile din fiecare stat membru pentru limitarea depozitării deşeurilor biologice, alături de sprijinul UE pentru investiţii în infrastructură, ar putea accelera trecerea de la depozitare la alte metode, mai durabile, de tratare a deşeurilor biologice. Statele care beneficiază de condiţii administrative, politice şi economice mai bune sunt pregătite pentru efectuarea acestei schimbări, în timp ce alte state vor avea probabil nevoie de asistenţă. Pentru a realiza această schimbare, Uniunea Europeană trebuie să se asigure că administraţiile locale responsabile de gestionarea deşeurilor biologice – un serviciu de interes economic general – pot investi, dacă este nevoie, în instalaţii proprii, fără să fie împiedicate de regulile de concurenţă ale UE sau de cele privind piaţa internă. Comitetul consideră oportun să se definească măsuri complementare în vederea reducerii cantităţii de deşeuri depozitate, limitându-se cantitatea de materie organică cu fermentare rapidă din aceste deşeuri şi impunându-se menţinerea acesteia la un nivel stabil, sau să se adopte măsuri economice care să penalizeze depozitarea deşeurilor (taxe pentru depozitarea deşeurilor); |
| --- | --- |

20.

subliniază că se poate porni de la premiza că măsurile din fiecare stat membru pentru limitarea depozitării deşeurilor biologice, alături de sprijinul UE pentru investiţii în infrastructură, ar putea accelera trecerea de la depozitare la alte metode, mai durabile, de tratare a deşeurilor biologice. Statele care beneficiază de condiţii administrative, politice şi economice mai bune sunt pregătite pentru efectuarea acestei schimbări, în timp ce alte state vor avea probabil nevoie de asistenţă. Pentru a realiza această schimbare, Uniunea Europeană trebuie să se asigure că administraţiile locale responsabile de gestionarea deşeurilor biologice – un serviciu de interes economic general – pot investi, dacă este nevoie, în instalaţii proprii, fără să fie împiedicate de regulile de concurenţă ale UE sau de cele privind piaţa internă. Comitetul consideră oportun să se definească măsuri complementare în vederea reducerii cantităţii de deşeuri depozitate, limitându-se cantitatea de materie organică cu fermentare rapidă din aceste deşeuri şi impunându-se menţinerea acesteia la un nivel stabil, sau să se adopte măsuri economice care să penalizeze depozitarea deşeurilor (taxe pentru depozitarea deşeurilor);

Chestiunea 3: Opţiuni de tratare a deşeurilor biologice

| 21. | constată că necesarul de energie şi căldură, reciclarea compostului, precum şi producţia de biogaz trebuie măsurate în funcţie de situaţia locală şi regională. De aceea, alegerea metodei de tratare a deşeurilor biologice trebuie să aibă loc la nivel local sau regional; |
| --- | --- |

21.

constată că necesarul de energie şi căldură, reciclarea compostului, precum şi producţia de biogaz trebuie măsurate în funcţie de situaţia locală şi regională. De aceea, alegerea metodei de tratare a deşeurilor biologice trebuie să aibă loc la nivel local sau regional;

| 22. | subliniază că autorităţile responsabile – în multe state membre administraţiile locale şi regionale – trebuie să planifice gestionarea deşeurilor pornind de la competenţele şi responsabilităţile proprii şi să aleagă măsurile de tratare cele mai adecvate; de asemenea, trebuie să aibă la dispoziţie şi mijloacele legale şi financiare în vederea realizării planificării acestor servicii de interes economic general. Deciziile referitoare la cooperarea regională sau cu actori din sectorul privat nu trebuie blocate prin dispoziţii legale privind concurenţa sau piaţa internă. Comisia are obligaţia de a stabili un echilibru corespunzător între libera circulaţie şi interesele legate de protecţia mediului şi a climei. Principiul precauţiei, cel al evitării producerii deşeurilor şi principiul „poluatorul plăteşte” trebuie să constituie baza unei eventuale propuneri a Comisiei cu privire la acestor sector. În acest sens, analiza ciclului de viaţă este un instrument important pentru elaborarea unei baze decizionale cuprinzătoare; |
| --- | --- |

22.

subliniază că autorităţile responsabile – în multe state membre administraţiile locale şi regionale – trebuie să planifice gestionarea deşeurilor pornind de la competenţele şi responsabilităţile proprii şi să aleagă măsurile de tratare cele mai adecvate; de asemenea, trebuie să aibă la dispoziţie şi mijloacele legale şi financiare în vederea realizării planificării acestor servicii de interes economic general. Deciziile referitoare la cooperarea regională sau cu actori din sectorul privat nu trebuie blocate prin dispoziţii legale privind concurenţa sau piaţa internă. Comisia are obligaţia de a stabili un echilibru corespunzător între libera circulaţie şi interesele legate de protecţia mediului şi a climei. Principiul precauţiei, cel al evitării producerii deşeurilor şi principiul „poluatorul plăteşte” trebuie să constituie baza unei eventuale propuneri a Comisiei cu privire la acestor sector. În acest sens, analiza ciclului de viaţă este un instrument important pentru elaborarea unei baze decizionale cuprinzătoare;

| 23. | subliniază faptul că obiectivele ambiţioase ale UE în materie de climă fac necesară dezvoltarea unor tehnici moderne pentru obţinerea şi generarea de energie regenerabilă. Obţinerea biogazului din deşeuri biologice reduce cantitatea depozitată în gropile de gunoi. Pentru ca biogazul obţinut din deşeuri biologice să fie o sursă de energie regenerabilă la nivel local, acesta trebuie, pe de o parte, produs în cantităţi suficiente, iar pe de altă parte, trebuie să se poată distribui în mod eficace; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că obiectivele ambiţioase ale UE în materie de climă fac necesară dezvoltarea unor tehnici moderne pentru obţinerea şi generarea de energie regenerabilă. Obţinerea biogazului din deşeuri biologice reduce cantitatea depozitată în gropile de gunoi. Pentru ca biogazul obţinut din deşeuri biologice să fie o sursă de energie regenerabilă la nivel local, acesta trebuie, pe de o parte, produs în cantităţi suficiente, iar pe de altă parte, trebuie să se poată distribui în mod eficace;

| 24. | atrage atenţia asupra faptului că transportul local reprezintă un potenţial neexploatat foarte important pentru reducerea emisiilor de gaz cu efect de seră. Această evoluţie este influenţată, printre altele, de cerinţele mai stricte în materie de mediu în cadrul licitaţiilor publice. Biogazul face parte din acest potenţial şi cuprinde următoarele domenii:






  — | transportul în comun pe baza vehiculelor eficiente din punct de vedere energetic, care utilizează biogazul drept carburant; |
| --- | --- | --- |

24.

atrage atenţia asupra faptului că transportul local reprezintă un potenţial neexploatat foarte important pentru reducerea emisiilor de gaz cu efect de seră. Această evoluţie este influenţată, printre altele, de cerinţele mai stricte în materie de mediu în cadrul licitaţiilor publice. Biogazul face parte din acest potenţial şi cuprinde următoarele domenii:

—

transportul în comun pe baza vehiculelor eficiente din punct de vedere energetic, care utilizează biogazul drept carburant;

| — | vehicule de transport şi utilaje care utilizează biogazul drept carburant; |
| --- | --- |

—

vehicule de transport şi utilaje care utilizează biogazul drept carburant;

| — | flote de maşini care utilizează biogazul drept carburant; |
| --- | --- |

—

flote de maşini care utilizează biogazul drept carburant;

| — | taxiuri care utilizează biogazul drept carburant; |
| --- | --- |

—

taxiuri care utilizează biogazul drept carburant;

| 25. | constată că alegerea metodei de tratare a deşeurilor biologice care nu ajung la depozitare presupune o analiză mai consecventă a ciclului de viaţă. În acest sens, sunt necesare dezvoltarea metodelor şi găsirea de răspunsuri la întrebările relevante; |
| --- | --- |

25.

constată că alegerea metodei de tratare a deşeurilor biologice care nu ajung la depozitare presupune o analiză mai consecventă a ciclului de viaţă. În acest sens, sunt necesare dezvoltarea metodelor şi găsirea de răspunsuri la întrebările relevante;

Chestiunea 4: Valorificarea energetică a deşeurilor biologice

| 26. | consideră că este o condiţie esenţială ca prin ardere să se obţină energie, astfel încât incinerarea deşeurilor biologice să poată fi o alternativă viabilă în ierarhia deşeurilor. Incinerarea deşeurilor biologice reprezintă o alternativă la producţia de îngrăşăminte, mai ales atunci când nu se poate garanta calitatea deşeurilor biologice, adică în cazul deşeurilor care nu au fost colectate selectiv şi conţin încă deşeuri biologice; |
| --- | --- |

26.

consideră că este o condiţie esenţială ca prin ardere să se obţină energie, astfel încât incinerarea deşeurilor biologice să poată fi o alternativă viabilă în ierarhia deşeurilor. Incinerarea deşeurilor biologice reprezintă o alternativă la producţia de îngrăşăminte, mai ales atunci când nu se poate garanta calitatea deşeurilor biologice, adică în cazul deşeurilor care nu au fost colectate selectiv şi conţin încă deşeuri biologice;

| 27. | doreşte să atragă atenţia asupra faptului că, în numeroase state membre, există vaste infrastructuri locale pentru distribuirea energiei termice rezultate, printre altele, în urma incinerării deşeurilor. Această infrastructură este extinsă pe măsură ce creşte nevoia de încălzire, de răcire şi de electricitate şi este legată de volumul de deşeuri în creştere; |
| --- | --- |

27.

doreşte să atragă atenţia asupra faptului că, în numeroase state membre, există vaste infrastructuri locale pentru distribuirea energiei termice rezultate, printre altele, în urma incinerării deşeurilor. Această infrastructură este extinsă pe măsură ce creşte nevoia de încălzire, de răcire şi de electricitate şi este legată de volumul de deşeuri în creştere;

Chestiunea 5: Reciclarea deşeurilor biologice

| 28. | obiectivele de colectare selectivă şi valorificare a diferitelor categorii de deşeuri încurajează o dezvoltare favorabilă din punct de vedere ecologic, printre altele, şi în cazul gestionării deşeurilor biologice. Forma acestor obiective şi cadrul în care trebuie incluse trebuie stabilite la nivelul UE. În acest sens, fiecare stat membru trebuie să aibă posibilitatea de a-şi prezenta concret propriile obiective şi politici pornind de la condiţiile şi necesităţile locale, regionale şi naţionale. Obiectivele fără caracter legislativ fixate la nivelul UE trebuie să aibă un caracter progresiv, având în vedere că producerea de îngrăşăminte presupune tratarea deşeurilor biologice, a cărei calitate trebuie să fie garantată. Acest lucru este posibil numai dacă se selectează materia primă destinată obţinerii de îngrăşăminte, adică realizându-se colectarea selectivă a deşeurilor biologice. Dezvoltarea şi punerea în aplicare a tehnologiilor şi a logisticii corespunzătoare necesită timp şi trebuie realizate investiţii în cercetare şi dezvoltare, atât la nivel naţional, cât şi la nivel european; |
| --- | --- |

28.

obiectivele de colectare selectivă şi valorificare a diferitelor categorii de deşeuri încurajează o dezvoltare favorabilă din punct de vedere ecologic, printre altele, şi în cazul gestionării deşeurilor biologice. Forma acestor obiective şi cadrul în care trebuie incluse trebuie stabilite la nivelul UE. În acest sens, fiecare stat membru trebuie să aibă posibilitatea de a-şi prezenta concret propriile obiective şi politici pornind de la condiţiile şi necesităţile locale, regionale şi naţionale. Obiectivele fără caracter legislativ fixate la nivelul UE trebuie să aibă un caracter progresiv, având în vedere că producerea de îngrăşăminte presupune tratarea deşeurilor biologice, a cărei calitate trebuie să fie garantată. Acest lucru este posibil numai dacă se selectează materia primă destinată obţinerii de îngrăşăminte, adică realizându-se colectarea selectivă a deşeurilor biologice. Dezvoltarea şi punerea în aplicare a tehnologiilor şi a logisticii corespunzătoare necesită timp şi trebuie realizate investiţii în cercetare şi dezvoltare, atât la nivel naţional, cât şi la nivel european;

| 29. | consideră că, în scopul protejării sănătăţii umane, principiul precauţiei trebuie să primeze în tratarea şi utilizarea deşeurilor biologice în raport cu posibila întoarcere a acestora în lanţul alimentar sau de procesare a alimentelor, precum şi în utilizarea lor în alimentele şi furajele importate; |
| --- | --- |

29.

consideră că, în scopul protejării sănătăţii umane, principiul precauţiei trebuie să primeze în tratarea şi utilizarea deşeurilor biologice în raport cu posibila întoarcere a acestora în lanţul alimentar sau de procesare a alimentelor, precum şi în utilizarea lor în alimentele şi furajele importate;

| 30. | subliniază că intensitatea, printre altele, cu care se tratează terenurile agricole cu îngrăşăminte diferă de la un stat membru la altul, depinzând de condiţiile geologice, de tipul solului, de utilizarea solului etc. Prin urmare, tratarea deşeurilor biologice trebuie să ţină seama de condiţiile şi cerinţele locale şi regionale; |
| --- | --- |

30.

subliniază că intensitatea, printre altele, cu care se tratează terenurile agricole cu îngrăşăminte diferă de la un stat membru la altul, depinzând de condiţiile geologice, de tipul solului, de utilizarea solului etc. Prin urmare, tratarea deşeurilor biologice trebuie să ţină seama de condiţiile şi cerinţele locale şi regionale;

| 31. | este avantajos să se îmbine producţia de îngrăşăminte cu cea de biogaz, utilizând, de exemplu, reziduurile producţiei de biogaz ca îngrăşăminte. În producţia de îngrăşăminte sau biogaz se pot folosi ca materii prime nu numai materialele definite ca deşeuri biologice în Cartea verde, ci şi deşeurile provenite din agricultură, silvicultură, gunoiul de grajd, nămolul de epurare şi alte deşeuri biologice, ca de exemplu, fibrele naturale, hârtia sau deşeurile de lemn. CoR remarcă faptul că, dacă toate tipurile de deşeuri biologice sunt gestionate în mod integrat, este important să existe o abordare şi un sistem cuprinzătoare, care să ţină seama de toate aspectele dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

31.

este avantajos să se îmbine producţia de îngrăşăminte cu cea de biogaz, utilizând, de exemplu, reziduurile producţiei de biogaz ca îngrăşăminte. În producţia de îngrăşăminte sau biogaz se pot folosi ca materii prime nu numai materialele definite ca deşeuri biologice în Cartea verde, ci şi deşeurile provenite din agricultură, silvicultură, gunoiul de grajd, nămolul de epurare şi alte deşeuri biologice, ca de exemplu, fibrele naturale, hârtia sau deşeurile de lemn. CoR remarcă faptul că, dacă toate tipurile de deşeuri biologice sunt gestionate în mod integrat, este important să existe o abordare şi un sistem cuprinzătoare, care să ţină seama de toate aspectele dezvoltării durabile;

Chestiunea 6: Încurajarea utilizării compostului/digestatului

| 32. | solicită colectarea separată a deşeurilor biologice pentru se a putea, printre altele, garanta calitatea acestora. Totuşi, formele de colectare a deşeurilor biologice ar trebui determinate în funcţie de situaţia locală şi introduse în statele membre ca un mijloc de dezvoltare a gestionării deşeurilor biologice; |
| --- | --- |

32.

solicită colectarea separată a deşeurilor biologice pentru se a putea, printre altele, garanta calitatea acestora. Totuşi, formele de colectare a deşeurilor biologice ar trebui determinate în funcţie de situaţia locală şi introduse în statele membre ca un mijloc de dezvoltare a gestionării deşeurilor biologice;

| 33. | consideră că, atunci când trebuie sporit conţinutul de materie organică al solurilor pentru a îmbunătăţi fertilitatea acestora, modul cel mai adecvat de gestionare a deşeurilor biologice constă în colectarea selectivă a acestora şi tratarea lor ulterioară prin intermediul unui proces de digestie anaerobă şi de compostare a deşeurilor rezultate în urma fermentării sau a altor procese, obţinându-se un compost de calitate şi realizându-se astfel valorificarea, atât din punct de vedere material, cât şi energetic, a acestor deşeuri; |
| --- | --- |

33.

consideră că, atunci când trebuie sporit conţinutul de materie organică al solurilor pentru a îmbunătăţi fertilitatea acestora, modul cel mai adecvat de gestionare a deşeurilor biologice constă în colectarea selectivă a acestora şi tratarea lor ulterioară prin intermediul unui proces de digestie anaerobă şi de compostare a deşeurilor rezultate în urma fermentării sau a altor procese, obţinându-se un compost de calitate şi realizându-se astfel valorificarea, atât din punct de vedere material, cât şi energetic, a acestor deşeuri;

| 34. | atrage atenţia asupra faptului că deşeurile biologice nu sunt utilizate ca îngrăşăminte în primul rând din cauza posibilităţilor reduse de a li se asigura calitatea. Un alt aspect îl reprezintă înţelegerea de către cetăţeni/consumatori a necesităţii unei economii a reciclării funcţionale şi a oportunităţilor ce derivă de aici; |
| --- | --- |

34.

atrage atenţia asupra faptului că deşeurile biologice nu sunt utilizate ca îngrăşăminte în primul rând din cauza posibilităţilor reduse de a li se asigura calitatea. Un alt aspect îl reprezintă înţelegerea de către cetăţeni/consumatori a necesităţii unei economii a reciclării funcţionale şi a oportunităţilor ce derivă de aici;

| 35. | consideră că, în cazul materialelor dăunătoare mediului şi sănătăţii umane, normele privind calitatea compostului şi a produselor similare provenite din deşeuri biologice trebuie stabilite la nivelul UE. În acest sens, trebuie luate în considerare domeniul de utilizare a compostului şi a produselor similare, structura solului care se tratează, precum şi volumul şi concentraţia compostului aplicat. Pentru aceasta, solul care se tratează utilizându-se compost şi produse similare poate fi clasificat pe categorii; Normele de calitate pentru produsele obţinute din deşeuri biologice se clasifică în două categorii:






  — | produse obţinute din deşeuri biologice destinate solurilor utilizate în scopul producţiei de alimente, |
| --- | --- | --- |

35.

consideră că, în cazul materialelor dăunătoare mediului şi sănătăţii umane, normele privind calitatea compostului şi a produselor similare provenite din deşeuri biologice trebuie stabilite la nivelul UE. În acest sens, trebuie luate în considerare domeniul de utilizare a compostului şi a produselor similare, structura solului care se tratează, precum şi volumul şi concentraţia compostului aplicat. Pentru aceasta, solul care se tratează utilizându-se compost şi produse similare poate fi clasificat pe categorii; Normele de calitate pentru produsele obţinute din deşeuri biologice se clasifică în două categorii:

—

produse obţinute din deşeuri biologice destinate solurilor utilizate în scopul producţiei de alimente,

| — | produse obţinute din deşeuri biologice destinate solurilor din parcuri, spaţii verzi şi păduri; |
| --- | --- |

—

produse obţinute din deşeuri biologice destinate solurilor din parcuri, spaţii verzi şi păduri;

| 36. | consideră că o altă măsură de promovare a utilizării deşeurilor biologice ca îngrăşăminte este indicarea conţinutului acestora, în special a unor componente cum ar fi conţinutul de humus sau de substanţe nutritive etc.; |
| --- | --- |

36.

consideră că o altă măsură de promovare a utilizării deşeurilor biologice ca îngrăşăminte este indicarea conţinutului acestora, în special a unor componente cum ar fi conţinutul de humus sau de substanţe nutritive etc.;

| 37. | constată că principalul argument pentru utilizarea compostului la îmbunătăţirea solului este necesitatea fertilizării solurilor agricole şi a altor tipuri de soluri. Având în vedere diferenţele dintre statele membre în ceea ce priveşte nevoile şi condiţiile existente, este important ca, în alegerea de a trata fie solurile agricole, fie alte tipuri de soluri cu deşeuri biologice de calitate garantată sau de a obţine energie prin ardere, punctul de plecare să-l constituie cerinţele şi condiţiile la nivel local; |
| --- | --- |

37.

constată că principalul argument pentru utilizarea compostului la îmbunătăţirea solului este necesitatea fertilizării solurilor agricole şi a altor tipuri de soluri. Având în vedere diferenţele dintre statele membre în ceea ce priveşte nevoile şi condiţiile existente, este important ca, în alegerea de a trata fie solurile agricole, fie alte tipuri de soluri cu deşeuri biologice de calitate garantată sau de a obţine energie prin ardere, punctul de plecare să-l constituie cerinţele şi condiţiile la nivel local;

Chestiunea 7: Cadrul de reglementare pentru standardele de exploatare a instalaţiilor de tratare a deşeurilor biologice

| 38. | recomandă ca cerinţele pentru instalaţiile de tratare a deşeurilor biologice să corespundă cerinţelor de mediu, dar să ţină seama şi de condiţiile şi nevoile existente la nivel local şi regional; |
| --- | --- |

38.

recomandă ca cerinţele pentru instalaţiile de tratare a deşeurilor biologice să corespundă cerinţelor de mediu, dar să ţină seama şi de condiţiile şi nevoile existente la nivel local şi regional;

Chestiunea 8: Avantajele şi dezavantajele perfecţionării diferitelor tehnici de tratare

| 39. | consideră că stabilirea avantajelor şi dezavantajelor diferitelor tehnici de tratare a deşeurilor biologice şi, mai ales, dezvoltarea unor metode noi impun eforturi continue în domeniul cercetării şi dezvoltării. Cercetarea trebuie să cuprindă toate aspectele gestionării deşeurilor biologice, de la cele legate de consum şi producţie, până la cele tehnice şi de securitate a mediului. |
| --- | --- |

39.

consideră că stabilirea avantajelor şi dezavantajelor diferitelor tehnici de tratare a deşeurilor biologice şi, mai ales, dezvoltarea unor metode noi impun eforturi continue în domeniul cercetării şi dezvoltării. Cercetarea trebuie să cuprindă toate aspectele gestionării deşeurilor biologice, de la cele legate de consum şi producţie, până la cele tehnice şi de securitate a mediului.

Bruxelles, 18 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/59 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/59

---

Rezoluţia Comitetului Regiunilor privind răspunsul european la criza din sectorul automobilelor

Adoptată la 18 iunie 2009

(2009/C 211/08)

COMITETUL REGIUNILOR,

înţelegând gravitatea crizei din sectorul automobilelor,

| 1. | este preocupat de impactul teritorial al crizei din sectorul automobilelor, care atinge ansamblul industriei europene din domeniu şi afectează diferite regiuni în diverse moduri; |
| --- | --- |

1.

este preocupat de impactul teritorial al crizei din sectorul automobilelor, care atinge ansamblul industriei europene din domeniu şi afectează diferite regiuni în diverse moduri;

| 2. | subliniază repercusiunile crizei asupra lanţurilor de aprovizionare, a IMM-urilor şi a comunităţilor de pe teritoriul diferitelor autorităţi locale şi regionale; |
| --- | --- |

2.

subliniază repercusiunile crizei asupra lanţurilor de aprovizionare, a IMM-urilor şi a comunităţilor de pe teritoriul diferitelor autorităţi locale şi regionale;

| 3. | subliniază angajamentul autorităţilor locale şi regionale de a defini şi de a pune în aplicare măsuri de atenuare a efectelor crizei; |
| --- | --- |

3.

subliniază angajamentul autorităţilor locale şi regionale de a defini şi de a pune în aplicare măsuri de atenuare a efectelor crizei;

Contribuţia UE la răspunsurile la criză

| 4. | salută Rezoluţia Parlamentului European din 25 martie 2009 privind viitorul industriei automobilelor; |
| --- | --- |

4.

salută Rezoluţia Parlamentului European din 25 martie 2009 privind viitorul industriei automobilelor;

| 5. | subliniază faptul că industria automobilelor este deosebit de importantă pentru produsul intern brut (PIB), pentru cercetare, dezvoltare şi inovare (CDI) şi pentru ocuparea forţei de muncă în Europa şi reprezintă unul din principalii stâlpi ai economiei în diferite regiuni europene; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că industria automobilelor este deosebit de importantă pentru produsul intern brut (PIB), pentru cercetare, dezvoltare şi inovare (CDI) şi pentru ocuparea forţei de muncă în Europa şi reprezintă unul din principalii stâlpi ai economiei în diferite regiuni europene;

| 6. | solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere privind o abordare europeană comună pentru industria automobilelor, care să implice atât autorităţile locale şi regionale, cât şi o gamă largă de actori sociali şi de părţi interesate, luând în considerare problemele structurale preexistente; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere privind o abordare europeană comună pentru industria automobilelor, care să implice atât autorităţile locale şi regionale, cât şi o gamă largă de actori sociali şi de părţi interesate, luând în considerare problemele structurale preexistente;

| 7. | subliniază pericolul pe care îl reprezintă protecţionismul în contextul crizei economice; |
| --- | --- |

7.

subliniază pericolul pe care îl reprezintă protecţionismul în contextul crizei economice;

| 8. | subliniază importanţa unei intervenţii pentru a menţine locurile de muncă şi a atenua impactul social al crizei asupra lucrătorilor şi asupra sectoarelor în care ocuparea forţei de muncă a fost afectată, în special prin extinderea şi înlesnirea accesului la Fondul social european şi la Fondul european de ajustare la globalizare, şi evidenţiază importanţa creşterii capacităţii de inserţie profesională a lucrătorilor prin dezvoltarea competenţelor; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanţa unei intervenţii pentru a menţine locurile de muncă şi a atenua impactul social al crizei asupra lucrătorilor şi asupra sectoarelor în care ocuparea forţei de muncă a fost afectată, în special prin extinderea şi înlesnirea accesului la Fondul social european şi la Fondul european de ajustare la globalizare, şi evidenţiază importanţa creşterii capacităţii de inserţie profesională a lucrătorilor prin dezvoltarea competenţelor;

| 9. | regretă că instrumentele existente nu pot oferi soluţii la problemele specifice ale întreprinderilor mici şi mijlocii (IMM-uri) şi, în special, la cele ale furnizorilor din sectorul automobilelor, indiferent de dimensiunile acestor întreprinderi; |
| --- | --- |

9.

regretă că instrumentele existente nu pot oferi soluţii la problemele specifice ale întreprinderilor mici şi mijlocii (IMM-uri) şi, în special, la cele ale furnizorilor din sectorul automobilelor, indiferent de dimensiunile acestor întreprinderi;

| 10. | solicită o mai bună punere în aplicare la nivel european a mecanismelor legale şi financiare, pentru a garanta că IMM-urile beneficiază pe deplin de posibilităţile de finanţare existente sau nou create; |
| --- | --- |

10.

solicită o mai bună punere în aplicare la nivel european a mecanismelor legale şi financiare, pentru a garanta că IMM-urile beneficiază pe deplin de posibilităţile de finanţare existente sau nou create;

| 11. | solicită Comisiei Europene să promoveze cooperarea dintre regiunile ultraspecializate în sectorul automobilelor prin intermediul instrumentului „Regiunile pentru schimbarea economică” sau al oricărui alt instrument de cooperare teritorială sau tehnică; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei Europene să promoveze cooperarea dintre regiunile ultraspecializate în sectorul automobilelor prin intermediul instrumentului „Regiunile pentru schimbarea economică” sau al oricărui alt instrument de cooperare teritorială sau tehnică;

Către o industrie a automobilelor mai ecologică

| 12. | salută propunerea Comisiei Europene privind iniţiativa „automobile ecologice” (Green Car), care respectă principiul dezvoltării durabile şi încurajează implicarea regiunilor în coordonarea eforturilor de cercetare şi inovare din acest domeniu; |
| --- | --- |

12.

salută propunerea Comisiei Europene privind iniţiativa „automobile ecologice” (Green Car), care respectă principiul dezvoltării durabile şi încurajează implicarea regiunilor în coordonarea eforturilor de cercetare şi inovare din acest domeniu;

| 13. | subliniază importanţa asigurării unor fonduri publice suficiente pentru a stimula, în special, toate iniţiativele din domeniul CDI, tehnologiile nepoluante şi îmbunătăţirea competenţelor forţei de muncă din industria automobilelor; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanţa asigurării unor fonduri publice suficiente pentru a stimula, în special, toate iniţiativele din domeniul CDI, tehnologiile nepoluante şi îmbunătăţirea competenţelor forţei de muncă din industria automobilelor;

| 14. | încurajează toate părţile implicate relevante să promoveze iniţiative care să conducă la reînnoirea parcului de automobile, precum şi la intensificarea campaniilor de informare privind avantajele economice şi de mediu ale autovehiculelor cu eficienţă energetică ridicată; |
| --- | --- |

14.

încurajează toate părţile implicate relevante să promoveze iniţiative care să conducă la reînnoirea parcului de automobile, precum şi la intensificarea campaniilor de informare privind avantajele economice şi de mediu ale autovehiculelor cu eficienţă energetică ridicată;

Promovarea unui dialog constructiv cu autorităţile locale şi regionale

| 15. | solicită respectarea normelor pieţei interne, precum şi a coerenţei dintre politicile naţionale şi/sau regionale, cum ar fi sistemele naţionale de acordare de credite de consum; |
| --- | --- |

15.

solicită respectarea normelor pieţei interne, precum şi a coerenţei dintre politicile naţionale şi/sau regionale, cum ar fi sistemele naţionale de acordare de credite de consum;

| 16. | confirmă că este necesară aprofundarea şi extinderea dialogului şi discuţiilor în curs privind viitorul sectorului automobilelor şi că acestea trebuie să contribuie, dacă este nevoie, la apariţia unor noi industrii; |
| --- | --- |

16.

confirmă că este necesară aprofundarea şi extinderea dialogului şi discuţiilor în curs privind viitorul sectorului automobilelor şi că acestea trebuie să contribuie, dacă este nevoie, la apariţia unor noi industrii;

Pentru o mai bună recunoaştere a dimensiunii teritoriale a crizei

| 17. | invită Comisia Europeană să includă reprezentanţi ai Comitetului Regiunilor în Grupul la nivel înalt „CARS 21”; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia Europeană să includă reprezentanţi ai Comitetului Regiunilor în Grupul la nivel înalt „CARS 21”;

| 18. | insistă asupra necesităţii de a dispune de date fiabile şi comparabile cu privire la industria automobilelor; |
| --- | --- |

18.

insistă asupra necesităţii de a dispune de date fiabile şi comparabile cu privire la industria automobilelor;

| 19. | solicită o mai bună consultare a autorităţilor locale şi regionale de către statele membre în cadrul eforturilor lor de sprijinire a industriei automobilelor, cum ar fi participarea la un dialog constructiv cu producătorii de automobile, cu furnizorii, cu organizaţiile sindicale şi cu autorităţile naţionale sau europene; |
| --- | --- |

19.

solicită o mai bună consultare a autorităţilor locale şi regionale de către statele membre în cadrul eforturilor lor de sprijinire a industriei automobilelor, cum ar fi participarea la un dialog constructiv cu producătorii de automobile, cu furnizorii, cu organizaţiile sindicale şi cu autorităţile naţionale sau europene;

| 20. | solicită ca sectorul automobilelor să intre în dialog cu organizaţiile sindicale la nivel local şi regional; solicită organizarea unor discuţii cu autorităţile locale şi regionale înainte de luarea unor decizii majore şi extraordinare, în cazul în care acestea ar putea avea un impact puternic sau neaşteptat asupra structurii socio-economice a oricărui teritoriu dat; |
| --- | --- |

20.

solicită ca sectorul automobilelor să intre în dialog cu organizaţiile sindicale la nivel local şi regional; solicită organizarea unor discuţii cu autorităţile locale şi regionale înainte de luarea unor decizii majore şi extraordinare, în cazul în care acestea ar putea avea un impact puternic sau neaşteptat asupra structurii socio-economice a oricărui teritoriu dat;

Etapele următoare

| 21. | invită comisia competentă din cadrul CoR să dezbată asupra răspunsului european la criza din industria automobilelor; |
| --- | --- |

21.

invită comisia competentă din cadrul CoR să dezbată asupra răspunsului european la criza din industria automobilelor;

| 22. | invită autorităţile locale şi regionale din UE să-şi modernizeze parcul propriu de automobile şi să sprijine reînnoirea celui al organizaţiilor aflate într-o relaţie de dependenţă sau contractuală cu ele, pentru a obţine reducerea emisiilor nocive, a sprijini cererea de noi tehnologii şi a transmite un semnal clar furnizorilor de pe teritoriile lor; |
| --- | --- |

22.

invită autorităţile locale şi regionale din UE să-şi modernizeze parcul propriu de automobile şi să sprijine reînnoirea celui al organizaţiilor aflate într-o relaţie de dependenţă sau contractuală cu ele, pentru a obţine reducerea emisiilor nocive, a sprijini cererea de noi tehnologii şi a transmite un semnal clar furnizorilor de pe teritoriile lor;

| 23. | solicită preşedintelui său să transmită această rezoluţie Comisiei Europene, Parlamentului European, Consiliului şi Preşedinţiilor Uniunii Europene. |
| --- | --- |

23.

solicită preşedintelui său să transmită această rezoluţie Comisiei Europene, Parlamentului European, Consiliului şi Preşedinţiilor Uniunii Europene.

Bruxelles, 18 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/61

---

Rezoluţia Comitetului Regiunilor privind schimbările climatice: drumul către copenhaga

Adoptată la 18 iunie 2009

(2009/C 211/09)

SCHIMBĂRILE CLIMATICE, O PROVOCARE PENTRU AUTORITĂŢILE LOCALE ŞI REGIONALE

Comitetul Regiunilor

| 1. | reaminteşte
  că schimbările climatice reprezintă una dintre cele mai importante provocări politice cu care se confruntă omenirea. În acest sens, autorităţilor locale şi regionale le revine un rol-cheie în combaterea lor, nu în ultimul rând deoarece aceste autorităţi sunt cele care suportă, în cele mai multe cazuri, costurile sociale şi economice rezultate; |
| --- | --- |

1.

reaminteşte
  că schimbările climatice reprezintă una dintre cele mai importante provocări politice cu care se confruntă omenirea. În acest sens, autorităţilor locale şi regionale le revine un rol-cheie în combaterea lor, nu în ultimul rând deoarece aceste autorităţi sunt cele care suportă, în cele mai multe cazuri, costurile sociale şi economice rezultate;

| 2. | subliniază
  că actuala criză economică nu trebuie să se transforme într-un argument pentru reducerea eforturilor, ci, dimpotrivă, să devină un argument în favoarea intensificării acţiunilor de combatere a schimbărilor climatice. Criza economică ar trebui să reprezinte o ocazie de a consolida cunoştinţele tehnice şi de a desfăşura activităţi orientate spre schimbările climatice; |
| --- | --- |

2.

subliniază
  că actuala criză economică nu trebuie să se transforme într-un argument pentru reducerea eforturilor, ci, dimpotrivă, să devină un argument în favoarea intensificării acţiunilor de combatere a schimbărilor climatice. Criza economică ar trebui să reprezinte o ocazie de a consolida cunoştinţele tehnice şi de a desfăşura activităţi orientate spre schimbările climatice;

| 3. | subliniază
  că numeroase autorităţi locale şi regionale contribuie deja în mod esenţial la succesul iniţiativelor privind politica energetică europeană şi politica climatică, jucând un rol crucial în punerea în aplicare a politicilor respective, prin măsuri în domenii cum sunt: transportul public, infrastructurile pentru transporturi şi energie, locuinţele, planificarea urbană, eficienţa energetică şi comunicarea publică; |
| --- | --- |

3.

subliniază
  că numeroase autorităţi locale şi regionale contribuie deja în mod esenţial la succesul iniţiativelor privind politica energetică europeană şi politica climatică, jucând un rol crucial în punerea în aplicare a politicilor respective, prin măsuri în domenii cum sunt: transportul public, infrastructurile pentru transporturi şi energie, locuinţele, planificarea urbană, eficienţa energetică şi comunicarea publică;

| 4. | subliniază
  vulnerabilitatea regiunilor europene la schimbările climatice şi faptul că există mari diferenţe între capacităţile lor de adaptare, în special din cauza diferenţelor de dezvoltare socio-economică, de condiţii naturale şi de densitate a populaţiei; zonele montane; zonele costiere, regiunile ultraperiferice şi insulare, precum şi multe zone semiaride din bazinul mediteraneean sunt printre regiunile cele mai vulnerabile în faţa efectelor adverse ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

4.

subliniază
  vulnerabilitatea regiunilor europene la schimbările climatice şi faptul că există mari diferenţe între capacităţile lor de adaptare, în special din cauza diferenţelor de dezvoltare socio-economică, de condiţii naturale şi de densitate a populaţiei; zonele montane; zonele costiere, regiunile ultraperiferice şi insulare, precum şi multe zone semiaride din bazinul mediteraneean sunt printre regiunile cele mai vulnerabile în faţa efectelor adverse ale schimbărilor climatice;

| 5. | este convins
  că măsurile politice de reducere a schimbărilor climatice vor avea un cost semnificativ mai redus decât costul estimat al schimbărilor în sine; |
| --- | --- |

5.

este convins
  că măsurile politice de reducere a schimbărilor climatice vor avea un cost semnificativ mai redus decât costul estimat al schimbărilor în sine;

| 6. | consideră
  că o politică eficientă în domeniul climei poate preveni inegalităţile sociale care sunt o consecinţă a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

6.

consideră
  că o politică eficientă în domeniul climei poate preveni inegalităţile sociale care sunt o consecinţă a schimbărilor climatice;

| 7. | subliniază
  că tranziţia la o economie fără emisii de dioxid de carbon reprezintă un important pas înainte pentru creşterea economică şi crearea de locuri de muncă, în special pentru autorităţile locale şi regionale; |
| --- | --- |

7.

subliniază
  că tranziţia la o economie fără emisii de dioxid de carbon reprezintă un important pas înainte pentru creşterea economică şi crearea de locuri de muncă, în special pentru autorităţile locale şi regionale;

URMĂTOARELE ETAPE ÎN NEGOCIERILE INTERNAŢIONALE PRIVIND CLIMA

| 8. | îndeamnă
  Uniunea Europeană să-şi intensifice eforturile la cel mai înalt nivel pentru a consolida coaliţia internaţională împotriva schimbărilor climatice şi pentru a garanta că acordurile post-Kyoto privind reducerea emisiilor vor fi încheiate pe baza unor valori-ţintă ambiţioase, transparente şi obligatorii din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

8.

îndeamnă
  Uniunea Europeană să-şi intensifice eforturile la cel mai înalt nivel pentru a consolida coaliţia internaţională împotriva schimbărilor climatice şi pentru a garanta că acordurile post-Kyoto privind reducerea emisiilor vor fi încheiate pe baza unor valori-ţintă ambiţioase, transparente şi obligatorii din punct de vedere juridic.

| 9. | subliniază
  necesitatea de a asigura reprezentarea CoR în delegaţia UE la conferinţa CCONUSC COP 15 din Copenhaga, în decembrie 2009, ca voce a autorităţilor locale şi regionale. |
| --- | --- |

9.

subliniază
  necesitatea de a asigura reprezentarea CoR în delegaţia UE la conferinţa CCONUSC COP 15 din Copenhaga, în decembrie 2009, ca voce a autorităţilor locale şi regionale.

| 10. | îşi exprimă
  preocuparea pentru faptul că în cel mai recent proiect al documentului de negociere al grupului de lucru ad-hoc privind acţiunea de cooperare pe termen lung în cadrul Convenţiei (AWG-LCA), deşi se recunoaşte importanţa eforturilor nivelurilor sub-naţionale de adaptare la schimbările climatice, nu se vorbeşte nimic despre rolul acestora în atenuarea efectelor sau în orice fel de viziune pe termen lung legată de modul de soluţionare a problemei schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

10.

