# Euroopa Liidu C 184E/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2009.184.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 184E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide6. august 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2009.184.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 184E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide6. august 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlament2007–2008 ISTUNGJÄRK19.–21. veebruar 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 96 E, 17.4.2008. |
| | |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 19. veebruar 2008 |
| 2009/C 184E/01 | Läbipaistvus finantsküsimustesEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsioon läbipaistvuse kohta finantsküsimustes (2007/2141(INI)) | 1 |
| 2009/C 184E/02 | Ühenduse finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2005. ja 2006. aasta aruandedEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsioon ühenduse finantshuvide kaitse kohta – pettustevastane võitlus – 2005. ja 2006. aasta aruanded (2006/2268(INI)) | 8 |
| 2009/C 184E/03 | ELi strateegia turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühinguteleEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (2007/2185(INI)) | 16 |
| 2009/C 184E/04 | Suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamineEuroopa Parlamendi deklaratsioon Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta | 23 |
| | Kolmapäev, 20. veebruar 2008 |
| 2009/C 184E/05 | Lissaboni lepingEuroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu kohta (2007/2286(INI)) | 25 |
| 2009/C 184E/06 | Lissaboni strateegiaEuroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga | 30 |
| 2009/C 184E/07 | Majanduspoliitika üldsuunised (2008–2010)Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste osa): uue etapi käivitamine (2008–2010) (KOM(2007)0803 – 2007/2275(INI)) | 38 |
| 2009/C 184E/08 | ELi Kesk-Aasia strateegiaEuroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (2007/2102(INI)) | 49 |
| | Neljapäev, 21. veebruar 2008 |
| 2009/C 184E/09 | Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005)Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon komisjoni 23. aastaaruande ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005) kohta (2006/2271(INI)) | 63 |
| 2009/C 184E/10 | Olukord GazasEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Gaza sektoris | 68 |
| 2009/C 184E/11 | ÜRO inimõiguste nõukogu seitsmes istungjärkEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC) seitsmenda istungjärgu kohta | 71 |
| 2009/C 184E/12 | Euroopa demograafiline tulevikEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Euroopa demograafilise tuleviku kohta (2007/2156(INI)) | 75 |
| 2009/C 184E/13 | Teadusalane koostöö AafrikagaEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Aafrikaga tehtava rahvusvahelise teaduskoostöö parandamisele suunatud tugimeetmete olulisuse kohta | 88 |
| 2009/C 184E/14 | Neljas aruanne ühtekuuluvuse kohtaEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitleva neljanda aruande kohta (2007/2148(INI)) | 89 |
| 2009/C 184E/15 | Territoriaalne tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmed – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogrammEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmete kohta – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm (2007/2190(INI)) | 95 |
| 2009/C 184E/16 | Ida-TimorEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Ida-Timori kohta | 101 |
| 2009/C 184E/17 | ValgeveneEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Valgevene kohta | 104 |
| 2009/C 184E/18 | Põhja-Kivu (Kongo Demokraatlik Vabariik)Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Põhja-Kivu kohta | 106 |
| | |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 19. veebruar 2008 |
| 2009/C 184E/19 | Claudio Fava puutumatuse kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta otsus Claudio Fava puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2007/2155(IMM)) | 110 |
| 2009/C 184E/20 | Witold Tomczaki puutumatuse kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta otsus Witold Tomczaki puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2007/2130(IMM)) | 111 |
| | |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 19. veebruar 2008 |
| 2009/C 184E/21 | EÜ ja Iisraeli vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist ELiga ***Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (15061/2007 – KOM(2007)0464 – C6-0445/2007 – 2007/0165(AVC)) | 113 |
| 2009/C 184E/22 | EÜ ja Egiptuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist ELiga ***Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (13199/2007 – KOM(2007)0487 – C6-0438/2007 – 2007/0180(AVC)) | 114 |
| 2009/C 184E/23 | Töötajate kokkupuuted füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (KOM(2007)0669 – C6-0394/2007 – 2007/0230(COD)) | 114 |
| 2009/C 184E/24 | Põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0192 – C6-0108/2007 – 2007/0066(COD)) | 115 |
| 2009/C 184E/25 | Mootorsõidukite ja nende haagiste andmesildid ning kirjed (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste andmesiltide ning kirjete, nende asukoha ja kinnitusviisi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0344 – C6-0193/2007 – 2007/0119(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/26 | Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised numbritulelaternad (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste numbritulelaternate kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0451 – C6-0252/2007 – 2007/0162(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/27 | Põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamise (elektromagnetiline ühilduvus) kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0462 – C6-0256/2007 – 2007/0166(COD)) | 117 |
| 2009/C 184E/28 | Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite müra tase (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taseme kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0588 – C6-0344/2007 – 2007/0205(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/29 | Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0667 – C6-0397/2007 – 2007/0235(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/30 | Tubakatoodetele kohaldatavad aktsiisid (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv tubakatoodetele kohaldatavate aktsiiside struktuuri ja määrade kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0587 – C6-0392/2007 – 2007/0206(CNS)) | 119 |
| 2009/C 184E/31 | EÜ ja Šveitsi vaheline leping programmi MEDIA 2007 kohta *Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus selle kohta, et sõlmitakse ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline audiovisuaalvaldkonda käsitlev leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakt (KOM(2007)0477 – C6-0328/2007 – 2007/0171(CNS)) | 120 |
| 2009/C 184E/32 | Ühenduse tolliseadustik ***IIEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (11272/6/2007 – C6-0354/2007 – 2005/0246 (COD)) | 120 |
| 2009/C 184E/33 | Tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide kohaldamine ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (KOM(2006)0866 – C6-0033/2007 – 2006/0290(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2006)0290Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks | 121 |
| | Kolmapäev, 20. veebruar 2008 |
| 2009/C 184E/34 | Rahva ja eluruumide loendused ***IEuroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahva ja eluruumide loenduste kohta (KOM(2007)0069 – C6-0078/2007 – 2007/0032(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0032Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 rahva ja eluruumide loenduste kohta | 122 |
| | Neljapäev, 21. veebruar 2008 |
| 2009/C 184E/35 | Akrediteerimine ja turujärelevalve seoses toodete turustamisega ***IEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (KOM(2007)0037 – C6-0068/2007 – 2007/0029(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0029Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 | 123 |
| 2009/C 184E/36 | Toodete turustamise ühine raamistik ***IEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega sätestatakse toodete turustamise ühine raamistik (KOM(2007)0053 – C6-0067/2007 – 2007/0030(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0030Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 93/465/EMÜ | 124 |
| 2009/C 184E/37 | Riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamine teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ***IEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus 3052/95/EÜ (KOM(2007)0036 – C6–0065/2007 – 2007/0028(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0028Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 21. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr .../2008/EÜ, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 3052/95/EÜ | 125 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Euroopa Parlament2007–2008 ISTUNGJÄRK19.–21. veebruar 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 96 E, 17.4.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. veebruar 2008

2009/C 184E/01

Läbipaistvus finantsküsimustesEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsioon läbipaistvuse kohta finantsküsimustes (2007/2141(INI))

1

2009/C 184E/02

Ühenduse finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2005. ja 2006. aasta aruandedEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsioon ühenduse finantshuvide kaitse kohta – pettustevastane võitlus – 2005. ja 2006. aasta aruanded (2006/2268(INI))

8

2009/C 184E/03

ELi strateegia turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühinguteleEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (2007/2185(INI))

16

2009/C 184E/04

Suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamineEuroopa Parlamendi deklaratsioon Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta

23

Kolmapäev, 20. veebruar 2008

2009/C 184E/05

Lissaboni lepingEuroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu kohta (2007/2286(INI))

25

2009/C 184E/06

Lissaboni strateegiaEuroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga

30

2009/C 184E/07

Majanduspoliitika üldsuunised (2008–2010)Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste osa): uue etapi käivitamine (2008–2010) (KOM(2007)0803 – 2007/2275(INI))

38

2009/C 184E/08

ELi Kesk-Aasia strateegiaEuroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (2007/2102(INI))