îşi exprimă
  preocuparea pentru faptul că în cel mai recent proiect al documentului de negociere al grupului de lucru ad-hoc privind acţiunea de cooperare pe termen lung în cadrul Convenţiei (AWG-LCA), deşi se recunoaşte importanţa eforturilor nivelurilor sub-naţionale de adaptare la schimbările climatice, nu se vorbeşte nimic despre rolul acestora în atenuarea efectelor sau în orice fel de viziune pe termen lung legată de modul de soluţionare a problemei schimbărilor climatice.

RECOMANDĂRI POLITICE GENERALE

| 11. | solicită
  Comisiei Europene şi statelor membre să aplice principiul subsidiarităţii atunci când elaborează şi negociază o nouă politică pe teme care au legătură cu schimbările climatice şi care pot avea efecte semnificative asupra autorităţilor locale şi regionale şi asupra cetăţenilor, precum şi să asigure capacităţi financiare şi umane suficiente atunci când alocă sarcini diferitelor niveluri de guvernare; |
| --- | --- |

11.

solicită
  Comisiei Europene şi statelor membre să aplice principiul subsidiarităţii atunci când elaborează şi negociază o nouă politică pe teme care au legătură cu schimbările climatice şi care pot avea efecte semnificative asupra autorităţilor locale şi regionale şi asupra cetăţenilor, precum şi să asigure capacităţi financiare şi umane suficiente atunci când alocă sarcini diferitelor niveluri de guvernare;

| 12. | subliniază
  nevoia lansării unor campanii active de conştientizare, cu sprijinul deplin al autorităţilor locale şi regionale, care dispun de un canal de comunicare directă cu cetăţenii; |
| --- | --- |

12.

subliniază
  nevoia lansării unor campanii active de conştientizare, cu sprijinul deplin al autorităţilor locale şi regionale, care dispun de un canal de comunicare directă cu cetăţenii;

| 13. | astfel,
  salută
  angajamentul UE de a realiza sinergia eforturilor de atenuare a schimbărilor climatice şi de adaptare la acestea, în conformitate cu Agenda de la Lisabona şi Acordul de la Gothenburg, dar solicită ca noua Strategie de la Lisabona post-2010 să renunţe la poziţia din prezent, când trei procese se desfăşoară în paralel, şi să urmărească un cadru unic de dezvoltare, care să acopere acţiunile sociale, economice şi de mediu ale UE; |
| --- | --- |

13.

astfel,
  salută
  angajamentul UE de a realiza sinergia eforturilor de atenuare a schimbărilor climatice şi de adaptare la acestea, în conformitate cu Agenda de la Lisabona şi Acordul de la Gothenburg, dar solicită ca noua Strategie de la Lisabona post-2010 să renunţe la poziţia din prezent, când trei procese se desfăşoară în paralel, şi să urmărească un cadru unic de dezvoltare, care să acopere acţiunile sociale, economice şi de mediu ale UE;

| 14. | recomandă
  efectuarea unor investiţii substanţiale în infrastructura ecologică: o utilizare pe scară mai largă a tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor (TIC) în administraţie; renovarea clădirilor vechi, publice şi private, în vederea sporirii performanţei energetice; adoptarea unor noi moduri de transport. Trebuie încurajată şi utilizarea unor sisteme de iluminat, încălzire şi răcire eficiente din punct de vedere energetic. De asemenea, este esenţial să se recurgă la achiziţii publice ecologice şi să fie sporită siguranţa aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

14.

recomandă
  efectuarea unor investiţii substanţiale în infrastructura ecologică: o utilizare pe scară mai largă a tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor (TIC) în administraţie; renovarea clădirilor vechi, publice şi private, în vederea sporirii performanţei energetice; adoptarea unor noi moduri de transport. Trebuie încurajată şi utilizarea unor sisteme de iluminat, încălzire şi răcire eficiente din punct de vedere energetic. De asemenea, este esenţial să se recurgă la achiziţii publice ecologice şi să fie sporită siguranţa aprovizionării cu energie;

| 15. | consideră
  că adaptarea şi atenuarea trebuie incluse în toate politicile UE existente, ca obiectiv explicit, inclusiv în politicile-cadru ale UE pentru agricultură şi dezvoltare rurală (inclusiv sub aspectul evitării despăduririlor), , transporturi, biodiversitate, gospodărirea apei şi gestiunea deşeurilor, precum şi în programele de finanţare din domenii precum politica de coeziune; |
| --- | --- |

15.

consideră
  că adaptarea şi atenuarea trebuie incluse în toate politicile UE existente, ca obiectiv explicit, inclusiv în politicile-cadru ale UE pentru agricultură şi dezvoltare rurală (inclusiv sub aspectul evitării despăduririlor), , transporturi, biodiversitate, gospodărirea apei şi gestiunea deşeurilor, precum şi în programele de finanţare din domenii precum politica de coeziune;

| 16. | solicită
  revizuirea bugetului, programelor, politicilor şi, în special, a legislaţiei esenţiale a UE post-2013, în lumina schimbărilor de parametri care vor apărea odată cu schimbările climatice; |
| --- | --- |

16.

solicită
  revizuirea bugetului, programelor, politicilor şi, în special, a legislaţiei esenţiale a UE post-2013, în lumina schimbărilor de parametri care vor apărea odată cu schimbările climatice;

| 17. | recomandă
  ca, pentru a da răspunsuri politice adecvate la schimbările climatice, să se examineze dacă trebuie elaboraţi noi indicatori de durabilitate şi dacă aceştia să fie luaţi în considerare ca parametri în noua generaţie a fondurilor structurale; |
| --- | --- |

17.

recomandă
  ca, pentru a da răspunsuri politice adecvate la schimbările climatice, să se examineze dacă trebuie elaboraţi noi indicatori de durabilitate şi dacă aceştia să fie luaţi în considerare ca parametri în noua generaţie a fondurilor structurale;

| 18. | subliniază
  că autorităţile locale şi regionale trebuie să fie pe deplin implicate în conceperea, dezvoltarea, adoptarea şi aplicarea strategiilor şi planurilor de acţiune naţionale privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

18.

subliniază
  că autorităţile locale şi regionale trebuie să fie pe deplin implicate în conceperea, dezvoltarea, adoptarea şi aplicarea strategiilor şi planurilor de acţiune naţionale privind schimbările climatice;

| 19. | îşi reiterează
  sprijinul politic deplin pentru Pactul primarilor – lansat de Comisia Europeană împreună cu Comitetul Regiunilor – ca răspuns al oraşelor la încălzirea globală, în care aceştia se angajează în mod oficial să reducă emisiile de CO2 mai mult decât prevăd obiectivele stabilite de UE pentru 2020, şi îi solicită Pactului să îşi manifeste deschiderea faţă de toate autorităţile subnaţionale relevante. Recomandă ca Pactul primarilor să fie dezvoltat în continuare şi să fie puse la dispoziţie resursele adecvate pentru dobândirea expertizei şi elaborarea de strategii adaptate nevoilor specifice ale autorităţilor locale; |
| --- | --- |

19.

îşi reiterează
  sprijinul politic deplin pentru Pactul primarilor – lansat de Comisia Europeană împreună cu Comitetul Regiunilor – ca răspuns al oraşelor la încălzirea globală, în care aceştia se angajează în mod oficial să reducă emisiile de CO2 mai mult decât prevăd obiectivele stabilite de UE pentru 2020, şi îi solicită Pactului să îşi manifeste deschiderea faţă de toate autorităţile subnaţionale relevante. Recomandă ca Pactul primarilor să fie dezvoltat în continuare şi să fie puse la dispoziţie resursele adecvate pentru dobândirea expertizei şi elaborarea de strategii adaptate nevoilor specifice ale autorităţilor locale;

ADAPTAREA

| 20. | recomandă
  ca bugetul comunitar să fie construit astfel încât toate autorităţile locale şi regionale europene să fie la fel de bine pregătite a face faţă schimbărilor climatice şi să dispună de resursele necesare pentru a preveni cauzele şi a se adapta la consecinţe, în special în avantajul persoanelor şi agenţilor economici celor mai afectaţi de criză; |
| --- | --- |

20.

recomandă
  ca bugetul comunitar să fie construit astfel încât toate autorităţile locale şi regionale europene să fie la fel de bine pregătite a face faţă schimbărilor climatice şi să dispună de resursele necesare pentru a preveni cauzele şi a se adapta la consecinţe, în special în avantajul persoanelor şi agenţilor economici celor mai afectaţi de criză;

ATENUAREA

| 21. | consideră
  că principiul „poluatorul plăteşte” trebuie să fie aplicat in toate politicile comunitare legate de protecţia mediului şi climă, prin internalizarea costului de mediu al bunurilor şi serviciilor; |
| --- | --- |

21.

consideră
  că principiul „poluatorul plăteşte” trebuie să fie aplicat in toate politicile comunitare legate de protecţia mediului şi climă, prin internalizarea costului de mediu al bunurilor şi serviciilor;

| 22. | sprijină
  principiul cooperării şi solidarităţii dintre statele membre, astfel cum este inclus în noul sistem UE de comercializare a cotelor de emisii (ETS) între statele membre mai avansate din punct de vedere tehnologic (care dispun de sectoare industriale cu eficienţă energetică superioară) şi cele mai puţin dezvoltate (ale căror economii prezintă consum mai mare de energie şi care trebuie să îşi accelereze creşterea economică); |
| --- | --- |

22.

sprijină
  principiul cooperării şi solidarităţii dintre statele membre, astfel cum este inclus în noul sistem UE de comercializare a cotelor de emisii (ETS) între statele membre mai avansate din punct de vedere tehnologic (care dispun de sectoare industriale cu eficienţă energetică superioară) şi cele mai puţin dezvoltate (ale căror economii prezintă consum mai mare de energie şi care trebuie să îşi accelereze creşterea economică);

| 23. | consideră
  că, în ciuda progreselor înregistrate, trebuie consolidate în continuare transparenţa şi fiabilitatea pe termen lung ale sistemului ETS şi trebuie urmărite atent efectele sociale şi de mediu ale măsurilor propuse, mai ales la nivel regional şi local; |
| --- | --- |

23.

consideră
  că, în ciuda progreselor înregistrate, trebuie consolidate în continuare transparenţa şi fiabilitatea pe termen lung ale sistemului ETS şi trebuie urmărite atent efectele sociale şi de mediu ale măsurilor propuse, mai ales la nivel regional şi local;

| 24. | recomandă
  să se acorde atenţia cuvenită cerinţelor politicilor de dezvoltare regională şi ia notă de faptul că, pentru o transparenţă sporită şi o bună funcţionare a pieţei emisiilor de dioxid de carbon, unele instalaţii industriale ar putea fi supuse unor restructurări profunde, ajungându-se chiar la eliminarea din sistemul de producţie a instalaţiilor celor mai puţin eficiente sau a celor care se află deja în stare de criză; în acelaşi sens, recomandă sprijinirea activă a proceselor de reconversie industrială, precum şi a celor de reconversie profesională a lucrătorilor implicaţi; |
| --- | --- |

24.

recomandă
  să se acorde atenţia cuvenită cerinţelor politicilor de dezvoltare regională şi ia notă de faptul că, pentru o transparenţă sporită şi o bună funcţionare a pieţei emisiilor de dioxid de carbon, unele instalaţii industriale ar putea fi supuse unor restructurări profunde, ajungându-se chiar la eliminarea din sistemul de producţie a instalaţiilor celor mai puţin eficiente sau a celor care se află deja în stare de criză; în acelaşi sens, recomandă sprijinirea activă a proceselor de reconversie industrială, precum şi a celor de reconversie profesională a lucrătorilor implicaţi;

| 25. | aminteşte
  că, pe lângă comercializarea cotelor de emisie, sunt necesare mari eforturi în special pentru a se realiza trecerea la moduri de transport mai ecologice. recomandă guvernelor naţionale să extindă infrastructurile feroviară şi fluvială şi să promoveze transportul intermodal în general; |
| --- | --- |

25.

aminteşte
  că, pe lângă comercializarea cotelor de emisie, sunt necesare mari eforturi în special pentru a se realiza trecerea la moduri de transport mai ecologice. recomandă guvernelor naţionale să extindă infrastructurile feroviară şi fluvială şi să promoveze transportul intermodal în general;

| 26. | având în vedere dependenţa de petrol a sectorului de transporturi european,
  regretă
  că a doua revizuire strategică a politicii energetice nu prezintă, alături de pachetul privind eficienţa energetică, nicio propunere de creştere a eficienţei transporturilor, nici măcar în domenii cum sunt: transportul feroviar şi alte moduri de transport public, vehiculele eficiente din punct de vedere energetic, folosirea alternativă a automobilului de către mai multe persoane (car sharing), şofatul ecologic (eco-driving), acţiunile de convingere a unui număr mai mare de persoane să utilizeze bicicleta etc.; |
| --- | --- |

26.

având în vedere dependenţa de petrol a sectorului de transporturi european,
  regretă
  că a doua revizuire strategică a politicii energetice nu prezintă, alături de pachetul privind eficienţa energetică, nicio propunere de creştere a eficienţei transporturilor, nici măcar în domenii cum sunt: transportul feroviar şi alte moduri de transport public, vehiculele eficiente din punct de vedere energetic, folosirea alternativă a automobilului de către mai multe persoane (car sharing), şofatul ecologic (eco-driving), acţiunile de convingere a unui număr mai mare de persoane să utilizeze bicicleta etc.;

| 27. | este de părere
  că politica energetică şi politica de protecţie a climei se află într-o strânsă relaţie şi trebuie armonizate, deoarece 80 % din emisiile de CO2 din Europa provin din producţia de energie. |
| --- | --- |

27.

este de părere
  că politica energetică şi politica de protecţie a climei se află într-o strânsă relaţie şi trebuie armonizate, deoarece 80 % din emisiile de CO2 din Europa provin din producţia de energie.

| 28. | regretă
  faptul că nu a putut fi introdus un obiectiv obligatoriu de eficienţă energetică în Pachetul pentru energie şi schimbări climatice 2008, acest obiectiv reprezentând veriga lipsă în atingerea gradului necesar de reducere a CO2; |
| --- | --- |

28.

regretă
  faptul că nu a putut fi introdus un obiectiv obligatoriu de eficienţă energetică în Pachetul pentru energie şi schimbări climatice 2008, acest obiectiv reprezentând veriga lipsă în atingerea gradului necesar de reducere a CO2;

| 29. | subliniază
  existenţa unor diferenţe între progresele realizate în ultimii ani de oraşele şi regiunile din UE în ceea ce priveşte reducerea emisiilor de CO2 şi a consumului energetic. Trebuie să se ţină seama de faptul că între statele membre şi în interiorul acestora, în special între zonele urbane şi cele rurale, există niveluri diferite de intensitate energetică în producţia şi consumul de energie, precum şi niveluri diferite ale emisiilor corespunzătoare de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

29.

subliniază
  existenţa unor diferenţe între progresele realizate în ultimii ani de oraşele şi regiunile din UE în ceea ce priveşte reducerea emisiilor de CO2 şi a consumului energetic. Trebuie să se ţină seama de faptul că între statele membre şi în interiorul acestora, în special între zonele urbane şi cele rurale, există niveluri diferite de intensitate energetică în producţia şi consumul de energie, precum şi niveluri diferite ale emisiilor corespunzătoare de gaze cu efect de seră;

| 30. | consideră că planurile regionale de acţiune în domeniul schimbărilor climatice şi/sau cele privind energia durabilă pot asigura legătura între iniţiativele locale şi naţionale, care trebuie să introducă instrumente practice pentru a putea atinge valorile-ţintă: de asemenea, trebuie să se aloce fonduri adecvate; |
| --- | --- |

30.

consideră că planurile regionale de acţiune în domeniul schimbărilor climatice şi/sau cele privind energia durabilă pot asigura legătura între iniţiativele locale şi naţionale, care trebuie să introducă instrumente practice pentru a putea atinge valorile-ţintă: de asemenea, trebuie să se aloce fonduri adecvate;

| 31. | recomandă
  alocarea de resurse şi adoptarea de măsuri suplimentare, pe lângă utilizarea fondurilor structurale europene, ca instrumente utile de sprijinire a politicilor de adaptare şi a măsurilor de atenuare, cum sunt economisirea energiei şi utilizarea energiei din surse regenerabile în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră. Astfel ar creşte sprijinul acordat politicii europene în domeniul climei; |
| --- | --- |

31.

recomandă
  alocarea de resurse şi adoptarea de măsuri suplimentare, pe lângă utilizarea fondurilor structurale europene, ca instrumente utile de sprijinire a politicilor de adaptare şi a măsurilor de atenuare, cum sunt economisirea energiei şi utilizarea energiei din surse regenerabile în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră. Astfel ar creşte sprijinul acordat politicii europene în domeniul climei;

| 32. | solicită
  o sporire a finanţării cercetărilor în domeniul tehnologiilor de captare a dioxidului de carbon, care ar trebui utilizate în combinaţie cu alte măsuri de atenuare, în vederea obţinerii unor reduceri considerabile şi atât de necesare ale emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

32.

solicită
  o sporire a finanţării cercetărilor în domeniul tehnologiilor de captare a dioxidului de carbon, care ar trebui utilizate în combinaţie cu alte măsuri de atenuare, în vederea obţinerii unor reduceri considerabile şi atât de necesare ale emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 33. | doreşte
  să se asigure că mecanismele de sprijin sunt accesibile producătorilor de energie din surse regenerabile, indiferent de nivelul lor, inclusiv instalaţiilor mici, şi consideră că, din motive de coerenţă, sprijinul pentru energia din surse regenerabile ar trebui orientat către reducerea utilizării combustibililor fosili; |
| --- | --- |

33.

doreşte
  să se asigure că mecanismele de sprijin sunt accesibile producătorilor de energie din surse regenerabile, indiferent de nivelul lor, inclusiv instalaţiilor mici, şi consideră că, din motive de coerenţă, sprijinul pentru energia din surse regenerabile ar trebui orientat către reducerea utilizării combustibililor fosili;

PROTECŢIA CETĂŢENILOR VULNERABILI

| 34. | consideră
  că, prin promovarea energiei durabile şi a eficienţei energetice, Pactul primarilor poate stimula oraşele şi regiunile să efectueze schimbările necesare în vederea protejării celor mai vulnerabili cetăţeni, în special a celor care au venituri mici şi fixe, împotriva efectului preţurilor ridicate ale energiei şi a lipsei combustibilului; măsurile trebuie luate în aşa fel încât să se evite subvenţionarea consumului de energie şi să se permită acordarea de stimulente financiare cu valoare ridicată pentru a mări eficienţa energetică şi, dacă este posibil, pentru a reduce consumul energetic; |
| --- | --- |

34.

consideră
  că, prin promovarea energiei durabile şi a eficienţei energetice, Pactul primarilor poate stimula oraşele şi regiunile să efectueze schimbările necesare în vederea protejării celor mai vulnerabili cetăţeni, în special a celor care au venituri mici şi fixe, împotriva efectului preţurilor ridicate ale energiei şi a lipsei combustibilului; măsurile trebuie luate în aşa fel încât să se evite subvenţionarea consumului de energie şi să se permită acordarea de stimulente financiare cu valoare ridicată pentru a mări eficienţa energetică şi, dacă este posibil, pentru a reduce consumul energetic;

| 35. | susţine ferm
  necesitatea de a-i proteja pe cetăţenii vulnerabili în eventualitatea creşterii preţurilor în special la energia electrică, inclusiv prin acordarea de asistenţă pentru îmbunătăţirea eficienţei energetice a locuinţelor;
  36.
  îşi mandatează
  preşedintele să transmită prezenta rezoluţie Preşedinţiei cehe şi celei suedeze, Comisiei Europene şi statelor membre, precum şi partenerilor din ONU. |
| --- | --- |

35.

susţine ferm
  necesitatea de a-i proteja pe cetăţenii vulnerabili în eventualitatea creşterii preţurilor în special la energia electrică, inclusiv prin acordarea de asistenţă pentru îmbunătăţirea eficienţei energetice a locuinţelor;

36.
  îşi mandatează
  preşedintele să transmită prezenta rezoluţie Preşedinţiei cehe şi celei suedeze, Comisiei Europene şi statelor membre, precum şi partenerilor din ONU.

Bruxelles, 18 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

ANEXĂ

Lista avizelor recente ale CoR care au relevanţă directă sau indirectă pentru subiectul schimbărilor climatice

| — | Pachetul de redresare economică şi rolul autorităţilor locale şi regionale, CdR 12/2009 fin |
| --- | --- |

—

Pachetul de redresare economică şi rolul autorităţilor locale şi regionale, CdR 12/2009 fin

| — | Energia: revizuirea strategică şi performanţa energetică a clădirilor, CdR 8/2009 fin |
| --- | --- |

—

Energia: revizuirea strategică şi performanţa energetică a clădirilor, CdR 8/2009 fin

| — | Cartea verde privind coeziunea teritorială, CdR 274/2008 fin |
| --- | --- |

—

Cartea verde privind coeziunea teritorială, CdR 274/2008 fin

| — | Al cincilea raport intermediar privind coeziunea economică şi socială, CdR 273/2008 fin |
| --- | --- |

—

Al cincilea raport intermediar privind coeziunea economică şi socială, CdR 273/2008 fin

| — | Contribuţia regiunilor la îndeplinirea obiectivelor europene privind schimbările climatice şi energia, cu referire specială la pactul primarilor, CdR 241/2008 fin |
| --- | --- |

—

Contribuţia regiunilor la îndeplinirea obiectivelor europene privind schimbările climatice şi energia, cu referire specială la pactul primarilor, CdR 241/2008 fin

| — | Soluţionarea problemei eficienţei energetice prin tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor, CdR 254/2008 fin |
| --- | --- |

—

Soluţionarea problemei eficienţei energetice prin tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor, CdR 254/2008 fin

| — | Strategia de la Lisabona pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă, CdR 245/2008 fin |
| --- | --- |

—

Strategia de la Lisabona pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă, CdR 245/2008 fin

| — | Propunerile legislative ale Comisiei privind politica agricolă comună după evaluarea „stării de sănătate”, CdR 162/2008 fin |
| --- | --- |

—

Propunerile legislative ale Comisiei privind politica agricolă comună după evaluarea „stării de sănătate”, CdR 162/2008 fin

| — | Sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră, CdR 161/2008 fin |
| --- | --- |

—

Sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră, CdR 161/2008 fin

| — | Promovarea energiei regenerabile, CdR 160/2008 fin |
| --- | --- |

—

Promovarea energiei regenerabile, CdR 160/2008 fin

| — | Contribuţia autorităţilor regionale şi locale la strategia Uniunii Europene în favoarea dezvoltării durabile, CdR 85/2007 |
| --- | --- |

—

Contribuţia autorităţilor regionale şi locale la strategia Uniunii Europene în favoarea dezvoltării durabile, CdR 85/2007

| — | O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană, CdR 22/2008 fin |
| --- | --- |

—

O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană, CdR 22/2008 fin

| — | Pieţele europene ale energiei electrice şi gazelor: al treilea pachet legislativ, CdR 21/2008 fin |
| --- | --- |

—

Pieţele europene ale energiei electrice şi gazelor: al treilea pachet legislativ, CdR 21/2008 fin

| — | Reforma bugetului european. Pentru o Europă în schimbare CdR 16/2008 fin |
| --- | --- |

—

Reforma bugetului european. Pentru o Europă în schimbare CdR 16/2008 fin

| — | Rezolvarea problemei deficitului de apă şi a secetei în Uniunea Europeană, CdR 313/2007 fin |
| --- | --- |

—

Rezolvarea problemei deficitului de apă şi a secetei în Uniunea Europeană, CdR 313/2007 fin

| — | Strategia pentru regiunile ultraperiferice: realizări şi perspective, CdR 309/2007 fin |
| --- | --- |

—

Strategia pentru regiunile ultraperiferice: realizări şi perspective, CdR 309/2007 fin

| — | Cartea verde privind transporturile urbane, CdR 236/2007 fin |
| --- | --- |

—

Cartea verde privind transporturile urbane, CdR 236/2007 fin

| — | Evaluarea stării de sănătate a politicii agricole comune, CdR 197/2007 fin |
| --- | --- |

—

Evaluarea stării de sănătate a politicii agricole comune, CdR 197/2007 fin

| — | Adaptarea la schimbările climatice în Europa – posibilităţile de acţiune ale Uniunii Europene, CdR 118/2007 fin |
| --- | --- |

—

Adaptarea la schimbările climatice în Europa – posibilităţile de acţiune ale Uniunii Europene, CdR 118/2007 fin

| — | Pachetul energetic, CdR 111/2007 fin |
| --- | --- |

—

Pachetul energetic, CdR 111/2007 fin

| — | Limitarea schimbărilor climatice globale la 2 oC şi includerea sectorului aviaţiei în sistemul comunitar de comercializare a cotelor de emisie, CdR 110/2007 fin |
| --- | --- |

—

Limitarea schimbărilor climatice globale la 2 oC şi includerea sectorului aviaţiei în sistemul comunitar de comercializare a cotelor de emisie, CdR 110/2007 fin

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 80-a sesiune plenară 17 şi 18 iunie 2009

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/65

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind pachetul maritim şi costier

(2009/C 211/10)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | consideră că politica maritimă europeană trebuie să se înscrie într-o perspectivă globală şi intersectorială, sprijinindu-se pe amenajarea spaţiului maritim, al cărei obiectiv constă în a face faţă intensificării diverselor utilizări ale mării şi în a favoriza reconcilierea acestora într-un spaţiu limitat şi fragil; |
| --- | --- |

—

consideră că politica maritimă europeană trebuie să se înscrie într-o perspectivă globală şi intersectorială, sprijinindu-se pe amenajarea spaţiului maritim, al cărei obiectiv constă în a face faţă intensificării diverselor utilizări ale mării şi în a favoriza reconcilierea acestora într-un spaţiu limitat şi fragil;

| — | consideră că o astfel de amenajare a spaţiului maritim presupune un dispozitiv de guvernanţă inovator, conceput în spiritul guvernanţei pe mai multe niveluri şi al respectării subsidiarităţii. Prin urmare, subliniază rolul important pe care trebuie să îl joace autorităţile locale şi regionale în materie de amenajare a spaţiului maritim, dat fiind că acestea reprezintă sursa de finanţare a anumitor politici, dar şi nivelul de guvernare cel mai bine plasat pentru a asigura reconcilierea diferitelor utilizări; |
| --- | --- |

—

consideră că o astfel de amenajare a spaţiului maritim presupune un dispozitiv de guvernanţă inovator, conceput în spiritul guvernanţei pe mai multe niveluri şi al respectării subsidiarităţii. Prin urmare, subliniază rolul important pe care trebuie să îl joace autorităţile locale şi regionale în materie de amenajare a spaţiului maritim, dat fiind că acestea reprezintă sursa de finanţare a anumitor politici, dar şi nivelul de guvernare cel mai bine plasat pentru a asigura reconcilierea diferitelor utilizări;

| — | salută progresele Comisiei în domeniul amenajării spaţiului maritim şi dorinţa acesteia de a elabora principii comune la nivel european şi consideră că rolul Uniunii Europene ar putea evolua spre aspecte mai normative, în ceea ce priveşte metoda şi principiile, bazându-se în special pe convenţiile regionale existente; |
| --- | --- |

—

salută progresele Comisiei în domeniul amenajării spaţiului maritim şi dorinţa acesteia de a elabora principii comune la nivel european şi consideră că rolul Uniunii Europene ar putea evolua spre aspecte mai normative, în ceea ce priveşte metoda şi principiile, bazându-se în special pe convenţiile regionale existente;

| — | susţine voinţa Comisiei de realizare a pieţei interne, pentru ca transportul maritim să devină mai atractiv şi mai competitiv, însă regretă că măsurile concrete propuse se concentrează în special asupra dimensiunii economice. CoR solicită ca aspectele sociale şi cele legate de mediu să fie pe deplin luate în considerare; |
| --- | --- |

—

susţine voinţa Comisiei de realizare a pieţei interne, pentru ca transportul maritim să devină mai atractiv şi mai competitiv, însă regretă că măsurile concrete propuse se concentrează în special asupra dimensiunii economice. CoR solicită ca aspectele sociale şi cele legate de mediu să fie pe deplin luate în considerare;

| — | îşi reiterează solicitarea cu privire la examinarea posibilităţii de revizuire a sistemului financiar al UE, în vederea creării unui sistem simplificat unic pentru toate problemele maritime în cadrul Fondului costier şi insular european, în contextul discuţiilor privind viitorul cadru financiar pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

—

îşi reiterează solicitarea cu privire la examinarea posibilităţii de revizuire a sistemului financiar al UE, în vederea creării unui sistem simplificat unic pentru toate problemele maritime în cadrul Fondului costier şi insular european, în contextul discuţiilor privind viitorul cadru financiar pentru perioada 2014-2020;

| — | consideră că este binevenită clarificarea ajutoarelor financiare acordate autostrăzilor maritime, dar că ar fi utilă adoptarea unei atitudini mai ambiţioase şi lansarea unei analize globale cu privire la natura operaţiilor şi a investiţiilor care pot beneficia de subvenţii europene, în măsura în care instrumentele actuale nu au produs rezultatele aşteptate, în special cu privire la exigenţele de viabilitate pe termen scurt a serviciului. |
| --- | --- |

—

consideră că este binevenită clarificarea ajutoarelor financiare acordate autostrăzilor maritime, dar că ar fi utilă adoptarea unei atitudini mai ambiţioase şi lansarea unei analize globale cu privire la natura operaţiilor şi a investiţiilor care pot beneficia de subvenţii europene, în măsura în care instrumentele actuale nu au produs rezultatele aşteptate, în special cu privire la exigenţele de viabilitate pe termen scurt a serviciului.

| Raportor | : | dl Michel DELEBARRE (FR-PSE), primarul oraşului Dunkerque |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Michel DELEBARRE (FR-PSE), primarul oraşului Dunkerque

Documente de referinţă

Comunicarea Comisiei din 25.11.2008 intitulată „Foaie de parcurs privind amenajarea spaţiului maritim. Realizarea principiilor comune în UE” COM(2008) 791 final

Comunicarea Comisiei din 21.1.2009 intitulată „Obiective strategice şi recomandări pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018” COM(2009) 8 final

Propunerea de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind formalităţile de raportare aplicabile navelor la intrarea în sau la ieşirea din porturile statelor membre ale Comunităţii şi de abrogare a Directivei 2002/6/CE din 21.1.2009 COM(2009) 11 final

Comunicarea Comisiei din 21.1.2009 intitulată „Comunicare şi plan de acţiune în vederea instituirii unui spaţiu european de transport maritim fără bariere” COM(2009) 10 final

Comunicarea Comisiei cuprinzând orientările privind ajutoarele de stat care completează finanţarea comunitară pentru lansarea autostrăzilor maritime (2008/C 317/8)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | recunoaşte progresele importante realizate de Comisie şi salută punerea în aplicare eficientă a planului de acţiune şi a abordării integrate adoptate şi consideră că politica maritimă europeană trebuie să se înscrie într-o perspectivă globală şi intersectorială care să acopere „toate aspectele relaţiei oamenilor cu mările şi oceanele” (1); |
| --- | --- |

1.

recunoaşte progresele importante realizate de Comisie şi salută punerea în aplicare eficientă a planului de acţiune şi a abordării integrate adoptate şi consideră că politica maritimă europeană trebuie să se înscrie într-o perspectivă globală şi intersectorială care să acopere „toate aspectele relaţiei oamenilor cu mările şi oceanele” (1);

| 2. | reaminteşte că regiunile şi oraşele costiere ale Uniunii Europene găzduiesc aproximativ jumătate din populaţia europeană (2) şi contribuie cu în jur de 40 % la PIB-ul european. Autorităţile locale şi regionale dispun de diverse competenţe în domeniile legate de politica maritimă şi reprezintă nivelul potrivit pentru promovarea unei coordonări a diferitelor politici sectoriale pe teren. Mai mult, autorităţile locale şi regionale costiere au o responsabilitate specială în ceea ce priveşte amenajarea zonelor litorale. Într-adevăr, acestea trebuie să gestioneze tensiunile generate de conflictele legate de utilizarea atât a litoralului, cât şi a mării, şi să aibă ca obiectiv o dezvoltare durabilă şi un nivel de ocupare a forţei de muncă compatibile cu protecţia necesară a mediului marin. Prin urmare, acestea şi-au dezvoltat o expertiză în materie de reflecţie strategică integrată cu privire la acest tip de teritorii, incluzând politici în diverse domenii, cum ar fi transporturile, amenajarea portuară, securitatea, dezvoltarea urbană, amenajarea spaţiului maritim, formarea profesională sau gestionarea integrată a zonelor costiere (GIZC); |
| --- | --- |

2.

reaminteşte că regiunile şi oraşele costiere ale Uniunii Europene găzduiesc aproximativ jumătate din populaţia europeană (2) şi contribuie cu în jur de 40 % la PIB-ul european. Autorităţile locale şi regionale dispun de diverse competenţe în domeniile legate de politica maritimă şi reprezintă nivelul potrivit pentru promovarea unei coordonări a diferitelor politici sectoriale pe teren. Mai mult, autorităţile locale şi regionale costiere au o responsabilitate specială în ceea ce priveşte amenajarea zonelor litorale. Într-adevăr, acestea trebuie să gestioneze tensiunile generate de conflictele legate de utilizarea atât a litoralului, cât şi a mării, şi să aibă ca obiectiv o dezvoltare durabilă şi un nivel de ocupare a forţei de muncă compatibile cu protecţia necesară a mediului marin. Prin urmare, acestea şi-au dezvoltat o expertiză în materie de reflecţie strategică integrată cu privire la acest tip de teritorii, incluzând politici în diverse domenii, cum ar fi transporturile, amenajarea portuară, securitatea, dezvoltarea urbană, amenajarea spaţiului maritim, formarea profesională sau gestionarea integrată a zonelor costiere (GIZC);

| 3. | afirmă că, pentru o bună punere în aplicare a politicii maritime europene, este necesară o guvernanţă care să asigure participarea mai directă a actorilor locali şi regionali. O adevărată guvernanţă în parteneriat a politicii maritime, care să includă toate nivelurile de decizie, precum şi societatea civilă, va permite detectarea suficient de timpurie a eventualelor conflicte şi găsirea unor soluţii adaptate fiecărei situaţii; |
| --- | --- |

3.

afirmă că, pentru o bună punere în aplicare a politicii maritime europene, este necesară o guvernanţă care să asigure participarea mai directă a actorilor locali şi regionali. O adevărată guvernanţă în parteneriat a politicii maritime, care să includă toate nivelurile de decizie, precum şi societatea civilă, va permite detectarea suficient de timpurie a eventualelor conflicte şi găsirea unor soluţii adaptate fiecărei situaţii;

| 4. | împărtăşeşte opinia Comisiei, exprimată în comunicarea referitoare la orientările privind guvernarea maritimă (3), conform căreia regiunile de coastă nu sunt doar beneficiarii unei abordări integrate a politicii maritime, ele putând suferi de asemenea efectele negative ale absenţei unei astfel de abordări; |
| --- | --- |

4.

împărtăşeşte opinia Comisiei, exprimată în comunicarea referitoare la orientările privind guvernarea maritimă (3), conform căreia regiunile de coastă nu sunt doar beneficiarii unei abordări integrate a politicii maritime, ele putând suferi de asemenea efectele negative ale absenţei unei astfel de abordări;

| 5. | consideră că este necesară stabilirea unor legături între obiectivul coeziunii teritoriale şi dezvoltarea politicii maritime integrate, pentru a asigura mai ales o mai bună coerenţă a dezvoltării regionale în zonele de coastă, insulare şi, de asemenea, în hinterland şi în porturile interioare, şi pentru a îmbunătăţi coordonarea viitoarei finanţări a acţiunilor specifice din aceste regiuni; |
| --- | --- |

5.

consideră că este necesară stabilirea unor legături între obiectivul coeziunii teritoriale şi dezvoltarea politicii maritime integrate, pentru a asigura mai ales o mai bună coerenţă a dezvoltării regionale în zonele de coastă, insulare şi, de asemenea, în hinterland şi în porturile interioare, şi pentru a îmbunătăţi coordonarea viitoarei finanţări a acţiunilor specifice din aceste regiuni;

| 6. | îşi reiterează, în acest context, solicitarea cu privire la „examinarea posibilităţii de revizuire a sistemului financiar al UE, în vederea creării unui sistem simplificat unic pentru toate sau pentru majoritatea problemelor maritime în cadrul Fondului costier şi insular european”, în contextul discuţiilor privind viitorul cadru financiar pentru perioada 2014-2020 (4); |
| --- | --- |

6.