49

Neljapäev, 21. veebruar 2008

2009/C 184E/09

Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005)Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon komisjoni 23. aastaaruande ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005) kohta (2006/2271(INI))

63

2009/C 184E/10

Olukord GazasEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Gaza sektoris

68

2009/C 184E/11

ÜRO inimõiguste nõukogu seitsmes istungjärkEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC) seitsmenda istungjärgu kohta

71

2009/C 184E/12

Euroopa demograafiline tulevikEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Euroopa demograafilise tuleviku kohta (2007/2156(INI))

75

2009/C 184E/13

Teadusalane koostöö AafrikagaEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Aafrikaga tehtava rahvusvahelise teaduskoostöö parandamisele suunatud tugimeetmete olulisuse kohta

88

2009/C 184E/14

Neljas aruanne ühtekuuluvuse kohtaEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitleva neljanda aruande kohta (2007/2148(INI))

89

2009/C 184E/15

Territoriaalne tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmed – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogrammEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmete kohta – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm (2007/2190(INI))

95

2009/C 184E/16

Ida-TimorEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Ida-Timori kohta

101

2009/C 184E/17

ValgeveneEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Valgevene kohta

104

2009/C 184E/18

Põhja-Kivu (Kongo Demokraatlik Vabariik)Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Põhja-Kivu kohta

106

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. veebruar 2008

2009/C 184E/19

Claudio Fava puutumatuse kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta otsus Claudio Fava puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2007/2155(IMM))

110

2009/C 184E/20

Witold Tomczaki puutumatuse kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta otsus Witold Tomczaki puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2007/2130(IMM))

111

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. veebruar 2008

2009/C 184E/21

EÜ ja Iisraeli vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist ELiga ***Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (15061/2007 – KOM(2007)0464 – C6-0445/2007 – 2007/0165(AVC))

113

2009/C 184E/22

EÜ ja Egiptuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist ELiga ***Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (13199/2007 – KOM(2007)0487 – C6-0438/2007 – 2007/0180(AVC))

114

2009/C 184E/23

Töötajate kokkupuuted füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (KOM(2007)0669 – C6-0394/2007 – 2007/0230(COD))

114

2009/C 184E/24

Põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0192 – C6-0108/2007 – 2007/0066(COD))

115

2009/C 184E/25

Mootorsõidukite ja nende haagiste andmesildid ning kirjed (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste andmesiltide ning kirjete, nende asukoha ja kinnitusviisi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0344 – C6-0193/2007 – 2007/0119(COD))

116

2009/C 184E/26

Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised numbritulelaternad (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste numbritulelaternate kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0451 – C6-0252/2007 – 2007/0162(COD))

116

2009/C 184E/27

Põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamise (elektromagnetiline ühilduvus) kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0462 – C6-0256/2007 – 2007/0166(COD))

117

2009/C 184E/28

Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite müra tase (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taseme kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0588 – C6-0344/2007 – 2007/0205(COD))

118

2009/C 184E/29

Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamine (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0667 – C6-0397/2007 – 2007/0235(COD))

118

2009/C 184E/30

Tubakatoodetele kohaldatavad aktsiisid (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv tubakatoodetele kohaldatavate aktsiiside struktuuri ja määrade kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0587 – C6-0392/2007 – 2007/0206(CNS))

119

2009/C 184E/31

EÜ ja Šveitsi vaheline leping programmi MEDIA 2007 kohta *Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus selle kohta, et sõlmitakse ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline audiovisuaalvaldkonda käsitlev leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakt (KOM(2007)0477 – C6-0328/2007 – 2007/0171(CNS))

120

2009/C 184E/32

Ühenduse tolliseadustik ***IIEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (11272/6/2007 – C6-0354/2007 – 2005/0246 (COD))

120

2009/C 184E/33

Tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide kohaldamine ***IEuroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (KOM(2006)0866 – C6-0033/2007 – 2006/0290(COD))

121

P6_TC1-COD(2006)0290Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks

121

Kolmapäev, 20. veebruar 2008

2009/C 184E/34

Rahva ja eluruumide loendused ***IEuroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahva ja eluruumide loenduste kohta (KOM(2007)0069 – C6-0078/2007 – 2007/0032(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0032Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 rahva ja eluruumide loenduste kohta

122

Neljapäev, 21. veebruar 2008

2009/C 184E/35

Akrediteerimine ja turujärelevalve seoses toodete turustamisega ***IEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (KOM(2007)0037 – C6-0068/2007 – 2007/0029(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0029Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93

123

2009/C 184E/36

Toodete turustamise ühine raamistik ***IEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega sätestatakse toodete turustamise ühine raamistik (KOM(2007)0053 – C6-0067/2007 – 2007/0030(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0030Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 93/465/EMÜ

124

2009/C 184E/37

Riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamine teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ***IEuroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus 3052/95/EÜ (KOM(2007)0036 – C6–0065/2007 – 2007/0028(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0028Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 21. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr .../2008/EÜ, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 3052/95/EÜ

125

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Euroopa Parlament2007–2008 ISTUNGJÄRK19.–21. veebruar 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 96 E, 17.4.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. veebruar 2008

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/1

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Läbipaistvus finantsküsimustes

P6_TA(2008)0051

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsioon läbipaistvuse kohta finantsküsimustes (2007/2141(INI))

2009/C 184 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut Euroopa läbipaistvuse algatuse kohta (KOM(2006)0194);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa läbipaistvuse algatuse rohelise raamatu järelmeetmed” (KOM(2007)0127);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 255;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0010/2008),

| A. | arvestades, et läbipaistvus võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab, et ELi institutsioonid saavutavad suurema õiguspärasuse ja tulemuslikkuse ning kannavad suuremat vastutust kodanike ees demokraatlikus süsteemis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et läbipaistvus võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab, et ELi institutsioonid saavutavad suurema õiguspärasuse ja tulemuslikkuse ning kannavad suuremat vastutust kodanike ees demokraatlikus süsteemis;

| B. | arvestades, et läbipaistvus aitab tugevdada demokraatia ja põhiõiguste austamise põhimõtteid, nagu need on sätestatud ELi lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et läbipaistvus aitab tugevdada demokraatia ja põhiõiguste austamise põhimõtteid, nagu need on sätestatud ELi lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| C. | arvestades, et suurem läbipaistvus ELi institutsioonides aitaks avalikkusel paremini aru saada, kuidas ELi vahendeid kasutatakse, parandades samas võimalusi hinnata ELi kulutuste tulemuslikkust, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et suurem läbipaistvus ELi institutsioonides aitaks avalikkusel paremini aru saada, kuidas ELi vahendeid kasutatakse, parandades samas võimalusi hinnata ELi kulutuste tulemuslikkust,

Teabe avalikustamine ELi rahalistest vahenditest abi saajate kohta (tegelik täitmine)

| 1. | tuletab meelde, et 13. detsembril 2006. aastal muudetud finantsmääruse (1) artikli 30 lõike 3 esimeses lõigus nähakse läbipaistvuse põhimõtte peatüki all ette, et:
  „Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevatest vahenditest abisaajate kohta, kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult ja vahetult tema talituste poolt, ning teabe vahenditest abisaajate kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded” |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et 13. detsembril 2006. aastal muudetud finantsmääruse (1) artikli 30 lõike 3 esimeses lõigus nähakse läbipaistvuse põhimõtte peatüki all ette, et:

„Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevatest vahenditest abisaajate kohta, kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult ja vahetult tema talituste poolt, ning teabe vahenditest abisaajate kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded”

| 2. | on arvamusel, et läbipaistvus on tihedalt seotud sellega, kas teave abisaajate kohta on kergesti kättesaadav, usaldusväärne ja sobiv edasisteks uuringuteks, võrdlusteks ja hindamisteks, ning et finantsmääruses kasutatava väljendi „asjakohasel viisil” rakendamisel tuleks neid nõudeid arvestada; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et läbipaistvus on tihedalt seotud sellega, kas teave abisaajate kohta on kergesti kättesaadav, usaldusväärne ja sobiv edasisteks uuringuteks, võrdlusteks ja hindamisteks, ning et finantsmääruses kasutatava väljendi „asjakohasel viisil” rakendamisel tuleks neid nõudeid arvestada;