îşi reiterează, în acest context, solicitarea cu privire la „examinarea posibilităţii de revizuire a sistemului financiar al UE, în vederea creării unui sistem simplificat unic pentru toate sau pentru majoritatea problemelor maritime în cadrul Fondului costier şi insular european”, în contextul discuţiilor privind viitorul cadru financiar pentru perioada 2014-2020 (4);

| 7. | sprijină pe deplin proiectul iniţiat de Comisie, care urmăreşte crearea unei baze de date referitoare la proiectele din regiunile maritime, cu informaţii asupra beneficiarilor tuturor fondurilor comunitare, şi consideră că aceasta este indispensabilă pentru asigurarea transparenţei în acest domeniu şi pentru promovarea schimburilor de bune practici; îşi exprimă dorinţa de a fi asociat la gestionarea acestei baze de date, care ar trebui să fie operaţională până în 2010; |
| --- | --- |

7.

sprijină pe deplin proiectul iniţiat de Comisie, care urmăreşte crearea unei baze de date referitoare la proiectele din regiunile maritime, cu informaţii asupra beneficiarilor tuturor fondurilor comunitare, şi consideră că aceasta este indispensabilă pentru asigurarea transparenţei în acest domeniu şi pentru promovarea schimburilor de bune practici; îşi exprimă dorinţa de a fi asociat la gestionarea acestei baze de date, care ar trebui să fie operaţională până în 2010;

Amenajarea spaţiului maritim
   (5)

| 8. | salută publicarea foii de parcurs şi susţine propunerile Comisiei privind elaborarea unui număr de 10 principii de amenajare care, în perspectivă, ar putea deveni principii comune aplicabile în toate statele membre; |
| --- | --- |

8.

salută publicarea foii de parcurs şi susţine propunerile Comisiei privind elaborarea unui număr de 10 principii de amenajare care, în perspectivă, ar putea deveni principii comune aplicabile în toate statele membre;

| 9. | aprobă eforturile depuse de Comisia Europeană în direcţia unei politici integrate, prin intermediul unei Cărţi albastre care oferă o cale de urmat limpede în ceea ce priveşte gestionarea resurselor marine şi costiere în Europa. Îndeamnă Comisia să meargă şi mai departe în acest sens şi să precizeze modul în care amenajarea spaţiului maritim se articulează cu celelalte acţiuni lansate de Uniunea Europeană, mai ales cu Directiva 92/43/CEE privind conservarea habitatelor naturale şi a speciilor de faună şi floră sălbatică, cu Directiva-cadru privind apa, cu Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin sau cu Recomandarea Consiliului şi Parlamentului privind gestionarea integrată a zonelor costiere (GIZC). Amenajarea spaţului maritim ar trebui să contribuie la sporirea sinergiilor dintre aceste acte legislative, pentru a se evita potenţiale confuzii sau suprapuneri; |
| --- | --- |

9.

aprobă eforturile depuse de Comisia Europeană în direcţia unei politici integrate, prin intermediul unei Cărţi albastre care oferă o cale de urmat limpede în ceea ce priveşte gestionarea resurselor marine şi costiere în Europa. Îndeamnă Comisia să meargă şi mai departe în acest sens şi să precizeze modul în care amenajarea spaţiului maritim se articulează cu celelalte acţiuni lansate de Uniunea Europeană, mai ales cu Directiva 92/43/CEE privind conservarea habitatelor naturale şi a speciilor de faună şi floră sălbatică, cu Directiva-cadru privind apa, cu Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin sau cu Recomandarea Consiliului şi Parlamentului privind gestionarea integrată a zonelor costiere (GIZC). Amenajarea spaţului maritim ar trebui să contribuie la sporirea sinergiilor dintre aceste acte legislative, pentru a se evita potenţiale confuzii sau suprapuneri;

| 10. | consideră că reflecţia strategică şi organizarea guvernanţei trebuie să preceadă amenajarea teritoriului. Într-adevăr, reflecţia strategică reprezintă o etapă esenţială a procesului de amenajare, dat fiind că aceasta favorizează convergenţa obiectivelor şi a mijloacelor şi orientarea amenajării. Această etapă de construcţie colectivă va permite definirea principiilor şi orientărilor şi determinarea priorităţilor care se impun atât în elaborarea planurilor de amenajare, cât şi în concilierea pe care acest proces o implică; |
| --- | --- |

10.

consideră că reflecţia strategică şi organizarea guvernanţei trebuie să preceadă amenajarea teritoriului. Într-adevăr, reflecţia strategică reprezintă o etapă esenţială a procesului de amenajare, dat fiind că aceasta favorizează convergenţa obiectivelor şi a mijloacelor şi orientarea amenajării. Această etapă de construcţie colectivă va permite definirea principiilor şi orientărilor şi determinarea priorităţilor care se impun atât în elaborarea planurilor de amenajare, cât şi în concilierea pe care acest proces o implică;

| 11. | consideră că punerea în aplicare a unui sistem de guvernanţă inovator, conceput în spiritul guvernanţei pe mai multe niveluri şi al respectării subsidiarităţii, este indispensabilă pentru definirea unor linii directoare strategice capabile să orienteze amenajarea teritoriului. Acest sistem va trebui să funcţioneze, în mod obligatoriu, la mai multe niveluri, de la bazinul maritim până la nivelul local. Comitetul semnalează, de asemenea, că, deşi abordarea ecosistemică adoptată de Comisie (6) face obiectul unui consens, aceasta nu corespunde neapărat tuturor activităţilor maritime. De aceea, CoR doreşte ca Comisia să integreze în propunerile sale viitoare nivelul bazinului maritim sau al mării regionale care este suficient de larg pentru a evita acest obstacol; |
| --- | --- |

11.

consideră că punerea în aplicare a unui sistem de guvernanţă inovator, conceput în spiritul guvernanţei pe mai multe niveluri şi al respectării subsidiarităţii, este indispensabilă pentru definirea unor linii directoare strategice capabile să orienteze amenajarea teritoriului. Acest sistem va trebui să funcţioneze, în mod obligatoriu, la mai multe niveluri, de la bazinul maritim până la nivelul local. Comitetul semnalează, de asemenea, că, deşi abordarea ecosistemică adoptată de Comisie (6) face obiectul unui consens, aceasta nu corespunde neapărat tuturor activităţilor maritime. De aceea, CoR doreşte ca Comisia să integreze în propunerile sale viitoare nivelul bazinului maritim sau al mării regionale care este suficient de larg pentru a evita acest obstacol;

| 12. | subliniază că amenajarea spaţiului maritim este destinată să acopere toate activităţile care se desfăşoară în acest spaţiu, depăşind frontierele naţionale pentru a se adapta mai bine realităţilor ecosistemice şi că ea constituie, în acest sens, un instrument esenţial al politicii maritime integrate. Consideră că crearea acestui instrument este indispensabilă pentru a face faţă intensificării utilizării mării şi pentru a favoriza o armonizare a intereselor conflictuale existente într-un spaţiu limitat şi fragil. Comitetul semnalează, cu toate acestea, că transportul maritim trebuie să răspundă provocării pe care o reprezintă concilierea conceptului de spaţiu maritim amenajat cu principiul libertăţii mărilor, aşa cum este definit în convenţiile Organizaţiei Maritime Internaţionale; |
| --- | --- |

12.

subliniază că amenajarea spaţiului maritim este destinată să acopere toate activităţile care se desfăşoară în acest spaţiu, depăşind frontierele naţionale pentru a se adapta mai bine realităţilor ecosistemice şi că ea constituie, în acest sens, un instrument esenţial al politicii maritime integrate. Consideră că crearea acestui instrument este indispensabilă pentru a face faţă intensificării utilizării mării şi pentru a favoriza o armonizare a intereselor conflictuale existente într-un spaţiu limitat şi fragil. Comitetul semnalează, cu toate acestea, că transportul maritim trebuie să răspundă provocării pe care o reprezintă concilierea conceptului de spaţiu maritim amenajat cu principiul libertăţii mărilor, aşa cum este definit în convenţiile Organizaţiei Maritime Internaţionale;

| 13. | recunoaşte faptul că amenajarea spaţiului maritim reprezintă un instrument relevant pentru concilierea exigenţelor fiecărei activităţi şi pentru îmbunătăţirea utilizării mărilor astfel încât să se asigure respectarea durabilă a ecosistemelor. Stabilirea de reguli clare şi cunoscute de toţi va favoriza investiţiile pe termen lung şi, astfel, va contribui la creşterea contribuţiei activităţilor maritime la realizarea obiectivelor de competitivitate şi de promovare a creşterii economice şi a ocupării forţei de muncă, în conformitate cu Strategia de la Lisabona. În acest cadru, doreşte ca Comisia să ia toate măsurile necesare pentru stabilirea unor principii de conciliere care să garanteze transparenţa acestui proces, prin reguli predeterminate stabilite de comun acord cu regiunile maritime şi destul de flexibile pentru a se ţine seama de particularităţile bazinelor maritime; |
| --- | --- |

13.

recunoaşte faptul că amenajarea spaţiului maritim reprezintă un instrument relevant pentru concilierea exigenţelor fiecărei activităţi şi pentru îmbunătăţirea utilizării mărilor astfel încât să se asigure respectarea durabilă a ecosistemelor. Stabilirea de reguli clare şi cunoscute de toţi va favoriza investiţiile pe termen lung şi, astfel, va contribui la creşterea contribuţiei activităţilor maritime la realizarea obiectivelor de competitivitate şi de promovare a creşterii economice şi a ocupării forţei de muncă, în conformitate cu Strategia de la Lisabona. În acest cadru, doreşte ca Comisia să ia toate măsurile necesare pentru stabilirea unor principii de conciliere care să garanteze transparenţa acestui proces, prin reguli predeterminate stabilite de comun acord cu regiunile maritime şi destul de flexibile pentru a se ţine seama de particularităţile bazinelor maritime;

| 14. | salută progresele Comisiei în domeniul amenajării spaţiului maritim şi dorinţa acesteia de a elabora principii comune la nivel european. Consideră că Uniunea Europeană are, într-adevăr, un rol de impulsionare şi coordonare în acest domeniu şi că procesul de consultare organizat de Comisie în 2009 va duce la o mai bună înţelegere a obiectivelor şi la propunerea unor orientări care ar putea favoriza adoptarea unei abordări comune. În acest sens, îi recomandă Comisiei să elaboreze o Carte albă ca urmare a acestor consultări; |
| --- | --- |

14.

salută progresele Comisiei în domeniul amenajării spaţiului maritim şi dorinţa acesteia de a elabora principii comune la nivel european. Consideră că Uniunea Europeană are, într-adevăr, un rol de impulsionare şi coordonare în acest domeniu şi că procesul de consultare organizat de Comisie în 2009 va duce la o mai bună înţelegere a obiectivelor şi la propunerea unor orientări care ar putea favoriza adoptarea unei abordări comune. În acest sens, îi recomandă Comisiei să elaboreze o Carte albă ca urmare a acestor consultări;

| 15. | consideră că rolul Uniunii Europene ar putea evolua spre aspecte normative, în ceea ce priveşte metoda şi principiile, astfel încât să se asigure o reală coordonare a amenajării spaţiului maritim în cadrul statelor interesate, precum şi între acestea. În acest sens, CoR face referire la iniţiativele întreprinse deja la anumite niveluri regionale, în special în Marea Mediterană, în cadrul Convenţiei de la Barcelona privind protecţia mediului marin, şi, mai ales, al celui de-al 7-lea protocol prin care statele membre interesate au hotărât să realizeze în comun o gestionare integrată a zonelor costiere (GIZC) ale Mării Mediterane, creându-şi pentru aceasta instrumente obligatorii. Dincolo de promovarea unei abordări comune a amenajării spaţiului maritim, Uniunea Europeană ar putea contribui la înscrierea convenţiilor regionale existente pentru fiecare bazin maritim în perspectiva unei dezvoltări maritime durabile şi integrate, în cadrul fiecărei regiuni maritime relevante; |
| --- | --- |

15.

consideră că rolul Uniunii Europene ar putea evolua spre aspecte normative, în ceea ce priveşte metoda şi principiile, astfel încât să se asigure o reală coordonare a amenajării spaţiului maritim în cadrul statelor interesate, precum şi între acestea. În acest sens, CoR face referire la iniţiativele întreprinse deja la anumite niveluri regionale, în special în Marea Mediterană, în cadrul Convenţiei de la Barcelona privind protecţia mediului marin, şi, mai ales, al celui de-al 7-lea protocol prin care statele membre interesate au hotărât să realizeze în comun o gestionare integrată a zonelor costiere (GIZC) ale Mării Mediterane, creându-şi pentru aceasta instrumente obligatorii. Dincolo de promovarea unei abordări comune a amenajării spaţiului maritim, Uniunea Europeană ar putea contribui la înscrierea convenţiilor regionale existente pentru fiecare bazin maritim în perspectiva unei dezvoltări maritime durabile şi integrate, în cadrul fiecărei regiuni maritime relevante;

| 16. | încurajează pe deplin Comisia să sprijine realizarea de proiecte-pilot în fiecare bazin maritim, pentru a verifica valabilitatea principiilor propuse, ţinând seama de diversitatea mărilor regionale. Reaminteşte că regiunile ultraperiferice care reunesc o mare parte a spaţiului maritim european trebuie să fie pe deplin integrate în acest proces; |
| --- | --- |

16.

încurajează pe deplin Comisia să sprijine realizarea de proiecte-pilot în fiecare bazin maritim, pentru a verifica valabilitatea principiilor propuse, ţinând seama de diversitatea mărilor regionale. Reaminteşte că regiunile ultraperiferice care reunesc o mare parte a spaţiului maritim european trebuie să fie pe deplin integrate în acest proces;

| 17. | subliniază rolul important pe care trebuie să îl joace autorităţile locale şi regionale în materie de amenajare a spaţiului maritim, dat fiind că acestea reprezintă sursa de finanţare a anumitor politici, dar şi nivelul de guvernare cel mai bine plasat pentru a asigura reconcilierea diferitelor utilizări. Parteneriatele marine şi de coastă şi reţelele maritime existente pot juca un rol esenţial în ceea ce priveşte facilitarea dezvoltării şi punerii în aplicare a amenajării spaţiului maritim în statele membre. Cu toate că, cel mai adesea, gospodărirea apelor teritoriale şi gestionarea ZEE (7) ţine de competenţa statelor membre, autorităţile locale şi regionale intervin, de asemenea, în acest domeniu, în temeiul competenţelor şi al responsabilităţilor lor în ceea ce priveşte gospodărirea apelor, şi, uneori, în calitate de autorităţi portuare sau de autorităţi de gestionare a zonelor protejate. În general, acestea sunt responsabile pentru garantarea unei dezvoltări echilibrate şi solidare a spaţiului maritim; |
| --- | --- |

17.

subliniază rolul important pe care trebuie să îl joace autorităţile locale şi regionale în materie de amenajare a spaţiului maritim, dat fiind că acestea reprezintă sursa de finanţare a anumitor politici, dar şi nivelul de guvernare cel mai bine plasat pentru a asigura reconcilierea diferitelor utilizări. Parteneriatele marine şi de coastă şi reţelele maritime existente pot juca un rol esenţial în ceea ce priveşte facilitarea dezvoltării şi punerii în aplicare a amenajării spaţiului maritim în statele membre. Cu toate că, cel mai adesea, gospodărirea apelor teritoriale şi gestionarea ZEE (7) ţine de competenţa statelor membre, autorităţile locale şi regionale intervin, de asemenea, în acest domeniu, în temeiul competenţelor şi al responsabilităţilor lor în ceea ce priveşte gospodărirea apelor, şi, uneori, în calitate de autorităţi portuare sau de autorităţi de gestionare a zonelor protejate. În general, acestea sunt responsabile pentru garantarea unei dezvoltări echilibrate şi solidare a spaţiului maritim;

| 18. | subliniază, de asemenea, necesitatea unei amenajări coordonate şi coerente a spaţiului terestru şi maritim, astfel încât interfaţa dintre pământ şi mare să fie gestionată corect, în special în zona costieră. În acest sens, reaminteşte lucrările realizate în cadrul gestionării integrate a zonelor costiere (GIZC); |
| --- | --- |

18.

subliniază, de asemenea, necesitatea unei amenajări coordonate şi coerente a spaţiului terestru şi maritim, astfel încât interfaţa dintre pământ şi mare să fie gestionată corect, în special în zona costieră. În acest sens, reaminteşte lucrările realizate în cadrul gestionării integrate a zonelor costiere (GIZC);

| 19. | reaminteşte că regiunile şi oraşele europene cooperează deja la nivel transfrontalier şi transnaţional, în special în cadrul programelor Interreg, care le permit să realizeze proiecte comune legate de gestionarea spaţiului maritim. Consideră, de asemenea, că grupările europene de cooperare teritorială (GECT) ar putea să ofere posibilităţi interesante de cooperare regională; |
| --- | --- |

19.

reaminteşte că regiunile şi oraşele europene cooperează deja la nivel transfrontalier şi transnaţional, în special în cadrul programelor Interreg, care le permit să realizeze proiecte comune legate de gestionarea spaţiului maritim. Consideră, de asemenea, că grupările europene de cooperare teritorială (GECT) ar putea să ofere posibilităţi interesante de cooperare regională;

| 20. | salută crearea, de către Comisie, a unei reţele europene de observare şi date marine, care ar trebui să prezinte, la sfârşitul anului 2009, un Atlas european al mărilor şi speră că acest viitor atlas va putea fi conectat cu noul instrument Google Ocean, prezentat în februarie 2009; |
| --- | --- |

20.

salută crearea, de către Comisie, a unei reţele europene de observare şi date marine, care ar trebui să prezinte, la sfârşitul anului 2009, un Atlas european al mărilor şi speră că acest viitor atlas va putea fi conectat cu noul instrument Google Ocean, prezentat în februarie 2009;

| 21. | regretă atenţia insuficientă acordată de Comisie chestiunii subsidiarităţii. În stadiul actual, propunerea Comisiei se bazează pe o serie de temeiuri juridice (printre care se numără cele privitoare la politica transporturilor şi la dezvoltarea durabilă). Cu toate acestea, politicile de amenajare a teritoriului au fost considerate până în prezent, în temeiul Tratatului de la Nisa, ca fiind de competenţa exclusivă a statelor membre. Or, în cazul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona şi în conformitate cu noul obiectiv de coeziune teritorială, se pune, de exemplu, problema dacă articolul 352 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene (corespunzător articolului 308 TCE din Tratatul de la Nisa) ar putea servi drept temei juridic pentru viitoare acţiuni normative în materie de amenajare a spaţiului maritim; |
| --- | --- |

21.

regretă atenţia insuficientă acordată de Comisie chestiunii subsidiarităţii. În stadiul actual, propunerea Comisiei se bazează pe o serie de temeiuri juridice (printre care se numără cele privitoare la politica transporturilor şi la dezvoltarea durabilă). Cu toate acestea, politicile de amenajare a teritoriului au fost considerate până în prezent, în temeiul Tratatului de la Nisa, ca fiind de competenţa exclusivă a statelor membre. Or, în cazul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona şi în conformitate cu noul obiectiv de coeziune teritorială, se pune, de exemplu, problema dacă articolul 352 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene (corespunzător articolului 308 TCE din Tratatul de la Nisa) ar putea servi drept temei juridic pentru viitoare acţiuni normative în materie de amenajare a spaţiului maritim;

Transportul maritim

| 22. | consideră că transportul maritim reprezintă, pe de o parte, un element esenţial al economiei europene, constituind o sursă de venituri şi de locuri de muncă, o sursă de cunoştinţe specializate, atât la nivel uman, cât şi la nivel tehnologic, şi un factor de performanţe ecologice şi de competitivitate, însă necesită, pe de altă parte, măsuri speciale de precauţie în materie de siguranţă maritimă. Importanţa acestuia pentru o economie durabilă trebuie consolidată continuu prin reducerea dificultăţilor pe care le întâmpină în raport cu alte moduri de transport şi prin introducerea de cerinţe privind protecţia mediului. Într-adevăr, cu toate că transportul maritim este deosebit de expus vicisitudinilor economiei financiare, el rămâne vectorul principal al economiei reale. Prin urmare, de îndată ce aceasta se va redresa, porturile europene vor trebui să fie capabile să răspundă necesităţilor industriei maritime în ceea ce priveşte echipamentele şi serviciile. În ultimii zece ani, adaptarea instalaţiilor portuare europene nu s-a realizat în acelaşi ritm ca în majoritatea porturilor mondiale, în special în cele asiatice. Prin urmare, Europa trebuie, în mod obligatoriu, să îşi actualizeze structurile şi din perspectiva unei dezvoltări durabile, pentru a putea răspunde provocărilor viitoare ale comerţului mondial; |
| --- | --- |

22.

consideră că transportul maritim reprezintă, pe de o parte, un element esenţial al economiei europene, constituind o sursă de venituri şi de locuri de muncă, o sursă de cunoştinţe specializate, atât la nivel uman, cât şi la nivel tehnologic, şi un factor de performanţe ecologice şi de competitivitate, însă necesită, pe de altă parte, măsuri speciale de precauţie în materie de siguranţă maritimă. Importanţa acestuia pentru o economie durabilă trebuie consolidată continuu prin reducerea dificultăţilor pe care le întâmpină în raport cu alte moduri de transport şi prin introducerea de cerinţe privind protecţia mediului. Într-adevăr, cu toate că transportul maritim este deosebit de expus vicisitudinilor economiei financiare, el rămâne vectorul principal al economiei reale. Prin urmare, de îndată ce aceasta se va redresa, porturile europene vor trebui să fie capabile să răspundă necesităţilor industriei maritime în ceea ce priveşte echipamentele şi serviciile. În ultimii zece ani, adaptarea instalaţiilor portuare europene nu s-a realizat în acelaşi ritm ca în majoritatea porturilor mondiale, în special în cele asiatice. Prin urmare, Europa trebuie, în mod obligatoriu, să îşi actualizeze structurile şi din perspectiva unei dezvoltări durabile, pentru a putea răspunde provocărilor viitoare ale comerţului mondial;

| 23. | susţine voinţa de realizare a pieţei interne, pentru ca transportul maritim să devină mai atractiv şi mai competitiv. Regretă, însă, că măsurile concrete se concentrează în special asupra acestui punct şi doreşte, în consecinţă, ca aspectele sociale şi cele legate de mediu să fie pe deplin luate în considerare; |
| --- | --- |

23.

susţine voinţa de realizare a pieţei interne, pentru ca transportul maritim să devină mai atractiv şi mai competitiv. Regretă, însă, că măsurile concrete se concentrează în special asupra acestui punct şi doreşte, în consecinţă, ca aspectele sociale şi cele legate de mediu să fie pe deplin luate în considerare;

| 24. | subliniază că politica în domeniul transportului maritim trebuie concepută ca o componentă a întregului lanţ logistic din care face parte. Aceasta presupune ca zonele portuare să fie considerate un element indispensabil în coordonarea dintre diferitele moduri de transport al mărfurilor dintr-un punct în altul al spaţiului european sau la nivel internaţional. Prin urmare, porturile nu trebuie privite ca un simplu punct de plecare sau ca o destinaţie finală, ci ca un factor determinant al unei logici de transport de la un punct la altul; |
| --- | --- |

24.

subliniază că politica în domeniul transportului maritim trebuie concepută ca o componentă a întregului lanţ logistic din care face parte. Aceasta presupune ca zonele portuare să fie considerate un element indispensabil în coordonarea dintre diferitele moduri de transport al mărfurilor dintr-un punct în altul al spaţiului european sau la nivel internaţional. Prin urmare, porturile nu trebuie privite ca un simplu punct de plecare sau ca o destinaţie finală, ci ca un factor determinant al unei logici de transport de la un punct la altul;

| 25. | insistă asupra necesităţii ca porturile să fie transformate în adevărate poluri de referinţă în gestionarea virtuală a lanţului de transport, capabile să anticipeze gestionarea fluxurilor de mărfuri. Aceasta presupune ca sistemele de informare care permit optimizarea serviciilor de transport şi de logistică prin urmărirea în timp real a mărfurilor să nu fie întrerupte în timpul tranzitului portuar. În acest sens, trebuie dezvoltată sau creată – acolo unde nu există încă – interoperabilitatea sistemelor de exploatare a zonelor portuare între ele şi cu platformele interioare; |
| --- | --- |

25.

insistă asupra necesităţii ca porturile să fie transformate în adevărate poluri de referinţă în gestionarea virtuală a lanţului de transport, capabile să anticipeze gestionarea fluxurilor de mărfuri. Aceasta presupune ca sistemele de informare care permit optimizarea serviciilor de transport şi de logistică prin urmărirea în timp real a mărfurilor să nu fie întrerupte în timpul tranzitului portuar. În acest sens, trebuie dezvoltată sau creată – acolo unde nu există încă – interoperabilitatea sistemelor de exploatare a zonelor portuare între ele şi cu platformele interioare;

| 26. | salută dorinţa Comisiei de a armoniza numărul de sarcini administrative şi vamale care se aplică transportului maritim cu cele care se aplică celorlalte moduri de transport. Spre exemplu, ar fi o iluzie să considerăm posibil transferul transportului de mărfuri de la modul rutier la cel maritim conform conceptului autostrăzilor maritime, atâta timp cât formalităţile privind îmbarcarea sau debarcarea camioanelor grele la bordul navelor rămân extrem de greoaie pentru potenţialii utilizatori. De aceea, reglementările trebuie reduse într-o măsură corespunzătoare, ţinând seama de specificul transportului maritim (caracterul deschis al mărilor şi, în consecinţă, incertitudinea cu privire la graniţe în porturi, riscurile deosebite de periclitare a mediului maritim în urma accidentelor etc.); |
| --- | --- |

26.

salută dorinţa Comisiei de a armoniza numărul de sarcini administrative şi vamale care se aplică transportului maritim cu cele care se aplică celorlalte moduri de transport. Spre exemplu, ar fi o iluzie să considerăm posibil transferul transportului de mărfuri de la modul rutier la cel maritim conform conceptului autostrăzilor maritime, atâta timp cât formalităţile privind îmbarcarea sau debarcarea camioanelor grele la bordul navelor rămân extrem de greoaie pentru potenţialii utilizatori. De aceea, reglementările trebuie reduse într-o măsură corespunzătoare, ţinând seama de specificul transportului maritim (caracterul deschis al mărilor şi, în consecinţă, incertitudinea cu privire la graniţe în porturi, riscurile deosebite de periclitare a mediului maritim în urma accidentelor etc.);

Strategia maritimă 2018
   (8)

| 27. | salută propunerile formulate de Comisie în ceea ce priveşte principalele chestiuni abordate în text, şi anume:






  — | sprijinirea unui comerţ maritim internaţional în condiţii echitabile, cu respectarea regulilor universale; |
| --- | --- | --- |

27.

salută propunerile formulate de Comisie în ceea ce priveşte principalele chestiuni abordate în text, şi anume:

—

sprijinirea unui comerţ maritim internaţional în condiţii echitabile, cu respectarea regulilor universale;

| — | valorizarea profesiunilor din sectorul maritim (formare, calificare, profesionalizare etc.) şi respectarea prevederilor adoptate de OIM cu privire la tratamentul echitabil al navigatorilor, condiţiile de trai şi remunerarea acestora; |
| --- | --- |

—

valorizarea profesiunilor din sectorul maritim (formare, calificare, profesionalizare etc.) şi respectarea prevederilor adoptate de OIM cu privire la tratamentul echitabil al navigatorilor, condiţiile de trai şi remunerarea acestora;

| — | realizarea de progrese înspre un transport maritim fără deşeuri şi emisii şi aplicarea pe deplin a principiului dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

—

realizarea de progrese înspre un transport maritim fără deşeuri şi emisii şi aplicarea pe deplin a principiului dezvoltării durabile;

| — | garantarea, pe termen lung, a securităţii şi a siguranţei transportului maritim prin respectarea regulilor existente şi prin dezvoltarea unor acţiuni de prevenire; |
| --- | --- |

—

garantarea, pe termen lung, a securităţii şi a siguranţei transportului maritim prin respectarea regulilor existente şi prin dezvoltarea unor acţiuni de prevenire;

| 28. | cu toate acestea, pune sub semnul întrebării capacitatea Uniunii Europene de a pune în practică aceste propuneri, având în vedere amploarea domeniului pe care ele le acoperă. În acest sens, recomandă Comisiei să clasifice problemele în funcţie de importanţa lor şi să fixeze priorităţi pentru acţiunile care trebuie întreprinse, prin elaborarea, împreună cu statele membre şi cu toate părţile interesate, a unei foi de parcurs amănunţite, în cel mai scurt timp şi, în orice caz, înainte de sfârşitul anului 2009; |
| --- | --- |

28.

cu toate acestea, pune sub semnul întrebării capacitatea Uniunii Europene de a pune în practică aceste propuneri, având în vedere amploarea domeniului pe care ele le acoperă. În acest sens, recomandă Comisiei să clasifice problemele în funcţie de importanţa lor şi să fixeze priorităţi pentru acţiunile care trebuie întreprinse, prin elaborarea, împreună cu statele membre şi cu toate părţile interesate, a unei foi de parcurs amănunţite, în cel mai scurt timp şi, în orice caz, înainte de sfârşitul anului 2009;

| 29. | regretă faptul că propunerile concrete nu privesc decât liberalizarea schimburilor comerciale în scopul competitivităţii şi al productivităţii. Constată că protecţia mediului sau garantarea unor standarde sociale mai bune pentru navigatori se limitează la enunţarea unor principii generale, fără să se prevadă un calendar şi nişte acţiuni concrete; |
| --- | --- |

29.

regretă faptul că propunerile concrete nu privesc decât liberalizarea schimburilor comerciale în scopul competitivităţii şi al productivităţii. Constată că protecţia mediului sau garantarea unor standarde sociale mai bune pentru navigatori se limitează la enunţarea unor principii generale, fără să se prevadă un calendar şi nişte acţiuni concrete;

| 30. | subliniază că transportul maritim constituie un mod de transport durabil, care aduce o contribuţie decisivă la combaterea schimbărilor climatice şi a poluării atmosferice şi, în general, la ecologizarea transportului. Consideră că dezvoltarea unui sistem de transporturi mai ecologic reprezintă o prioritate politică. CoR consideră că transferul modal către transportul maritim permite să se răspundă în acelaşi timp cererii tot mai mari în materie de transporturi (pasageri şi mărfuri) şi exigenţelor legate de combaterea schimbărilor climatice. CoR regretă, mai ales, faptul că transportul maritim internaţional este exclus în continuare din mecanismele Protocolului de la Kyoto şi din calendarul privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, Comitetul încurajează OMI să propună în cel mai scurt timp posibil, în perspectiva conferinţei ONU privind clima, care va avea loc în decembrie 2009, la Copenhaga, o reglementare obligatorie privind emisiile de gaze cu efect de seră, care să se aplice tuturor navelor, indiferent de pavilionul sub care navighează, în vederea adoptării acesteia în 2011. Comisia Europeană trebuie să acţioneze în sensul promovării unor certificate de mediu unice şi transparente pentru nave şi porturi, cum ar fi indicele maritim de mediu (Environmental Ship Index, ESI) elaborat în cadrul iniţiativei porturilor mondiale vizând clima (World Ports Climate Initiative). Cu toate acestea, pentru a evita, în măsura posibilului, ca sectorul european al transportului maritim să se confrunte cu dezavantaje concurenţiale, Uniunea Europeană ar trebui să se asigure, cu prioritate, că reglementările obligatorii sunt adoptate la nivel internaţional. În afară de aceasta, trebuie verificat care ar fi efectele introducerii unor taxe portuare diferenţiate în funcţie de cât de poluante sunt navele; |
| --- | --- |

30.

subliniază că transportul maritim constituie un mod de transport durabil, care aduce o contribuţie decisivă la combaterea schimbărilor climatice şi a poluării atmosferice şi, în general, la ecologizarea transportului. Consideră că dezvoltarea unui sistem de transporturi mai ecologic reprezintă o prioritate politică. CoR consideră că transferul modal către transportul maritim permite să se răspundă în acelaşi timp cererii tot mai mari în materie de transporturi (pasageri şi mărfuri) şi exigenţelor legate de combaterea schimbărilor climatice. CoR regretă, mai ales, faptul că transportul maritim internaţional este exclus în continuare din mecanismele Protocolului de la Kyoto şi din calendarul privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, Comitetul încurajează OMI să propună în cel mai scurt timp posibil, în perspectiva conferinţei ONU privind clima, care va avea loc în decembrie 2009, la Copenhaga, o reglementare obligatorie privind emisiile de gaze cu efect de seră, care să se aplice tuturor navelor, indiferent de pavilionul sub care navighează, în vederea adoptării acesteia în 2011. Comisia Europeană trebuie să acţioneze în sensul promovării unor certificate de mediu unice şi transparente pentru nave şi porturi, cum ar fi indicele maritim de mediu (Environmental Ship Index, ESI) elaborat în cadrul iniţiativei porturilor mondiale vizând clima (World Ports Climate Initiative). Cu toate acestea, pentru a evita, în măsura posibilului, ca sectorul european al transportului maritim să se confrunte cu dezavantaje concurenţiale, Uniunea Europeană ar trebui să se asigure, cu prioritate, că reglementările obligatorii sunt adoptate la nivel internaţional. În afară de aceasta, trebuie verificat care ar fi efectele introducerii unor taxe portuare diferenţiate în funcţie de cât de poluante sunt navele;

| 31. | subliniază că obiectivul ecologizării transportului maritim trebuie să conducă nu numai la măsuri destinate să reducă amprenta ecologică a navelor, ci şi la evaluarea şi micşorarea impactului echipamentelor portuare şi logistice asupra mediului. Din acest punct de vedere, semnalează că accelerarea procedurilor pentru dezvoltarea portuară este esenţială pentru a asigura competitivitatea porturilor europene, însă că aceasta nu trebuie să se realizeze în detrimentul calităţii evaluărilor de mediu, ci trebuie să se acorde întreaga atenţie stabilirii unei reglementări precise şi care să nu se preteze la interpretări diferite, de natură să dea naştere la denaturări ale concurenţei. O bună integrare urbană a activităţilor maritime, portuare şi logistice trebuie considerată un obiectiv în sine al politicii maritime europene; |
| --- | --- |

31.

subliniază că obiectivul ecologizării transportului maritim trebuie să conducă nu numai la măsuri destinate să reducă amprenta ecologică a navelor, ci şi la evaluarea şi micşorarea impactului echipamentelor portuare şi logistice asupra mediului. Din acest punct de vedere, semnalează că accelerarea procedurilor pentru dezvoltarea portuară este esenţială pentru a asigura competitivitatea porturilor europene, însă că aceasta nu trebuie să se realizeze în detrimentul calităţii evaluărilor de mediu, ci trebuie să se acorde întreaga atenţie stabilirii unei reglementări precise şi care să nu se preteze la interpretări diferite, de natură să dea naştere la denaturări ale concurenţei. O bună integrare urbană a activităţilor maritime, portuare şi logistice trebuie considerată un obiectiv în sine al politicii maritime europene;

| 32. | consideră că transportul maritim trebuie să reprezinte un sector exemplar în ceea ce priveşte ecologizarea transportului şi, în acest context, invită Uniunea Europeană să sprijine ferm cercetarea şi inovarea, în scopul îmbunătăţirii performanţelor de mediu ale navelor şi ale porturilor; astfel, ar trebui abordată, de exemplu, tema evitării poluării apelor de către nave; |
| --- | --- |

32.

consideră că transportul maritim trebuie să reprezinte un sector exemplar în ceea ce priveşte ecologizarea transportului şi, în acest context, invită Uniunea Europeană să sprijine ferm cercetarea şi inovarea, în scopul îmbunătăţirii performanţelor de mediu ale navelor şi ale porturilor; astfel, ar trebui abordată, de exemplu, tema evitării poluării apelor de către nave;

| 33. | subliniază că punerea în aplicare a recomandărilor formulate necesită mobilizarea unor resurse considerabile şi invită Comisia să evalueze costul iniţiativelor propuse, să specifice finanţările posibile şi să recomande o repartizare între diferitele părţi interesate. Consideră că transportul maritim, ca mod mai durabil din punct de vedere ecologic decât transportul rutier, ar trebui să se bucure de mai mult sprijinit prin intermediul finanţărilor comunitare şi invită Uniunea Europeană să ia toate iniţiativele indispensabile pentru asigurarea resurselor financiare comunitare necesare; |
| --- | --- |

33.

subliniază că punerea în aplicare a recomandărilor formulate necesită mobilizarea unor resurse considerabile şi invită Comisia să evalueze costul iniţiativelor propuse, să specifice finanţările posibile şi să recomande o repartizare între diferitele părţi interesate. Consideră că transportul maritim, ca mod mai durabil din punct de vedere ecologic decât transportul rutier, ar trebui să se bucure de mai mult sprijinit prin intermediul finanţărilor comunitare şi invită Uniunea Europeană să ia toate iniţiativele indispensabile pentru asigurarea resurselor financiare comunitare necesare;

| 34. | solicită ca următoarea revizuire a reţelei transeuropene de transport să permită creşterea nivelului de prioritate acordat investiţiilor portuare şi de racordare a porturilor la hinterlanduri în cadrul bugetului european: fonduri structurale, linia RTE-T şi Marco Polo. Negocierile dintre statele membre şi Comisie au dus la un dezechilibru în detrimentul elementului maritim şi portuar. Harta portuară europeană trebuie să fie, pe viitor, mai echilibrată între diversele categorii de porturi (recunoaşterea interesului porturilor mici şi medii pentru îmbunătăţirea accesibilităţii) şi între regiuni (centru/periferie), iar totalitatea instrumentelor financiare comunitare trebuie să contribuie la acest echilibru; |
| --- | --- |

34.

solicită ca următoarea revizuire a reţelei transeuropene de transport să permită creşterea nivelului de prioritate acordat investiţiilor portuare şi de racordare a porturilor la hinterlanduri în cadrul bugetului european: fonduri structurale, linia RTE-T şi Marco Polo. Negocierile dintre statele membre şi Comisie au dus la un dezechilibru în detrimentul elementului maritim şi portuar. Harta portuară europeană trebuie să fie, pe viitor, mai echilibrată între diversele categorii de porturi (recunoaşterea interesului porturilor mici şi medii pentru îmbunătăţirea accesibilităţii) şi între regiuni (centru/periferie), iar totalitatea instrumentelor financiare comunitare trebuie să contribuie la acest echilibru;

| 35. | consideră că obiectivul menţinerii unor reguli de concurenţă echitabilă între diversele moduri de transport implică internalizarea costurilor externe (în special a celor legate de mediu) şi că, în absenţa acestei internalizări, regulile de piaţă nu sunt suficiente pentru a reglementa fluxurile de trafic maritim; |
| --- | --- |

35.

consideră că obiectivul menţinerii unor reguli de concurenţă echitabilă între diversele moduri de transport implică internalizarea costurilor externe (în special a celor legate de mediu) şi că, în absenţa acestei internalizări, regulile de piaţă nu sunt suficiente pentru a reglementa fluxurile de trafic maritim;

| 36. | reaminteşte, de asemenea, obiectivul de a acorda un sprijin diferenţiat zonelor insulare ale teritoriului comunitar, a căror competitivitate şi a căror participare la schimburile internaţionale şi intraeuropene depind într-o mare măsură de acest mod de transport. Îşi reiterează dorinţa ca „regiunile insulare ale Uniunii să fie efectiv conectate la sistemul de «autostrăzi maritime», în vederea îmbunătăţirii accesului acestora la piaţa unică” (9); |
| --- | --- |

36.

reaminteşte, de asemenea, obiectivul de a acorda un sprijin diferenţiat zonelor insulare ale teritoriului comunitar, a căror competitivitate şi a căror participare la schimburile internaţionale şi intraeuropene depind într-o mare măsură de acest mod de transport. Îşi reiterează dorinţa ca „regiunile insulare ale Uniunii să fie efectiv conectate la sistemul de «autostrăzi maritime», în vederea îmbunătăţirii accesului acestora la piaţa unică” (9);

| 37. | sprijină propunerea vizând crearea unui grup de lucru (Task Force) pentru a identifica modalităţile de realizare a unui echilibru corect între condiţiile de muncă ale navigatorilor şi competitivitatea flotei europene. Propune extinderea mandatului acestuia la definirea unei „norme sociale” minime, care să permită transformarea factorului uman într-un factor deplin de dezvoltare, întrucât consideră că formarea, profesionalismul şi condiţiile de trai şi de muncă ale echipajelor navelor reprezintă factorul-cheie al succesului măsurilor vizând garantarea competitivităţii serviciilor maritime, a securităţii şi a siguranţei maritime, precum şi a protecţiei mediului. Ca atare, invită Uniunea Europeană să pună la punct un mecanism specific de îndrumare şi control al oficiilor de plasare a forţei de muncă (numite şi manning agencies), în conformitate cu prevederile convenţiilor OIM, similar celui înfiinţat pentru centrele de formare constituite în baza Convenţiei STCW (Standard of Training Certification and Watch-Keeping for Seafarers – Convenţia internaţională privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare şi efectuare a serviciului de cart); |
| --- | --- |

37.

sprijină propunerea vizând crearea unui grup de lucru (Task Force) pentru a identifica modalităţile de realizare a unui echilibru corect între condiţiile de muncă ale navigatorilor şi competitivitatea flotei europene. Propune extinderea mandatului acestuia la definirea unei „norme sociale” minime, care să permită transformarea factorului uman într-un factor deplin de dezvoltare, întrucât consideră că formarea, profesionalismul şi condiţiile de trai şi de muncă ale echipajelor navelor reprezintă factorul-cheie al succesului măsurilor vizând garantarea competitivităţii serviciilor maritime, a securităţii şi a siguranţei maritime, precum şi a protecţiei mediului. Ca atare, invită Uniunea Europeană să pună la punct un mecanism specific de îndrumare şi control al oficiilor de plasare a forţei de muncă (numite şi manning agencies), în conformitate cu prevederile convenţiilor OIM, similar celui înfiinţat pentru centrele de formare constituite în baza Convenţiei STCW (Standard of Training Certification and Watch-Keeping for Seafarers – Convenţia internaţională privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare şi efectuare a serviciului de cart);

| 38. | împărtăşeşte punctul de vedere al Comisiei, care subliniază caracterul esenţial al aspectelor de formare pentru toate sectoarele maritime, şi aprobă propunerile formulate în acest sens. Apreciază mai ales propunerea de punere la punct a unui sistem de tipul „ERASMUS” în sectorul maritim şi invită Comisia să definească această propunere în mod mai amănunţit, astfel încât să clarifice condiţiile şi domeniul său de aplicare, şi în special modul în care acest sistem s-ar putea extinde la tinerii care urmează o formare profesională în sectorul maritim, în loc să fie limitat doar la formarea ofiţerilor; |
| --- | --- |

38.

împărtăşeşte punctul de vedere al Comisiei, care subliniază caracterul esenţial al aspectelor de formare pentru toate sectoarele maritime, şi aprobă propunerile formulate în acest sens. Apreciază mai ales propunerea de punere la punct a unui sistem de tipul „ERASMUS” în sectorul maritim şi invită Comisia să definească această propunere în mod mai amănunţit, astfel încât să clarifice condiţiile şi domeniul său de aplicare, şi în special modul în care acest sistem s-ar putea extinde la tinerii care urmează o formare profesională în sectorul maritim, în loc să fie limitat doar la formarea ofiţerilor;

| 39. | consideră că propunerile privind resursele umane, competenţele şi cunoştinţele maritime specializate trebuie să privească întregul sector maritim, inclusiv elementele sale terestre, adică locurile de muncă portuare sau legate de activităţile logistice şi care preced sau urmează expedierii mărfurilor. Prin urmare, se dovedeşte necesară definirea, la nivel european, a unui cadru general care să stabilească un ghid de bune practici care vor trebui respectate, stabilindu-se însă şi un anumit număr de limite şi eliminându-se astfel, spre exemplu, principiul auto-asistenţei pentru operaţiunile de transbordare. Un astfel de cadru nu se poate concepe decât dacă se poate aplica, în mod flexibil, la nivelul fiecărei zone portuare. Dubla respingere a directivei privind liberalizarea serviciilor portuare reaminteşte faptul că orice iniţiativă reglementară rigidă este sortită eşecului; |
| --- | --- |

39.

consideră că propunerile privind resursele umane, competenţele şi cunoştinţele maritime specializate trebuie să privească întregul sector maritim, inclusiv elementele sale terestre, adică locurile de muncă portuare sau legate de activităţile logistice şi care preced sau urmează expedierii mărfurilor. Prin urmare, se dovedeşte necesară definirea, la nivel european, a unui cadru general care să stabilească un ghid de bune practici care vor trebui respectate, stabilindu-se însă şi un anumit număr de limite şi eliminându-se astfel, spre exemplu, principiul auto-asistenţei pentru operaţiunile de transbordare. Un astfel de cadru nu se poate concepe decât dacă se poate aplica, în mod flexibil, la nivelul fiecărei zone portuare. Dubla respingere a directivei privind liberalizarea serviciilor portuare reaminteşte faptul că orice iniţiativă reglementară rigidă este sortită eşecului;

| 40. | solicită Comisiei să precizeze mijloacele de evitare a denaturării concurenţei între porturi în ceea ce priveşte asumarea costurilor măsurilor de siguranţă; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să precizeze mijloacele de evitare a denaturării concurenţei între porturi în ceea ce priveşte asumarea costurilor măsurilor de siguranţă;

| 41. | solicită Comisiei să precizeze mijloacele de evitare a denaturării concurenţei între porturi în ceea ce priveşte respectarea obligaţiilor introduse de directivele europene, în special în materie de siguranţă; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să precizeze mijloacele de evitare a denaturării concurenţei între porturi în ceea ce priveşte respectarea obligaţiilor introduse de directivele europene, în special în materie de siguranţă;

| 42. | îşi exprimă acordul în ceea ce priveşte propunerile în materie de securitate maritimă şi subliniază progresele importante realizate în armonizarea acestor chestiuni. Subliniază că adoptarea recentă, de către Parlamentul European, a celui de-al treilea pachet maritim (Erika III) demonstrează capacitatea de a armoniza regulile privind transportul maritim. Comitetul îşi exprimă îngrijorarea cu privire la noile riscuri din sectorul transportului maritim, mai ales cele legate de accidentele în care sunt implicate navele-container sau navele-cisternă pentru transportul produselor chimice, mai ales în condiţiile sporirii capacităţii navelor actuale, şi invită Comisia să precizeze măsurile deja adoptate sau preconizate pentru a face faţă acestor probleme; |
| --- | --- |

42.

îşi exprimă acordul în ceea ce priveşte propunerile în materie de securitate maritimă şi subliniază progresele importante realizate în armonizarea acestor chestiuni. Subliniază că adoptarea recentă, de către Parlamentul European, a celui de-al treilea pachet maritim (Erika III) demonstrează capacitatea de a armoniza regulile privind transportul maritim. Comitetul îşi exprimă îngrijorarea cu privire la noile riscuri din sectorul transportului maritim, mai ales cele legate de accidentele în care sunt implicate navele-container sau navele-cisternă pentru transportul produselor chimice, mai ales în condiţiile sporirii capacităţii navelor actuale, şi invită Comisia să precizeze măsurile deja adoptate sau preconizate pentru a face faţă acestor probleme;

| 43. | consideră că strâmtorile prin care tranzitează cea mai mare parte a traficului mondial trebuie să facă obiectul unei abordări specifice, care să vizeze o mai bună coordonare a gestionării acestor spaţii caracterizate prin riscuri importante, la care autorităţile locale trebuie să facă faţă în mod direct. Consecinţele unui accident maritim într-o strâmtoare mare, cum ar fi cea din Pas-de-Calais, ar fi considerabile, atât la nivel economic, cât şi la nivel ecologic, nu numai pentru regiunile maritime respective, ci pentru întreaga Europă; |
| --- | --- |

43.

consideră că strâmtorile prin care tranzitează cea mai mare parte a traficului mondial trebuie să facă obiectul unei abordări specifice, care să vizeze o mai bună coordonare a gestionării acestor spaţii caracterizate prin riscuri importante, la care autorităţile locale trebuie să facă faţă în mod direct. Consecinţele unui accident maritim într-o strâmtoare mare, cum ar fi cea din Pas-de-Calais, ar fi considerabile, atât la nivel economic, cât şi la nivel ecologic, nu numai pentru regiunile maritime respective, ci pentru întreaga Europă;

| 44. | subliniază faptul că practicile naţionale în materie de control vamal şi veterinar pot antrena denaturări ale concurenţei şi, prin urmare, îşi exprimă dorinţa ca Comisia să realizeze controale mai stricte în ceea ce priveşte transpunerea directivelor, pentru a garanta o interpretare fidelă a acestora; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că practicile naţionale în materie de control vamal şi veterinar pot antrena denaturări ale concurenţei şi, prin urmare, îşi exprimă dorinţa ca Comisia să realizeze controale mai stricte în ceea ce priveşte transpunerea directivelor, pentru a garanta o interpretare fidelă a acestora;

| 45. | insistă asupra importanţei dimensiunii externe a politicii maritime, în special în sectorul transporturilor. Consideră că armonizarea regulilor de funcţionare sub diferitele pavilioane europene ar permite consolidarea poziţiei Uniunii Europene în cadrul Organizaţiei Maritime Internaţionale şi realizarea unui pas înainte către armonizarea la nivel mondial a regulilor care privesc transportul maritim. În acest sens, doreşte ca UE să-şi facă mai bine auzită vocea în forurile internaţionale (OMI, OMC şi OIM), astfel încât transportul maritim european să poată evolua într-un mediu competitiv mai transparent şi mai loial. Încurajează Comisia în eforturile sale de a coordona poziţiile statelor membre în cadrul OMI şi pledează în favoarea recunoaşterii statutului de observator al Uniunii Europene în cadrul acestei organizaţii; |
| --- | --- |

45.

insistă asupra importanţei dimensiunii externe a politicii maritime, în special în sectorul transporturilor. Consideră că armonizarea regulilor de funcţionare sub diferitele pavilioane europene ar permite consolidarea poziţiei Uniunii Europene în cadrul Organizaţiei Maritime Internaţionale şi realizarea unui pas înainte către armonizarea la nivel mondial a regulilor care privesc transportul maritim. În acest sens, doreşte ca UE să-şi facă mai bine auzită vocea în forurile internaţionale (OMI, OMC şi OIM), astfel încât transportul maritim european să poată evolua într-un mediu competitiv mai transparent şi mai loial. Încurajează Comisia în eforturile sale de a coordona poziţiile statelor membre în cadrul OMI şi pledează în favoarea recunoaşterii statutului de observator al Uniunii Europene în cadrul acestei organizaţii;

| 46. | pune sub semnul întrebării calendarul ales pentru această Strategie maritimă, şi anume perioada 2009-2018, şi pledează în favoarea unei alinieri (ulterioare) la calendarul noii Strategii de la Lisabona post-2010; |
| --- | --- |

46.

pune sub semnul întrebării calendarul ales pentru această Strategie maritimă, şi anume perioada 2009-2018, şi pledează în favoarea unei alinieri (ulterioare) la calendarul noii Strategii de la Lisabona post-2010;

Spaţiul maritim fără bariere

| 47. | este de acord cu obiectivul de a elimina sau de a simplifica, parţial sau în totalitate, procedurile administrative care împiedică dezvoltarea transportului maritim pe distanţe scurte în interiorul Uniunii Europene, garantând un nivel ridicat de securitate şi de protecţie a mediului; |
| --- | --- |

47.

este de acord cu obiectivul de a elimina sau de a simplifica, parţial sau în totalitate, procedurile administrative care împiedică dezvoltarea transportului maritim pe distanţe scurte în interiorul Uniunii Europene, garantând un nivel ridicat de securitate şi de protecţie a mediului;

| 48. | salută dorinţa Comisiei de a crea un spaţiu de transport maritim fără bariere, care să permită realizarea pieţei interne în domeniul transportului maritim, însă regretă că aceasta nu face referire la un spaţiu maritim comun, care să meargă mai departe de eliminarea barierelor administrative şi fiscale pentru navele care navighează între porturile europene; |
| --- | --- |

48.

salută dorinţa Comisiei de a crea un spaţiu de transport maritim fără bariere, care să permită realizarea pieţei interne în domeniul transportului maritim, însă regretă că aceasta nu face referire la un spaţiu maritim comun, care să meargă mai departe de eliminarea barierelor administrative şi fiscale pentru navele care navighează între porturile europene;

| 49. | îşi exprimă dorinţa ca aspectele sociale să fie pe deplin luate în considerare şi ca Uniunea Europeană să acţioneze astfel încât regulile internaţionale privind dreptul muncii şi protecţia mediului să fie mai bine respectate, pentru a se menţine condiţii loiale de concurenţă la nivel mondial; ca atare, consideră că măsurile propuse de Comisie nu constituie decât o primă etapă în realizarea unui veritabil spaţiu maritim comun; în acest sens, salută soluţiile progresiste menţionate în Comunicarea Comisiei din 21 ianuarie 2009 şi invită Comisia să indice cât mai rapid următoarele faze de realizare a unui spaţiu maritim comun; |
| --- | --- |

49.

îşi exprimă dorinţa ca aspectele sociale să fie pe deplin luate în considerare şi ca Uniunea Europeană să acţioneze astfel încât regulile internaţionale privind dreptul muncii şi protecţia mediului să fie mai bine respectate, pentru a se menţine condiţii loiale de concurenţă la nivel mondial; ca atare, consideră că măsurile propuse de Comisie nu constituie decât o primă etapă în realizarea unui veritabil spaţiu maritim comun; în acest sens, salută soluţiile progresiste menţionate în Comunicarea Comisiei din 21 ianuarie 2009 şi invită Comisia să indice cât mai rapid următoarele faze de realizare a unui spaţiu maritim comun;

| 50. | salută orientările propuse cât priveşte simplificarea, armonizarea, punctul de informare unic şi transmiterea electronică a datelor. Consideră că navele înscrise sub pavilionul unui stat membru şi care navighează între două porturi ale Uniunii Europene nu ar trebui să fie supuse unor obligaţii în materie de documentaţie mai constrângătoare decât celelalte moduri de transport, în măsura în care aceasta nu contravine vreunui aspect specific de securitate a transportului maritim; |
| --- | --- |

50.

salută orientările propuse cât priveşte simplificarea, armonizarea, punctul de informare unic şi transmiterea electronică a datelor. Consideră că navele înscrise sub pavilionul unui stat membru şi care navighează între două porturi ale Uniunii Europene nu ar trebui să fie supuse unor obligaţii în materie de documentaţie mai constrângătoare decât celelalte moduri de transport, în măsura în care aceasta nu contravine vreunui aspect specific de securitate a transportului maritim;

| 51. | subliniază efortul de simplificare deja realizat în ceea ce priveşte formalităţile de raportare şi informatizarea. Salută dorinţa de a continua simplificarea şi armonizarea, la nivelul statelor membre, a procedurilor administrative, în special vamale, veterinare sau fitosanitare; |
| --- | --- |

51.

subliniază efortul de simplificare deja realizat în ceea ce priveşte formalităţile de raportare şi informatizarea. Salută dorinţa de a continua simplificarea şi armonizarea, la nivelul statelor membre, a procedurilor administrative, în special vamale, veterinare sau fitosanitare;

| 52. | regretă formularea neinspirată a Comisiei, conform căreia „serviciile de pilotaj pot fi o sursă serioasă de probleme”; reaminteşte importanţa serviciilor de pilotaj pentru securitatea maritimă în porturi şi la intrarea în porturi; ca atare, invită Uniunea şi statele membre să fixeze cu cea mai mare rigurozitate procedura de acordare a permisului de navigare fără pilotaj; |
| --- | --- |

52.

regretă formularea neinspirată a Comisiei, conform căreia „serviciile de pilotaj pot fi o sursă serioasă de probleme”; reaminteşte importanţa serviciilor de pilotaj pentru securitatea maritimă în porturi şi la intrarea în porturi; ca atare, invită Uniunea şi statele membre să fixeze cu cea mai mare rigurozitate procedura de acordare a permisului de navigare fără pilotaj;

| 53. | invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a evita denaturările care rezultă în urma divergenţelor de interpretare în aplicarea procedurilor deja armonizate; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a evita denaturările care rezultă în urma divergenţelor de interpretare în aplicarea procedurilor deja armonizate;

| 54. | salută obiectivul reprezentat de punctul de informare unic, însă subliniază faptul că acest obiectiv implică investiţii substanţiale pentru a echipa toţi actorii din cadrul acestei reţele. Consideră că reţeaua europeană SafeSeaNet constituie o prioritate pentru raţionalizarea şi accelerarea schimbului de documente între actorii din domeniul transportului maritim. Consideră că este indispensabil să se contribuie la dotarea cu echipamentul necesar a comunităţilor portuare, pentru a garanta eficienţa sistemelor de schimburi de documente şi succesul acestei reţele europene. Atrage totodată atenţia Comisiei asupra consecinţelor unora din măsurile propuse pentru porturile mici şi mijlocii şi solicită întreprinderea acţiunilor necesare, astfel încât aceste măsuri să nu ducă la o denaturare a concurenţei, cu prejudicierea echilibrului reţelei portuare europene; |
| --- | --- |

54.

salută obiectivul reprezentat de punctul de informare unic, însă subliniază faptul că acest obiectiv implică investiţii substanţiale pentru a echipa toţi actorii din cadrul acestei reţele. Consideră că reţeaua europeană SafeSeaNet constituie o prioritate pentru raţionalizarea şi accelerarea schimbului de documente între actorii din domeniul transportului maritim. Consideră că este indispensabil să se contribuie la dotarea cu echipamentul necesar a comunităţilor portuare, pentru a garanta eficienţa sistemelor de schimburi de documente şi succesul acestei reţele europene. Atrage totodată atenţia Comisiei asupra consecinţelor unora din măsurile propuse pentru porturile mici şi mijlocii şi solicită întreprinderea acţiunilor necesare, astfel încât aceste măsuri să nu ducă la o denaturare a concurenţei, cu prejudicierea echilibrului reţelei portuare europene;

Ajutoarele de stat care completează finanţarea comunitară pentru lansarea autostrăzilor maritime
   (10)

| 55. | salută iniţiativa Comisiei de clarificare a mecanismului diferitelor sisteme de ajutoare de stat care completează finanţarea comunitară pentru lansarea autostrăzilor mării, subliniază caracterul indispensabil şi determinant al finanţării publice la dezvoltarea transportului maritim pe distanţe scurte şi reaminteşte că obiectivele de decongestionare a reţelei rutiere şi de reducere a impactului transportului de mărfuri asupra mediului justifică pe deplin susţinerea proiectelor de autostrăzi maritime de către autorităţile publice. În acest sens, posibilitatea reală de a mobiliza ajutoare de stat la nivel naţional, regional sau local trebuie salutată, însă nu trebuie considerată un răspuns satisfăcător la insuficienţa fondurilor europene alocate autostrăzilor maritime; |
| --- | --- |

55.

salută iniţiativa Comisiei de clarificare a mecanismului diferitelor sisteme de ajutoare de stat care completează finanţarea comunitară pentru lansarea autostrăzilor mării, subliniază caracterul indispensabil şi determinant al finanţării publice la dezvoltarea transportului maritim pe distanţe scurte şi reaminteşte că obiectivele de decongestionare a reţelei rutiere şi de reducere a impactului transportului de mărfuri asupra mediului justifică pe deplin susţinerea proiectelor de autostrăzi maritime de către autorităţile publice. În acest sens, posibilitatea reală de a mobiliza ajutoare de stat la nivel naţional, regional sau local trebuie salutată, însă nu trebuie considerată un răspuns satisfăcător la insuficienţa fondurilor europene alocate autostrăzilor maritime;

| 56. | regretă că criteriile stabilite de Comisie pentru examinarea proiectelor răspund, în principal, unor exigenţe de viabilitate pe termen scurt a serviciului, în timp ce acest obiectiv este extrem de greu de realizat într-un termen scurt, având în vedere, pe de o parte, investiţiile iniţiale semnificative necesare şi, pe de altă parte, incertitudinea în ceea ce priveşte volumul de încărcare a navelor, după cum demonstrează experimentul realizat între porturile Toulon şi Civitavecchia (Roma) între 2005 şi 2008; |
| --- | --- |

56.

regretă că criteriile stabilite de Comisie pentru examinarea proiectelor răspund, în principal, unor exigenţe de viabilitate pe termen scurt a serviciului, în timp ce acest obiectiv este extrem de greu de realizat într-un termen scurt, având în vedere, pe de o parte, investiţiile iniţiale semnificative necesare şi, pe de altă parte, incertitudinea în ceea ce priveşte volumul de încărcare a navelor, după cum demonstrează experimentul realizat între porturile Toulon şi Civitavecchia (Roma) între 2005 şi 2008;

| 57. | semnalează lipsa unei analize globale privind natura operaţiilor şi a investiţiilor care pot beneficia de subvenţii europene, în măsura în care instrumentele create în ultimii ani nu au produs rezultatele aşteptate. Dincolo de caracterul lor complex, anumite aspecte ale mecanismelor de finanţare propuse par neadaptate sau foarte puţin utile în raport cu necesităţile generate de lansarea unui serviciu de autostrăzi maritime; |
| --- | --- |

57.

semnalează lipsa unei analize globale privind natura operaţiilor şi a investiţiilor care pot beneficia de subvenţii europene, în măsura în care instrumentele create în ultimii ani nu au produs rezultatele aşteptate. Dincolo de caracterul lor complex, anumite aspecte ale mecanismelor de finanţare propuse par neadaptate sau foarte puţin utile în raport cu necesităţile generate de lansarea unui serviciu de autostrăzi maritime;

| 58. | recomandă ca navele construite sau achiziţionate de un operator maritim şi alocate unei autostrăzi maritime să poată fi, prin derogare, asimilate infrastructurilor, în pofida caracterului lor mobil. Astfel, aceste nave vor putea fi subvenţionate, aşa cum este cazul anumitor investiţii rutiere şi feroviare. Cu toate acestea, în conformitate cu jurisprudenţa CJCE, şi în special cu hotărârile Ferring (cauza C-53/00) şi Altmark (cauza C-280/00), sprijinul financiar pentru exploatarea acestor nave nu ar trebui să depăşească compensaţia financiară pentru obligaţiile de serviciu public. Obiectivele în materie de mediu legate de conceptul de autostradă maritimă sunt de aşa natură încât trebuie să se ia în considerare adoptarea de dispoziţii excepţionale. Efectele aşteptate ale transferului modal de la transportul terestru spre cel maritim nu vor fi vizibile decât dacă acest transfer devine efectiv. Din această perspectivă, ideea unui transfer de finanţare în anticiparea transferului modal nu pare nepotrivită; |
| --- | --- |

58.

recomandă ca navele construite sau achiziţionate de un operator maritim şi alocate unei autostrăzi maritime să poată fi, prin derogare, asimilate infrastructurilor, în pofida caracterului lor mobil. Astfel, aceste nave vor putea fi subvenţionate, aşa cum este cazul anumitor investiţii rutiere şi feroviare. Cu toate acestea, în conformitate cu jurisprudenţa CJCE, şi în special cu hotărârile Ferring (cauza C-53/00) şi Altmark (cauza C-280/00), sprijinul financiar pentru exploatarea acestor nave nu ar trebui să depăşească compensaţia financiară pentru obligaţiile de serviciu public. Obiectivele în materie de mediu legate de conceptul de autostradă maritimă sunt de aşa natură încât trebuie să se ia în considerare adoptarea de dispoziţii excepţionale. Efectele aşteptate ale transferului modal de la transportul terestru spre cel maritim nu vor fi vizibile decât dacă acest transfer devine efectiv. Din această perspectivă, ideea unui transfer de finanţare în anticiparea transferului modal nu pare nepotrivită;

| 59. | îşi exprimă dorinţa ca operatorii privaţi (armatori, întreprinderi de logistică, transportatori), care joacă un rol determinant în procesul de punere în aplicare a conceptului de autostrăzi maritime, să fie pe deplin implicaţi şi să îşi exprime punctul de vedere în cadrul unei analize aprofundate a motivelor care îi împiedică să decidă lansarea unui serviciu de autostrăzi maritime; |
| --- | --- |

59.

îşi exprimă dorinţa ca operatorii privaţi (armatori, întreprinderi de logistică, transportatori), care joacă un rol determinant în procesul de punere în aplicare a conceptului de autostrăzi maritime, să fie pe deplin implicaţi şi să îşi exprime punctul de vedere în cadrul unei analize aprofundate a motivelor care îi împiedică să decidă lansarea unui serviciu de autostrăzi maritime;

| 60. | recomandă, în acest sens, ca birourile de promovare a transportului maritim pe distanţă scurtă („short sea”) înfiinţate de statele membre (centre naţionale de competenţă) să fie mai bine recunoscute şi ca responsabilităţile acestora să fie consolidate. Acest lucru implică sporirea resurselor umane şi financiare puse la dispoziţia lor, spre exemplu în cadrul unor contracte de parteneriat cu autorităţile regionale din zonele maritime şi cu actorii privaţi ai lanţului de transport: armatori, întreprinderi de logistică, expeditori, etc.; |
| --- | --- |

60.

recomandă, în acest sens, ca birourile de promovare a transportului maritim pe distanţă scurtă („short sea”) înfiinţate de statele membre (centre naţionale de competenţă) să fie mai bine recunoscute şi ca responsabilităţile acestora să fie consolidate. Acest lucru implică sporirea resurselor umane şi financiare puse la dispoziţia lor, spre exemplu în cadrul unor contracte de parteneriat cu autorităţile regionale din zonele maritime şi cu actorii privaţi ai lanţului de transport: armatori, întreprinderi de logistică, expeditori, etc.;

| 61. | consideră că regimul ajutoarelor de stat care completează finanţarea comunitară pentru lansarea autostrăzilor maritime ar fi putut fi integrat, pentru facilitarea înţelegerii documentului, în textul privind orientările comunitare în ceea ce priveşte ajutoarele de stat în domeniul transportului maritim; |
| --- | --- |

61.

consideră că regimul ajutoarelor de stat care completează finanţarea comunitară pentru lansarea autostrăzilor maritime ar fi putut fi integrat, pentru facilitarea înţelegerii documentului, în textul privind orientările comunitare în ceea ce priveşte ajutoarele de stat în domeniul transportului maritim;

| 62. | invită, în general, Comisia să studieze posibilitatea unei adaptări generale a regulilor de intervenţie în ceea ce priveşte ajutoarele de stat şi finanţările comunitare pentru dezvoltarea autostrăzilor maritime; |
| --- | --- |

62.

invită, în general, Comisia să studieze posibilitatea unei adaptări generale a regulilor de intervenţie în ceea ce priveşte ajutoarele de stat şi finanţările comunitare pentru dezvoltarea autostrăzilor maritime;

| 63. | consideră, la fel ca şi Comisia, că „stabilirea în avans a unei anumite valori a finanţării publice pe care se poate conta este esenţială pentru posibilii ofertanţi”. În acest sens, semnalează că clauzele de rambursare pot, de asemenea, constitui o frână pentru actorii economici, care se confruntă cu riscul de a trebui să restituie ajutoarele financiare în cazul în care proiectele nu şi-au realizat obiectivele; susţine ideea ca ajutoarele de stat acordate autostrăzilor maritime să fie condiţionate de realizarea unor obiective precise, însă recomandă Comisiei să studieze posibilitatea de a prevedea, la punerea în practică a proiectelor de autostrăzi maritime, obiective eşalonate care să condiţioneze menţinerea finanţării publice; |
| --- | --- |

63.

consideră, la fel ca şi Comisia, că „stabilirea în avans a unei anumite valori a finanţării publice pe care se poate conta este esenţială pentru posibilii ofertanţi”. În acest sens, semnalează că clauzele de rambursare pot, de asemenea, constitui o frână pentru actorii economici, care se confruntă cu riscul de a trebui să restituie ajutoarele financiare în cazul în care proiectele nu şi-au realizat obiectivele; susţine ideea ca ajutoarele de stat acordate autostrăzilor maritime să fie condiţionate de realizarea unor obiective precise, însă recomandă Comisiei să studieze posibilitatea de a prevedea, la punerea în practică a proiectelor de autostrăzi maritime, obiective eşalonate care să condiţioneze menţinerea finanţării publice;

| 64. | invită Comisia să difuzeze această informaţie în mod foarte amplu şi să nu se limiteze la publicaţiile oficiale, pentru a sensibiliza operatorii cu privire la relevanţa politicii sale şi, cu această ocazie, să facă public faptul că este hotărâtă să se confrunte cu provocarea majoră pe care o reprezintă transferul modal de la transportul rutier către cel maritim, prin intermediul unor măsuri adaptate, în deplină conformitate cu obiectivele fixate în materie de dezvoltare durabilă şi veghind în acelaşi timp să nu genereze denaturări flagrante ale concurenţei; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să difuzeze această informaţie în mod foarte amplu şi să nu se limiteze la publicaţiile oficiale, pentru a sensibiliza operatorii cu privire la relevanţa politicii sale şi, cu această ocazie, să facă public faptul că este hotărâtă să se confrunte cu provocarea majoră pe care o reprezintă transferul modal de la transportul rutier către cel maritim, prin intermediul unor măsuri adaptate, în deplină conformitate cu obiectivele fixate în materie de dezvoltare durabilă şi veghind în acelaşi timp să nu genereze denaturări flagrante ale concurenţei;

Formalităţile de raportare aplicabile navelor la intrarea în sau la ieşirea din porturile statelor membre

| 65. | recunoaşte că simplificarea procedurilor administrative prin generalizarea transmiterii electronice a informaţiilor şi raţionalizarea formalităţilor de raportare contribuie la sporirea atractivităţii transportului maritim; |
| --- | --- |

65.

recunoaşte că simplificarea procedurilor administrative prin generalizarea transmiterii electronice a informaţiilor şi raţionalizarea formalităţilor de raportare contribuie la sporirea atractivităţii transportului maritim;

| 66. | subliniază faptul că aceste măsuri au, de asemenea, un efect benefic asupra securităţii mediului şi asupra securităţii maritime, dat fiind că ele vor permite eliberarea echipajelor de sarcinile administrative, acestea putându-se, prin urmare, concentra asupra securităţii. Mai mult, transmiterea electronică a datelor le va permite autorităţilor să dispună, în timp real, de informaţiile necesare pentru a lua măsurile adecvate în caz de accident; |
| --- | --- |

66.

subliniază faptul că aceste măsuri au, de asemenea, un efect benefic asupra securităţii mediului şi asupra securităţii maritime, dat fiind că ele vor permite eliberarea echipajelor de sarcinile administrative, acestea putându-se, prin urmare, concentra asupra securităţii. Mai mult, transmiterea electronică a datelor le va permite autorităţilor să dispună, în timp real, de informaţiile necesare pentru a lua măsurile adecvate în caz de accident;

| 67. | salută alegerea unui proces de armonizare evolutiv, ce asigură legătura şi coerenţa cu calendarul Organizaţiei Maritime Internaţionale, care rămâne nivelul relevant, proces ilustrat în special prin propunerea unui formular european provizoriu destinat să armonizeze solicitările de informaţii în materie de siguranţă, în aşteptarea unui formular armonizat la nivel internaţional. În acest sens, Comitetul Regiunilor susţine solicitarea adresată delegaţiilor statelor membre ale Uniunii Europene cu ocazia sesiunilor Comitetului FAL de „a depune eforturi astfel încât formularele Convenţiei FAL să fie armonizate cu formularele impuse de legislaţia comunitară existentă”; |
| --- | --- |

67.

salută alegerea unui proces de armonizare evolutiv, ce asigură legătura şi coerenţa cu calendarul Organizaţiei Maritime Internaţionale, care rămâne nivelul relevant, proces ilustrat în special prin propunerea unui formular european provizoriu destinat să armonizeze solicitările de informaţii în materie de siguranţă, în aşteptarea unui formular armonizat la nivel internaţional. În acest sens, Comitetul Regiunilor susţine solicitarea adresată delegaţiilor statelor membre ale Uniunii Europene cu ocazia sesiunilor Comitetului FAL de „a depune eforturi astfel încât formularele Convenţiei FAL să fie armonizate cu formularele impuse de legislaţia comunitară existentă”;

| 68. | susţine obiectivul de generalizare a sistemului electronic de schimb de informaţii până la 15 februarie 2013, însă subliniază faptul că vor trebui realizate investiţii importante pentru a asigura echiparea întregului lanţ al transportului maritim. Costurile de dezvoltare a sistemelor de transmitere a informaţiilor sunt importante pentru porturile mici. Prin urmare, solicită Comisiei să precizeze ce ajutoare financiare se pot acorda în acest context; |
| --- | --- |

68.

susţine obiectivul de generalizare a sistemului electronic de schimb de informaţii până la 15 februarie 2013, însă subliniază faptul că vor trebui realizate investiţii importante pentru a asigura echiparea întregului lanţ al transportului maritim. Costurile de dezvoltare a sistemelor de transmitere a informaţiilor sunt importante pentru porturile mici. Prin urmare, solicită Comisiei să precizeze ce ajutoare financiare se pot acorda în acest context;

| 69. | consideră, la fel ca şi Comisia, că simplificarea şi armonizarea formalităţilor şi a documentelor administrative joacă un rol important în promovarea transportului maritim pe distanţe scurte. În acest sens, salută exceptarea de la formularele FAL a navelor care navighează între porturi ale Uniunii Europene. În măsura posibilului, codul ISPS ar trebui adaptat la activităţile operatorilor de transport maritim pe distanţe scurte; |
| --- | --- |

69.

consideră, la fel ca şi Comisia, că simplificarea şi armonizarea formalităţilor şi a documentelor administrative joacă un rol important în promovarea transportului maritim pe distanţe scurte. În acest sens, salută exceptarea de la formularele FAL a navelor care navighează între porturi ale Uniunii Europene. În măsura posibilului, codul ISPS ar trebui adaptat la activităţile operatorilor de transport maritim pe distanţe scurte;

| 70. | regretă faptul că nu se ţine seama de chestiunea combaterii imigraţiei clandestine, care încetineşte în mod substanţial procedurile de exploatare şi implică costuri importante în anumite zone; |
| --- | --- |

70.

regretă faptul că nu se ţine seama de chestiunea combaterii imigraţiei clandestine, care încetineşte în mod substanţial procedurile de exploatare şi implică costuri importante în anumite zone;

| 71. | solicită, de asemenea, adoptarea în integralitate, de către toate statele membre, a convenţiilor internaţionale privind căutarea şi salvarea pe mare (SAR) şi privind siguranţa vieţii pe mare (SOLAS). Aceste convenţii definesc, la nivelul întregii comunităţi internaţionale, reguli comune în privinţa obligaţiei de a acorda ajutor sau asistenţă de urgenţă naufragiaţilor şi navigatorilor aflaţi în pericol de naufragiu sau abandonaţi în apele teritoriale europene. Cu toate acestea, consideră că adoptarea acestor reguli trebuie să fie însoţită de instituirea, la nivelul Uniunii Europene, a unor mecanisme de solidaritate, dat fiind că gestionarea migraţiei maritime ilegale nu poate fi lăsată exclusiv în sarcina statelor membre ale Uniunii Europene care au o coastă maritimă sensibilă în ceea ce priveşte fluxurile migratorii. Subliniază, în acelaşi timp, că eforturile vizând îmbunătăţirea operaţiunilor de căutare şi salvare a migranţilor şi refugiaţilor aflaţi în pericol pe mare nu reprezintă decât un aspect al răspunsului la problema mai amplă pe care o constituie migraţia maritimă ilegală. |
| --- | --- |

71.

solicită, de asemenea, adoptarea în integralitate, de către toate statele membre, a convenţiilor internaţionale privind căutarea şi salvarea pe mare (SAR) şi privind siguranţa vieţii pe mare (SOLAS). Aceste convenţii definesc, la nivelul întregii comunităţi internaţionale, reguli comune în privinţa obligaţiei de a acorda ajutor sau asistenţă de urgenţă naufragiaţilor şi navigatorilor aflaţi în pericol de naufragiu sau abandonaţi în apele teritoriale europene. Cu toate acestea, consideră că adoptarea acestor reguli trebuie să fie însoţită de instituirea, la nivelul Uniunii Europene, a unor mecanisme de solidaritate, dat fiind că gestionarea migraţiei maritime ilegale nu poate fi lăsată exclusiv în sarcina statelor membre ale Uniunii Europene care au o coastă maritimă sensibilă în ceea ce priveşte fluxurile migratorii. Subliniază, în acelaşi timp, că eforturile vizând îmbunătăţirea operaţiunilor de căutare şi salvare a migranţilor şi refugiaţilor aflaţi în pericol pe mare nu reprezintă decât un aspect al răspunsului la problema mai amplă pe care o constituie migraţia maritimă ilegală.

Bruxelles, 17 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Cf. Avizului CdR 22/2008 „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană”, punctul 1.

1

(2)  Populaţie care locuieşte în zone situate la mai puţin de 50 de kilometri de mare sau de ocean.

2

(3)  Orientări pentru o abordare integrată în domeniul politicii maritime. Realizarea celor mai bune practici de guvernare maritimă integrată şi de consultare a părţilor interesate. COM(2008)395 final.

3

(4)  Cf. Avizului CdR 22/2008, punctul 14.

4

(5)  Cf. COM(2008) 791 final.

5

(6)  În special în Directiva-cadru privind o strategie pentru mediul marin.

6

(7)  Zone economice exclusive.

7

(8)  Cf. COM(2009) 8 final.

8

(9)  Cf. Avizului CdR 119/2006 „Examinarea intermediară a Cărţii albe privind transporturile”, punctul 4.4.

9

(10)  Cf. Comunicării 2008/C 317/8.