Tsentraliseeritult hallatavad ELi rahalised vahendid

| 3. | tuletab meelde, et kui me räägime läbipaistvusest seoses 20 % ELi rahaliste vahenditega, mida komisjon haldab vahetult ja tsentraalselt (toetused ja avalike hangete lepingud), siis on teave, sh abisaajate isikud, kättesaadav kahel veebilehel:
  toetusesaajad: http://ec.europa.eu/grants/beneficiaries_en.htm
  avalike hangete lepingute edukad pakkujad: http://ec.europa.eu/public_contracts/beneficiaries_en.htm |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et kui me räägime läbipaistvusest seoses 20 % ELi rahaliste vahenditega, mida komisjon haldab vahetult ja tsentraalselt (toetused ja avalike hangete lepingud), siis on teave, sh abisaajate isikud, kättesaadav kahel veebilehel:

toetusesaajad: http://ec.europa.eu/grants/beneficiaries_en.htm

avalike hangete lepingute edukad pakkujad: http://ec.europa.eu/public_contracts/beneficiaries_en.htm

| 4. | nõuab, et komisjon viitaks kõikides dokumentides, mis on seotud ELi eelarve ja/või tema vastutusvaldkonda kuuluvate projektide ja programmidega, selgesõnaliselt nende kahe veebilehe aadressidele, mis sisaldavad teavet tema poolt vahetult ja tsentraalselt hallatavate ELi rahaliste vahendite saajate kohta; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et komisjon viitaks kõikides dokumentides, mis on seotud ELi eelarve ja/või tema vastutusvaldkonda kuuluvate projektide ja programmidega, selgesõnaliselt nende kahe veebilehe aadressidele, mis sisaldavad teavet tema poolt vahetult ja tsentraalselt hallatavate ELi rahaliste vahendite saajate kohta;

Koostöös liikmesriikidega, detsentraliseeritult või ühiselt hallatavad ELi rahalised vahendid

| 5. | märgib, et finantsmääruse artiklis 53b nähakse ette, et kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, peavad liikmesriigid kõnealuse artikli lõike 2 punkti d kohaselt tagama:
  „asjakohaste valdkondlike määruste abil ja kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise” |
| --- | --- |

5.

märgib, et finantsmääruse artiklis 53b nähakse ette, et kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, peavad liikmesriigid kõnealuse artikli lõike 2 punkti d kohaselt tagama:

„asjakohaste valdkondlike määruste abil ja kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise”

| 6. | rõhutab, et vastavalt artiklitele 53c ja 53d peavad ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, kellele täitmisülesanded delegeeritakse, tagama „kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise”; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et vastavalt artiklitele 53c ja 53d peavad ka kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, kellele täitmisülesanded delegeeritakse, tagama „kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise”;

| 7. | tuletab meelde, et komisjon kohustus finantsmääruse muutmist käsitleva lepitusnõupidamise tulemustele lisatud läbipaistvust käsitlevas komisjoni deklaratsiooni projektis:
  „tagama valdkondlikes rakendusmäärustes, et põllumajandusfondidest (FEADER (2) ja FEAGA (3)) tulenevatest vahenditest abisaajate kohta teabe avalikustamine on sarnane struktuurifondide valdkondlikes rakendusmäärustes sätestatule. Eelkõige tagatakse nendest fondidest saadud summade nõuetekohane tagantjärele avaldamine igal aastal peamiste kuluartiklite lõikes iga abisaaja kohta” |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et komisjon kohustus finantsmääruse muutmist käsitleva lepitusnõupidamise tulemustele lisatud läbipaistvust käsitlevas komisjoni deklaratsiooni projektis:

„tagama valdkondlikes rakendusmäärustes, et põllumajandusfondidest (FEADER (2) ja FEAGA (3)) tulenevatest vahenditest abisaajate kohta teabe avalikustamine on sarnane struktuurifondide valdkondlikes rakendusmäärustes sätestatule. Eelkõige tagatakse nendest fondidest saadud summade nõuetekohane tagantjärele avaldamine igal aastal peamiste kuluartiklite lõikes iga abisaaja kohta”

| 8. | märgib, et komisjoni veebileht http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htm sisaldab viiteid 14 liikmesriigi andmebaasidele, mis pakuvad teavet ühise põllumajanduspoliitika toetusesaajate kohta, kellele makstakse toetust koostöös liikmesriikidega; peab siiski kahetsusväärseks, et see teave on nii mitmepalgeline ja hajutatud ning nii kõikuva kvaliteediga, et informatsiooni on väga raske üles leida; kutsub komisjoni üles võtma õppust väga arusaadavast veebilehest http://www.farmsubsidy.org/, mis toimib väga hästi ja on loodud avaliku sektori abita; |
| --- | --- |

8.

märgib, et komisjoni veebileht http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htm sisaldab viiteid 14 liikmesriigi andmebaasidele, mis pakuvad teavet ühise põllumajanduspoliitika toetusesaajate kohta, kellele makstakse toetust koostöös liikmesriikidega; peab siiski kahetsusväärseks, et see teave on nii mitmepalgeline ja hajutatud ning nii kõikuva kvaliteediga, et informatsiooni on väga raske üles leida; kutsub komisjoni üles võtma õppust väga arusaadavast veebilehest http://www.farmsubsidy.org/, mis toimib väga hästi ja on loodud avaliku sektori abita;

| 9. | võtab teadmiseks komisjoni reservatsiooni selles osas, et kuna tema veebilehel asuvad viidad lähtuvad liikmesriikide esitatud teabest, mille mahud ja üksikasjalikkus võivad suures ulatuses erineda, ei saa komisjon tagada esitatud andmete või teabe paikapidavust ega täielikkust ega võta endale vastutust teabe kasutamise tagajärgede eest; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks komisjoni reservatsiooni selles osas, et kuna tema veebilehel asuvad viidad lähtuvad liikmesriikide esitatud teabest, mille mahud ja üksikasjalikkus võivad suures ulatuses erineda, ei saa komisjon tagada esitatud andmete või teabe paikapidavust ega täielikkust ega võta endale vastutust teabe kasutamise tagajärgede eest;

| 10. | nõuab, et komisjon võtaks vastutuse täielike ja usaldusväärsete andmete tagamise eest ning võtaks sellest tulenevalt vajalikud meetmed liikmesriikide ametiasutuste suhtes, et kindlustada selliste andmete edastamine; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et komisjon võtaks vastutuse täielike ja usaldusväärsete andmete tagamise eest ning võtaks sellest tulenevalt vajalikud meetmed liikmesriikide ametiasutuste suhtes, et kindlustada selliste andmete edastamine;

Üldised tähelepanekud abisaajate avalikustamise kohta

| 11. | usub, et üldreeglina peaks komisjoni veebilehed, millel avalikustatakse teave mis tahes viisil ELi rahalistest vahenditest abisaajate kohta, olgu need lepingud, toetused, põllumajandus- või struktuurifondide vahendid (või muud liiki rahastamisviisid), olema korraldatud nii, et võimalik oleks mitte ainult teabe saamine üksikute abisaajate kohta, vaid ka otsingute teostamine konkreetsete kriteeriumite alusel, et saada ülevaade erinevatest rubriikidest, mida saaks võrrelda komisjoni täitmisnäitajatega; |
| --- | --- |

11.