10

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/73 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/73

---

Avizul comitetului regiunilor privind sistemul comunitar de control din domeniul pescuitului

(2009/C 211/11)

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută cu căldură revizuirea sistemului de control din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) şi solicită Consiliului şi Comisiei Europene să ia în considerare diversitatea şi caracteristicile specifice ale diferitelor flote şi regiuni de pescuit; |
| --- | --- |

—

salută cu căldură revizuirea sistemului de control din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) şi solicită Consiliului şi Comisiei Europene să ia în considerare diversitatea şi caracteristicile specifice ale diferitelor flote şi regiuni de pescuit;

| — | consideră că o cultură a respectării naturale a reglementărilor în materie de pescuit ar fi încurajată numai dacă măsurile de control vor fi puse în aplicare pe bază de dialog şi de consens, şi nu impuse în cadrul unui proces de sus în jos. Aprobă noile măsuri prevăzute de regulament, care obligă statele membre să se conformeze obiectivelor PCP, dar consideră că este necesar să se reflecteze asupra proporţionalităţii unor măsuri de acest tip. CoR îşi exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că nu atât statele membre, cât regiunile costiere ale UE şi industriile de pescuit ale acestora ar trebui să suporte costurile aferente. CoR nu este de acord cu refuzul transferurilor sau schimburilor de cote în această privinţă; |
| --- | --- |

—

consideră că o cultură a respectării naturale a reglementărilor în materie de pescuit ar fi încurajată numai dacă măsurile de control vor fi puse în aplicare pe bază de dialog şi de consens, şi nu impuse în cadrul unui proces de sus în jos. Aprobă noile măsuri prevăzute de regulament, care obligă statele membre să se conformeze obiectivelor PCP, dar consideră că este necesar să se reflecteze asupra proporţionalităţii unor măsuri de acest tip. CoR îşi exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că nu atât statele membre, cât regiunile costiere ale UE şi industriile de pescuit ale acestora ar trebui să suporte costurile aferente. CoR nu este de acord cu refuzul transferurilor sau schimburilor de cote în această privinţă;

| — | solicită clarificări privind domeniul de aplicare al noilor dispoziţii privind pescuitul de agrement, referitoare la licenţe şi autorizaţii. Acest tip de pescuit, dacă nu este reglementat, ar putea ameninţa stocurile de peşte care fac obiectul planurilor de refacere. Cu toate acestea, regulamentul trebuie să prevadă măsuri proporţionale, nu excesive; |
| --- | --- |

—

solicită clarificări privind domeniul de aplicare al noilor dispoziţii privind pescuitul de agrement, referitoare la licenţe şi autorizaţii. Acest tip de pescuit, dacă nu este reglementat, ar putea ameninţa stocurile de peşte care fac obiectul planurilor de refacere. Cu toate acestea, regulamentul trebuie să prevadă măsuri proporţionale, nu excesive;

| — | punând în centrul preocupărilor sale garantarea durabilităţii şi rentabilităţii pescuitului la scară redusă, solicită clarificări asupra noilor dispoziţii care obligă vasele cu lungimea cuprinsă între 10 şi 15 metri să fie echipate cu un sistem de monitorizare a navelor, să ţină un jurnal de bord electronic şi să completeze o declaraţie de debarcare. Nu este de acord cu obligaţia de a echipa cu un sistem de identificare automată toate navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 metri şi solicită ca vasele cu o lungime mai mică de 10 metri care utilizează numai unelte de pescuit statice să fie scutite de obligativitatea certificării motorului. |
| --- | --- |

—

punând în centrul preocupărilor sale garantarea durabilităţii şi rentabilităţii pescuitului la scară redusă, solicită clarificări asupra noilor dispoziţii care obligă vasele cu lungimea cuprinsă între 10 şi 15 metri să fie echipate cu un sistem de monitorizare a navelor, să ţină un jurnal de bord electronic şi să completeze o declaraţie de debarcare. Nu este de acord cu obligaţia de a echipa cu un sistem de identificare automată toate navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 metri şi solicită ca vasele cu o lungime mai mică de 10 metri care utilizează numai unelte de pescuit statice să fie scutite de obligativitatea certificării motorului.

| Raportor | : | Simon DAY (UK-PPE), membru al Consiliului local Devon |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Simon DAY (UK-PPE), membru al Consiliului local Devon

Documente de referinţă

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu privind propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unui sistem de control comunitar pentru garantarea respectării normelor politicii comune din domeniul pescuitului, COM(2008) 718 final

Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării reglementărilor politicii comune în domeniul pescuitului, COM(2008) 721 final – 2008/0216 (CNS)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută cu căldură revizuirea sistemului de control din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP). Sistemul actual este ineficient, costisitor şi complex, neproducând rezultatele scontate; |
| --- | --- |

1.

salută cu căldură revizuirea sistemului de control din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP). Sistemul actual este ineficient, costisitor şi complex, neproducând rezultatele scontate;

| 2. | aprobă obiectivele urmărite: simplificarea, armonizarea, o eficienţă sporită şi costuri reduse în ceea ce priveşte controalele, promovarea unei culturi a respectării normelor; |
| --- | --- |

2.

aprobă obiectivele urmărite: simplificarea, armonizarea, o eficienţă sporită şi costuri reduse în ceea ce priveşte controalele, promovarea unei culturi a respectării normelor;

| 3. | consideră că este necesară o reformă globală şi consideră că opţiunea 3, privind o nouă reglementare, este cea mai realistă; |
| --- | --- |

3.

consideră că este necesară o reformă globală şi consideră că opţiunea 3, privind o nouă reglementare, este cea mai realistă;

A.   Luând în considerare dimensiunea locală şi regională

| 4. | solicită Consiliului şi Comisiei Europene să ia în considerare diversitatea şi caracteristicile specifice ale diferitelor flote şi regiuni de pescuit, după cum se stipulează în considerentul 18 al propunerii; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului şi Comisiei Europene să ia în considerare diversitatea şi caracteristicile specifice ale diferitelor flote şi regiuni de pescuit, după cum se stipulează în considerentul 18 al propunerii;

| 5. | insistă să se acorde o atenţie specială nevoilor regiunilor maritime periferice, care depind de pescuit în foarte mare măsură. Flexibilitatea şi posibilitatea de a lua măsuri specifice, adaptate împrejurărilor speciale şi regiunilor respective constituie condiţii prealabile indispensabile (1); |
| --- | --- |

5.

insistă să se acorde o atenţie specială nevoilor regiunilor maritime periferice, care depind de pescuit în foarte mare măsură. Flexibilitatea şi posibilitatea de a lua măsuri specifice, adaptate împrejurărilor speciale şi regiunilor respective constituie condiţii prealabile indispensabile (1);

| 6. | subliniază că descentralizarea PCP, care se traduce prin înfiinţarea de consilii regionale consultative (CRC) şi restructurarea DG Mare a Comisiei Europene, scoate în evidenţă necesitatea crescândă de aplicare a noului cadru politic de control la nivelul mărilor regionale. În acest scop, este necesară creşterea capacităţii Comisiei Europene de a acţiona în beneficiul diversităţii inerente modelului regional; |
| --- | --- |

6.

subliniază că descentralizarea PCP, care se traduce prin înfiinţarea de consilii regionale consultative (CRC) şi restructurarea DG Mare a Comisiei Europene, scoate în evidenţă necesitatea crescândă de aplicare a noului cadru politic de control la nivelul mărilor regionale. În acest scop, este necesară creşterea capacităţii Comisiei Europene de a acţiona în beneficiul diversităţii inerente modelului regional;

| 7. | atrage atenţia asupra schimbărilor pe care le va impune noul sistem de control al pescuitului autorităţilor locale şi regionale. Noul sistem nu va putea fi pus în aplicare cu succes pe teren decât dacă statele membre le vor atribui în mod corespunzător tuturor nivelurilor administrative noile competenţe care le revin. Înainte de toate, trebuie să se asigure resurse umane şi financiare suficiente pentru structuri organizaţionale solide, dotate cu mijloace suficiente pentru a asigura controlul şi a promova o cultură naturală a respectării normelor, precum şi instrumente pentru aplicarea coordonată a acestor mijloace; |
| --- | --- |

7.

atrage atenţia asupra schimbărilor pe care le va impune noul sistem de control al pescuitului autorităţilor locale şi regionale. Noul sistem nu va putea fi pus în aplicare cu succes pe teren decât dacă statele membre le vor atribui în mod corespunzător tuturor nivelurilor administrative noile competenţe care le revin. Înainte de toate, trebuie să se asigure resurse umane şi financiare suficiente pentru structuri organizaţionale solide, dotate cu mijloace suficiente pentru a asigura controlul şi a promova o cultură naturală a respectării normelor, precum şi instrumente pentru aplicarea coordonată a acestor mijloace;

B.   O nouă abordare comună a controlului şi inspecţiilor

Dispoziţii generale

| 8. | sprijină clarificarea responsabilităţilor care le revin statelor membre şi regiunilor, Comisiei şi Agenţiei Comunitare pentru Controlul Pescuitului (ACCP), pentru a se evita suprapunerea sarcinilor. Comisia Europeană va continua să prevadă măsurile de monitorizare necesare asigurării unei respectări uniforme a normelor de pescuit în toate regiunile; |
| --- | --- |

8.

sprijină clarificarea responsabilităţilor care le revin statelor membre şi regiunilor, Comisiei şi Agenţiei Comunitare pentru Controlul Pescuitului (ACCP), pentru a se evita suprapunerea sarcinilor. Comisia Europeană va continua să prevadă măsurile de monitorizare necesare asigurării unei respectări uniforme a normelor de pescuit în toate regiunile;

| 9. | salută noile dispoziţii privind consolidarea programării strategice, orientării tactice şi strategiei de sondaj în controlul pescuitului, care să includă o analiză sistematică a riscurilor. Pentru a se evita o aplicare necoordonată a acestui nou instrument, CoR pledează cu fermitate pentru acordarea de asistenţă autorităţilor de supraveghere prin dezvoltarea de metodologii uniforme de gestionare a riscurilor la toate nivelurile, în conformitate cu prevederile ACCP cuprinse în articolul 112; |
| --- | --- |

9.

salută noile dispoziţii privind consolidarea programării strategice, orientării tactice şi strategiei de sondaj în controlul pescuitului, care să includă o analiză sistematică a riscurilor. Pentru a se evita o aplicare necoordonată a acestui nou instrument, CoR pledează cu fermitate pentru acordarea de asistenţă autorităţilor de supraveghere prin dezvoltarea de metodologii uniforme de gestionare a riscurilor la toate nivelurile, în conformitate cu prevederile ACCP cuprinse în articolul 112;

| 10. | apreciază în mod deosebit noua obligaţie impusă statelor membre de creare, în fiecare stat membru, a unei autorităţi unice [articolul 5 alineatul (5)], menită să coordoneze eficient toate instrumentele de control de la toate nivelurile; |
| --- | --- |

10.

apreciază în mod deosebit noua obligaţie impusă statelor membre de creare, în fiecare stat membru, a unei autorităţi unice [articolul 5 alineatul (5)], menită să coordoneze eficient toate instrumentele de control de la toate nivelurile;

Reducerea sarcinilor administrative şi a costurilor

| 11. | preconizează o reducere substanţială a costurilor operaţionale cu 30 %, prin urmare îmbunătăţirea rentabilităţii sistemelor de control ale statelor membre şi ale regiunilor, cu condiţia să se utilizeze din plin tehnologiile moderne şi sisteme de control eficiente. Cu toate acestea, dacă nu au loc astfel de reduceri, orice sporire a sarcinii financiare care revine statelor membre sau regiunilor ar trebui finanţată din bugetul UE, în special având în vedere responsabilitatea disproporţionată a câtorva state membre şi regiuni de a controla respectarea PCP cu privire la cotele lor. |
| --- | --- |

11.

preconizează o reducere substanţială a costurilor operaţionale cu 30 %, prin urmare îmbunătăţirea rentabilităţii sistemelor de control ale statelor membre şi ale regiunilor, cu condiţia să se utilizeze din plin tehnologiile moderne şi sisteme de control eficiente. Cu toate acestea, dacă nu au loc astfel de reduceri, orice sporire a sarcinii financiare care revine statelor membre sau regiunilor ar trebui finanţată din bugetul UE, în special având în vedere responsabilitatea disproporţionată a câtorva state membre şi regiuni de a controla respectarea PCP cu privire la cotele lor.

| 12. | solicită Consiliului să insiste asupra necesităţii de rentabilizare, pe de o parte prin crearea de structuri costiere publice, pentru o mai bună integrare a guvernanţei pescuitului şi a celorlalte activităţi maritime, şi, pe de altă parte, prin instituirea de către statele membre costiere şi regiunile limitrofe a inspectoratelor de pescuit comune; |
| --- | --- |

12.

solicită Consiliului să insiste asupra necesităţii de rentabilizare, pe de o parte prin crearea de structuri costiere publice, pentru o mai bună integrare a guvernanţei pescuitului şi a celorlalte activităţi maritime, şi, pe de altă parte, prin instituirea de către statele membre costiere şi regiunile limitrofe a inspectoratelor de pescuit comune;

| 13. | recent, a recomandat integrarea inspectoratelor de pescuit comune, care îndeplinesc sarcini precum inspectorate de mediu, control la frontieră, servicii de salvare maritimă şi protecţie civilă (2) şi salută noua dispoziţie privind instituirea unei reţele integrate de supraveghere maritimă [articolul 4, articolul 112 – articolul 17 litera (g) privind competenţele ACCP]; |
| --- | --- |

13.

recent, a recomandat integrarea inspectoratelor de pescuit comune, care îndeplinesc sarcini precum inspectorate de mediu, control la frontieră, servicii de salvare maritimă şi protecţie civilă (2) şi salută noua dispoziţie privind instituirea unei reţele integrate de supraveghere maritimă [articolul 4, articolul 112 – articolul 17 litera (g) privind competenţele ACCP];

Utilizarea sporită a tehnologiilor moderne

| 14. | aprobă cu anumite rezerve accentul pus în propunere pe recurgerea sporită la tehnologiile moderne şi la sisteme eficiente de validare a datelor, inclusiv sistemul de monitorizare a navelor şi alte sisteme adaptate, care oferă un bun raport calitate-preţ (articolele 9-11), această poziţie reflectând într-o oarecare măsură o recomandare anterioară a CoR (3). Cu toate acestea, deşi monitorizarea electronică este esenţială pentru rentabilitatea pescuitului, sistemele de execuţie şi gestionare nu trebuie să se suprapună. Instalaţiile trebuie să fie proporţionale cu mărimea vaselor, precum şi cu durata şi destinaţia călătoriei. În mod special, CoR se teme că sistemul AIS este mai util siguranţei navigaţiei şi nu este recomandabil pentru controlul pescuitului; |
| --- | --- |

14.

aprobă cu anumite rezerve accentul pus în propunere pe recurgerea sporită la tehnologiile moderne şi la sisteme eficiente de validare a datelor, inclusiv sistemul de monitorizare a navelor şi alte sisteme adaptate, care oferă un bun raport calitate-preţ (articolele 9-11), această poziţie reflectând într-o oarecare măsură o recomandare anterioară a CoR (3). Cu toate acestea, deşi monitorizarea electronică este esenţială pentru rentabilitatea pescuitului, sistemele de execuţie şi gestionare nu trebuie să se suprapună. Instalaţiile trebuie să fie proporţionale cu mărimea vaselor, precum şi cu durata şi destinaţia călătoriei. În mod special, CoR se teme că sistemul AIS este mai util siguranţei navigaţiei şi nu este recomandabil pentru controlul pescuitului;

| 15. | având în vedere dezvoltarea constantă a tehnologiilor, insistă asupra necesităţii ca regulamentul să fie adaptat nevoilor viitoare, printr-un mecanism de reglementare care să ia în considerare schimbările tehnologice; invită autorităţile locale şi regionale, precum şi organizaţiile de producători să se implice în proiecte-pilot privind instrumentele de trasabilitate, cum ar fi analiza genetică [articolul 13 alineatul (1)]; |
| --- | --- |

15.

având în vedere dezvoltarea constantă a tehnologiilor, insistă asupra necesităţii ca regulamentul să fie adaptat nevoilor viitoare, printr-un mecanism de reglementare care să ia în considerare schimbările tehnologice; invită autorităţile locale şi regionale, precum şi organizaţiile de producători să se implice în proiecte-pilot privind instrumentele de trasabilitate, cum ar fi analiza genetică [articolul 13 alineatul (1)];

Monitorizarea pescuitului şi a comercializării

| 16. | subliniază necesitatea menţinerii controalelor pe mare, având în vedere că este singurul mijloc, în prezent, de verificare, în mod corespunzător, a uneltelor de pescuit şi a măsurilor tehnice de conservare, a dimensiunii ochiurilor de plasă etc., care fac obiectul dispoziţiilor privind impactul pescuitului asupra mediului; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea menţinerii controalelor pe mare, având în vedere că este singurul mijloc, în prezent, de verificare, în mod corespunzător, a uneltelor de pescuit şi a măsurilor tehnice de conservare, a dimensiunii ochiurilor de plasă etc., care fac obiectul dispoziţiilor privind impactul pescuitului asupra mediului;

| 17. | susţine necesitatea unei duble abordări, care să stabilească un echilibru între controalele efectuate pe mare şi pe uscat. Aceasta ar trebui să presupună îmbunătăţirea controalelor pertinente şi eficiente pe mare, precum şi a controalelor şi inspecţiilor pe uscat, inclusiv în cazul peştelui importat, cu precădere pentru porturile principale. Pentru îmbunătăţirea procesului de evaluare a stocurilor, este esenţial să se asigure o informare mai corectă asupra debarcărilor; |
| --- | --- |

17.

susţine necesitatea unei duble abordări, care să stabilească un echilibru între controalele efectuate pe mare şi pe uscat. Aceasta ar trebui să presupună îmbunătăţirea controalelor pertinente şi eficiente pe mare, precum şi a controalelor şi inspecţiilor pe uscat, inclusiv în cazul peştelui importat, cu precădere pentru porturile principale. Pentru îmbunătăţirea procesului de evaluare a stocurilor, este esenţial să se asigure o informare mai corectă asupra debarcărilor;

| 18. | salută noile instrumente de monitorizare, certificare şi verificare încrucişată a puterii motorului (articolele 30-32), cu excepţia vaselor care depăşesc 10 metri în lungime care utilizează unelte de pescuit statice, având în vedere că gestionarea flotelor rămâne un element esenţial al PCP; |
| --- | --- |

18.

salută noile instrumente de monitorizare, certificare şi verificare încrucişată a puterii motorului (articolele 30-32), cu excepţia vaselor care depăşesc 10 metri în lungime care utilizează unelte de pescuit statice, având în vedere că gestionarea flotelor rămâne un element esenţial al PCP;

| 19. | punând în centrul preocupărilor sale garantarea durabilităţii şi rentabilităţii pescuitului la scară redusă, solicită clarificări asupra noilor dispoziţii care obligă vasele cu lungimea cuprinsă între 10 şi 15 metri să fie echipate cu un sistem de monitorizare a navelor (articolul 9), să ţină un jurnal de bord electronic (articolul 14) şi să completeze o declaraţie de debarcare (articolul 21), în condiţiile în care, la cererea statelor membre, se pot acorda totuşi derogări. Pentru a ajuta aceste vase de mici dimensiuni să se conformeze noilor dispoziţii, CoR insistă ca derogările să fie extinse, sau ca fondurile europene şi naţionale destinate acestui scop să fie majorate; |
| --- | --- |

19.

punând în centrul preocupărilor sale garantarea durabilităţii şi rentabilităţii pescuitului la scară redusă, solicită clarificări asupra noilor dispoziţii care obligă vasele cu lungimea cuprinsă între 10 şi 15 metri să fie echipate cu un sistem de monitorizare a navelor (articolul 9), să ţină un jurnal de bord electronic (articolul 14) şi să completeze o declaraţie de debarcare (articolul 21), în condiţiile în care, la cererea statelor membre, se pot acorda totuşi derogări. Pentru a ajuta aceste vase de mici dimensiuni să se conformeze noilor dispoziţii, CoR insistă ca derogările să fie extinse, sau ca fondurile europene şi naţionale destinate acestui scop să fie majorate;

| 20. | încurajează proiectele de la nivel local şi regional menite să sprijine introducerea voluntară şi subvenţionată a sistemelor de monitorizare menţionate sau a unor sisteme similare, pe vasele care măsoară mai puţin de 10-15 metri, de exemplu în cadrul gestionării zonelor marine protejate şi a zonelor de conservare; |
| --- | --- |

20.

încurajează proiectele de la nivel local şi regional menite să sprijine introducerea voluntară şi subvenţionată a sistemelor de monitorizare menţionate sau a unor sisteme similare, pe vasele care măsoară mai puţin de 10-15 metri, de exemplu în cadrul gestionării zonelor marine protejate şi a zonelor de conservare;

| 21. | recunoaşte că, pentru a asigura un nivel de control corespunzător, statele membre şi regiunile trebuie să supravegheze activităţile vaselor care măsoară mai puţin de 10 metri aplicând un plan de sondaj. Cu toate acestea, CoR solicită clarificări privind aceste planuri de sondaj, care trebuie să fie „în limita posibilităţilor, [...] standardizate la nivel de regiune” [articolele 16 alineatul (2) şi 22 alineatul (2)]; |
| --- | --- |

21.

recunoaşte că, pentru a asigura un nivel de control corespunzător, statele membre şi regiunile trebuie să supravegheze activităţile vaselor care măsoară mai puţin de 10 metri aplicând un plan de sondaj. Cu toate acestea, CoR solicită clarificări privind aceste planuri de sondaj, care trebuie să fie „în limita posibilităţilor, [...] standardizate la nivel de regiune” [articolele 16 alineatul (2) şi 22 alineatul (2)];

| 22. | salută noile standarde comune de monitorizare a comercializării, care impun trasabilitatea completă a debarcărilor, pentru reducerea debarcărilor ilegale de peşte şi asigurarea protecţiei consumatorilor, furnizându-le acestora informaţii pertinente cu privire la producţie, în toate stadiile comercializării (articolul 51); |
| --- | --- |

22.

salută noile standarde comune de monitorizare a comercializării, care impun trasabilitatea completă a debarcărilor, pentru reducerea debarcărilor ilegale de peşte şi asigurarea protecţiei consumatorilor, furnizându-le acestora informaţii pertinente cu privire la producţie, în toate stadiile comercializării (articolul 51);

Monitorizarea specifică a planurilor multianuale şi a măsurilor tehnice

| 23. | solicită ca autorităţile de control locale şi regionale, precum şi părţile interesate să fie cooptate la definirea „porturilor desemnate” (articolul 34) şi a programelor naţionale şi regionale de control, aplicabile fiecărui plan multianual (articolul 36); |
| --- | --- |

23.

solicită ca autorităţile de control locale şi regionale, precum şi părţile interesate să fie cooptate la definirea „porturilor desemnate” (articolul 34) şi a programelor naţionale şi regionale de control, aplicabile fiecărui plan multianual (articolul 36);

| 24. | îşi reiterează solicitarea privind îmbunătăţirea controlului măsurilor tehnice care vizează reducerea şi chiar eliminarea capturilor aruncate înapoi în mare, ţinând seama de situaţia locală şi prevăzând măsuri de stimulare (4). Cu toate acestea, având în vedere că amânarea aruncării înapoi în mare a acestor capturi nu pare să ofere vreun avantaj, ar trebui înregistrată numai o estimare a cantităţilor; |
| --- | --- |

24.

îşi reiterează solicitarea privind îmbunătăţirea controlului măsurilor tehnice care vizează reducerea şi chiar eliminarea capturilor aruncate înapoi în mare, ţinând seama de situaţia locală şi prevăzând măsuri de stimulare (4). Cu toate acestea, având în vedere că amânarea aruncării înapoi în mare a acestor capturi nu pare să ofere vreun avantaj, ar trebui înregistrată numai o estimare a cantităţilor;

| 25. | salută noul sistem avansat de monitorizare a navelor în zonele marine protejate (articolul 39), care furnizează autorităţilor publice instrumente mai bune pentru a-şi îndeplini obligaţiile de gestionare a acestor situri. Cu toate acestea, zonele marine protejate ar trebui definite corespunzător, iar obiectivele larg difuzate, pentru a garanta că sunt monitorizate numai navele neautorizate să pescuiască în aceste zone; |
| --- | --- |

25.

salută noul sistem avansat de monitorizare a navelor în zonele marine protejate (articolul 39), care furnizează autorităţilor publice instrumente mai bune pentru a-şi îndeplini obligaţiile de gestionare a acestor situri. Cu toate acestea, zonele marine protejate ar trebui definite corespunzător, iar obiectivele larg difuzate, pentru a garanta că sunt monitorizate numai navele neautorizate să pescuiască în aceste zone;

Monitorizarea pescuitului de agrement

| 26. | solicită Consiliului să clarifice domeniul de aplicare al noului articol 47 privind pescuitul de agrement. Acest tip de pescuit, dacă nu este reglementat, ar putea ameninţa stocurile de peşte care fac obiectul planurilor de refacere, de exemplu prin pescuitul turistic profesional, sau în perioadele când pescuitul comercial este închis; |
| --- | --- |

26.

solicită Consiliului să clarifice domeniul de aplicare al noului articol 47 privind pescuitul de agrement. Acest tip de pescuit, dacă nu este reglementat, ar putea ameninţa stocurile de peşte care fac obiectul planurilor de refacere, de exemplu prin pescuitul turistic profesional, sau în perioadele când pescuitul comercial este închis;

C.   O cultură a respectării reglementărilor

| 27. | solicită o referire mai insistentă, în cadrul considerentului 5 din regulament, la dezvoltarea unei culturi a respectării voluntare a reglementărilor în materie de pescuit de către toate părţile interesate implicate. Această abordare ar trebui considerată cheia de boltă a oricărei reforme eficiente a sistemului de control; |
| --- | --- |

27.

solicită o referire mai insistentă, în cadrul considerentului 5 din regulament, la dezvoltarea unei culturi a respectării voluntare a reglementărilor în materie de pescuit de către toate părţile interesate implicate. Această abordare ar trebui considerată cheia de boltă a oricărei reforme eficiente a sistemului de control;

| 28. | consideră că această „cultură a respectării reglementărilor” va fi încurajată numai dacă măsurile de control vor fi puse în aplicare pe bază de dialog şi de consens, şi nu impuse în cadrul unui proces de sus în jos. Este necesară dezvoltarea unui parteneriat coerent între pescari, autorităţile de control, instituţiile de cercetare, ONG-uri şi sectorul pescuitului, cu consiliile regionale consultative (CRC) şi grupurile locale instituite în conformitate cu axa 4 a Fondului European pentru Pescuit (FEP) destinată sprijinirii acestui tip de cooperare. CoR a subliniat că pescarii trebuie să deţină răspunderea monitorizării pescuitului şi a drepturilor de pescuit (5); |
| --- | --- |

28.

consideră că această „cultură a respectării reglementărilor” va fi încurajată numai dacă măsurile de control vor fi puse în aplicare pe bază de dialog şi de consens, şi nu impuse în cadrul unui proces de sus în jos. Este necesară dezvoltarea unui parteneriat coerent între pescari, autorităţile de control, instituţiile de cercetare, ONG-uri şi sectorul pescuitului, cu consiliile regionale consultative (CRC) şi grupurile locale instituite în conformitate cu axa 4 a Fondului European pentru Pescuit (FEP) destinată sprijinirii acestui tip de cooperare. CoR a subliniat că pescarii trebuie să deţină răspunderea monitorizării pescuitului şi a drepturilor de pescuit (5);

| 29. | solicită insistent Comisiei Europene să-şi utilizeze toate prerogativele pentru a determina adoptarea culturii respectării reglementărilor de către toţi partenerii internaţionali şi aplicarea acesteia în toate apele în care operează vase din UE; |
| --- | --- |

29.

solicită insistent Comisiei Europene să-şi utilizeze toate prerogativele pentru a determina adoptarea culturii respectării reglementărilor de către toţi partenerii internaţionali şi aplicarea acesteia în toate apele în care operează vase din UE;

| 30. | consideră că simplificarea reglementărilor privind controlul pescuitului constituie un obiectiv prioritar (6) şi salută demersul semnificativ al Comisiei în această privinţă. Aceasta reduce sarcina administrativă care apasă asupra autorităţilor publice şi a sectorului privat, facilitând astfel monitorizarea reglementărilor. De asemenea, aceasta sporeşte încrederea actorilor implicaţi şi favorizează o cultură a respectării reglementărilor; |
| --- | --- |

30.

consideră că simplificarea reglementărilor privind controlul pescuitului constituie un obiectiv prioritar (6) şi salută demersul semnificativ al Comisiei în această privinţă. Aceasta reduce sarcina administrativă care apasă asupra autorităţilor publice şi a sectorului privat, facilitând astfel monitorizarea reglementărilor. De asemenea, aceasta sporeşte încrederea actorilor implicaţi şi favorizează o cultură a respectării reglementărilor;

Introducerea de sancţiuni disuasive armonizate

| 31. | salută introducerea de sancţiuni administrative disuasive armonizate în cazul încălcărilor grave (articolul 82), stabilirea unui sistem de puncte de penalizare (articolul 84), care poate duce la suspendarea sau retragerea definitivă a autorizaţiei de pescuit, şi crearea registrelor naţionale de evidenţă a încălcărilor (articolul 85); |
| --- | --- |

31.

salută introducerea de sancţiuni administrative disuasive armonizate în cazul încălcărilor grave (articolul 82), stabilirea unui sistem de puncte de penalizare (articolul 84), care poate duce la suspendarea sau retragerea definitivă a autorizaţiei de pescuit, şi crearea registrelor naţionale de evidenţă a încălcărilor (articolul 85);

| 32. | consideră că toate aceste dispoziţii, care reflectă solicitările precedente ale CoR privind armonizarea măsurilor disuasive şi penale (7), contribuie la corectarea naturii arbitrare a sistemului actual, pun capăt politicii bazate pe principiul „infractorul plăteşte” şi micşorează migraţia delicvenţilor către statele membre care aplică sancţiuni mai uşoare; |
| --- | --- |

32.

consideră că toate aceste dispoziţii, care reflectă solicitările precedente ale CoR privind armonizarea măsurilor disuasive şi penale (7), contribuie la corectarea naturii arbitrare a sistemului actual, pun capăt politicii bazate pe principiul „infractorul plăteşte” şi micşorează migraţia delicvenţilor către statele membre care aplică sancţiuni mai uşoare;

| 33. | invită statele membre şi regiunile să-şi armonizeze sancţiunile în caz de încălcări comise în regiuni de pescuit transfrontaliere, de exemplu în zone marine protejate transfrontaliere; |
| --- | --- |

33.

invită statele membre şi regiunile să-şi armonizeze sancţiunile în caz de încălcări comise în regiuni de pescuit transfrontaliere, de exemplu în zone marine protejate transfrontaliere;

| 34. | este de acord cu solicitările privind utilizarea suspendării subvenţiilor ca sancţiune suplimentară, alături de amenzi, navele care au comis încălcări multiple şi grave fiind excluse de la asistenţă sau subvenţii publice. Cu toate acestea, dezvoltarea unei culturi a respectării reglementărilor ar primi un sprijin consistent prin introducerea unor stimulente precum „zile pe mare” suplimentare sau alte recompense, în schimbul unei participări la diverse sisteme precum utilizarea unor unelte mai selective, sprijinirea închiderii în timp real, planurile de evitarea a stocurilor etc.; |
| --- | --- |

34.

este de acord cu solicitările privind utilizarea suspendării subvenţiilor ca sancţiune suplimentară, alături de amenzi, navele care au comis încălcări multiple şi grave fiind excluse de la asistenţă sau subvenţii publice. Cu toate acestea, dezvoltarea unei culturi a respectării reglementărilor ar primi un sprijin consistent prin introducerea unor stimulente precum „zile pe mare” suplimentare sau alte recompense, în schimbul unei participări la diverse sisteme precum utilizarea unor unelte mai selective, sprijinirea închiderii în timp real, planurile de evitarea a stocurilor etc.;

Cooperarea dintre statele membre, Comisia Europeană şi ACCP

| 35. | salută dispoziţiile consolidate vizând îmbunătăţirea cooperării dintre organele de control al pescuitului din statele membre sau regiuni şi a cooperării dintre acestea şi Comisie, inclusiv o abordare modernă a schimbului de informaţii. ACCP ar trebui să joace un rol-cheie în promovarea acestei abordări; |
| --- | --- |

35.

salută dispoziţiile consolidate vizând îmbunătăţirea cooperării dintre organele de control al pescuitului din statele membre sau regiuni şi a cooperării dintre acestea şi Comisie, inclusiv o abordare modernă a schimbului de informaţii. ACCP ar trebui să joace un rol-cheie în promovarea acestei abordări;

| 36. | ia notă de progresele realizate în dezvoltarea planurilor de desfăşurare comune pe mare. Cu toate acestea, inspecţiile pe uscat nu par să fi înregistrat progrese similare. În plus, trebuie pusă în aplicare o cooperare cu serviciile competente ale ţărilor terţe, luând măsuri ca acestea să dispună de mijloacele şi competenţele necesare; |
| --- | --- |

36.

ia notă de progresele realizate în dezvoltarea planurilor de desfăşurare comune pe mare. Cu toate acestea, inspecţiile pe uscat nu par să fi înregistrat progrese similare. În plus, trebuie pusă în aplicare o cooperare cu serviciile competente ale ţărilor terţe, luând măsuri ca acestea să dispună de mijloacele şi competenţele necesare;

| 37. | consideră că noile site-uri internet securizate pentru schimburile de date (articolele 106-108) şi verificarea încrucişată sistematică a tuturor datelor disponibile (articolul 102) vor îmbunătăţi capacitatea Comisiei de a evalua măsura în care statele membre pun efectiv în aplicare PCP; |
| --- | --- |

37.

consideră că noile site-uri internet securizate pentru schimburile de date (articolele 106-108) şi verificarea încrucişată sistematică a tuturor datelor disponibile (articolul 102) vor îmbunătăţi capacitatea Comisiei de a evalua măsura în care statele membre pun efectiv în aplicare PCP;

| 38. | a sprijinit în trecut crearea unui „inspectorat de pescuit european” (8) şi salută în acest sens extinderea mandatului Agenţiei Comunitare pentru Controlul Pescuitului (ACCP), prevăzută în articolul 112 din proiectul de regulament. Cu toate acestea, CoR insistă ca asistenţa prevăzută să fie acordată de ACCP autorităţilor naţionale, regionale şi locale de control al pescuitului să acopere standardizarea procedurilor de control şi de inspecţie pe mare şi pe uscat, verificarea normelor naţionale de formare, organizarea de ateliere şi seminarii, precum şi asigurarea unui serviciu „helpdesk”, la care să poată face apel statele membre, consiliile regionale consultative (CRC) sau organizaţiile profesionale, pentru a obţine informaţii privind domeniul de aplicare şi interpretarea regulamentului; |
| --- | --- |

38.

a sprijinit în trecut crearea unui „inspectorat de pescuit european” (8) şi salută în acest sens extinderea mandatului Agenţiei Comunitare pentru Controlul Pescuitului (ACCP), prevăzută în articolul 112 din proiectul de regulament. Cu toate acestea, CoR insistă ca asistenţa prevăzută să fie acordată de ACCP autorităţilor naţionale, regionale şi locale de control al pescuitului să acopere standardizarea procedurilor de control şi de inspecţie pe mare şi pe uscat, verificarea normelor naţionale de formare, organizarea de ateliere şi seminarii, precum şi asigurarea unui serviciu „helpdesk”, la care să poată face apel statele membre, consiliile regionale consultative (CRC) sau organizaţiile profesionale, pentru a obţine informaţii privind domeniul de aplicare şi interpretarea regulamentului;

D.   Aplicarea efectivă a regulilor PCP

Noi standarde pentru supraveghere şi inspecţii

| 39. | recunoaşte necesitatea de a mări nu numai nivelul sancţiunilor, ci şi cotele de detectare a sistemelor de control instituite de organele de inspecţie şi supraveghere. În acest sens, CoR aprobă noile dispoziţii privind standardizarea sistemelor de supraveghere şi de observare, precum şi admisibilitatea rapoartelor de supraveghere ale observatorilor (articolele 61-64); |
| --- | --- |

39.

recunoaşte necesitatea de a mări nu numai nivelul sancţiunilor, ci şi cotele de detectare a sistemelor de control instituite de organele de inspecţie şi supraveghere. În acest sens, CoR aprobă noile dispoziţii privind standardizarea sistemelor de supraveghere şi de observare, precum şi admisibilitatea rapoartelor de supraveghere ale observatorilor (articolele 61-64);

| 40. | sprijină posibilitatea pe care o au statele membre de a-şi inspecta propriile nave sau navele unui alt stat membru, acum şi în apele costiere la sub 12 mile marine, precum şi de a efectua inspecţii pe teritoriul unui stat membru (articolele 71 şi 73). CoR încurajează organismele de control locale şi regionale care operează în zonele frontaliere să creeze sinergii printr-o cooperare strânsă în cadrul activităţii lor de inspecţie, ceea ce implică aplicarea rapidă a procedurilor de autorizare prevăzute la articolul 72; |
| --- | --- |

40.

sprijină posibilitatea pe care o au statele membre de a-şi inspecta propriile nave sau navele unui alt stat membru, acum şi în apele costiere la sub 12 mile marine, precum şi de a efectua inspecţii pe teritoriul unui stat membru (articolele 71 şi 73). CoR încurajează organismele de control locale şi regionale care operează în zonele frontaliere să creeze sinergii printr-o cooperare strânsă în cadrul activităţii lor de inspecţie, ceea ce implică aplicarea rapidă a procedurilor de autorizare prevăzute la articolul 72;

Sporirea competenţelor de evaluare, gestiune şi control ale Comisiei

| 41. | sprijină utilizarea sporită a competenţelor existente ale Comisiei Europene, atunci când acestea au ca scop crearea de condiţii echitabile în materie de controale, controlul PCP ţinând în primul rând de responsabilitatea statelor membre. CoR aprobă cu prudenţă competenţele suplimentare acordate Comisiei Europene în materie de inspecţii autonome (articolul 90) şi de audituri ale sistemelor de control naţionale (articolul 92). Pe de altă parte, este necesar să se clarifice domeniul de aplicare al noilor competenţe atribuite Comisiei Europene în ceea ce priveşte stabilirea unui plan de acţiune specific pentru statele membre care prezintă lacune în punerea în aplicare a PCP [articolul 94 alineatul (4)]; |
| --- | --- |

41.

sprijină utilizarea sporită a competenţelor existente ale Comisiei Europene, atunci când acestea au ca scop crearea de condiţii echitabile în materie de controale, controlul PCP ţinând în primul rând de responsabilitatea statelor membre. CoR aprobă cu prudenţă competenţele suplimentare acordate Comisiei Europene în materie de inspecţii autonome (articolul 90) şi de audituri ale sistemelor de control naţionale (articolul 92). Pe de altă parte, este necesar să se clarifice domeniul de aplicare al noilor competenţe atribuite Comisiei Europene în ceea ce priveşte stabilirea unui plan de acţiune specific pentru statele membre care prezintă lacune în punerea în aplicare a PCP [articolul 94 alineatul (4)];

| 42. | solicită Comisiei Europene să evite orice tendinţă de a se angaja în „microdecizii”. În acest sens, pune sub semnul întrebării transferarea către Comisie a competenţelor privind închiderile în timp real (articolul 45), deşi acestea se pot dovedi necesare pentru speciile afectate de pescuitul excesiv; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei Europene să evite orice tendinţă de a se angaja în „microdecizii”. În acest sens, pune sub semnul întrebării transferarea către Comisie a competenţelor privind închiderile în timp real (articolul 45), deşi acestea se pot dovedi necesare pentru speciile afectate de pescuitul excesiv;

| 43. | subliniază că obţinerea de competenţe suplimentare ar trebui să se bazeze pe redefinirea cooperării cu statele membre, precum şi în cadrul Comisiei Europene în ceea ce priveşte crearea capacităţilor DG MARE şi ACCP, dar şi îmbunătăţirea coerenţei instituţionale cu DG Mediu din cadrul Comisiei Europene. |
| --- | --- |

43.

subliniază că obţinerea de competenţe suplimentare ar trebui să se bazeze pe redefinirea cooperării cu statele membre, precum şi în cadrul Comisiei Europene în ceea ce priveşte crearea capacităţilor DG MARE şi ACCP, dar şi îmbunătăţirea coerenţei instituţionale cu DG Mediu din cadrul Comisiei Europene.

Măsuri de asigurare a respectării de către statele membre

| 44. | recunoaşte că o punere în aplicare necorespunzătoare din partea unui stat membru poate dăuna bunei gestionări a resurselor halieutice comune, în special în ceea ce priveşte speciile migratoare. CoR constată că singura procedură de care dispune Comisia în caz de încălcare de către un stat membru este procedura privind încălcarea dreptului comunitar, care durează mult timp şi nu garantează că se vor aplica sancţiuni; |
| --- | --- |

44.

recunoaşte că o punere în aplicare necorespunzătoare din partea unui stat membru poate dăuna bunei gestionări a resurselor halieutice comune, în special în ceea ce priveşte speciile migratoare. CoR constată că singura procedură de care dispune Comisia în caz de încălcare de către un stat membru este procedura privind încălcarea dreptului comunitar, care durează mult timp şi nu garantează că se vor aplica sancţiuni;

| 45. | în acest sens, aprobă noile măsuri prevăzute de regulament, care obligă statele membre să se conformeze obiectivelor PCP, inclusiv măsura de suspendare, la iniţiativa Comisiei, a activităţilor de pescuit respective (articolul 96), ca şi măsurile financiare aplicate împotriva statelor membre, precum suspendarea şi anularea asistenţei financiare comunitare (articolul 95). Cu toate acestea, este preocupat de faptul că un domeniu de aplicare mai larg, implicând deducerile de cote (articolul 98) şi refuzul transferurilor de cote (articolul 99) ar putea permite Comisiei să modifice unilateral stabilitatea relativă a TAC şi a cotelor alocate statelor membre; |
| --- | --- |

45.