usub, et üldreeglina peaks komisjoni veebilehed, millel avalikustatakse teave mis tahes viisil ELi rahalistest vahenditest abisaajate kohta, olgu need lepingud, toetused, põllumajandus- või struktuurifondide vahendid (või muud liiki rahastamisviisid), olema korraldatud nii, et võimalik oleks mitte ainult teabe saamine üksikute abisaajate kohta, vaid ka otsingute teostamine konkreetsete kriteeriumite alusel, et saada ülevaade erinevatest rubriikidest, mida saaks võrrelda komisjoni täitmisnäitajatega;

| 12. | kutsub komisjoni üles võtma poliitilist vastutust teabe avalikustamise eest ELi rahalistest vahenditest abisaajate kohta; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles võtma poliitilist vastutust teabe avalikustamise eest ELi rahalistest vahenditest abisaajate kohta;

| 13. | rõhutab, et lihtsalt töötlemata teabe esitamisest üksi ei piisa ja et selleks, et teabel oleks praktiline väärtus, peab see olema korrastatud, liigitatud ja esitatud mõistlikult; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et lihtsalt töötlemata teabe esitamisest üksi ei piisa ja et selleks, et teabel oleks praktiline väärtus, peab see olema korrastatud, liigitatud ja esitatud mõistlikult;

| 14. | juhib tähelepanu, et üksikud abisaajad võivad saada ELi rahalisi vahendeid mitmete programmide või ELi tegevusvaldkondade raames; tunnistab, et seetõttu oleks kasulik suuta tuvastada konkreetsele abisaajale kõikides valdkondades makstud summad; palub komisjonil uurida, kas on teostatav üldise otsingumootori loomine, mille abil oleks võimalik leida teavet konkreetsete abisaajate kohta ELi tegevuse kogu ulatuses, sh lepingud, toetused, subsiidiumid, teadusuuringute programmid, põllumajandus- või struktuurifondide vahendid, tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud juhtimine jne; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu, et üksikud abisaajad võivad saada ELi rahalisi vahendeid mitmete programmide või ELi tegevusvaldkondade raames; tunnistab, et seetõttu oleks kasulik suuta tuvastada konkreetsele abisaajale kõikides valdkondades makstud summad; palub komisjonil uurida, kas on teostatav üldise otsingumootori loomine, mille abil oleks võimalik leida teavet konkreetsete abisaajate kohta ELi tegevuse kogu ulatuses, sh lepingud, toetused, subsiidiumid, teadusuuringute programmid, põllumajandus- või struktuurifondide vahendid, tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud juhtimine jne;

| 15. | palub komisjonil arvestada käesolevas resolutsioonis sisalduvaid märkusi ning võtta enne 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi kasutusele laiemale üldsusele mõeldud täielikult toimiv teabesüsteem kõikide ELi toetuste saajate ja laekumata sissenõudmiste kohta; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil arvestada käesolevas resolutsioonis sisalduvaid märkusi ning võtta enne 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi kasutusele laiemale üldsusele mõeldud täielikult toimiv teabesüsteem kõikide ELi toetuste saajate ja laekumata sissenõudmiste kohta;

Euroopa institutsioonide avalikus teenistuses olevate ametiisikute finantshuvide deklareerimine

| 16. | rõhutab, et praegu on ELi institutsioonidel oma liikmete majandushuvide deklareerimisse erinev suhtumine, ulatudes avalikust registrist (Euroopa Parlamendis) kuni deklaratsioonide esitamise nõude puudumiseni; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et praegu on ELi institutsioonidel oma liikmete majandushuvide deklareerimisse erinev suhtumine, ulatudes avalikust registrist (Euroopa Parlamendis) kuni deklaratsioonide esitamise nõude puudumiseni;

| 17. | on arvamusel, et kõik institutsioonid peaksid kaaluma, kas praegused põhimõtted ja eeskirjad on piisavad, ja märgib, et võib-olla oleks vaja läbi vaadata Euroopa Parlamendi eeskirjad, et muuta finantshuvide avalikustamine Internetis kohustuslikuks; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et kõik institutsioonid peaksid kaaluma, kas praegused põhimõtted ja eeskirjad on piisavad, ja märgib, et võib-olla oleks vaja läbi vaadata Euroopa Parlamendi eeskirjad, et muuta finantshuvide avalikustamine Internetis kohustuslikuks;

| 18. | märgib, et komisjon on tellinud Euroopa läbipaistvuse algatusega seotud uuringu Euroopa Liidu institutsioonide ning ELi 27 liikmesriigi, Kanada ja Ameerika Ühendriikide parlamentide, valitsuste, konstitutsioonikohtute (ülemkohtute), kontrollikodade ning keskpankade ja riigipankade teenistuses olevate ametiisikute kutse-eetika eeskirjade ja normide kohta ning et ELi institutsioonide osas uuritakse ja võrreldakse kutse-eetika eeskirju ja norme komisjonis, Euroopa Parlamendis, Euroopa Kontrollikojas, Euroopa Kohtus, Euroopa Keskpangas ja Euroopa Investeerimispangas; |
| --- | --- |

18.

märgib, et komisjon on tellinud Euroopa läbipaistvuse algatusega seotud uuringu Euroopa Liidu institutsioonide ning ELi 27 liikmesriigi, Kanada ja Ameerika Ühendriikide parlamentide, valitsuste, konstitutsioonikohtute (ülemkohtute), kontrollikodade ning keskpankade ja riigipankade teenistuses olevate ametiisikute kutse-eetika eeskirjade ja normide kohta ning et ELi institutsioonide osas uuritakse ja võrreldakse kutse-eetika eeskirju ja norme komisjonis, Euroopa Parlamendis, Euroopa Kontrollikojas, Euroopa Kohtus, Euroopa Keskpangas ja Euroopa Investeerimispangas;

| 19. | on teadlik komisjoni soovist luua ELi institutsioonides nn ühine eetikaala; |
| --- | --- |

19.

on teadlik komisjoni soovist luua ELi institutsioonides nn ühine eetikaala;

| 20. | tuletab meelde, et pärast sõltumatute ekspertide komisjoni 10. septembri 1999. aasta teises aruandes esitatud soovitusi ning komisjoni 1. märtsi 2000. aasta haldusreformi käsitleva valge raamatu avaldamist esitas komisjon ettepaneku luua avaliku elu normide nõuandekomitee (4), mille üks ülesanne oleks pakkuda avalikus teenistuses olevatele isikutele ennetavalt suuniseid, et aidata neil vältida võimalikke huvide konflikte põhjustavaid olukordi; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et pärast sõltumatute ekspertide komisjoni 10. septembri 1999. aasta teises aruandes esitatud soovitusi ning komisjoni 1. märtsi 2000. aasta haldusreformi käsitleva valge raamatu avaldamist esitas komisjon ettepaneku luua avaliku elu normide nõuandekomitee (4), mille üks ülesanne oleks pakkuda avalikus teenistuses olevatele isikutele ennetavalt suuniseid, et aidata neil vältida võimalikke huvide konflikte põhjustavaid olukordi;

| 21. | arvab, et ühtse nõuandva organi loomine kõikide ELi teenistuses olevate ametiisikute jaoks ei ole asjakohane, arvestades Euroopa Parlamendi liikmete erandlikku olukorda, kes on valitud otse kodanike poolt; |
| --- | --- |

21.

arvab, et ühtse nõuandva organi loomine kõikide ELi teenistuses olevate ametiisikute jaoks ei ole asjakohane, arvestades Euroopa Parlamendi liikmete erandlikku olukorda, kes on valitud otse kodanike poolt;

| 22. | usub siiski, et iga institutsioon peaks võtma vastu oma liikmete kutse-eetika eeskirjad sõltuvalt iga institutsiooni töö iseloomust, mis põhinevad olemasolevatele tavadele ja on kooskõlas kõikide asjassepuutuvate finantshuvidega; |
| --- | --- |

22.

usub siiski, et iga institutsioon peaks võtma vastu oma liikmete kutse-eetika eeskirjad sõltuvalt iga institutsiooni töö iseloomust, mis põhinevad olemasolevatele tavadele ja on kooskõlas kõikide asjassepuutuvate finantshuvidega;

| 23. | soovitab, et iga institutsiooni kutse-eetika eeskirjad käsitleksid ka oma liikmete üldist poliitilist, rahalist ja juriidilist vastutust; |
| --- | --- |

23.

soovitab, et iga institutsiooni kutse-eetika eeskirjad käsitleksid ka oma liikmete üldist poliitilist, rahalist ja juriidilist vastutust;

| 24. | tuletab meelde, et Euroopa Kohus võttis vastuseks Euroopa Parlamendi hiljutistele heakskiidu andmist käsitlevatele resolutsioonidele vastu kohtunike eetikakoodeksi (5); märgib, et ka Euroopa Kontrollikoda uurib seda teemat kontrollikoja tulevikku käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu raames; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et Euroopa Kohus võttis vastuseks Euroopa Parlamendi hiljutistele heakskiidu andmist käsitlevatele resolutsioonidele vastu kohtunike eetikakoodeksi (5); märgib, et ka Euroopa Kontrollikoda uurib seda teemat kontrollikoja tulevikku käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu raames;

| 25. | nõustub Euroopa ombudsmaniga (kaebus 3269/2005/TN), et volinikega koosolekuid pidavate konkreetsete lobistide nimede avaldamine on oluline; |
| --- | --- |

25.

nõustub Euroopa ombudsmaniga (kaebus 3269/2005/TN), et volinikega koosolekuid pidavate konkreetsete lobistide nimede avaldamine on oluline;

Sissenõudmised, sissenõudmistest loobumine

| 26. | märgib, et mõiste „sissenõudmine” hõlmab nelja erinevat menetlusetüüpi:






  — | selliste summade sissenõudmine, mille liikmesriigid on põhjendamatult maksnud truktuurimeetmetes osalevatele põllumajandusorganisatsioonidele või -asutustele erinevate eksimuste tõttu, mis tulenesid hooletusest või olid juhuti tahtlikud; |
| --- | --- | --- |

26.

märgib, et mõiste „sissenõudmine” hõlmab nelja erinevat menetlusetüüpi:

—

selliste summade sissenõudmine, mille liikmesriigid on põhjendamatult maksnud truktuurimeetmetes osalevatele põllumajandusorganisatsioonidele või -asutustele erinevate eksimuste tõttu, mis tulenesid hooletusest või olid juhuti tahtlikud;

| — | komisjoni poolt organisatsioonidele või liikmesriikidele kehtestatud trahvide sissenõudmine; |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt organisatsioonidele või liikmesriikidele kehtestatud trahvide sissenõudmine;

| — | omavahendite sissenõudmine liikmesriikidelt maksmisele kuuluvate summade sissenõudmise tavapärase menetluse raames; |
| --- | --- |

—

omavahendite sissenõudmine liikmesriikidelt maksmisele kuuluvate summade sissenõudmise tavapärase menetluse raames;

| — | ühenduse rahalistest vahenditest abisaajate käest summade sissenõudmine, kui lepingust või toetuslepingust ei ole kinni peetud; |
| --- | --- |

—

ühenduse rahalistest vahenditest abisaajate käest summade sissenõudmine, kui lepingust või toetuslepingust ei ole kinni peetud;

| 27. | kordab veel kord oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni (ühenduse vahendite sissenõudmise kohta) (6) lõikes 36 väljendatud kahetsust, et teave ühenduse vahendite sissenõudmise kohta on Euroopa läbipaistvuse algatusest välja jäetud; kutsub komisjoni üles tegema eelarvepädevatele institutsioonidele ja avalikkusele kättesaadavaks nimed ja sissenõutavad summad, mis tuleb tagastada või mis on juba kantud ELi eelarvesse, samuti nende summade lõppsihtkoha; |
| --- | --- |

27.

kordab veel kord oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni (ühenduse vahendite sissenõudmise kohta) (6) lõikes 36 väljendatud kahetsust, et teave ühenduse vahendite sissenõudmise kohta on Euroopa läbipaistvuse algatusest välja jäetud; kutsub komisjoni üles tegema eelarvepädevatele institutsioonidele ja avalikkusele kättesaadavaks nimed ja sissenõutavad summad, mis tuleb tagastada või mis on juba kantud ELi eelarvesse, samuti nende summade lõppsihtkoha;

| 28. | märgib, et vastavalt Euroopa Kontrollikoja aastaaruandele Euroopa Liidu eelarve täitmise kohta 2006. eelarveaastal (7) (punkt 2.24) ei sisalda komisjoni poolt „2006. aasta tegevusaruannetes [...] esitatud teave sissenõuete ja korrektuuride kohta [...] piisavalt selgitusi”; palub seetõttu komisjonil esitada usaldusväärse ja täieliku teabe eksimuste paranduste kohta ning tõendid selle kohta, milliseid parandusi ta on teinud; |
| --- | --- |

28.

märgib, et vastavalt Euroopa Kontrollikoja aastaaruandele Euroopa Liidu eelarve täitmise kohta 2006. eelarveaastal (7) (punkt 2.24) ei sisalda komisjoni poolt „2006. aasta tegevusaruannetes [...] esitatud teave sissenõuete ja korrektuuride kohta [...] piisavalt selgitusi”; palub seetõttu komisjonil esitada usaldusväärse ja täieliku teabe eksimuste paranduste kohta ning tõendid selle kohta, milliseid parandusi ta on teinud;

| 29. | arvab, et komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile korrapäraselt ülevaate sissenõutavatest laekumata summadest, mis on esitatud võlgu olevate kogusummadena peadirektoraatide kaupa ja vastavalt ajavahemikule, kui kaua summa on olnud laekumata, ning võimaluse korral avaldama nimetatud teabe oma veebilehel; |
| --- | --- |

29.

arvab, et komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile korrapäraselt ülevaate sissenõutavatest laekumata summadest, mis on esitatud võlgu olevate kogusummadena peadirektoraatide kaupa ja vastavalt ajavahemikule, kui kaua summa on olnud laekumata, ning võimaluse korral avaldama nimetatud teabe oma veebilehel;

| 30. | pooldab asjaolu, et komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruannet käsitleva komisjoni teatise (KOM(2007)0274) lisana avaldati 2006. aastal saadaolevate kindlaksmääratud summade sissenõudmisest loobumiste kokkuvõte; märgib, et sissenõudmistest loobumiste kogusumma (summad suuruses üle 100 000 euro) oli komisjoni eelarves 23 038 784 eurot ja Euroopa Arengufondi eelarves 6 549 996 eurot; |
| --- | --- |

30.

pooldab asjaolu, et komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruannet käsitleva komisjoni teatise (KOM(2007)0274) lisana avaldati 2006. aastal saadaolevate kindlaksmääratud summade sissenõudmisest loobumiste kokkuvõte; märgib, et sissenõudmistest loobumiste kogusumma (summad suuruses üle 100 000 euro) oli komisjoni eelarves 23 038 784 eurot ja Euroopa Arengufondi eelarves 6 549 996 eurot;

| 31. | rõhutab, et komisjoni talitused koostavad aastas 10 000 sissenõudekorraldust ning eelarve peadirektoraat valmistab kord kvartalis ette laekumata summade saldod, mis saadetakse asjaomastele peadirektoraatidele sissenõudmiste teostamiseks; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et komisjoni talitused koostavad aastas 10 000 sissenõudekorraldust ning eelarve peadirektoraat valmistab kord kvartalis ette laekumata summade saldod, mis saadetakse asjaomastele peadirektoraatidele sissenõudmiste teostamiseks;

| 32. | tunneb heameelt, et 2006. eelarveaasta esialgses raamatupidamise aastaaruandes (köide 1, lk 67–71) avaldati tulude ja kulude aruande märkustes peatükk kulude sissenõudmise kohta; märgib, et 2006. aastal koostatud sissenõudekorralduste kogusumma oli 634 000 000 eurot; loodab, et komisjon teeb tulevikus läbipaistvuse suurendamiseks jätkuvalt sellelaadseid edusamme; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt, et 2006. eelarveaasta esialgses raamatupidamise aastaaruandes (köide 1, lk 67–71) avaldati tulude ja kulude aruande märkustes peatükk kulude sissenõudmise kohta; märgib, et 2006. aastal koostatud sissenõudekorralduste kogusumma oli 634 000 000 eurot; loodab, et komisjon teeb tulevikus läbipaistvuse suurendamiseks jätkuvalt sellelaadseid edusamme;