în acest sens, aprobă noile măsuri prevăzute de regulament, care obligă statele membre să se conformeze obiectivelor PCP, inclusiv măsura de suspendare, la iniţiativa Comisiei, a activităţilor de pescuit respective (articolul 96), ca şi măsurile financiare aplicate împotriva statelor membre, precum suspendarea şi anularea asistenţei financiare comunitare (articolul 95). Cu toate acestea, este preocupat de faptul că un domeniu de aplicare mai larg, implicând deducerile de cote (articolul 98) şi refuzul transferurilor de cote (articolul 99) ar putea permite Comisiei să modifice unilateral stabilitatea relativă a TAC şi a cotelor alocate statelor membre;

| 46. | consideră că este necesar să se reflecteze asupra proporţionalităţii unor măsuri de acest tip. CoR îşi exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că nu atât statele membre, cât regiunile costiere ale UE şi industriile de pescuit ale acestora ar trebui să suporte costurile aferente; |
| --- | --- |

46.

consideră că este necesar să se reflecteze asupra proporţionalităţii unor măsuri de acest tip. CoR îşi exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că nu atât statele membre, cât regiunile costiere ale UE şi industriile de pescuit ale acestora ar trebui să suporte costurile aferente;

| 47. | solicită insistent Comisiei Europene să continue în paralel un demers bazat pe cooperare, lansat prin noile memorandumuri de înţelegere semnate cu anumite state membre, care definesc în mod clar repere de îmbunătăţire în sistemele de control al pescuitului din statele membre respective. Organismele de control locale şi regionale ar trebui asociate la elaborarea unor astfel de memorandumuri. |
| --- | --- |

47.

solicită insistent Comisiei Europene să continue în paralel un demers bazat pe cooperare, lansat prin noile memorandumuri de înţelegere semnate cu anumite state membre, care definesc în mod clar repere de îmbunătăţire în sistemele de control al pescuitului din statele membre respective. Organismele de control locale şi regionale ar trebui asociate la elaborarea unor astfel de memorandumuri.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Propunerea de regulament al Consiliului, considerentul (29)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (29) | Comisia trebuie să aibă competenţele necesare pentru a închide un anumit tip de pescuit atunci se epuizează cota sau TAC în cazul unui stat membru sau Comisia trebuie de asemenea să fie împuternicită să deducă cote şi să refuze transferul sau schimbul de cote pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului de către statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(29)

Comisia trebuie să aibă competenţele necesare pentru a închide un anumit tip de pescuit atunci se epuizează cota sau TAC în cazul unui stat membru sau Comisia trebuie de asemenea să fie împuternicită să deducă cote şi să refuze transferul sau schimbul de cote pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului de către statele membre.

| (29) | Comisia trebuie să aibă competenţele necesare pentru a închide un anumit tip de pescuit atunci se epuizează cota sau TAC în cazul unui stat membru. sau Comisia trebuie de asemenea să fie împuternicită să deducă cote şi să refuze transferul sau schimbul de cote pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului de către statele membre. |
| --- | --- |

(29)

Comisia trebuie să aibă competenţele necesare pentru a închide un anumit tip de pescuit atunci se epuizează cota sau TAC în cazul unui stat membru. sau Comisia trebuie de asemenea să fie împuternicită să deducă cote şi să refuze transferul sau schimbul de cote pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului de către statele membre.

Expunere de motive:

CoR recunoaşte că un stat membru care permite unei flote să-şi depăşească cota în mai multe rânduri sau care nu adoptă măsurile necesare pentru a garanta respectarea normelor PCP ar trebui penalizat. Cu toate acestea, mecanismele puse în aplicare în acest scop nu ar trebui să implice deducerea de cote şi nici refuzul transferurilor de cote sau al schimburilor de cote, dat fiind că acestea nu ar afecta atât statul membru care nu-şi respectă obligaţiile, cât flotele care nu sunt în niciun mod implicate în infracţiunea comisă şi chiar – în cazul schimbului de cote – alte state membre care nu au nicio legătură cu încălcarea regulamentului. În plus, aceste măsuri ar presupune că Comisia ar putea modifica unilateral stabilitatea relativă din rândul statelor membre.

Amendamentul 2

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 4 alineatul (21)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (21) | „Date ale sistemului de monitorizare a navelor” înseamnă datele privind identificarea navelor de pescuit, poziţia geografică, data, ora, cursul şi viteza, transmise de dispozitive de urmărire prin satelit instalate la bordul navelor de pescuit către centrul de monitorizare a pescuitului din statul de pavilion; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(21)

„Date ale sistemului de monitorizare a navelor” înseamnă datele privind identificarea navelor de pescuit, poziţia geografică, data, ora, cursul şi viteza, transmise de dispozitive de urmărire prin satelit instalate la bordul navelor de pescuit către centrul de monitorizare a pescuitului din statul de pavilion;

| (21) | „Date ale sistemului de monitorizare a navelor” înseamnă datele privind identificarea navelor de pescuit, poziţia geografică, data, ora, cursul şi viteza, transmise de dispozitive de urmărire prin satelit sau de sisteme similare terestre de supraveghere instalate la bordul navelor de pescuit către centrul de monitorizare a pescuitului din statul de pavilion; |
| --- | --- |

(21)

„Date ale sistemului de monitorizare a navelor” înseamnă datele privind identificarea navelor de pescuit, poziţia geografică, data, ora, cursul şi viteza, transmise de dispozitive de urmărire prin satelit sau de sisteme similare terestre de supraveghere instalate la bordul navelor de pescuit către centrul de monitorizare a pescuitului din statul de pavilion;

Expunere de motive:

Definiţia propusă ar putea împiedica utilizarea, după efectuarea testelor necesare, a unor sisteme de monitorizare mai puţin costisitoare dar la fel de eficiente, care ar putea fi mai adecvate vaselor de pescuit care depăşesc o lungime de 10 metri, până la o lungime totală de 15 metri şi care operează suficient de aproape de sistemele de monitorizare terestre. CoR modifică această definiţie şi punctele relevante ale articolului 9 (a se vedea amendamentul 8).

Amendamentul 3

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 4 – alineat nou după alineatul (24)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | „încălcare gravă”

  înseamnă orice tip de comportament care se consideră că împiedică o corectă punere în aplicare a normelor PCP, în special în domenii precum conservarea stocurilor, monitorizarea activităţilor de pescuit şi de comercializare a produselor de pescuit şi în special activităţile menţionate la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

„încălcare gravă”

  înseamnă orice tip de comportament care se consideră că împiedică o corectă punere în aplicare a normelor PCP, în special în domenii precum conservarea stocurilor, monitorizarea activităţilor de pescuit şi de comercializare a produselor de pescuit şi în special activităţile menţionate la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului.

Expunere de motive:

CoR solicită clarificări cu privire la încălcările considerate „grave”, care ar presupune aplicarea articolului 82. Trebuie să se acorde mai multă atenţie diferitelor interpretări ale statelor membre şi să se armonizeze, în măsura posibilului, criteriile pertinente.

Amendamentul 4

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 4 – alineat nou după alineatul (24)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | „
  centru de vânzare prin licitaţie”

  înseamnă orice persoană fizică sau juridică înregistrată şi autorizată ca centru de vânzare prin licitaţie a peştelui, unde peştele este vândut pentru prima oară prin licitaţie concurenţială sau direct unor cumpărători înregistraţi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

„
  centru de vânzare prin licitaţie”

  înseamnă orice persoană fizică sau juridică înregistrată şi autorizată ca centru de vânzare prin licitaţie a peştelui, unde peştele este vândut pentru prima oară prin licitaţie concurenţială sau direct unor cumpărători înregistraţi.

Expunere de motive:

CoR constată că nu se propune nicio definiţie pentru „centrul de vânzare prin licitaţie”, cu toate că articolul 52 impune vânzarea anumitor stocuri în acest mod. „Vânzarea prin licitaţie” nu ar trebui limitată la „licitaţia concurenţială” în sensul prezentului regulament.

Amendamentul 5

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 4 – alineat nou după alineatul (24)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | „
  pescuitul de agrement

  ” înseamnă orice activitate de pescuit în afara pescuitului comercial şi autorizat, constând în pescuit recreativ la scară largă de pe o navă (sau nave) fără licenţă în largul mării, din stocul de peşte care face obiectul planurilor multianuale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

„
  pescuitul de agrement

  ” înseamnă orice activitate de pescuit în afara pescuitului comercial şi autorizat, constând în pescuit recreativ la scară largă de pe o navă (sau nave) fără licenţă în largul mării, din stocul de peşte care face obiectul planurilor multianuale.

Expunere de motive:

Articolul 47 face referire la „pescuitul de agrement”. Articolul 47 poate fi reformulat de Comisie, dar CoR propune această definiţie a „pescuitului de agrement” pentru clarificarea contextului actual.

Cu toate acestea, pescuitul de agrement necomercial acoperă în mod normal orice tip de pescuit în apele marine, inclusiv pescuitul sportiv, pescuitul recreativ şi campionatele, efectuate de pe un vas care nu are obligaţia de a deţine licenţă de pescuit, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1281/2005 al Comisiei din 3 august 2005.

Amendamentul 6

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 5 alineatul (6)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 6.   Plata contribuţiilor de la Fondul European pentru Pescuit în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului şi a contribuţiilor financiare comunitare pentru măsurile menţionate la articolul 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006 al Consiliului este condiţionată de respectarea de către statele membre a obligaţiei de a asigura conformitatea şi aplicarea normelor privind conservarea, controlul, inspecţia şi asigurarea respectării reglementărilor din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului care sunt legate sau au un efect asupra eficienţei măsurilor finanţate şi de a coordona şi menţine în acest scop un regim eficace de inspecţie, monitorizare, supraveghere şi asigurare a respectării reglementărilor. | 6.   Plata contribuţiilor de la Fondul European pentru Pescuit în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului şi a contribuţiilor financiare comunitare pentru măsurile menţionate la articolul 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006 al Consiliului este condiţionată de respectarea de către statele membre a obligaţiei de a asigura conformitatea şi aplicarea normelor privind conservarea, controlul, inspecţia şi asigurarea respectării reglementărilor din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului care sunt legate sau au un efect asupra eficienţei măsurilor finanţate şi de a coordona şi menţine în acest scop un regim eficace de inspecţie, monitorizare, supraveghere şi asigurare a respectării reglementărilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

6.   Plata contribuţiilor de la Fondul European pentru Pescuit în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului şi a contribuţiilor financiare comunitare pentru măsurile menţionate la articolul 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006 al Consiliului este condiţionată de respectarea de către statele membre a obligaţiei de a asigura conformitatea şi aplicarea normelor privind conservarea, controlul, inspecţia şi asigurarea respectării reglementărilor din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului care sunt legate sau au un efect asupra eficienţei măsurilor finanţate şi de a coordona şi menţine în acest scop un regim eficace de inspecţie, monitorizare, supraveghere şi asigurare a respectării reglementărilor.

6.   Plata contribuţiilor de la Fondul European pentru Pescuit în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului şi a contribuţiilor financiare comunitare pentru măsurile menţionate la articolul 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006 al Consiliului este condiţionată de respectarea de către statele membre a obligaţiei de a asigura conformitatea şi aplicarea normelor privind conservarea, controlul, inspecţia şi asigurarea respectării reglementărilor din cadrul politicii comune în domeniul pescuitului care sunt legate sau au un efect asupra eficienţei măsurilor finanţate şi de a coordona şi menţine în acest scop un regim eficace de inspecţie, monitorizare, supraveghere şi asigurare a respectării reglementărilor.

Expunere de motive:

CoR consideră că o mai bună reglementare prevede atât măsuri stimulative, cât şi sancţiuni. Nerespectarea normelor PCP ar trebui să facă obiectul unui tratament proporţional cu gravitatea faptei şi numai încălcările grave ar trebui tratate la un nivel juridic corespunzător. Nu este acceptabil ca vărsarea fondurilor FEP să fie condiţionată de respectarea absolută a obligaţiilor de control. Acest alineat creează o mare incertitudine juridică. (A se vedea articolul 95)

Amendamentul 7

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 9 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre operează un sistem de monitorizare a navelor prin satelit, pentru a asigura o monitorizare eficientă a activităţilor de pescuit ale navelor de pescuit care le abordează pavilionul, indiferent de poziţia acestora şi de activităţile de pescuit din apele acestora. Statele membre monitorizează periodic precizia acestor date şi adoptă acţiuni prompte dacă se constată că datele sunt inexacte. | 1.   Statele membre operează un sistem de monitorizare a navelor prin satelit şi, dacă este cazul, un sistem de supraveghere terestru, pentru a asigura o monitorizare eficientă a activităţilor de pescuit ale navelor de pescuit care le abordează pavilionul, indiferent de poziţia acestora şi de activităţile de pescuit din apele acestora. Statele membre monitorizează periodic precizia acestor date şi adoptă acţiuni prompte dacă se constată că datele sunt inexacte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Statele membre operează un sistem de monitorizare a navelor prin satelit, pentru a asigura o monitorizare eficientă a activităţilor de pescuit ale navelor de pescuit care le abordează pavilionul, indiferent de poziţia acestora şi de activităţile de pescuit din apele acestora. Statele membre monitorizează periodic precizia acestor date şi adoptă acţiuni prompte dacă se constată că datele sunt inexacte.

1.   Statele membre operează un sistem de monitorizare a navelor prin satelit şi, dacă este cazul, un sistem de supraveghere terestru, pentru a asigura o monitorizare eficientă a activităţilor de pescuit ale navelor de pescuit care le abordează pavilionul, indiferent de poziţia acestora şi de activităţile de pescuit din apele acestora. Statele membre monitorizează periodic precizia acestor date şi adoptă acţiuni prompte dacă se constată că datele sunt inexacte.

Expunere de motive:

A se vedea expunerea de motive pentru amendamentul 3.

Amendamentul 8

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul (10)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 10

  Sistemul de identificare automată

  1.   O navă de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 de metri este echipată cu şi menţine în funcţiune un sistem de identificare automată care corespunde standardelor de performanţă elaborate de Organizaţia Maritimă Internaţională, în conformitate cu capitolul V reglementarea 19 secţiunea 2.4.5 din Convenţia SOLAS din 1974, în versiunea actualizată.
  2.   Statele membre utilizează datele provenite de la sistemul de identificare automată în scopul verificării încrucişate cu alte date disponibile în conformitate cu articolele 102 şi 103. În acest scop, statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că datele provenite de la sistemul de identificare automată pentru navele de pescuit care le arborează pavilioanele sunt puse la dispoziţia autorităţilor naţionale de control în domeniul pescuitului din statele respective. Statele membre asigură monitorizarea regulată a exactităţii datelor în cauză şi acţionează prompt dacă se constată că datele sunt inexacte. | Articolul 10



  Sistemul de identificare automată



  1.   O navă de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 de metri este echipată cu şi menţine în funcţiune un sistem de identificare automată care corespunde standardelor de performanţă elaborate de Organizaţia Maritimă Internaţională, în conformitate cu capitolul V reglementarea 19 secţiunea 2.4.5 din Convenţia SOLAS din 1974, în versiunea actualizată.


  2.   Statele membre utilizează datele provenite de la sistemul de identificare automată în scopul verificării încrucişate cu alte date disponibile în conformitate cu articolele 102 şi 103. În acest scop, statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că datele provenite de la sistemul de identificare automată pentru navele de pescuit care le arborează pavilioanele sunt puse la dispoziţia autorităţilor naţionale de control în domeniul pescuitului din statele respective. Statele membre asigură monitorizarea regulată a exactităţii datelor în cauză şi acţionează prompt dacă se constată că datele sunt inexacte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 10

Sistemul de identificare automată

1.   O navă de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 de metri este echipată cu şi menţine în funcţiune un sistem de identificare automată care corespunde standardelor de performanţă elaborate de Organizaţia Maritimă Internaţională, în conformitate cu capitolul V reglementarea 19 secţiunea 2.4.5 din Convenţia SOLAS din 1974, în versiunea actualizată.

2.   Statele membre utilizează datele provenite de la sistemul de identificare automată în scopul verificării încrucişate cu alte date disponibile în conformitate cu articolele 102 şi 103. În acest scop, statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că datele provenite de la sistemul de identificare automată pentru navele de pescuit care le arborează pavilioanele sunt puse la dispoziţia autorităţilor naţionale de control în domeniul pescuitului din statele respective. Statele membre asigură monitorizarea regulată a exactităţii datelor în cauză şi acţionează prompt dacă se constată că datele sunt inexacte.

Articolul 10

Sistemul de identificare automată

1.   O navă de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 de metri este echipată cu şi menţine în funcţiune un sistem de identificare automată care corespunde standardelor de performanţă elaborate de Organizaţia Maritimă Internaţională, în conformitate cu capitolul V reglementarea 19 secţiunea 2.4.5 din Convenţia SOLAS din 1974, în versiunea actualizată.

2.   Statele membre utilizează datele provenite de la sistemul de identificare automată în scopul verificării încrucişate cu alte date disponibile în conformitate cu articolele 102 şi 103. În acest scop, statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că datele provenite de la sistemul de identificare automată pentru navele de pescuit care le arborează pavilioanele sunt puse la dispoziţia autorităţilor naţionale de control în domeniul pescuitului din statele respective. Statele membre asigură monitorizarea regulată a exactităţii datelor în cauză şi acţionează prompt dacă se constată că datele sunt inexacte.

Expunere de motive:

Conform Convenţiei internaţionale privind siguranţa vieţii pe mare (SOLAS) a Organizaţiei Maritime Internaţionale (OMI), toate navele care efectuează curse internaţionale de mare tonaj (300 de tone sau mai mult), precum şi toate navele de pasageri de orice dimensiune, trebuie echipate cu un sistem de identificare automată. 40 000 de nave din întreaga lume sunt echipate în prezent cu un astfel de sistem, pentru a spori siguranţa navigaţiei şi siguranţa sectorului transportului maritim internaţional. Obligaţia de a echipa cu un sistem de identificare automată toate navele de pescuit cu o lungime totală mai mare de 15 de metri ar antrena, fără îndoială, o saturare a sistemului şi i-ar afecta eficienţa în domeniul siguranţei maritime.

Amendamentul 9

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 14 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Fără a aduce atingere normelor specifice, comandanţii navelor de pescuit comunitare cu o lungime totală mai mare de 10 metri ţin un jurnal de bord al operaţiunilor, indicând în mod specific toate cantităţile care depăşesc 15 kg de greutate în viu echivalentă din fiecare specie capturată şi stocată la bord, data şi zona geografică, exprimată prin referire la o subzonă şi la o diviziune sau subdiviziune sau, dacă este cazul, la un dreptunghi statistic în care se aplică limite de captură în conformitate cu legislaţia comunitară, al capturilor şi al tipului de unelte utilizate. Cantităţile din fiecare specie aruncate înapoi în mare se înregistrează, de asemenea, în jurnalul de bord. Responsabilitatea exactităţii datelor înregistrate în jurnalul de bord revine comandantului. | 1.   Fără a aduce atingere normelor specifice, comandanţii navelor de pescuit comunitare cu o lungime totală mai mare de 10 metri ţin un jurnal de bord pe hârtie al operaţiunilor, indicând în mod specific toate cantităţile care depăşesc 15
  50 kg de greutate în viu echivalentă din fiecare specie capturată şi stocată la bord, data şi zona geografică, exprimată prin referire la o subzonă şi la o diviziune sau subdiviziune sau, dacă este cazul, la un dreptunghi statistic în care se aplică limite de captură în conformitate cu legislaţia comunitară, al capturilor şi al tipului de unelte utilizate. Cantităţile estimate din fiecare specie aruncate înapoi în mare pot fi înregistrate
  se înregistrează, de asemenea, în jurnalul de bord, în scopul evaluării. Responsabilitatea exactităţii datelor înregistrate în jurnalul de bord revine comandantului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Fără a aduce atingere normelor specifice, comandanţii navelor de pescuit comunitare cu o lungime totală mai mare de 10 metri ţin un jurnal de bord al operaţiunilor, indicând în mod specific toate cantităţile care depăşesc 15 kg de greutate în viu echivalentă din fiecare specie capturată şi stocată la bord, data şi zona geografică, exprimată prin referire la o subzonă şi la o diviziune sau subdiviziune sau, dacă este cazul, la un dreptunghi statistic în care se aplică limite de captură în conformitate cu legislaţia comunitară, al capturilor şi al tipului de unelte utilizate. Cantităţile din fiecare specie aruncate înapoi în mare se înregistrează, de asemenea, în jurnalul de bord. Responsabilitatea exactităţii datelor înregistrate în jurnalul de bord revine comandantului.

1.   Fără a aduce atingere normelor specifice, comandanţii navelor de pescuit comunitare cu o lungime totală mai mare de 10 metri ţin un jurnal de bord pe hârtie al operaţiunilor, indicând în mod specific toate cantităţile care depăşesc 15
  50 kg de greutate în viu echivalentă din fiecare specie capturată şi stocată la bord, data şi zona geografică, exprimată prin referire la o subzonă şi la o diviziune sau subdiviziune sau, dacă este cazul, la un dreptunghi statistic în care se aplică limite de captură în conformitate cu legislaţia comunitară, al capturilor şi al tipului de unelte utilizate. Cantităţile estimate din fiecare specie aruncate înapoi în mare pot fi înregistrate
  se înregistrează, de asemenea, în jurnalul de bord, în scopul evaluării. Responsabilitatea exactităţii datelor înregistrate în jurnalul de bord revine comandantului.

Expunere de motive:

CoR consideră necesar, în scopul clarificării juridice, să se adauge cuvântul „hârtie”, pentru a lua în considerare articolul 15 modificat.

CoR consideră că restricţiile cantitative prevăzute în acest articol impun o nouă sarcină administrativă excesivă căpitanilor de vase de pescuit şi, în ceea ce priveşte captura aruncată în mare, nu are nicio legătură cu posibilităţile de pescuit. În conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului, cantităţile aruncate înapoi în mare pot fi înregistrate în vederea evaluării. CESE recomandă utilizarea acestui text.

Amendamentul 10

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 14 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Marja de toleranţă permisă în estimările înregistrate în jurnalul de bord cu privire la cantităţile în kilograme de peşte păstrate la bord este de 5 %. | 3.   Pentru speciile care fac obiectul TAC şi al cotelor, m
  Marja de toleranţă permisă în estimările înregistrate în jurnalul de bord cu privire la cantităţile în kilograme de peşte păstrate la bord este de 5
  12 %. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.   Marja de toleranţă permisă în estimările înregistrate în jurnalul de bord cu privire la cantităţile în kilograme de peşte păstrate la bord este de 5 %.

3.   Pentru speciile care fac obiectul TAC şi al cotelor, m
  Marja de toleranţă permisă în estimările înregistrate în jurnalul de bord cu privire la cantităţile în kilograme de peşte păstrate la bord este de 5
  12 %.

Expunere de motive:

Comitetul observă că marja de toleranţă este o cifră arbitrară, care nu are nicio justificare ştiinţifică. O serie de teste practice efectuate de MRAG asupra vaselor de pescuit au demonstrat diferenţe importante în privinţa marjei şi puţini factori de corelare. Dacă trebuie acceptată o singură cifră, aceasta ar trebui să fie eficace şi proporţională cu cerinţele de monitorizare. CoR consideră că marja propusă este impracticabilă; este necesară adoptarea unui compromis între sistemul actual şi marja pentru stocurile în refacere. Regulamentul ar trebui aplicat numai speciilor care fac obiectul TAC.

Amendamentul 11

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 15 alineatele (1) şi (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 15

  Înregistrarea şi transmiterea electronică a datelor din jurnalul de bord

  1.   Comandantul unei nave de pescuit comunitare cu o lungime totală mai mare de 10 metri înregistrează electronic informaţiile privind pescuitul consemnate în jurnalul de bord şi le transmite pe cale electronică către autoritatea competentă a statului membru de pavilion cel puţin o dată pe zi.
  2.   Alineatul (1) se aplică navelor de pescuit comunitare care depăşesc 15 metri lungime, până la o lungime totală de 24 metri, începând de la 1 iulie 2011, precum şi navelor de pescuit comunitare care depăşesc 10 metri lungime, până la o lungime totală de 15 metri, începând de la 1 ianuarie 2012. Navele comunitare cu o lungime totală de până la 15 metri pot fi exceptate de la aplicarea prevederilor alineatului (1) dacă:






  a) | operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 15

Înregistrarea şi transmiterea electronică a datelor din jurnalul de bord

1.   Comandantul unei nave de pescuit comunitare cu o lungime totală mai mare de 10 metri înregistrează electronic informaţiile privind pescuitul consemnate în jurnalul de bord şi le transmite pe cale electronică către autoritatea competentă a statului membru de pavilion cel puţin o dată pe zi.

2.   Alineatul (1) se aplică navelor de pescuit comunitare care depăşesc 15 metri lungime, până la o lungime totală de 24 metri, începând de la 1 iulie 2011, precum şi navelor de pescuit comunitare care depăşesc 10 metri lungime, până la o lungime totală de 15 metri, începând de la 1 ianuarie 2012. Navele comunitare cu o lungime totală de până la 15 metri pot fi exceptate de la aplicarea prevederilor alineatului (1) dacă:

a)

operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion sau

| b) | nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării şi întoarcerii în port. |
| --- | --- |

b)

nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării şi întoarcerii în port.

Articolul 15

Înregistrarea şi transmiterea electronică a datelor din jurnalul de bord

1.   Comandantul unei nave de pescuit comunitare cu o lungime totală mai mare de 10
  15 metri înregistrează electronic informaţiile privind pescuitul consemnate în jurnalul de bord şi le transmite pe cale electronică către autoritatea competentă a statului membru de pavilion cel puţin o dată pe zi.

2.   Alineatul (1) se aplică navelor de pescuit comunitare care depăşesc 15 metri lungime, până la o lungime totală de 24 metri, începând de la 1 iulie 2011, precum şi navelor de pescuit comunitare care depăşesc 10 metri lungime, până la o lungime totală de 15 metri, începând de la 1 ianuarie 2012. Navele comunitare cu o lungime totală de până la 15 metri pot fi exceptate de la aplicarea prevederilor alineatului (1) dacă:

| a) | operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion sau |
| --- | --- |

a)

operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion sau

| b) | nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării şi întoarcerii în port. |
| --- | --- |

b)

nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării şi întoarcerii în port.

Expunere de motive:

Comitetul consideră că vasele de pescuit care depăşesc o lungime de 10 metri, până la o lungime totală de 15 metri nu au o dimensiune suficientă pentru a facilita o utilizare sigură şi rentabilă a jurnalelor de pescuit electronice.

Amendamentul 12

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 17 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Fără a aduce atingere prevederilor specifice ale planurilor multianuale, comandanţii navelor de pescuit comunitare sau reprezentanţii acestora notifică autorităţilor competente din statul membru al cărui port sau facilităţi de debarcare doresc să le utilizeze, cu cel puţin 4 ore anterior orei estimate de sosire în port, cu excepţia cazurilor în care autorităţile şi-au dat acordul pentru o intrare anterioară acestui termen, următoarele informaţii:






  a) | datele de identificare a navei; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Fără a aduce atingere prevederilor specifice ale planurilor multianuale, comandanţii navelor de pescuit comunitare sau reprezentanţii acestora notifică autorităţilor competente din statul membru al cărui port sau facilităţi de debarcare doresc să le utilizeze, cu cel puţin 4 ore anterior orei estimate de sosire în port, cu excepţia cazurilor în care autorităţile şi-au dat acordul pentru o intrare anterioară acestui termen, următoarele informaţii:

a)

datele de identificare a navei;

| b) | numele portului de destinaţie şi scopul escalei, cum ar fi debarcarea, transbordarea sau accesul la servicii; |
| --- | --- |

b)

numele portului de destinaţie şi scopul escalei, cum ar fi debarcarea, transbordarea sau accesul la servicii;

| c) | autorizaţia de pescuit, sau, dacă este cazul, autorizaţia pentru sprijinirea operaţiunilor de pescuit sau pentru transbordarea produselor pescăreşti; |
| --- | --- |

c)

autorizaţia de pescuit, sau, dacă este cazul, autorizaţia pentru sprijinirea operaţiunilor de pescuit sau pentru transbordarea produselor pescăreşti;

| d) | datele între care are loc ieşirea în larg şi zonele în care s-au efectuat capturi; |
| --- | --- |

d)

datele între care are loc ieşirea în larg şi zonele în care s-au efectuat capturi;

| (e) | data şi ora estimată a sosirii în port; |
| --- | --- |

(e)

data şi ora estimată a sosirii în port;

| (f) | cantităţile din fiecare specie păstrate la bord, inclusiv capturile zero; |
| --- | --- |

(f)

cantităţile din fiecare specie păstrate la bord, inclusiv capturile zero;

| g) | cantităţile din fiecare specie care vor fi debarcate sau transbordate. |
| --- | --- |

g)

cantităţile din fiecare specie care vor fi debarcate sau transbordate.

1.   Fără a aduce atingere prevederilor specifice ale planurilor multianuale, comandanţii navelor de pescuit comunitare cu o lungime totală mai mare de 15 de metri sau reprezentanţii acestora notifică autorităţilor competente din statul membru al cărui port sau facilităţi de debarcare doresc să le utilizeze, cu cel puţin 4 ore anterior orei estimate de sosire în port, cu excepţia cazurilor în care autorităţile şi-au dat acordul pentru o intrare anterioară acestui termen, următoarele informaţii:

| a) | datele de identificare a navei; |
| --- | --- |

a)

datele de identificare a navei;

| b) | numele portului de destinaţie şi scopul escalei, cum ar fi debarcarea, transbordarea sau accesul la servicii; |
| --- | --- |

b)

numele portului de destinaţie şi scopul escalei, cum ar fi debarcarea, transbordarea sau accesul la servicii;

| c) | autorizaţia de pescuit, sau, dacă este cazul, autorizaţia pentru sprijinirea operaţiunilor de pescuit sau pentru transbordarea produselor pescăreşti; |
| --- | --- |

c)

autorizaţia de pescuit, sau, dacă este cazul, autorizaţia pentru sprijinirea operaţiunilor de pescuit sau pentru transbordarea produselor pescăreşti;

| d) | datele între care are loc ieşirea în larg şi zonele în care s-au efectuat capturi; |
| --- | --- |

d)

datele între care are loc ieşirea în larg şi zonele în care s-au efectuat capturi;

| (e) | data şi ora estimată a sosirii în port; |
| --- | --- |

(e)

data şi ora estimată a sosirii în port;

| (f) | cantităţile din fiecare specie păstrate la bord, inclusiv capturile zero; |
| --- | --- |

(f)

cantităţile din fiecare specie păstrate la bord, inclusiv capturile zero;

| g) | cantităţile din fiecare specie care vor fi debarcate sau transbordate. |
| --- | --- |

g)

cantităţile din fiecare specie care vor fi debarcate sau transbordate.

Expunere de motive:

CoR consideră că dimensiunea navelor de pescuit cu o lungime totală mai mică de 15 metri nu justifică, din raţiuni de siguranţă, obligaţia de notificare cu cel puţin patru ore înainte de ora estimată a sosirii în port. Obligaţia de înregistrare a capturilor zero depăşeşte orice putere de înţelegere.

Amendamentul 13

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 21 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Fără a aduce atingere prevederilor specifice planurilor multianuale, comandantul sau reprezentantul comandantului unei nave de pescuit comunitare care depăşeşte o lungime totală de 10 metri transmite datele declaraţiei de debarcare pe cale electronică autorităţilor competente din statul membru de pavilion în termen de două ore după finalizarea debarcării. | 2.   Fără a aduce atingere prevederilor specifice planurilor multianuale, comandantul sau reprezentantul comandantului unei nave de pescuit comunitare care depăşeşte o lungime totală de 10 metri transmite datele declaraţiei de debarcare, pe cale electronică, dacă lungimea totală a navei este mai mare de 15 metri, şi pe hârtie în caz contrar, autorităţilor competente din statul membru de pavilion în termen de două
  48 de ore după finalizarea debarcării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Fără a aduce atingere prevederilor specifice planurilor multianuale, comandantul sau reprezentantul comandantului unei nave de pescuit comunitare care depăşeşte o lungime totală de 10 metri transmite datele declaraţiei de debarcare pe cale electronică autorităţilor competente din statul membru de pavilion în termen de două ore după finalizarea debarcării.

2.   Fără a aduce atingere prevederilor specifice planurilor multianuale, comandantul sau reprezentantul comandantului unei nave de pescuit comunitare care depăşeşte o lungime totală de 10 metri transmite datele declaraţiei de debarcare, pe cale electronică, dacă lungimea totală a navei este mai mare de 15 metri, şi pe hârtie în caz contrar, autorităţilor competente din statul membru de pavilion în termen de două
  48 de ore după finalizarea debarcării.

Expunere de motive:

Comitetul observă că informaţia cuprinsă într-o declaraţie de debarcare trebuie aprobată de căpitan şi presupune sortarea şi cântărirea capturii. Această cerinţă oneroasă poate avea implicaţii considerabile în privinţa costurilor în porturile care nu dispun de centre de vânzare prin licitaţie, în special în regiunile maritime periferice. Intervalul menţionat în articolul 8 din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului este de 48 de ore. CESE recomandă utilizarea acestui text.

Amendamentul 14

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 23 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Toate capturile dintr-unul sau mai multe stocuri care fac obiectul unei cote, realizate de nave de pescuit comunitare se scad din cota aplicabilă statului membru de pavilion pentru stocul sau stocurile respective, indiferent de locul de debarcare. | 3.   Toate capturile
  debarcările
  dintr-unul
  unuia sau mai multor
  e stocuri care fac obiectul unei cote, realizate de nave de pescuit comunitare se scad din cota aplicabilă statului membru de pavilion pentru stocul sau stocurile respective, indiferent de locul de debarcare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.   Toate capturile dintr-unul sau mai multe stocuri care fac obiectul unei cote, realizate de nave de pescuit comunitare se scad din cota aplicabilă statului membru de pavilion pentru stocul sau stocurile respective, indiferent de locul de debarcare.

3.   Toate capturile
  debarcările
  dintr-unul
  unuia sau mai multor
  e stocuri care fac obiectul unei cote, realizate de nave de pescuit comunitare se scad din cota aplicabilă statului membru de pavilion pentru stocul sau stocurile respective, indiferent de locul de debarcare.

Expunere de motive:

CoR observă că, dacă cotele naţionale sunt stabilite pe baza cantităţii desemnate sub termenul „captură totală admisibilă”, această cantitate este şi trebuie să fie stabilită la punctul de debarcare şi de primă vânzare. Capturile aruncate înapoi în mare nu ar trebui deduse din cota naţională.

Amendamentul 15

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 31 alineatul (1)

| Text propus de Comisie | Amendament CoR |
| --- | --- |
| 1.   Motoarele noi, motoarele de rezervă şi motoarele care au fost modificate tehnic se aprobă oficial de către autorităţile statelor membre cu privire la faptul că nu au capacitatea de a produce o putere superioară celei înscrise în certificatul motorului. Aprobările se eliberează doar dacă motorul nu are capacitatea de a produce o putere superioară celei declarate. | 1.   Cu excepţia vaselor cu o lungime mai mică de 10 metri care utilizează numai unelte de pescuit statice,
  M
  motoarele noi, motoarele de rezervă şi motoarele care au fost modificate tehnic se aprobă oficial de către autorităţile statelor membre cu privire la faptul că nu au capacitatea de a produce o putere superioară celei înscrise în certificatul motorului. Aprobările se eliberează doar dacă motorul nu are capacitatea de a produce o putere superioară celei declarate. |

Text propus de Comisie

Amendament CoR

1.   Motoarele noi, motoarele de rezervă şi motoarele care au fost modificate tehnic se aprobă oficial de către autorităţile statelor membre cu privire la faptul că nu au capacitatea de a produce o putere superioară celei înscrise în certificatul motorului. Aprobările se eliberează doar dacă motorul nu are capacitatea de a produce o putere superioară celei declarate.

1.   Cu excepţia vaselor cu o lungime mai mică de 10 metri care utilizează numai unelte de pescuit statice,
  M
  motoarele noi, motoarele de rezervă şi motoarele care au fost modificate tehnic se aprobă oficial de către autorităţile statelor membre cu privire la faptul că nu au capacitatea de a produce o putere superioară celei înscrise în certificatul motorului. Aprobările se eliberează doar dacă motorul nu are capacitatea de a produce o putere superioară celei declarate.

Expunere de motive:

Certificarea puterii motorului vaselor de pescuit nu este adecvată, dat fiind că, în cea mai mare parte, acestea sunt utilizate pentru pescuitul de coastă la scară mică. Prin urmare, vasele care măsoară mai puţin de 10 metri în lungime care utilizează numai unelte de pescuit statice ar trebui scutite de astfel de condiţii. Informaţiile furnizate de fabricant ar trebui considerate suficiente. Numai în cazul pescuitului cu traule puterea motorului are o importanţă hotărâtoare pentru eficienţa pescuitului.

Amendamentul 16

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 37 alineatul (2), introducere

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   În activităţile de pescuit în care este permisă deţinerea a mai mult de două tipuri de unelte la bord, uneltele neutilizate se arimează astfel încât să nu fie disponibile pentru utilizare imediată, în conformitate cu următoarele condiţii: | 2.   În activităţile de pescuit în care este permisă deţinerea a mai mult de două sau mai multe tipuri de unelte la bord, uneltele neutilizate se arimează astfel încât să nu fie disponibile pentru utilizare imediată, în conformitate cu următoarele condiţii: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   În activităţile de pescuit în care este permisă deţinerea a mai mult de două tipuri de unelte la bord, uneltele neutilizate se arimează astfel încât să nu fie disponibile pentru utilizare imediată, în conformitate cu următoarele condiţii:

2.   În activităţile de pescuit în care este permisă deţinerea a mai mult de două sau mai multe tipuri de unelte la bord, uneltele neutilizate se arimează astfel încât să nu fie disponibile pentru utilizare imediată, în conformitate cu următoarele condiţii:

Expunere de motive:

CoR consideră că poate fi vorba de o greşeală de redactare. A doua unealtă sau toate uneltele neutilizate ar trebui arimate.

Amendamentul 17

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 40 alineatele (1) şi (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 40

  Tranzitul printr-o zonă marină protejată

  1.   Tranzitul printr-o zonă marină protejată este permis tuturor navelor de pescuit în următoarele condiţii:






  a) | toate uneltele aflate la bord sunt strânse şi arimate în timpul tranzitului; şi |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 40

Tranzitul printr-o zonă marină protejată

1.   Tranzitul printr-o zonă marină protejată este permis tuturor navelor de pescuit în următoarele condiţii:

a)

toate uneltele aflate la bord sunt strânse şi arimate în timpul tranzitului; şi

| b) | viteza de deplasare în timpul tranzitului nu este mai mică de 6 noduri. |
| --- | --- |

b)

viteza de deplasare în timpul tranzitului nu este mai mică de 6 noduri.

2.   Comandanţii navelor comunitare de pescuit care intenţionează să tranziteze o zonă marină protejată comunică următoarele date, sub forma unui raport de tranzit, autorităţilor statului membru de pavilion şi statului membru costier:

| a) | denumirea navei, marca de identificare externă, indicativul radio şi numele comandantului navei; |
| --- | --- |

a)

denumirea navei, marca de identificare externă, indicativul radio şi numele comandantului navei;

| b) | coordonatele localizării geografice a navei la care se referă comunicarea; |
| --- | --- |

b)

coordonatele localizării geografice a navei la care se referă comunicarea;

| c) | data şi ora fiecărei intrări într-o zonă marină protejată, şi |
| --- | --- |

c)

data şi ora fiecărei intrări într-o zonă marină protejată, şi

| d) | data şi ora fiecărei ieşiri dintr-o zonă marină protejată. |
| --- | --- |

d)

data şi ora fiecărei ieşiri dintr-o zonă marină protejată.

Articolul 40

Tranzitul printr-o zonă marină protejată

1.   Tranzitul printr-o zonă marină protejată, în cazul navelor de pescuit care nu sunt autorizate să pescuiască în zona respectivă, este permis în următoarele condiţii:

| a) | toate uneltele aflate la bord sunt strânse şi arimate în timpul tranzitului; şi |
| --- | --- |

a)

toate uneltele aflate la bord sunt strânse şi arimate în timpul tranzitului; şi

| b) | viteza de deplasare în timpul tranzitului nu este mai mică de 6 noduri. |
| --- | --- |

b)

viteza de deplasare în timpul tranzitului nu este mai mică de 6 noduri.

2.   Comandanţii navelor comunitare de pescuit care intenţionează să tranziteze o zonă marină protejată sau să pescuiască, dacă sunt autorizate, în aceasta comunică următoarele date, sub forma unui raport de tranzit, autorităţilor statului membru de pavilion şi statului membru costier:

| a) | denumirea navei, marca de identificare externă, indicativul radio şi numele comandantului navei; |
| --- | --- |

a)

denumirea navei, marca de identificare externă, indicativul radio şi numele comandantului navei;

| b) | coordonatele localizării geografice a navei la care se referă comunicarea; |
| --- | --- |

b)

coordonatele localizării geografice a navei la care se referă comunicarea;

| c) | data şi ora fiecărei intrări într-o zonă marină protejată, şi |
| --- | --- |

c)

data şi ora fiecărei intrări într-o zonă marină protejată, şi

| d) | data şi ora fiecărei ieşiri dintr-o zonă marină protejată. |
| --- | --- |

d)

data şi ora fiecărei ieşiri dintr-o zonă marină protejată.

Expunere de motive:

CoR îşi exprimă îngrijorarea cu privire la statutul juridic al zonelor marine protejate, astfel cum sunt definite în articolul 4, şi cum se propune în articolele 39 şi 40. Conform propunerii, zonele marine protejate ar avea acelaşi statut cu „zonele închise”. Ar trebui aplicată o normă în materie de „tranzit” numai acelor vase care nu dispun de o autorizaţie în conformitate cu articolul 7 litera (c). CoR pune sub semnul întrebării cerinţele de monitorizare din articolul 39 şi termenii articolelor 4 şi 40 şi propune prezentul amendament.

Amendamentul 18

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 41 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Comandantul unei nave de pescuit înregistrează toate capturile aruncate înapoi în mare cu un volum de peste 15 kg echivalent greutate în viu şi comunică fără întârziere informaţiile autorităţilor competente, pe cale electronică, dacă este posibil. | 1.   Comandantul unei nave de pescuit poate înregistra
  ează
  în jurnalul de bord, în scopul evaluării,
  toate capturile aruncate înapoi în mare cu un volum de peste 15 kg echivalent greutate în viu şi comunică fără întârziere informaţiile autorităţilor competente, pe cale electronică, dacă este posibil
  cantităţile estimate din fiecare specie aruncate înapoi în mare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Comandantul unei nave de pescuit înregistrează toate capturile aruncate înapoi în mare cu un volum de peste 15 kg echivalent greutate în viu şi comunică fără întârziere informaţiile autorităţilor competente, pe cale electronică, dacă este posibil.

1.   Comandantul unei nave de pescuit poate înregistra
  ează
  în jurnalul de bord, în scopul evaluării,
  toate capturile aruncate înapoi în mare cu un volum de peste 15 kg echivalent greutate în viu şi comunică fără întârziere informaţiile autorităţilor competente, pe cale electronică, dacă este posibil
  cantităţile estimate din fiecare specie aruncate înapoi în mare.

Expunere de motive:

În conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului, cantităţile aruncate înapoi în mare pot fi înregistrate în vederea evaluării. CoR recomandă utilizarea textului modificat. Ar fi nejustificat să se solicite înregistrarea tuturor capturilor aruncate înapoi în mare cu un volum de peste 15 kg şi informarea autorităţilor competente. CoR consideră că aruncarea necesară a acestor capturi înapoi în mare trebuie efectuată fără întârziere, pentru a asigura o posibilitate de supravieţuire maximă.

Amendamentul 19

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 47 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 47

  Pescuitul de agrement

  1.   Pescuitul de agrement pe o navă aflată în apele comunitare dintr-un stoc care face obiectul unui plan multianual necesită o autorizaţie pentru nava în cauză, eliberată de către statul membru de pavilion.
  2.   Capturile rezultate în urma pescuitului de agrement din stocuri care fac obiectul unui plan multianual se înregistrează de către statul membru de pavilion.
  3.   Capturile rezultate în urma pescuitului de agrement din specii care fac obiectul unui plan multianual se scad din cotele relevante ale statului membru de pavilion. Statele membre vizate stabilesc un procent din aceste cote care se va utiliza exclusiv în scopul pescuitului de agrement.
  4.   Se interzice comercializarea capturilor rezultate în urma pescuitului de agrement, cu excepţia acţiunilor caritabile. | Articolul 47

  Pescuitul de agrement

  1.   Pescuitul de agrement pe o navă fără licenţă aflată în apele comunitare dintr-un stoc care face obiectul unui plan multianual necesită o autorizaţie pentru nava în cauză, eliberată de către statul membru de pavilion.
  2.   Capturile rezultate în urma pescuitului de agrement din stocuri care fac obiectul unui plan multianual se înregistrează de către statul membru de pavilion.

  3.   Capturile rezultate în urma pescuitului de agrement din specii care fac obiectul unui plan multianual se scad din cotele relevante ale statului membru de pavilion. Statele membre vizate stabilesc un procent din aceste cote care se va utiliza exclusiv în scopul pescuitului de agrement.


  4.   Se interzice comercializarea capturilor rezultate în urma pescuitului de agrement, cu excepţia acţiunilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 47

Pescuitul de agrement

1.   Pescuitul de agrement pe o navă aflată în apele comunitare dintr-un stoc care face obiectul unui plan multianual necesită o autorizaţie pentru nava în cauză, eliberată de către statul membru de pavilion.

2.   Capturile rezultate în urma pescuitului de agrement din stocuri care fac obiectul unui plan multianual se înregistrează de către statul membru de pavilion.

3.   Capturile rezultate în urma pescuitului de agrement din specii care fac obiectul unui plan multianual se scad din cotele relevante ale statului membru de pavilion. Statele membre vizate stabilesc un procent din aceste cote care se va utiliza exclusiv în scopul pescuitului de agrement.

4.   Se interzice comercializarea capturilor rezultate în urma pescuitului de agrement, cu excepţia acţiunilor caritabile.

Articolul 47

Pescuitul de agrement

1.   Pescuitul de agrement pe o navă fără licenţă aflată în apele comunitare dintr-un stoc care face obiectul unui plan multianual necesită o autorizaţie pentru nava în cauză, eliberată de către statul membru de pavilion.

2.   Capturile rezultate în urma pescuitului de agrement din stocuri care fac obiectul unui plan multianual se înregistrează de către statul membru de pavilion.

3.   Capturile rezultate în urma pescuitului de agrement din specii care fac obiectul unui plan multianual se scad din cotele relevante ale statului membru de pavilion. Statele membre vizate stabilesc un procent din aceste cote care se va utiliza exclusiv în scopul pescuitului de agrement.

4.   Se interzice comercializarea capturilor rezultate în urma pescuitului de agrement, cu excepţia acţiunilor.

Expunere de motive:

CoR propune o definiţie a pescuitului de agrement la articolul 4 alineatul (27). Textul propus aici clarifică poziţia sa referitoare la licenţe şi autorizaţii.

După cum se subliniază în „Recomandări politice”, la punctul 26, acest tip de pescuit, dacă nu este reglementat, ar putea ameninţa stocurile de peşte care fac obiectul planurilor de refacere, de exemplu prin pescuitul turistic profesional, sau în perioadele când pescuitul comercial este închis. Cu toate acestea, eliminarea punctelor 3 şi 4 garantează că dispoziţiile regulamentului sunt proporţionale şi nu excesive.

Amendamentul 20

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 52 alineatele (2) şi (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Alte produse pescărești se vând exclusiv la un centru de vânzare prin licitație sau către organisme sau persoane autorizate de statele membre.
  3.   Cumpărătorul produselor pescăreşti de pe o navă de pescuit aflate la prima vânzare trebuie să fie înregistrat de către autorităţile statului membru unde are loc prima vânzare. Pentru înregistrare, fiecare cumpărător este identificat după numărul său TVA din bazele de date naţionale. | 2.   Alte produse pescărești se vând exclusiv la un centru de vânzare prin licitație sau către organisme sau persoane autorizate de statele membre

  3.   Cumpărătorul produselor pescăreşti de pe o navă de pescuit aflate la prima vânzare trebuie să fie înregistrat de către autorităţile statului membru unde are loc prima vânzare. Pentru înregistrare, fiecare cumpărător este identificat după numărul său de înregistrare sau numărul său TVA din bazele de date naţionale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Alte produse pescărești se vând exclusiv la un centru de vânzare prin licitație sau către organisme sau persoane autorizate de statele membre.

3.   Cumpărătorul produselor pescăreşti de pe o navă de pescuit aflate la prima vânzare trebuie să fie înregistrat de către autorităţile statului membru unde are loc prima vânzare. Pentru înregistrare, fiecare cumpărător este identificat după numărul său TVA din bazele de date naţionale.

2.   Alte produse pescărești se vând exclusiv la un centru de vânzare prin licitație sau către organisme sau persoane autorizate de statele membre

3.   Cumpărătorul produselor pescăreşti de pe o navă de pescuit aflate la prima vânzare trebuie să fie înregistrat de către autorităţile statului membru unde are loc prima vânzare. Pentru înregistrare, fiecare cumpărător este identificat după numărul său de înregistrare sau numărul său TVA din bazele de date naţionale.

Expunere de motive:

CoR consideră că numărul TVA ar putea să nu fie întotdeauna relevant, în timp ce numărul de înregistrare este atribuit de un stat membru.

Amendamentul 21

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 53 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Toţi cumpărătorii înregistraţi care achiziţionează produse pescăreşti şi de acvacultură se asigură că toate loturile primite sunt cântărite pe cântare aprobate de autorităţile competente. Cântărirea se desfăşoară anterior sortării, prelucrării, depozitării şi transportării peştelui din locul de debarcare sau anterior revânzării. | 1.   Toţi cumpărătorii înregistraţi care achiziţionează produse pescăreşti şi de acvacultură se asigură că eşantioane reprezentative din toate loturile primite sunt cântărite pe cântare aprobate de autorităţile competente. Cântărirea se desfăşoară în momentul sortării, dar anterior sortării, prelucrării, depozitării şi transportării peştelui din locul de debarcare sau anterior revânzării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Toţi cumpărătorii înregistraţi care achiziţionează produse pescăreşti şi de acvacultură se asigură că toate loturile primite sunt cântărite pe cântare aprobate de autorităţile competente. Cântărirea se desfăşoară anterior sortării, prelucrării, depozitării şi transportării peştelui din locul de debarcare sau anterior revânzării.

1.   Toţi cumpărătorii înregistraţi care achiziţionează produse pescăreşti şi de acvacultură se asigură că eşantioane reprezentative din toate loturile primite sunt cântărite pe cântare aprobate de autorităţile competente. Cântărirea se desfăşoară în momentul sortării, dar anterior sortării, prelucrării, depozitării şi transportării peştelui din locul de debarcare sau anterior revânzării.

Expunere de motive:

CoR consideră că, dacă fiecare cutie de peşte este cântărită, manipulările inutile şi pierderile de timp afectează calitatea peştelui.

Amendamentul 22

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 53 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot permite cântărirea peştelui proaspăt după transportul de la locul de debarcare cu condiţia să nu fi existat posibilitatea cântăririi în momentul debarcării şi cu condiţia să fie transportat către o destinaţie de pe teritoriul statului membru aflată la cel mult 20 de kilometri de locul debarcării. | 3.   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot permite cântărirea peştelui proaspăt după transportul de la locul de debarcare cu condiţia să nu fi existat posibilitatea cântăririi în momentul debarcării şi cu condiţia să fie transportat către o destinaţie de pe teritoriul statului membru aflată la cel mult 20
  100 de kilometri de locul debarcării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot permite cântărirea peştelui proaspăt după transportul de la locul de debarcare cu condiţia să nu fi existat posibilitatea cântăririi în momentul debarcării şi cu condiţia să fie transportat către o destinaţie de pe teritoriul statului membru aflată la cel mult 20 de kilometri de locul debarcării.

3.   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot permite cântărirea peştelui proaspăt după transportul de la locul de debarcare cu condiţia să nu fi existat posibilitatea cântăririi în momentul debarcării şi cu condiţia să fie transportat către o destinaţie de pe teritoriul statului membru aflată la cel mult 20
  100 de kilometri de locul debarcării.

Expunere de motive:

CoR îşi exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Comisia impune sectorului pescuitului sarcini împovărătoare şi inutile, care ar putea duce la descurajarea formării unei culturi a respectării normelor.

Amendamentul 23

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 54 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Cumpărătorii înregistraţi, licitaţiile înregistrate sau alte organisme sau persoane care sunt responsabile pentru prima comercializare a produselor pescăreşti debarcate într-un stat membru depun pe cale electronică, în termen de 2 ore de la prima vânzare, o notă de vânzare către autorităţile competente din statul membru pe teritoriul căruia are loc prima vânzare. Dacă statul membru nu este statul de pavilion al navei care a debarcat peştele, acesta va asigura transmiterea unui exemplar al notei de vânzare autorităţilor competente din statul membru de pavilion în momentul primirii informaţiilor pertinente. Responsabilitatea asigurării corectitudinii notei de vânzare revine respectivilor cumpărători, licitaţii, organisme sau persoane. | 1.   Cumpărătorii înregistraţi, licitaţiile înregistrate sau alte organisme sau persoane care sunt responsabile pentru prima comercializare a produselor pescăreşti debarcate într-un stat membru depun pe cale electronică, în termen de 2
  48 de ore de la prima vânzare, o notă de vânzare către autorităţile competente din statul membru pe teritoriul căruia are loc prima vânzare. Dacă statul membru nu este statul de pavilion al navei care a debarcat peştele, acesta va asigura transmiterea unui exemplar al notei de vânzare autorităţilor competente din statul membru de pavilion în momentul primirii informaţiilor pertinente. Responsabilitatea asigurării corectitudinii notei de vânzare revine respectivilor cumpărători, licitaţii, organisme sau persoane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Cumpărătorii înregistraţi, licitaţiile înregistrate sau alte organisme sau persoane care sunt responsabile pentru prima comercializare a produselor pescăreşti debarcate într-un stat membru depun pe cale electronică, în termen de 2 ore de la prima vânzare, o notă de vânzare către autorităţile competente din statul membru pe teritoriul căruia are loc prima vânzare. Dacă statul membru nu este statul de pavilion al navei care a debarcat peştele, acesta va asigura transmiterea unui exemplar al notei de vânzare autorităţilor competente din statul membru de pavilion în momentul primirii informaţiilor pertinente. Responsabilitatea asigurării corectitudinii notei de vânzare revine respectivilor cumpărători, licitaţii, organisme sau persoane.

1.   Cumpărătorii înregistraţi, licitaţiile înregistrate sau alte organisme sau persoane care sunt responsabile pentru prima comercializare a produselor pescăreşti debarcate într-un stat membru depun pe cale electronică, în termen de 2
  48 de ore de la prima vânzare, o notă de vânzare către autorităţile competente din statul membru pe teritoriul căruia are loc prima vânzare. Dacă statul membru nu este statul de pavilion al navei care a debarcat peştele, acesta va asigura transmiterea unui exemplar al notei de vânzare autorităţilor competente din statul membru de pavilion în momentul primirii informaţiilor pertinente. Responsabilitatea asigurării corectitudinii notei de vânzare revine respectivilor cumpărători, licitaţii, organisme sau persoane.

Expunere de motive:

Peştele comercializat necesită o atenţie specială sub aspectul calităţii, iar timpul de livrare către clienţi trebuie să fie cât mai scurt. CoR consideră că nu este practică reducerea intervalului dintre prima vânzare şi depunerea declaraţiilor către autorităţile competente.

Amendamentul 24

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul 82 alineatele (2) şi (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   În plus, pentru toate încălcările grave pentru care nu poate fi stabilită o legătură directă cu valoarea produselor pescăreşti obţinute în urma încălcării, statele membre garantează că persoana fizică care a comis o încălcare gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o încălcare gravă este pasibilă de o amendă administrativă cuprinsă între cel puţin 5 000 EUR şi cel puţin 300 000 EUR pentru fiecare încălcare gravă. Statului membru de pavilion îi este comunicată imediat sancţiunea impusă.
  3.   În cazul unei încălcări grave repetate într-o perioadă de 5 ani, un stat membru impune o amendă administrativă cuprinsă între cel puţin 10 000 EUR şi cel puţin 600 000 EUR. | 2.   În plus, pentru toate încălcările grave pentru care nu poate fi stabilită o legătură directă cu valoarea produselor pescăreşti obţinute în urma încălcării, statele membre garantează că persoana fizică care a comis o încălcare gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o încălcare gravă este pasibilă de o amendă administrativă cuprinsă între cel puţin 5 000 EUR şi cel puţin
  de maximum300 000 EUR pentru fiecare încălcare gravă. Statului membru de pavilion îi este comunicată imediat sancţiunea impusă.
  3.   În cazul unei încălcări grave repetate într-o perioadă de 5
  un ani, un stat membru impune o amendă administrativă cuprinsă între cel puţin 10 000 EUR şi cel puţin
  de maximum600 000 EUR. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   În plus, pentru toate încălcările grave pentru care nu poate fi stabilită o legătură directă cu valoarea produselor pescăreşti obţinute în urma încălcării, statele membre garantează că persoana fizică care a comis o încălcare gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o încălcare gravă este pasibilă de o amendă administrativă cuprinsă între cel puţin 5 000 EUR şi cel puţin 300 000 EUR pentru fiecare încălcare gravă. Statului membru de pavilion îi este comunicată imediat sancţiunea impusă.

3.   În cazul unei încălcări grave repetate într-o perioadă de 5 ani, un stat membru impune o amendă administrativă cuprinsă între cel puţin 10 000 EUR şi cel puţin 600 000 EUR.

2.   În plus, pentru toate încălcările grave pentru care nu poate fi stabilită o legătură directă cu valoarea produselor pescăreşti obţinute în urma încălcării, statele membre garantează că persoana fizică care a comis o încălcare gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o încălcare gravă este pasibilă de o amendă administrativă cuprinsă între cel puţin 5 000 EUR şi cel puţin
  de maximum300 000 EUR pentru fiecare încălcare gravă. Statului membru de pavilion îi este comunicată imediat sancţiunea impusă.

3.   În cazul unei încălcări grave repetate într-o perioadă de 5
  un ani, un stat membru impune o amendă administrativă cuprinsă între cel puţin 10 000 EUR şi cel puţin
  de maximum600 000 EUR.

Expunere de motive:

CoR consideră că autoritatea judiciară a fiecărui stat membru ar trebui să stabilească amenda maximă. Cuvintele „cel puţin” sunt superflue în asociaţie cu „maximum”. Pentru uniformitate, CoR observă că articolul 76 se referă numai la „un an”.

Amendamentul 25

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul (99)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 99

  Refuzul transferurilor de cote

  Comisia poate refuza transferul de cote pentru stocurile unui stat membru în anul următor în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiţii suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) şi a cotelor de pescuit dacă:






  a) | cota care urmează a fi transferată a fost depăşită de către statul membru în cauză în oricare dintre cei 2 ani precedenţi sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 99

Refuzul transferurilor de cote

Comisia poate refuza transferul de cote pentru stocurile unui stat membru în anul următor în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiţii suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) şi a cotelor de pescuit dacă:

a)

cota care urmează a fi transferată a fost depăşită de către statul membru în cauză în oricare dintre cei 2 ani precedenţi sau

| b) | cota se referă la un stoc care face obiectul unui plan multianual sau care este capturat împreună cu un stoc care face obiectul unui plan multianual, iar cota sau cotele pentru stocurile care fac obiectul unui plan multianual împreună cu care a fost capturat stocul în cauză au fost depăşite de către flota statului membru respectiv în unul dintre cei cinci ani precedenţi, sau |
| --- | --- |

b)

cota se referă la un stoc care face obiectul unui plan multianual sau care este capturat împreună cu un stoc care face obiectul unui plan multianual, iar cota sau cotele pentru stocurile care fac obiectul unui plan multianual împreună cu care a fost capturat stocul în cauză au fost depăşite de către flota statului membru respectiv în unul dintre cei cinci ani precedenţi, sau

| c) | statul membru nu adoptă măsurile corespunzătoare pentru a garanta o gestionare adecvată a posibilităţilor de pescuit pentru stocurile în cauză, în special prin neutilizarea unui sistem de validare informatizată menţionat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare. |
| --- | --- |

c)

statul membru nu adoptă măsurile corespunzătoare pentru a garanta o gestionare adecvată a posibilităţilor de pescuit pentru stocurile în cauză, în special prin neutilizarea unui sistem de validare informatizată menţionat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare.

Articolul 99

Refuzul transferurilor de cote

Comisia poate refuza transferul de cote pentru stocurile unui stat membru în anul următor în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiţii suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) şi a cotelor de pescuit dacă:

| a) | cota care urmează a fi transferată a fost depăşită de către statul membru în cauză în oricare dintre cei 2 ani precedenţi sau |
| --- | --- |

a)

cota care urmează a fi transferată a fost depăşită de către statul membru în cauză în oricare dintre cei 2 ani precedenţi sau

| b) | cota se referă la un stoc care face obiectul unui plan multianual sau care este capturat împreună cu un stoc care face obiectul unui plan multianual, iar cota sau cotele pentru stocurile care fac obiectul unui plan multianual împreună cu care a fost capturat stocul în cauză au fost depăşite de către flota statului membru respectiv în unul dintre cei cinci ani precedenţi, sau |
| --- | --- |

b)

cota se referă la un stoc care face obiectul unui plan multianual sau care este capturat împreună cu un stoc care face obiectul unui plan multianual, iar cota sau cotele pentru stocurile care fac obiectul unui plan multianual împreună cu care a fost capturat stocul în cauză au fost depăşite de către flota statului membru respectiv în unul dintre cei cinci ani precedenţi, sau

| c) | statul membru nu adoptă măsurile corespunzătoare pentru a garanta o gestionare adecvată a posibilităţilor de pescuit pentru stocurile în cauză, în special prin neutilizarea unui sistem de validare informatizată menţionat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare. |
| --- | --- |

c)

statul membru nu adoptă măsurile corespunzătoare pentru a garanta o gestionare adecvată a posibilităţilor de pescuit pentru stocurile în cauză, în special prin neutilizarea unui sistem de validare informatizată menţionat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare.

Expunere de motive:

CoR îşi exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că refuzul transferurilor de cote este propus ca sancţiune. Această măsură prezintă riscul ca Comisia să modifice unilateral stabilitatea relativă a TAC şi a cotelor între statele membre.

Amendamentul 26

Propunerea de regulament al Consiliului, articolul (100)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 100

  Refuzul schimburilor de cote

  Comisia poate exclude posibilitatea schimburilor de cote în conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002:






  a) | pentru cotele pentru care a avut loc o depăşire de peste 10 % a cotelor alocate unuia dintre statele membre în cauză în unul dintre cei doi ani anteriori, sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 100

Refuzul schimburilor de cote

Comisia poate exclude posibilitatea schimburilor de cote în conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002:

a)

pentru cotele pentru care a avut loc o depăşire de peste 10 % a cotelor alocate unuia dintre statele membre în cauză în unul dintre cei doi ani anteriori, sau

| b) | dacă statul membru în cauză nu adoptă măsurile corespunzătoare de asigurare a unei gestionări adecvate a posibilităţilor de pescuit din stocurile în cauză, în special prin neutilizarea sistemului de validare informatizată menţionat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare. |
| --- | --- |

b)

dacă statul membru în cauză nu adoptă măsurile corespunzătoare de asigurare a unei gestionări adecvate a posibilităţilor de pescuit din stocurile în cauză, în special prin neutilizarea sistemului de validare informatizată menţionat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare.

Articolul 100

Refuzul schimburilor de cote

Comisia poate exclude posibilitatea schimburilor de cote în conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002:

| a) | pentru cotele pentru care a avut loc o depăşire de peste 10 % a cotelor alocate unuia dintre statele membre în cauză în unul dintre cei doi ani anteriori, sau |
| --- | --- |

a)

pentru cotele pentru care a avut loc o depăşire de peste 10 % a cotelor alocate unuia dintre statele membre în cauză în unul dintre cei doi ani anteriori, sau

| b) | dacă statul membru în cauză nu adoptă măsurile corespunzătoare de asigurare a unei gestionări adecvate a posibilităţilor de pescuit din stocurile în cauză, în special prin neutilizarea sistemului de validare informatizată menţionat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare. |
| --- | --- |

b)

dacă statul membru în cauză nu adoptă măsurile corespunzătoare de asigurare a unei gestionări adecvate a posibilităţilor de pescuit din stocurile în cauză, în special prin neutilizarea sistemului de validare informatizată menţionat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare.

Expunere de motive:

CoR îşi exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că refuzul schimburilor de cote este propus ca sancţiune. Această măsură prezintă riscul ca Comisia să modifice unilateral stabilitatea relativă a TAC şi a cotelor între statele membre.

Bruxelles, 18 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 22/2006 fin, CdR 258/2006 fin, CdR 153/2001 fin.

1

(2)  CdR 22/2008 fin şi CdR 258/2006 fin.

2

(3)  CdR 258/2006 fin.

3

(4)  CdR 22/2008 fin, CdR 252/2004 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

4

(5)  CdR 189/2002 fin.

5

(6)  CdR 153/2001 fin.

6

(7)  CdR 258/2006 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

7

(8)  CdR 153/2001 fin.

8

---

| 4.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 211/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 211/90

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind nediscriminarea şi egalitatea de şanse, precum şi punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor

(2009/C 211/12)

COMITETUL REGIUNILOR:

| — | sprijină angajamentul reînnoit al Comisiei de a prezenta noi propuneri privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor, indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; susţine cu fermitate principiul potrivit căruia discriminarea pe motive de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală nu îşi are locul într-o societate luminată, care respectă drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

—

sprijină angajamentul reînnoit al Comisiei de a prezenta noi propuneri privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor, indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; susţine cu fermitate principiul potrivit căruia discriminarea pe motive de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală nu îşi are locul într-o societate luminată, care respectă drepturile fundamentale;

| — | consideră că încetăţenirea nediscriminării şi bunăstarea individuală reprezintă priorităţi esenţiale în sprijinirea unei Europe din ce în ce mai diverse, ca urmare a procesului de extindere a UE, a migraţiei, a schimbărilor sociale, cum ar fi îmbătrânirea demografică, precum şi a noilor tendinţe familiale; |
| --- | --- |

—

consideră că încetăţenirea nediscriminării şi bunăstarea individuală reprezintă priorităţi esenţiale în sprijinirea unei Europe din ce în ce mai diverse, ca urmare a procesului de extindere a UE, a migraţiei, a schimbărilor sociale, cum ar fi îmbătrânirea demografică, precum şi a noilor tendinţe familiale;

| — | reafirmă că încetăţenirea egalităţii este posibilă numai prin implicarea reală a autorităţilor locale şi regionale; în calitate de principali prestatori de servicii (în special în sectorul sănătăţii publice, al asistenţei sociale şi al educaţiei), aceste autorităţi joacă un rol-cheie în identificarea şi în furnizarea informaţiilor cu privire la noile necesităţi ale grupurilor de persoane vulnerabile; |
| --- | --- |

—

reafirmă că încetăţenirea egalităţii este posibilă numai prin implicarea reală a autorităţilor locale şi regionale; în calitate de principali prestatori de servicii (în special în sectorul sănătăţii publice, al asistenţei sociale şi al educaţiei), aceste autorităţi joacă un rol-cheie în identificarea şi în furnizarea informaţiilor cu privire la noile necesităţi ale grupurilor de persoane vulnerabile;

| — | subliniază importanţa înfiinţării, în cadrul fiecărei administraţii regionale, a unei autorităţi care să monitorizeze respectarea drepturilor şi a egalităţii de şanse, în vederea aplicării efective a principiului egalităţii de şanse în cadrul tuturor acţiunilor de la nivel regional cofinanţate din resurse comunitare. |
| --- | --- |

—

subliniază importanţa înfiinţării, în cadrul fiecărei administraţii regionale, a unei autorităţi care să monitorizeze respectarea drepturilor şi a egalităţii de şanse, în vederea aplicării efective a principiului egalităţii de şanse în cadrul tuturor acţiunilor de la nivel regional cofinanţate din resurse comunitare.

| Raportor | : | dna Claudette ABELA BALDACCHINO (MT-PSE), viceprimar, Consiliul local Qrendi |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dna Claudette ABELA BALDACCHINO (MT-PSE), viceprimar, Consiliul local Qrendi

Documente de referinţă:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor: „Nediscriminarea şi egalitatea de şanse: un angajament reînnoit”

COM(2008) 420 final

Propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală

COM(2008) 426 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | sprijină angajamentul reînnoit al Comisiei de a prezenta noi propuneri privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor, indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; susţine cu fermitate principiul potrivit căruia discriminarea pe motive de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală nu îşi are locul într-o societate luminată, care respectă drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

1.

sprijină angajamentul reînnoit al Comisiei de a prezenta noi propuneri privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor, indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; susţine cu fermitate principiul potrivit căruia discriminarea pe motive de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală nu îşi are locul într-o societate luminată, care respectă drepturile fundamentale;

| 2. | consideră că încetăţenirea nediscriminării şi bunăstarea individuală reprezintă priorităţi esenţiale în sprijinirea unei Europe din ce în ce mai diverse, ca urmare a procesului de extindere a UE, a migraţiei, a schimbărilor sociale, cum ar fi îmbătrânirea demografică, precum şi a noilor tendinţe familiale; |
| --- | --- |

2.

consideră că încetăţenirea nediscriminării şi bunăstarea individuală reprezintă priorităţi esenţiale în sprijinirea unei Europe din ce în ce mai diverse, ca urmare a procesului de extindere a UE, a migraţiei, a schimbărilor sociale, cum ar fi îmbătrânirea demografică, precum şi a noilor tendinţe familiale;

| 3. | aminteşte faptul că, deşi în ultimii zece ani s-au făcut progrese considerabile în combaterea discriminării pe motive de sex, handicap sau rasă, sfera protecţiei împotriva discriminării trebuie extinsă la toate motivele menţionate la articolul 13; |
| --- | --- |

3.

aminteşte faptul că, deşi în ultimii zece ani s-au făcut progrese considerabile în combaterea discriminării pe motive de sex, handicap sau rasă, sfera protecţiei împotriva discriminării trebuie extinsă la toate motivele menţionate la articolul 13;

| 4. | susţine angajamentul reînnoit al Comisiei în vederea tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, rasă, handicap, vârstă sau orientare sexuală şi subliniază că tratamentul egal trebuie să se întemeieze pe recunoaşterea şi respectarea valorilor fundamentale comune ale Europei; |
| --- | --- |

4.

susţine angajamentul reînnoit al Comisiei în vederea tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, rasă, handicap, vârstă sau orientare sexuală şi subliniază că tratamentul egal trebuie să se întemeieze pe recunoaşterea şi respectarea valorilor fundamentale comune ale Europei;

| 5. | subliniază că este necesar să se analizeze dacă încetăţenirea nediscriminării se poate realiza printr-o legislaţie care să permită, pe de o parte, amenajări corespunzătoare pentru persoanele cu handicap şi, pe de altă parte, ajustarea concertată a politicilor şi procedurilor; |
| --- | --- |

5.

subliniază că este necesar să se analizeze dacă încetăţenirea nediscriminării se poate realiza printr-o legislaţie care să permită, pe de o parte, amenajări corespunzătoare pentru persoanele cu handicap şi, pe de altă parte, ajustarea concertată a politicilor şi procedurilor;

| 6. | semnalează că sensibilizarea opiniei publice şi educaţia, în special educaţia cu privire la diversitate, reprezintă măsuri strategice importante pentru îmbunătăţirea relaţiilor sociale şi pentru consolidarea coeziunii sociale; |
| --- | --- |

6.

semnalează că sensibilizarea opiniei publice şi educaţia, în special educaţia cu privire la diversitate, reprezintă măsuri strategice importante pentru îmbunătăţirea relaţiilor sociale şi pentru consolidarea coeziunii sociale;

| 7. | recunoaşte rolul central pe care îl joacă mass-media în stimularea dezbaterilor obiective şi în informarea cu privire la diversitate, subliniind responsabilitatea care revine mass-mediei în promovarea coeziunii sociale, prin punerea într-o lumină favorabilă a diversităţii; |
| --- | --- |

7.

recunoaşte rolul central pe care îl joacă mass-media în stimularea dezbaterilor obiective şi în informarea cu privire la diversitate, subliniind responsabilitatea care revine mass-mediei în promovarea coeziunii sociale, prin punerea într-o lumină favorabilă a diversităţii;

Relevanţa la nivel local/regional şi pentru CoR

| 8. | reafirmă că încetăţenirea egalităţii este posibilă numai prin implicarea reală a autorităţilor locale şi regionale; în calitate de principali prestatori de servicii (în special în sectorul sănătăţii publice, al asistenţei sociale şi al educaţiei), aceste autorităţi joacă un rol-cheie în identificarea şi în furnizarea informaţiilor cu privire la noile necesităţi ale grupurilor de persoane vulnerabile; |
| --- | --- |

8.

reafirmă că încetăţenirea egalităţii este posibilă numai prin implicarea reală a autorităţilor locale şi regionale; în calitate de principali prestatori de servicii (în special în sectorul sănătăţii publice, al asistenţei sociale şi al educaţiei), aceste autorităţi joacă un rol-cheie în identificarea şi în furnizarea informaţiilor cu privire la noile necesităţi ale grupurilor de persoane vulnerabile;

| 9. | subliniază importanţa înfiinţării, în cadrul fiecărei administraţii regionale, a unei autorităţi care să monitorizeze respectarea drepturilor şi a egalităţii de şanse, în vederea aplicării efective a principiului egalităţii de şanse în cadrul tuturor acţiunilor de la nivel regional cofinanţate din resurse comunitare; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanţa înfiinţării, în cadrul fiecărei administraţii regionale, a unei autorităţi care să monitorizeze respectarea drepturilor şi a egalităţii de şanse, în vederea aplicării efective a principiului egalităţii de şanse în cadrul tuturor acţiunilor de la nivel regional cofinanţate din resurse comunitare;

| 10. | subliniază că, în virtutea apropierii lor de cetăţeni şi a responsabilităţii ce le revine pentru majoritatea aspectelor sociale şi economice ale vieţii de zi cu zi, autorităţile locale şi regionale sunt bine plasate pentru a pune în practică valorile şi structurile din propunerea de directivă; |
| --- | --- |

10.

subliniază că, în virtutea apropierii lor de cetăţeni şi a responsabilităţii ce le revine pentru majoritatea aspectelor sociale şi economice ale vieţii de zi cu zi, autorităţile locale şi regionale sunt bine plasate pentru a pune în practică valorile şi structurile din propunerea de directivă;

| 11. | consideră că încetăţenirea egalităţii şi nediscriminarea în societate în general nu pot fi realizate decât prin eforturi depuse împreună cu societatea civilă şi prin politici de integrare la toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

11.

consideră că încetăţenirea egalităţii şi nediscriminarea în societate în general nu pot fi realizate decât prin eforturi depuse împreună cu societatea civilă şi prin politici de integrare la toate nivelurile de guvernare;

| 12. | observă că este necesar să existe şi să fie coordonate la toate nivelurile administraţiei publice acţiuni eficiente şi concrete de promovare a tratamentului egal. De asemenea, recunoaşte că dialogul prin intermediul medierii este un instrument eficient, care permite cetăţenilor şi instituţiilor să stabilească noi relaţii sociale ce fac posibil tratamentul egal; |
| --- | --- |

12.

observă că este necesar să existe şi să fie coordonate la toate nivelurile administraţiei publice acţiuni eficiente şi concrete de promovare a tratamentului egal. De asemenea, recunoaşte că dialogul prin intermediul medierii este un instrument eficient, care permite cetăţenilor şi instituţiilor să stabilească noi relaţii sociale ce fac posibil tratamentul egal;

Subsidiaritate, proporţionalitate şi reglementare

| 13. | evidenţiază rolul-cheie pe care îl deţin descentralizarea locală şi regională şi subsidiaritatea în sporirea gradului de participare şi a implicării efective a cetăţenilor, în special a celor care pot face obiectul unor discriminări, în dezvoltarea şi aplicarea politicilor sau a programelor; |
| --- | --- |

13.

evidenţiază rolul-cheie pe care îl deţin descentralizarea locală şi regională şi subsidiaritatea în sporirea gradului de participare şi a implicării efective a cetăţenilor, în special a celor care pot face obiectul unor discriminări, în dezvoltarea şi aplicarea politicilor sau a programelor;

| 14. | aminteşte necesitatea respectării principiului proporţionalităţii în cadrul dispoziţiilor privind căile de atac şi aplicarea legii, spre exemplu în ceea ce priveşte limitarea sancţiunilor şi sarcina probei; |
| --- | --- |

14.

aminteşte necesitatea respectării principiului proporţionalităţii în cadrul dispoziţiilor privind căile de atac şi aplicarea legii, spre exemplu în ceea ce priveşte limitarea sancţiunilor şi sarcina probei;

| 15. | atrage atenţia asupra faptului că domeniul de aplicare a directivei nu este delimitat cu claritate în ceea ce priveşte discriminarea pe motive de vârstă. O serie de drepturi şi de servicii publice depind de vârstă, care este adesea utilizată ca un criteriu obiectiv în legislaţie şi în administraţie. Textul actual al directivei ar putea conduce la conflicte juridice cu privire la astfel de dispoziţii legislative sau administrative sau chiar la considerarea acestora ca fiind ilegale; |
| --- | --- |

15.

atrage atenţia asupra faptului că domeniul de aplicare a directivei nu este delimitat cu claritate în ceea ce priveşte discriminarea pe motive de vârstă. O serie de drepturi şi de servicii publice depind de vârstă, care este adesea utilizată ca un criteriu obiectiv în legislaţie şi în administraţie. Textul actual al directivei ar putea conduce la conflicte juridice cu privire la astfel de dispoziţii legislative sau administrative sau chiar la considerarea acestora ca fiind ilegale;

| 16. | subliniază necesitatea de a reduce sarcinile administrative şi de a lua în considerare impactul propunerii de directivă atât asupra actorilor economici, cum ar fi IMM-urile, cât şi asupra consumatorilor; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea de a reduce sarcinile administrative şi de a lua în considerare impactul propunerii de directivă atât asupra actorilor economici, cum ar fi IMM-urile, cât şi asupra consumatorilor;

| 17. | observă faptul că propunerea de directivă nu contestă competenţele naţionale în ceea ce priveşte definirea relaţiilor dintre biserică şi stat sau alte instituţii sau organizaţii competente, conţinutul activităţilor didactice şi organizarea sistemelor de educaţie, precum şi legiferarea în materie de recunoaştere a statutului civil sau familial, de drepturi privind reproducerea, de adopţie sau alte aspecte similare; |
| --- | --- |

17.

observă faptul că propunerea de directivă nu contestă competenţele naţionale în ceea ce priveşte definirea relaţiilor dintre biserică şi stat sau alte instituţii sau organizaţii competente, conţinutul activităţilor didactice şi organizarea sistemelor de educaţie, precum şi legiferarea în materie de recunoaştere a statutului civil sau familial, de drepturi privind reproducerea, de adopţie sau alte aspecte similare;

Consolidarea cadrului juridic

| 18. | recunoaşte că trebuie să se examineze dacă este necesară consolidarea legislaţiei UE împotriva discriminării, pentru a asigura tratamentul egal şi protecţia tuturor persoanelor care locuiesc şi/sau lucrează în Europa; |
| --- | --- |