Komisjoni nõustavate ekspertrühmade koosseis

| 33. | märgib, et komisjon on loonud registri (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/) ekspertrühmade kohta, mis on kas komisjoni otsustega või mitteametlikult komisjoni talituste loodud ametlikud või mitteametlikud nõuandvad organid, mille ülesanne on aidata komisjoni ja selle talitusi õigusloomega seotud ettepanekute ja poliitiliste algatuste ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

33.

märgib, et komisjon on loonud registri (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/) ekspertrühmade kohta, mis on kas komisjoni otsustega või mitteametlikult komisjoni talituste loodud ametlikud või mitteametlikud nõuandvad organid, mille ülesanne on aidata komisjoni ja selle talitusi õigusloomega seotud ettepanekute ja poliitiliste algatuste ettevalmistamisel;

| 34. | tunneb heameelt, et eelarvekontrollikomisjoni taotlusel võttis asepresident Kallas kohustuse, et alates 2008. aastast:






  — | avaldatakse nii ametlike kui ka mitteametlike rühmade kõikide liikmete nimed ja tehakse need kättesaadavaks komisjoni ekspertrühmade registris; |
| --- | --- | --- |

34.

tunneb heameelt, et eelarvekontrollikomisjoni taotlusel võttis asepresident Kallas kohustuse, et alates 2008. aastast:

—

avaldatakse nii ametlike kui ka mitteametlike rühmade kõikide liikmete nimed ja tehakse need kättesaadavaks komisjoni ekspertrühmade registris;

| — | avaldatakse kõikide ekspertide ja asendajate (kui osalemine avaldab mõju eelarvele, ka vaatlejate) nimi, ametinimetus, sugu, riik ja vajaduse korral asutus, mida esindatakse – kui vastupidiseks ei esitata õigustatud ja mõjuvaid põhjuseid – ning tehakse need ekspertrühmade registris avalikkusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

—

avaldatakse kõikide ekspertide ja asendajate (kui osalemine avaldab mõju eelarvele, ka vaatlejate) nimi, ametinimetus, sugu, riik ja vajaduse korral asutus, mida esindatakse – kui vastupidiseks ei esitata õigustatud ja mõjuvaid põhjuseid – ning tehakse need ekspertrühmade registris avalikkusele kättesaadavaks;

| — | esitatakse isikuandmed, mis ei kuulu sellisel viisil avaldamisele, Euroopa Parlamendile juhtumipõhiselt, piiramata määruse (EÜ) nr 45/2001 (8) kohaldamist, vastavalt raamkokkuleppe I lisa asjakohastele sätetele; |
| --- | --- |

—

esitatakse isikuandmed, mis ei kuulu sellisel viisil avaldamisele, Euroopa Parlamendile juhtumipõhiselt, piiramata määruse (EÜ) nr 45/2001 (8) kohaldamist, vastavalt raamkokkuleppe I lisa asjakohastele sätetele;

| — | võetakse kasutusele täppisotsing, mille abil kasutaja saab otsida märksõnu kasutades kõikide metaandmete hulgast ning leida andmeid näiteks ekspertide arvu kohta riigiti või koosseisu põhjal; |
| --- | --- |

—

võetakse kasutusele täppisotsing, mille abil kasutaja saab otsida märksõnu kasutades kõikide metaandmete hulgast ning leida andmeid näiteks ekspertide arvu kohta riigiti või koosseisu põhjal;

| 35. | märgib, et ekspertrühmade register ei hõlma:






  — | sõltumatuid eksperte, kelle ülesanne on aidata komisjoni uurimis- ja arendustegevuse raamprogrammide rakendamisel; |
| --- | --- | --- |

35.

märgib, et ekspertrühmade register ei hõlma:

—

sõltumatuid eksperte, kelle ülesanne on aidata komisjoni uurimis- ja arendustegevuse raamprogrammide rakendamisel;

| — | valdkonna ning tööandjate ja töövõtjate sotsiaalse dialoogi komiteesid (2005. aastal tegutses 70 sellist komiteed); |
| --- | --- |

—

valdkonna ning tööandjate ja töövõtjate sotsiaalse dialoogi komiteesid (2005. aastal tegutses 70 sellist komiteed);

| — | komiteemenetluse komiteesid, mis aitavad komisjoni poliitikavaldkondades, milles komisjonil on volitused õigusakte rakendada (2004. aastal tegutses kokku 250 sellist komiteed); |
| --- | --- |

—

komiteemenetluse komiteesid, mis aitavad komisjoni poliitikavaldkondades, milles komisjonil on volitused õigusakte rakendada (2004. aastal tegutses kokku 250 sellist komiteed);

| — | rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid ühisüksuseid (2004. aastal tegutses kokku 170 sellist üksust); |
| --- | --- |

—

rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid ühisüksuseid (2004. aastal tegutses kokku 170 sellist üksust);

| 36. | ei nõustu nende rühmade üldise registrist välja arvamisega ja eeldab, et komisjon võtab meetmeid tagamaks, et registris sisalduksid kõik ekspertrühmad, sealhulgas teave komiteemenetluse komitee liikmete, konkreetsete ekspertide, ühisüksuste ja sotsiaalse dialoogi komiteede kohta, et tagada samasuguse läbipaistvuse kohaldamine nende ekspertide komiteede liikmesuse suhtes, kui vastupidiseks ei esitata eraldi iga juhtumi põhiselt õigustatud ja mõjuvaid põhjuseid; |
| --- | --- |

36.

ei nõustu nende rühmade üldise registrist välja arvamisega ja eeldab, et komisjon võtab meetmeid tagamaks, et registris sisalduksid kõik ekspertrühmad, sealhulgas teave komiteemenetluse komitee liikmete, konkreetsete ekspertide, ühisüksuste ja sotsiaalse dialoogi komiteede kohta, et tagada samasuguse läbipaistvuse kohaldamine nende ekspertide komiteede liikmesuse suhtes, kui vastupidiseks ei esitata eraldi iga juhtumi põhiselt õigustatud ja mõjuvaid põhjuseid;

| 37. | kutsub komisjoni üles korraldama enne 2008. aasta lõppu põhjalikku läbivaatust oma ekspertrühmade koosseisu osas ja võtma meetmeid, et tagada huvirühmade tasakaalustatud esindatus ekspertrühmades; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles korraldama enne 2008. aasta lõppu põhjalikku läbivaatust oma ekspertrühmade koosseisu osas ja võtma meetmeid, et tagada huvirühmade tasakaalustatud esindatus ekspertrühmades;

| 38. | rõhutab, et komisjon peab enne 2008. aasta lõppu arendama välja uute ekspertrühmade liikmete valimiseks avatud, läbipaistva ja kaasava protsessi ja hiljemalt 2009. aasta veebruaris teavitama parlamenti uutest valikukriteeriumidest; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et komisjon peab enne 2008. aasta lõppu arendama välja uute ekspertrühmade liikmete valimiseks avatud, läbipaistva ja kaasava protsessi ja hiljemalt 2009. aasta veebruaris teavitama parlamenti uutest valikukriteeriumidest;

Institutsioonide valitsemistavad ja iga-aastased tegevusaruanded

| 39. | tunnistab, et äriühingute või ELi institutsioonide hea valitsemistava oluline element on finantshaldust käsitleva teabe kättesaadavaks tegemine sidusrühmadele ja avalikkusele nii, et keskmine lugeja sellest hõlpsasti aru saaks; |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et äriühingute või ELi institutsioonide hea valitsemistava oluline element on finantshaldust käsitleva teabe kättesaadavaks tegemine sidusrühmadele ja avalikkusele nii, et keskmine lugeja sellest hõlpsasti aru saaks;

| 40. | tunnistab, et pärast muudetud finantsmääruse jõustumist 2003. aastal on olukord muutunud kohustuse tõttu valmistada ette iga-aastased tegevusaruanded, mis pakuvad praktikas üksikasjalikku ülevaadet institutsioonidesisesest tööst; |
| --- | --- |

40.

tunnistab, et pärast muudetud finantsmääruse jõustumist 2003. aastal on olukord muutunud kohustuse tõttu valmistada ette iga-aastased tegevusaruanded, mis pakuvad praktikas üksikasjalikku ülevaadet institutsioonidesisesest tööst;

| 41. | õnnitleb komisjoni tema peadirektoraatide ja muude talituste iga-aastaste tegevusaruannete (2004, 2005, 2006) ning komisjoni koondaruande „Poliitilised saavutused 2006. aastal” (KOM(2007)0067) avaldamise puhul komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm; |
| --- | --- |

41.

õnnitleb komisjoni tema peadirektoraatide ja muude talituste iga-aastaste tegevusaruannete (2004, 2005, 2006) ning komisjoni koondaruande „Poliitilised saavutused 2006. aastal” (KOM(2007)0067) avaldamise puhul komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm;

| 42. | märgib, et komisjoni hinnangul on koondaruanne ja iga-aastased tegevusaruanded komisjoni aruandekohustuse konstruktsiooni tipuks ja alussammasteks (KOM(2006)0277), ning kuna peadirektorid ja komisjon on kolleegiumina poliitiliselt vastutavad nendes aruannetes käsitletud halduse eest, soovitab komisjonil tungivalt võtta tõsiseid meetmeid, et anda täielik ülevaade sellest, kuidas kasutatakse 80 % ELi vahenditest (koostöös liikmesriikidega toimuv haldus), vastasel juhul peetakse tema enese usaldusväärsust puudulikuks; |
| --- | --- |

42.

märgib, et komisjoni hinnangul on koondaruanne ja iga-aastased tegevusaruanded komisjoni aruandekohustuse konstruktsiooni tipuks ja alussammasteks (KOM(2006)0277), ning kuna peadirektorid ja komisjon on kolleegiumina poliitiliselt vastutavad nendes aruannetes käsitletud halduse eest, soovitab komisjonil tungivalt võtta tõsiseid meetmeid, et anda täielik ülevaade sellest, kuidas kasutatakse 80 % ELi vahenditest (koostöös liikmesriikidega toimuv haldus), vastasel juhul peetakse tema enese usaldusväärsust puudulikuks;

| 43. | nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon toetaks riiklike kinnitavate avalduste esitamist liikmesriikide poolt, mis võimaldaks tal võtta täieliku poliitilise vastutuse kogu ELi finantshalduse eest; samuti nõuab tungivalt, et komisjon toetuks rohkem riiklike kontrolliasutuste tööle ja välisaudititele; |
| --- | --- |

43.

nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon toetaks riiklike kinnitavate avalduste esitamist liikmesriikide poolt, mis võimaldaks tal võtta täieliku poliitilise vastutuse kogu ELi finantshalduse eest; samuti nõuab tungivalt, et komisjon toetuks rohkem riiklike kontrolliasutuste tööle ja välisaudititele;

| 44. | tunneb heameelt, et Euroopa Kohus, Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ning Euroopa Ombudsman esitavad eelarve täitmist kinnitavale asutusele iga-aastased tegevusaruanded; |
| --- | --- |

44.

tunneb heameelt, et Euroopa Kohus, Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ning Euroopa Ombudsman esitavad eelarve täitmist kinnitavale asutusele iga-aastased tegevusaruanded;

| 45. | on seisukohal, et teiste institutsioonide, sh nõukogu ja Euroopa Parlamendi iga-aastased tegevusaruanded tuleks suurema läbipaistvuse huvides avaldada nende avalikel veebilehtedel; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et teiste institutsioonide, sh nõukogu ja Euroopa Parlamendi iga-aastased tegevusaruanded tuleks suurema läbipaistvuse huvides avaldada nende avalikel veebilehtedel;

Petturite must nimekiri

| 46. | tuletab meelde, et komisjon uuris läbipaistvust käsitlevas eeltöös (SEK(2005)1300) ühe küsimusena seda, kas pettust oleks võimalik uurimiste tulemuste nähtavamaks tegemisega paremini ära hoida ning kas komisjon peaks koostama ja avaldama musta nimekirja, kuhu on kantud kinnitust leidnud pettusejuhtumid koos süüdlaste nimedega; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et komisjon uuris läbipaistvust käsitlevas eeltöös (SEK(2005)1300) ühe küsimusena seda, kas pettust oleks võimalik uurimiste tulemuste nähtavamaks tegemisega paremini ära hoida ning kas komisjon peaks koostama ja avaldama musta nimekirja, kuhu on kantud kinnitust leidnud pettusejuhtumid koos süüdlaste nimedega;

| 47. | märgib, et ehkki komisjon käsitles petturite musta nimekirja koostamist ulatuslikult oma töödokumendis (SEK(2005)1300), ei lisatud seda teemat ei Euroopa läbipaistvuse algatust käsitlevasse komisjoni rohelisesse raamatusse ega ka selle järelmeetmeid käsitlevasse teatisesse; |
| --- | --- |

47.

märgib, et ehkki komisjon käsitles petturite musta nimekirja koostamist ulatuslikult oma töödokumendis (SEK(2005)1300), ei lisatud seda teemat ei Euroopa läbipaistvuse algatust käsitlevasse komisjoni rohelisesse raamatusse ega ka selle järelmeetmeid käsitlevasse teatisesse;

| 48. | palub komisjonil kaaluda avaliku musta nimekirja loomist, kuhu on kantud kinnitust leidnud pettusejuhtumid ning nende eest vastutavad üksused, nii süüdlaste avalikustamiseks kui ka avalikkuse teavitamiseks ühenduse pettusevastasest tegevusest; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil kaaluda avaliku musta nimekirja loomist, kuhu on kantud kinnitust leidnud pettusejuhtumid ning nende eest vastutavad üksused, nii süüdlaste avalikustamiseks kui ka avalikkuse teavitamiseks ühenduse pettusevastasest tegevusest;

| 49. | juhib tähelepanu sellele, et komisjon viis Euroopa Parlamendi taotlusel 1997. aastal ELi finantshuvide kaitseks sisse viie erineva hoiatustasemega varajase hoiatamise süsteemi, et aidata komisjoni talitustel tuvastada üksused, mis kujutavad endast finants- ja muud ohtu; märgib, et see süsteem hõlmab nii tsentraalset haldamist (lepingud ja toetused, mida haldavad vahetult komisjoni talitused) kui ka detsentraliseeritud haldamist (kolmandate riikide halduse all); siiski ei kata varajase hoiatamise süsteem ELi vahendeid, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega (koostöös liikmesriikidega toimuv haldus, peamiselt ühine põllumajanduspoliitika ja struktuurifondid), ega vahendeid, mille haldamine on delegeeritud rahvusvahelistele organisatsioonidele (ühine haldamine); |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu sellele, et komisjon viis Euroopa Parlamendi taotlusel 1997. aastal ELi finantshuvide kaitseks sisse viie erineva hoiatustasemega varajase hoiatamise süsteemi, et aidata komisjoni talitustel tuvastada üksused, mis kujutavad endast finants- ja muud ohtu; märgib, et see süsteem hõlmab nii tsentraalset haldamist (lepingud ja toetused, mida haldavad vahetult komisjoni talitused) kui ka detsentraliseeritud haldamist (kolmandate riikide halduse all); siiski ei kata varajase hoiatamise süsteem ELi vahendeid, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega (koostöös liikmesriikidega toimuv haldus, peamiselt ühine põllumajanduspoliitika ja struktuurifondid), ega vahendeid, mille haldamine on delegeeritud rahvusvahelistele organisatsioonidele (ühine haldamine);

| 50. | märgib, et vastavalt kontrollikoja 2006. aasta aruande peamistele järeldustele olid eeskirjade eiramise põhilisteks põhjusteks struktuuripoliitika valdkonnas eksimused vastavusnõuete järgimisel (nt puuduv või kehtetu pakkumismenetlus), ja kuna ELi finantshuvide kaitse on oluline eesmärk, palub komisjonil ja kontrollikojal esitada eelarve täitmist kinnitavale asutusele aruanne avalikel pakkumistel kõige sagedamini esinevatest eeskirjade eiramise või pettuse tüüpidest ning nende põhjustest; |
| --- | --- |