18.

recunoaşte că trebuie să se examineze dacă este necesară consolidarea legislaţiei UE împotriva discriminării, pentru a asigura tratamentul egal şi protecţia tuturor persoanelor care locuiesc şi/sau lucrează în Europa;

| 19. | ia notă de obiectivul de a se realiza în practică egalitatea deplină a grupurilor vulnerabile în domenii precum educaţia, protecţia socială, beneficiile sociale şi accesul la bunuri şi servicii; |
| --- | --- |

19.

ia notă de obiectivul de a se realiza în practică egalitatea deplină a grupurilor vulnerabile în domenii precum educaţia, protecţia socială, beneficiile sociale şi accesul la bunuri şi servicii;

| 20. | susţine aplicarea, în cazurile în care aceasta este deficitară, a dispoziţiilor juridice de interzicere a abuzurilor fizice sau sexuale, precum şi a exploatării; |
| --- | --- |

20.

susţine aplicarea, în cazurile în care aceasta este deficitară, a dispoziţiilor juridice de interzicere a abuzurilor fizice sau sexuale, precum şi a exploatării;

| 21. | constată necesitatea instituirii unor proceduri juridice solide pentru a proteja grupurile minoritare împotriva violenţei şi a altor atacuri, pe motivul vulnerabilităţii acestor grupuri; |
| --- | --- |

21.

constată necesitatea instituirii unor proceduri juridice solide pentru a proteja grupurile minoritare împotriva violenţei şi a altor atacuri, pe motivul vulnerabilităţii acestor grupuri;

| 22. | subliniază că protecţia juridică este fundamentală, însă reafirmă că sunt preferabile soluţionările mediate, deoarece procesul de mediere are o funcţie educativă şi emancipatoare pentru cetăţeni şi permite schimbarea şi îmbunătăţirea instituţiilor şi prestatorilor de servicii; |
| --- | --- |

22.

subliniază că protecţia juridică este fundamentală, însă reafirmă că sunt preferabile soluţionările mediate, deoarece procesul de mediere are o funcţie educativă şi emancipatoare pentru cetăţeni şi permite schimbarea şi îmbunătăţirea instituţiilor şi prestatorilor de servicii;

| 23. | invită Comisia şi toate celelalte autorităţi competente să sporească şi să promoveze nu numai constituirea de structuri de mediere, în special mediere socială şi culturală la nivel local şi regional, ci şi competenţele interculturale ale prestatorilor de servicii şi ale angajaţilor acestora, în special în sectorul public; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia şi toate celelalte autorităţi competente să sporească şi să promoveze nu numai constituirea de structuri de mediere, în special mediere socială şi culturală la nivel local şi regional, ci şi competenţele interculturale ale prestatorilor de servicii şi ale angajaţilor acestora, în special în sectorul public;

| 24. | subliniază faptul că traficul de persoane şi exploatarea femeilor şi copiilor în scopuri comerciale sunt încă răspândite în numeroase state membre, iar această formă modernă de sclavagism subminează atât valorile europene comune, cât şi drepturile fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că traficul de persoane şi exploatarea femeilor şi copiilor în scopuri comerciale sunt încă răspândite în numeroase state membre, iar această formă modernă de sclavagism subminează atât valorile europene comune, cât şi drepturile fundamentale ale omului;

| 25. | reafirmă nevoia de măsuri eficiente pentru combaterea acestor practici reprobabile şi solicită consolidarea şi punerea în aplicare mai eficientă a legislaţiei existente; susţine mobilizarea de servicii şi practici corespunzătoare pentru a informa migranţii, în special femeile şi copiii, cu privire la eventualele scopuri ilicite şi legate de exploatare ale migraţiei; solicită intensificarea activităţilor în reţea, prin abordări şi strategii comune la nivel local şi regional; recomandă acordarea de asistenţă socială victimelor, în special prin organizaţii şi asociaţii independente; |
| --- | --- |

25.

reafirmă nevoia de măsuri eficiente pentru combaterea acestor practici reprobabile şi solicită consolidarea şi punerea în aplicare mai eficientă a legislaţiei existente; susţine mobilizarea de servicii şi practici corespunzătoare pentru a informa migranţii, în special femeile şi copiii, cu privire la eventualele scopuri ilicite şi legate de exploatare ale migraţiei; solicită intensificarea activităţilor în reţea, prin abordări şi strategii comune la nivel local şi regional; recomandă acordarea de asistenţă socială victimelor, în special prin organizaţii şi asociaţii independente;

| 26. | subliniază că, în conformitate cu articolul 3 din proiectul de directivă, interdicţia discriminării se aplică şi tuturor persoanelor din sectorul privat şi consideră că termenul „sector privat” ar trebui definit, deoarece poate da naştere unor probleme de interpretare. În acest context, este important să se garanteze protecţia constituţională a dreptului de proprietate şi a autonomiei dreptului privat asociate acestuia, la nivelul statelor membre şi al UE; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, în conformitate cu articolul 3 din proiectul de directivă, interdicţia discriminării se aplică şi tuturor persoanelor din sectorul privat şi consideră că termenul „sector privat” ar trebui definit, deoarece poate da naştere unor probleme de interpretare. În acest context, este important să se garanteze protecţia constituţională a dreptului de proprietate şi a autonomiei dreptului privat asociate acestuia, la nivelul statelor membre şi al UE;

| 27. | subliniază că, în constatarea existenţei unei sarcini disproporţionate, trebuie să se ţină seama şi de diferitele nevoi ale persoanelor cu handicap, indiferent dacă este vorba despre un handicap fizic, psihic, intelectual sau senzorial, precum şi de gradul acestuia; |
| --- | --- |

27.

subliniază că, în constatarea existenţei unei sarcini disproporţionate, trebuie să se ţină seama şi de diferitele nevoi ale persoanelor cu handicap, indiferent dacă este vorba despre un handicap fizic, psihic, intelectual sau senzorial, precum şi de gradul acestuia;

Consolidarea instrumentelor politice

| 28. | aminteşte că legislaţia de combatere a discriminării trebuie combinată cu instrumente politice care să se opună tratamentului discriminatoriu, stereotipurilor şi denigrării, pentru a aborda în mod eficient aspectele complexe, multiple şi diverse ale discriminării; |
| --- | --- |

28.

aminteşte că legislaţia de combatere a discriminării trebuie combinată cu instrumente politice care să se opună tratamentului discriminatoriu, stereotipurilor şi denigrării, pentru a aborda în mod eficient aspectele complexe, multiple şi diverse ale discriminării;

| 29. | evidenţiază faptul că propunerea de directivă ar trebui să accentueze încetăţenirea egalităţii, pentru a se garanta că sunt luate în considerare toate motivele de discriminare atunci când se concep politicile publice, se analizează impactul acestora şi se desfăşoară campanii de sensibilizare; |
| --- | --- |

29.

evidenţiază faptul că propunerea de directivă ar trebui să accentueze încetăţenirea egalităţii, pentru a se garanta că sunt luate în considerare toate motivele de discriminare atunci când se concep politicile publice, se analizează impactul acestora şi se desfăşoară campanii de sensibilizare;

| 30. | subliniază că aspectele legate de tratamentul egal trebuie abordate în toate planurile, politicile şi programele, şi accentuează relevanţa instrumentelor utilizate în acest scop, în special consultarea şi implicarea directă a tuturor părţilor interesate şi a grupurilor insuficient reprezentate în societate; |
| --- | --- |

30.

subliniază că aspectele legate de tratamentul egal trebuie abordate în toate planurile, politicile şi programele, şi accentuează relevanţa instrumentelor utilizate în acest scop, în special consultarea şi implicarea directă a tuturor părţilor interesate şi a grupurilor insuficient reprezentate în societate;

| 31. | consideră că dialogul social, atât la nivel european, cât şi cu ONG-urile şi alte organizaţii reprezentative, este esenţial pentru a facilita schimbarea, deoarece diferitele realităţi sociale şi soluţii pot fi identificate prin împărtăşirea cunoştinţelor, a competenţelor şi a bunelor practici; |
| --- | --- |

31.

consideră că dialogul social, atât la nivel european, cât şi cu ONG-urile şi alte organizaţii reprezentative, este esenţial pentru a facilita schimbarea, deoarece diferitele realităţi sociale şi soluţii pot fi identificate prin împărtăşirea cunoştinţelor, a competenţelor şi a bunelor practici;

| 32. | crede că prin cooperarea cu Comisia pentru coeziune socială a Consiliului Europei s-ar putea contribui la aplicarea eficientă a principiilor egalităţii şi ţine seama de lucrările desfăşurate de grupul de lucru existent, înfiinţat de Comisie şi Consiliul Europei pe teme de competenţe interculturale în serviciile sociale; |
| --- | --- |

32.

crede că prin cooperarea cu Comisia pentru coeziune socială a Consiliului Europei s-ar putea contribui la aplicarea eficientă a principiilor egalităţii şi ţine seama de lucrările desfăşurate de grupul de lucru existent, înfiinţat de Comisie şi Consiliul Europei pe teme de competenţe interculturale în serviciile sociale;

| 33. | reafirmă importanţa incluziunii pentru autorităţile locale şi regionale şi accentuează rolul măsurilor specifice în garantarea accesului echitabil al persoanelor şi grupurilor expuse riscului de excluziune socială la bunuri şi servicii; |
| --- | --- |

33.

reafirmă importanţa incluziunii pentru autorităţile locale şi regionale şi accentuează rolul măsurilor specifice în garantarea accesului echitabil al persoanelor şi grupurilor expuse riscului de excluziune socială la bunuri şi servicii;

| 34. | solicită mobilizarea eficientă a instrumentelor disponibile în cadrul fondurilor structurale, pentru a sprijini măsurile de facilitare a incluziunii sociale şi pentru a promova accesul pe piaţa muncii, la bunuri şi servicii şi la participarea în societate în general; |
| --- | --- |

34.

solicită mobilizarea eficientă a instrumentelor disponibile în cadrul fondurilor structurale, pentru a sprijini măsurile de facilitare a incluziunii sociale şi pentru a promova accesul pe piaţa muncii, la bunuri şi servicii şi la participarea în societate în general;

| 35. | sprijină programele de sensibilizare menite să educe părţile interesate cu privire la drepturile şi obligaţiile care le revin şi să descurajeze discriminarea şi hărţuirea; |
| --- | --- |

35.

sprijină programele de sensibilizare menite să educe părţile interesate cu privire la drepturile şi obligaţiile care le revin şi să descurajeze discriminarea şi hărţuirea;

| 36. | remarcă şi salută existenţa, în multe state membre, a unor servicii accesibile tuturor copiilor, menite să-i informeze şi să-i ghideze pe aceştia în legătură cu drepturile lor; invită statele membre să asigure astfel de facilităţi pentru copii, subliniind totodată necesitatea educării copiilor, în special cu privire la relaţia dintre drepturi şi responsabilităţi; |
| --- | --- |

36.

remarcă şi salută existenţa, în multe state membre, a unor servicii accesibile tuturor copiilor, menite să-i informeze şi să-i ghideze pe aceştia în legătură cu drepturile lor; invită statele membre să asigure astfel de facilităţi pentru copii, subliniind totodată necesitatea educării copiilor, în special cu privire la relaţia dintre drepturi şi responsabilităţi;

| 37. | susţine că sunt necesare mai multe informaţii despre dificultăţile şi nevoile grupurilor vulnerabile, în special despre imigranţii minori neînsoţiţi, traficul de persoane, drepturile copiilor, lucrătorii cu venituri reduse, familiile cu venituri reduse, precum şi discriminarea pe motive de religie/convingeri şi orientare sexuală; |
| --- | --- |

37.

susţine că sunt necesare mai multe informaţii despre dificultăţile şi nevoile grupurilor vulnerabile, în special despre imigranţii minori neînsoţiţi, traficul de persoane, drepturile copiilor, lucrătorii cu venituri reduse, familiile cu venituri reduse, precum şi discriminarea pe motive de religie/convingeri şi orientare sexuală;

| 38. | consideră colectarea datelor în domeniul egalităţii importantă pentru a se oferi o explicaţie de ansamblu a situaţiei actuale privind discriminarea; de asemenea, sprijină elaborarea unor criterii comune pentru colectarea şi analiza datelor, în vederea obţinerii de informaţii şi statistici fiabile şi comparabile, fără birocraţie suplimentară nejustificată; |
| --- | --- |

38.

consideră colectarea datelor în domeniul egalităţii importantă pentru a se oferi o explicaţie de ansamblu a situaţiei actuale privind discriminarea; de asemenea, sprijină elaborarea unor criterii comune pentru colectarea şi analiza datelor, în vederea obţinerii de informaţii şi statistici fiabile şi comparabile, fără birocraţie suplimentară nejustificată;

Conceperea unor abordări specifice

| 39. | sprijină elaborarea de răspunsuri specifice, adaptate fiecărei forme de discriminare, dat fiind că multiplele forme de discriminare diferă considerabil; |
| --- | --- |

39.

sprijină elaborarea de răspunsuri specifice, adaptate fiecărei forme de discriminare, dat fiind că multiplele forme de discriminare diferă considerabil;

| 40. | subliniază faptul că, în unele state membre, anumiţi cetăţeni se confruntă cu multiple obstacole discriminatorii, cum ar fi: lipsa îngrijirii medicale adecvate, sistemele de pensie şi mecanismele de pensionare, precum şi lipsa accesului la o gamă largă de bunuri şi servicii practice şi economice, din cauza dificultăţilor reale în utilizarea tehnologiilor moderne, precum internetul; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că, în unele state membre, anumiţi cetăţeni se confruntă cu multiple obstacole discriminatorii, cum ar fi: lipsa îngrijirii medicale adecvate, sistemele de pensie şi mecanismele de pensionare, precum şi lipsa accesului la o gamă largă de bunuri şi servicii practice şi economice, din cauza dificultăţilor reale în utilizarea tehnologiilor moderne, precum internetul;

| 41. | încurajează prestatorii de servicii din sectorul public şi din cel privat să asigure servicii uşor de utilizat, care respectă demnitatea umană şi sunt proporţionale cu capacităţile fiecărei persoane, oferind totodată informaţii adecvate cu privire la aspectele tehnologice; |
| --- | --- |

41.

încurajează prestatorii de servicii din sectorul public şi din cel privat să asigure servicii uşor de utilizat, care respectă demnitatea umană şi sunt proporţionale cu capacităţile fiecărei persoane, oferind totodată informaţii adecvate cu privire la aspectele tehnologice;

| 42. | reafirmă că propunerea de directivă ar trebui să garanteze mai multă protecţie femeilor în afara pieţei forţei de muncă, dat fiind că hărţuirea sexuală, abuzul şi violenţa reprezintă ameninţări permanente pentru demnitatea şi siguranţa lor; |
| --- | --- |

42.

reafirmă că propunerea de directivă ar trebui să garanteze mai multă protecţie femeilor în afara pieţei forţei de muncă, dat fiind că hărţuirea sexuală, abuzul şi violenţa reprezintă ameninţări permanente pentru demnitatea şi siguranţa lor;

| 43. | susţine că, din cauza stereotipurilor de gen şi a barierelor structurale şi culturale prezente în educaţia formală, în mass-media şi în politică, femeile sunt încă expuse unui risc mai ridicat de sărăcie şi excluziune socială, cauzat de diferenţele de remunerare dintre femei şi bărbaţi şi de prestaţiile sociale şi drepturile la pensie dezavantajoase; |
| --- | --- |

43.

susţine că, din cauza stereotipurilor de gen şi a barierelor structurale şi culturale prezente în educaţia formală, în mass-media şi în politică, femeile sunt încă expuse unui risc mai ridicat de sărăcie şi excluziune socială, cauzat de diferenţele de remunerare dintre femei şi bărbaţi şi de prestaţiile sociale şi drepturile la pensie dezavantajoase;

| 44. | solicită o legislaţie şi politici care să combată: homofobia (în special discursurile instigatoare la ură şi infracţiunile inspirate de ură), obstacolele în accesul la locuinţe, discriminarea directă în serviciile de îngrijire medicală, precum şi agresivitatea şi hărţuirea în instituţiile de învăţământ, la locul de muncă sau în cadrul pregătirii profesionale; |
| --- | --- |

44.

solicită o legislaţie şi politici care să combată: homofobia (în special discursurile instigatoare la ură şi infracţiunile inspirate de ură), obstacolele în accesul la locuinţe, discriminarea directă în serviciile de îngrijire medicală, precum şi agresivitatea şi hărţuirea în instituţiile de învăţământ, la locul de muncă sau în cadrul pregătirii profesionale;

| 45. | subliniază nevoia de a spori incluziunea socială şi implicarea lesbienelor, homosexualilor, bisexualilor şi transsexualilor în societate în general; |
| --- | --- |

45.

subliniază nevoia de a spori incluziunea socială şi implicarea lesbienelor, homosexualilor, bisexualilor şi transsexualilor în societate în general;

| 46. | sugerează extinderea amenajărilor corespunzătoare pentru persoanele cu handicap şi pentru cele defavorizate, pentru a îmbunătăţi participarea şi accesul acestora la educaţie şi formare profesională, servicii de asistenţă medicală, locuinţe, transporturi, magazine, activităţi de agrement şi alte bunuri şi servicii, în mod proporţional, pentru a li se garanta un tratament egal şi a se evita birocraţia excesivă şi reclamaţiile abuzive; |
| --- | --- |

46.

sugerează extinderea amenajărilor corespunzătoare pentru persoanele cu handicap şi pentru cele defavorizate, pentru a îmbunătăţi participarea şi accesul acestora la educaţie şi formare profesională, servicii de asistenţă medicală, locuinţe, transporturi, magazine, activităţi de agrement şi alte bunuri şi servicii, în mod proporţional, pentru a li se garanta un tratament egal şi a se evita birocraţia excesivă şi reclamaţiile abuzive;

| 47. | observă că persoanele cu probleme de sănătate mentală sunt mai expuse riscului de a fi excluse din societate şi de a deveni victime ale stereotipurilor, motiv pentru care solicită statelor membre să acorde o atenţie deosebită acestor grupuri şi să depună eforturi mai susţinute pentru a ajuta persoanele cu probleme de sănătate mentală; în special copiii cu deficienţe mentale ar trebui să beneficieze de sprijinul adecvat necesităţilor lor; |
| --- | --- |

47.

observă că persoanele cu probleme de sănătate mentală sunt mai expuse riscului de a fi excluse din societate şi de a deveni victime ale stereotipurilor, motiv pentru care solicită statelor membre să acorde o atenţie deosebită acestor grupuri şi să depună eforturi mai susţinute pentru a ajuta persoanele cu probleme de sănătate mentală; în special copiii cu deficienţe mentale ar trebui să beneficieze de sprijinul adecvat necesităţilor lor;

| 48. | insistă ca persoanele şi grupurile care suferă de pe urma discriminării să beneficieze de asistenţă corespunzătoare şi de sprijinul necesar, pentru a atenua dificultăţile cu care se confruntă în accesul şi integrarea în educaţie, formare, activităţile de agrement şi cultură, acestea fiind elemente fundamentale ale participării sociale; |
| --- | --- |

48.

insistă ca persoanele şi grupurile care suferă de pe urma discriminării să beneficieze de asistenţă corespunzătoare şi de sprijinul necesar, pentru a atenua dificultăţile cu care se confruntă în accesul şi integrarea în educaţie, formare, activităţile de agrement şi cultură, acestea fiind elemente fundamentale ale participării sociale;

Combaterea discriminării multiple

| 49. | afirmă că legislaţia europeană ar trebui să ţină seama în mai mare măsură de discriminarea multiplă, în primul rând prin definirea clară a acestui fenomen, pentru a proteja şi a răspunde nevoilor grupurilor sau persoanelor care riscă să se confrunte cu forme multiple de discriminare (migranţii, în special femeile şi copiii, copiii rromi, minorii neînsoţiţi, solicitanţii de azil, persoanele cu handicap şi cele cu probleme de sănătate mentală, persoanele vârstnice aparţinând minorităţilor etnice etc.); |
| --- | --- |

49.

afirmă că legislaţia europeană ar trebui să ţină seama în mai mare măsură de discriminarea multiplă, în primul rând prin definirea clară a acestui fenomen, pentru a proteja şi a răspunde nevoilor grupurilor sau persoanelor care riscă să se confrunte cu forme multiple de discriminare (migranţii, în special femeile şi copiii, copiii rromi, minorii neînsoţiţi, solicitanţii de azil, persoanele cu handicap şi cele cu probleme de sănătate mentală, persoanele vârstnice aparţinând minorităţilor etnice etc.);

| 50. | solicită promovarea şi sprijinirea, în cadrul politicilor autorităţilor locale şi regionale, a unor centre şi observatoare specializate în domeniul egalităţii, abilitate să se ocupe de toate formele de discriminare şi să protejeze drepturile persoanelor cu caracteristici şi identităţi multiple şi care se pot confrunta cu discriminare multiplă, să ofere asistenţă victimelor, să efectueze sondaje, să publice rapoarte referitoare la discriminarea multiplă şi să-şi îndeplinească toate atribuţiile din domeniile acoperite de propunerea de directivă; |
| --- | --- |

50.

solicită promovarea şi sprijinirea, în cadrul politicilor autorităţilor locale şi regionale, a unor centre şi observatoare specializate în domeniul egalităţii, abilitate să se ocupe de toate formele de discriminare şi să protejeze drepturile persoanelor cu caracteristici şi identităţi multiple şi care se pot confrunta cu discriminare multiplă, să ofere asistenţă victimelor, să efectueze sondaje, să publice rapoarte referitoare la discriminarea multiplă şi să-şi îndeplinească toate atribuţiile din domeniile acoperite de propunerea de directivă;

Accesul la un loc de muncă de calitate

| 51. | discriminarea poate împiedica dezvoltarea deplină a potenţialului persoanelor, expunându-le astfel la riscul de a ocupa locuri de muncă cu venituri scăzute, ceea ce generează, prin urmare, alte dificultăţi în ceea ce priveşte accesul la bunuri şi servicii precum educaţia şi locuinţa, conducând aşadar la sărăcie şi excluziune socială; |
| --- | --- |

51.

discriminarea poate împiedica dezvoltarea deplină a potenţialului persoanelor, expunându-le astfel la riscul de a ocupa locuri de muncă cu venituri scăzute, ceea ce generează, prin urmare, alte dificultăţi în ceea ce priveşte accesul la bunuri şi servicii precum educaţia şi locuinţa, conducând aşadar la sărăcie şi excluziune socială;

| 52. | insistă asupra faptului că obstacolele din calea asigurării unui loc de muncă remunerat constituie una dintre cauzele principale ale inegalităţii şi excluziunii sociale şi că, adesea, locurile de muncă nesigure şi prost plătite sunt ocupate de persoane care se află în situaţii vulnerabile, cum ar fi lucrătorii tineri sau vârstnici, migranţii şi persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

52.

insistă asupra faptului că obstacolele din calea asigurării unui loc de muncă remunerat constituie una dintre cauzele principale ale inegalităţii şi excluziunii sociale şi că, adesea, locurile de muncă nesigure şi prost plătite sunt ocupate de persoane care se află în situaţii vulnerabile, cum ar fi lucrătorii tineri sau vârstnici, migranţii şi persoanele cu handicap;

| 53. | se declară în favoarea cartelor adoptate în mod voluntar şi a altor stimulente care să încurajeze întreprinderile să adopte metode de lucru ce promovează nediscriminarea şi egalitatea de şanse, cum ar fi introducerea gestionării diversităţii în întreprinderi, aspect benefic nu numai pentru angajatori, ci şi pentru angajaţi şi clienţi; |
| --- | --- |

53.

se declară în favoarea cartelor adoptate în mod voluntar şi a altor stimulente care să încurajeze întreprinderile să adopte metode de lucru ce promovează nediscriminarea şi egalitatea de şanse, cum ar fi introducerea gestionării diversităţii în întreprinderi, aspect benefic nu numai pentru angajatori, ci şi pentru angajaţi şi clienţi;

| 54. | deşi principiile nediscriminării şi tratamentului egal sunt universale, Comitetul Regiunilor atrage atenţia asupra poziţiei deosebit de vulnerabile a copiilor şi a rromilor în Europa; |
| --- | --- |

54.

deşi principiile nediscriminării şi tratamentului egal sunt universale, Comitetul Regiunilor atrage atenţia asupra poziţiei deosebit de vulnerabile a copiilor şi a rromilor în Europa;

Incluziunea socială a rromilor

| 55. | reafirmă, pe de o parte, nevoia de a spori participarea şi de a recunoaşte contribuţia rromilor pe piaţa forţei de muncă şi la formare şi, pe de altă parte, necesitatea responsabilităţii comune pentru a îmbunătăţi accesul acestora la bunuri şi servicii precum obţinerea unei locuinţe şi îngrijirea medicală, pentru a reduce riscul de sărăcie şi pe cel de a suferi abuzuri şi violenţe, precum şi pentru a proteja copiii rromi împotriva problemelor de sănătate, împotriva riscului de a fi implicaţi în prostituţia infantilă, în abuzuri sexuale sau în traficul de copii; |
| --- | --- |

55.

reafirmă, pe de o parte, nevoia de a spori participarea şi de a recunoaşte contribuţia rromilor pe piaţa forţei de muncă şi la formare şi, pe de altă parte, necesitatea responsabilităţii comune pentru a îmbunătăţi accesul acestora la bunuri şi servicii precum obţinerea unei locuinţe şi îngrijirea medicală, pentru a reduce riscul de sărăcie şi pe cel de a suferi abuzuri şi violenţe, precum şi pentru a proteja copiii rromi împotriva problemelor de sănătate, împotriva riscului de a fi implicaţi în prostituţia infantilă, în abuzuri sexuale sau în traficul de copii;

| 56. | recunoaşte importanţa măsurilor specifice în reducerea sau eliminarea practicilor discriminatorii împotriva rromilor, pentru a promova tratamentul egal în cazul acestora şi pentru a accelera procesul de incluziune socială a lor; |
| --- | --- |

56.

recunoaşte importanţa măsurilor specifice în reducerea sau eliminarea practicilor discriminatorii împotriva rromilor, pentru a promova tratamentul egal în cazul acestora şi pentru a accelera procesul de incluziune socială a lor;

| 57. | solicită utilizarea eficientă a Fondului Social European pentru a lansa campanii constructive şi pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la importanţa contribuţiei rromilor în societate, pentru a lansa programe de creare de locuri de muncă, campanii de alfabetizare, acţiuni de formare profesională, pentru a institui burse de studiu pentru elevii din învăţământul secundar şi pentru studenţi, dar şi servicii care să răspundă nevoilor acestora (de exemplu, servicii de asistenţă medicală destinate femeilor) şi alte servicii indispensabile pentru incluziunea socială a copiilor rromi, cum ar fi servicii de îngrijire şi protecţie bine organizate, precum şi servicii de învăţământ profesional (în special în domeniul competenţelor lingvistice); |
| --- | --- |

57.

solicită utilizarea eficientă a Fondului Social European pentru a lansa campanii constructive şi pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la importanţa contribuţiei rromilor în societate, pentru a lansa programe de creare de locuri de muncă, campanii de alfabetizare, acţiuni de formare profesională, pentru a institui burse de studiu pentru elevii din învăţământul secundar şi pentru studenţi, dar şi servicii care să răspundă nevoilor acestora (de exemplu, servicii de asistenţă medicală destinate femeilor) şi alte servicii indispensabile pentru incluziunea socială a copiilor rromi, cum ar fi servicii de îngrijire şi protecţie bine organizate, precum şi servicii de învăţământ profesional (în special în domeniul competenţelor lingvistice);

| 58. | recomandă Comisiei să îşi intensifice eforturile de combatere a discriminării pe criterii legate de sex în domeniile educaţiei, asistenţei medicale, serviciilor sociale şi protecţiei sociale; solicită asigurarea aceluiaşi nivel de protecţie împotriva tuturor formelor de discriminare şi prezentarea de către Comisie a unui calendar pentru îndeplinirea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

58.

recomandă Comisiei să îşi intensifice eforturile de combatere a discriminării pe criterii legate de sex în domeniile educaţiei, asistenţei medicale, serviciilor sociale şi protecţiei sociale; solicită asigurarea aceluiaşi nivel de protecţie împotriva tuturor formelor de discriminare şi prezentarea de către Comisie a unui calendar pentru îndeplinirea acestui obiectiv;

Recomandările Comitetului Regiunilor

| 59. | consideră că stereotipurile din educaţie, de pe piaţa forţei de muncă şi din mass-media reprezintă un obstacol semnificativ în tratamentul egal şi incluziunea socială şi solicită eradicarea acestor manifestări. Este esenţial ca, încă de la o vârstă fragedă, copiii să înveţe să îi respecte pe elevii care fac parte din alte minorităţi etnice sau religioase şi pe elevii cu handicap şi să se împrietenească cu aceştia; |
| --- | --- |

59.

consideră că stereotipurile din educaţie, de pe piaţa forţei de muncă şi din mass-media reprezintă un obstacol semnificativ în tratamentul egal şi incluziunea socială şi solicită eradicarea acestor manifestări. Este esenţial ca, încă de la o vârstă fragedă, copiii să înveţe să îi respecte pe elevii care fac parte din alte minorităţi etnice sau religioase şi pe elevii cu handicap şi să se împrietenească cu aceştia;

| 60. | afirmă că recomandările formulate în propunerea de directivă ar trebui completate de sesiuni de instruire practică şi conferinţe cu părţile implicate pentru a le informa cu privire la întregul potenţial pe care îl are încetăţenirea egalităţii în realizarea tratamentului egal; |
| --- | --- |

60.

afirmă că recomandările formulate în propunerea de directivă ar trebui completate de sesiuni de instruire practică şi conferinţe cu părţile implicate pentru a le informa cu privire la întregul potenţial pe care îl are încetăţenirea egalităţii în realizarea tratamentului egal;

| 61. | subliniază importanţa instruirii personalului din diverse domenii (doctori, profesori, profesionişti din mass-media etc.), din administraţia publică de la toate nivelurile şi din sectorul serviciilor în ceea ce priveşte competenţele interculturale şi medierea socială şi culturală, pentru a elimina orice comportament discriminatoriu, insultător sau insensibil, pentru a pune sub semnul întrebării stereotipurile şi pentru a sensibiliza acest personal cu privire la nevoile specifice ale persoanelor cu caracteristici şi nevoi diferite; |
| --- | --- |

61.

subliniază importanţa instruirii personalului din diverse domenii (doctori, profesori, profesionişti din mass-media etc.), din administraţia publică de la toate nivelurile şi din sectorul serviciilor în ceea ce priveşte competenţele interculturale şi medierea socială şi culturală, pentru a elimina orice comportament discriminatoriu, insultător sau insensibil, pentru a pune sub semnul întrebării stereotipurile şi pentru a sensibiliza acest personal cu privire la nevoile specifice ale persoanelor cu caracteristici şi nevoi diferite;

| 62. | îşi exprimă îngrijorarea cu privire la migranţi (atât bărbaţi, cât şi femei), care sunt cei mai expuşi la riscul de sărăcie sau de excluziune socială, din cauza exploatării la locul de muncă, şi consideră că educaţia (în special în ce priveşte competenţele lingvistice) şi formarea profesională a minorităţilor etnice ar încuraja femeile şi bărbaţii migranţi să caute locuri de muncă mai bune; |
| --- | --- |

62.

îşi exprimă îngrijorarea cu privire la migranţi (atât bărbaţi, cât şi femei), care sunt cei mai expuşi la riscul de sărăcie sau de excluziune socială, din cauza exploatării la locul de muncă, şi consideră că educaţia (în special în ce priveşte competenţele lingvistice) şi formarea profesională a minorităţilor etnice ar încuraja femeile şi bărbaţii migranţi să caute locuri de muncă mai bune;

| 63. | este deosebit de îngrijorat cu privire la situaţia femeilor migrante, deoarece acestea sunt supuse riscului de abuz fizic sau sexual în scopul angajării, al căsătoriei sau al prostituţiei şi trebuie să fie conştiente de situaţiile şi pericolele reale din potenţialele ţări-gazdă, pentru a evita să cadă pradă traficului de fiinţe umane; trebuie sporite protecţia şi integrarea lor, pentru a garanta că acestea se bucură într-adevăr de drepturile omului; |
| --- | --- |

63.

este deosebit de îngrijorat cu privire la situaţia femeilor migrante, deoarece acestea sunt supuse riscului de abuz fizic sau sexual în scopul angajării, al căsătoriei sau al prostituţiei şi trebuie să fie conştiente de situaţiile şi pericolele reale din potenţialele ţări-gazdă, pentru a evita să cadă pradă traficului de fiinţe umane; trebuie sporite protecţia şi integrarea lor, pentru a garanta că acestea se bucură într-adevăr de drepturile omului;

| 64. | propune crearea unui fond specific destinat imigranţilor minori neînsoţiţi, care să ajute regiunile sub tutela cărora sunt plasaţi aceştia să le ofere aceleaşi şanse ca şi celorlalţi copii de vârsta lor şi să-i integreze în societatea-gazdă, evitând astfel dubla discriminare la care sunt expuşi prin condiţia lor de minori şi de imigranţi; |
| --- | --- |

64.

propune crearea unui fond specific destinat imigranţilor minori neînsoţiţi, care să ajute regiunile sub tutela cărora sunt plasaţi aceştia să le ofere aceleaşi şanse ca şi celorlalţi copii de vârsta lor şi să-i integreze în societatea-gazdă, evitând astfel dubla discriminare la care sunt expuşi prin condiţia lor de minori şi de imigranţi;

| 65. | subliniază faptul că solicitările de azil reprezintă o problemă de ordin social, cu implicaţii economice şi de altă natură, şi ar trebui tratate ca atare, în principal prin promovarea integrării sociale a solicitanţilor de azil, mai ales a minorilor şi a tinerilor, prin intermediul unor responsabilităţi comune şi prin acordarea de şanse egale de acces la bunuri şi servicii; |
| --- | --- |

65.

subliniază faptul că solicitările de azil reprezintă o problemă de ordin social, cu implicaţii economice şi de altă natură, şi ar trebui tratate ca atare, în principal prin promovarea integrării sociale a solicitanţilor de azil, mai ales a minorilor şi a tinerilor, prin intermediul unor responsabilităţi comune şi prin acordarea de şanse egale de acces la bunuri şi servicii;

| 66. | sprijină introducerea de sisteme active de educaţie şi de formare profesională, pentru a promova nediscriminarea şi egalitatea de şanse şi a contribui la realizarea obiectivelor de la Lisabona, prin reînnoirea continuă a competenţelor şi prin angajamentul în direcţia învăţării pe tot parcursul vieţii; |
| --- | --- |

66.

sprijină introducerea de sisteme active de educaţie şi de formare profesională, pentru a promova nediscriminarea şi egalitatea de şanse şi a contribui la realizarea obiectivelor de la Lisabona, prin reînnoirea continuă a competenţelor şi prin angajamentul în direcţia învăţării pe tot parcursul vieţii;

| 67. | observă că grupurile cu cerinţe diferite au nevoie de dispoziţii adaptate la aceste cerinţe, de exemplu: formare profesională pentru rromi, migranţi şi persoane vârstnice şomere, pentru a garanta includerea acestora pe piaţa forţei de muncă; formare în domeniul IT pentru persoanele vârstnice, pentru a le spori puterea de cumpărare sau de consum; campanii de alfabetizare pentru femeile şi copiii săraci sau din mediul rural; consiliere pentru persoanele cu handicap, pentru lucrătorii cu venituri reduse şi copiii acestora etc.; |
| --- | --- |

67.

observă că grupurile cu cerinţe diferite au nevoie de dispoziţii adaptate la aceste cerinţe, de exemplu: formare profesională pentru rromi, migranţi şi persoane vârstnice şomere, pentru a garanta includerea acestora pe piaţa forţei de muncă; formare în domeniul IT pentru persoanele vârstnice, pentru a le spori puterea de cumpărare sau de consum; campanii de alfabetizare pentru femeile şi copiii săraci sau din mediul rural; consiliere pentru persoanele cu handicap, pentru lucrătorii cu venituri reduse şi copiii acestora etc.;

| 68. | subliniază necesitatea de a desfăşura campanii de promovare şi sensibilizare care să aducă la cunoştinţa tuturor propunerea de directivă, să informeze părţile interesate cu privire la drepturile şi obligaţiile lor şi să explice măsurile specifice şi procesele demarate pentru ajutorarea victimelor; |
| --- | --- |

68.

subliniază necesitatea de a desfăşura campanii de promovare şi sensibilizare care să aducă la cunoştinţa tuturor propunerea de directivă, să informeze părţile interesate cu privire la drepturile şi obligaţiile lor şi să explice măsurile specifice şi procesele demarate pentru ajutorarea victimelor;

| 69. | evidenţiază rolul-cheie al organismelor şi organizaţiilor din domeniul egalităţii care apără interesele persoanelor care se confruntă cu riscul discriminării sau al tratamentului inegal, în diseminarea de informaţii, în special prin publicarea de materiale cu privire la diferenţele culturale şi dedicate unor grupuri specifice, în organizarea de campanii de informare online şi de conferinţe; semnalează că informaţiile trebuie să ia în mod clar în considerare anumite grupuri specifice; |
| --- | --- |

69.

evidenţiază rolul-cheie al organismelor şi organizaţiilor din domeniul egalităţii care apără interesele persoanelor care se confruntă cu riscul discriminării sau al tratamentului inegal, în diseminarea de informaţii, în special prin publicarea de materiale cu privire la diferenţele culturale şi dedicate unor grupuri specifice, în organizarea de campanii de informare online şi de conferinţe; semnalează că informaţiile trebuie să ia în mod clar în considerare anumite grupuri specifice;

| 70. | reafirmă faptul că punerea în aplicare a propunerii de directivă necesită resurse umane şi financiare adecvate (asigurate în principal prin fondurile PROGRESS) pentru a putea acoperi toate formele de discriminare; |
| --- | --- |

70.

reafirmă faptul că punerea în aplicare a propunerii de directivă necesită resurse umane şi financiare adecvate (asigurate în principal prin fondurile PROGRESS) pentru a putea acoperi toate formele de discriminare;

| 71. | invită toate autorităţile locale şi regionale să încurajeze nediscriminarea la nivel local şi regional, prin promovarea respectării drepturilor omului şi prin crearea unei atmosfere de încredere printr-un dialog constructiv, care să contribuie la emanciparea persoanelor şi la democratizarea societăţilor, minimizând polarizarea şi consolidând coeziunea socială. Mai mult, Comitetul Regiunilor ar trebui să promoveze valoarea diversităţii, evidenţiind natura dinamică a acesteia, ca sursă de inovare şi de creativitate, de progres şi de bunăstare pentru toţi, în conformitate cu valorile fundamentale ale drepturilor omului, statului de drept şi democraţiei. |
| --- | --- |

71.

invită toate autorităţile locale şi regionale să încurajeze nediscriminarea la nivel local şi regional, prin promovarea respectării drepturilor omului şi prin crearea unei atmosfere de încredere printr-un dialog constructiv, care să contribuie la emanciparea persoanelor şi la democratizarea societăţilor, minimizând polarizarea şi consolidând coeziunea socială. Mai mult, Comitetul Regiunilor ar trebui să promoveze valoarea diversităţii, evidenţiind natura dinamică a acesteia, ca sursă de inovare şi de creativitate, de progres şi de bunăstare pentru toţi, în conformitate cu valorile fundamentale ale drepturilor omului, statului de drept şi democraţiei.

Bruxelles, 18 iunie 2009

Preşedintele

Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---