50.

märgib, et vastavalt kontrollikoja 2006. aasta aruande peamistele järeldustele olid eeskirjade eiramise põhilisteks põhjusteks struktuuripoliitika valdkonnas eksimused vastavusnõuete järgimisel (nt puuduv või kehtetu pakkumismenetlus), ja kuna ELi finantshuvide kaitse on oluline eesmärk, palub komisjonil ja kontrollikojal esitada eelarve täitmist kinnitavale asutusele aruanne avalikel pakkumistel kõige sagedamini esinevatest eeskirjade eiramise või pettuse tüüpidest ning nende põhjustest;

| 51. | märgib, et andmekaitsega seotud kaalutlustel, eesmärgiga kaitsta asjaomaste üksuste seaduslikke huve, ja kuna finantsmääruses puuduvad sätted avalikustamise lubamise kohta, on varajase hoiatamise süsteemi kanded rangelt konfidentsiaalsed; |
| --- | --- |

51.

märgib, et andmekaitsega seotud kaalutlustel, eesmärgiga kaitsta asjaomaste üksuste seaduslikke huve, ja kuna finantsmääruses puuduvad sätted avalikustamise lubamise kohta, on varajase hoiatamise süsteemi kanded rangelt konfidentsiaalsed;

| 52. | tuletab meelde, et vastavalt finantsmääruse artiklile 95 luuakse kõrvale jäetud taotlejate ja pakkujate keskandmekogu (järgides isikuandmete kaitset käsitlevaid ühenduse eeskirju), mida hallatakse ühiselt kõikide institutsioonide ja asutustega ja mis peaks olema toimiv alates 1. jaanuarist 2009; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et vastavalt finantsmääruse artiklile 95 luuakse kõrvale jäetud taotlejate ja pakkujate keskandmekogu (järgides isikuandmete kaitset käsitlevaid ühenduse eeskirju), mida hallatakse ühiselt kõikide institutsioonide ja asutustega ja mis peaks olema toimiv alates 1. jaanuarist 2009;

| 53. | kordab veel kord tungivat vajadust OLAFi eetikakoodeksi järele, pidades silmas süütuse presumptsiooni abisaajate puhul, kes on pärast pikka ja nende huve kahjustavat juurdlusmenetlust kohtute poolt õigeks mõistetud, kuid kellele ei hüvitata nende mainele tekitatud kahju või põhjustatud rahalist kahju; |
| --- | --- |

53.

kordab veel kord tungivat vajadust OLAFi eetikakoodeksi järele, pidades silmas süütuse presumptsiooni abisaajate puhul, kes on pärast pikka ja nende huve kahjustavat juurdlusmenetlust kohtute poolt õigeks mõistetud, kuid kellele ei hüvitata nende mainele tekitatud kahju või põhjustatud rahalist kahju;

| 54. | märgib, et liikmesriikidelt nõutakse pädevale eelarvevahendite käsutajale teabe edastamist kõrvale jäetud taotlejate ja pakkujate kohta; märgib lisaks, et andmekogu ei ole avalik ja seda saavad kasutada ainult ELi institutsioonid, rakendusametid ja reguleerivad asutused (finantsmääruse artikli 95 lõige 2); |
| --- | --- |

54.

märgib, et liikmesriikidelt nõutakse pädevale eelarvevahendite käsutajale teabe edastamist kõrvale jäetud taotlejate ja pakkujate kohta; märgib lisaks, et andmekogu ei ole avalik ja seda saavad kasutada ainult ELi institutsioonid, rakendusametid ja reguleerivad asutused (finantsmääruse artikli 95 lõige 2);

*

* *

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja teistele institutsioonidele. |
| --- | --- |

55.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja teistele institutsioonidele.

---

(1)  Nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

(2)  Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond.

(3)  Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond.

(4)  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee vaheline kokkulepe, millega luuakse avaliku elu normide nõuanderühm (SEK(2000)2077).

(5)  ELT C 223, 22.9.2007, lk 1.

(6)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 125.

(7)  ELT C 273, 15.11.2007, lk 1.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/8

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Ühenduse finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2005. ja 2006. aasta aruanded

P6_TA(2008)0052

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsioon ühenduse finantshuvide kaitse kohta – pettustevastane võitlus – 2005. ja 2006. aasta aruanded (2006/2268(INI))

2009/C 184 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta;

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2006. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Ühenduse finantshuvide kaitse – pettusevastane võitlus – 2005. aasta aruanne” (KOM(2006)0378), kaasa arvatud selle lisasid (SEK(2006)0911 ja SEK(2006)0912);

võttes arvesse komisjoni 6. juuli 2007. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Ühenduse finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2006. aasta aruanne” (KOM(2007)0390), kaasa arvatud selle lisasid (SEK(2007)0930 ja SEK(2007)0938);

võttes arvesse OLAFi 2005. aasta tegevusaruannet (1);

võttes arvesse OLAFi 2006. aasta tegevusaruannet (2);

võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee tegevusaruannet 2005. aasta detsembri ja 2007. aasta mai vahelise perioodi kohta (3);

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarve täitmise kohta 2005. eelarveaastal (4);

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarve täitmise kohta 2006. eelarveaastal (5);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 276 lõiget 3 ja artikli 280 lõiget 5;

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6);

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (7);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0009/2008),

| A. | arvestades EÜ asutamislepingu artikli 280 lõigete 1 ja 2 sisu; |
| --- | --- |

A.

arvestades EÜ asutamislepingu artikli 280 lõigete 1 ja 2 sisu;

| B. | arvestades, et nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (8) („finantsmäärus”) artikli 53b lõikes 2 sätestatakse järgmist:
  ‘2.   Ilma et see piiraks valdkondlikes määrustes esitatud täiendavate sätete kohaldamist ja vahendite nõuetekohase kasutamise tagamiseks eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, võtavad liikmesriigid kõik õiguslikud, regulatiivsed, haldus- või muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse finantshuvide kaitseks. Selleks teevad nad eelkõige järgmist:






  a) | veenduvad, et ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed ka tegelikult ellu viiakse ja tagavad, et neid rakendatakse õigesti; |
| --- | --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (8) („finantsmäärus”) artikli 53b lõikes 2 sätestatakse järgmist:

‘2.   Ilma et see piiraks valdkondlikes määrustes esitatud täiendavate sätete kohaldamist ja vahendite nõuetekohase kasutamise tagamiseks eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, võtavad liikmesriigid kõik õiguslikud, regulatiivsed, haldus- või muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse finantshuvide kaitseks. Selleks teevad nad eelkõige järgmist:

a)

veenduvad, et ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed ka tegelikult ellu viiakse ja tagavad, et neid rakendatakse õigesti;

| b) | väldivad rikkumisi ja pettusi ning tegelevad nendega; |
| --- | --- |

b)

väldivad rikkumisi ja pettusi ning tegelevad nendega;

| c) | nõuavad tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid ja rikkumiste või vigade tagajärjel kaduma läinud vahendid; |
| --- | --- |

c)

nõuavad tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid ja rikkumiste või vigade tagajärjel kaduma läinud vahendid;

| d) | tagavad asjakohaste valdkondlike määruste abil ja kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise. |
| --- | --- |

d)

tagavad asjakohaste valdkondlike määruste abil ja kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.

Sel eesmärgil viivad liikmesriigid läbi kontrollimisi ja seavad sisse tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi (...).’

Teatatud eiramisjuhtudega seotud summad

| 1. | tunneb heameelt tõsiasja üle, et ühenduste finantshuvide kaitset käsitlevad aruanded, eriti 2006. eelarveaastat puudutav aruanne, on muutunud analüütilisemaks; märgib siiski, et statistika tugineb väga erinevatele siseriiklikele struktuuridele koos erinevate haldus-, kohtu-, järelevalve- ja kontrollisüsteemidega; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt tõsiasja üle, et ühenduste finantshuvide kaitset käsitlevad aruanded, eriti 2006. eelarveaastat puudutav aruanne, on muutunud analüütilisemaks; märgib siiski, et statistika tugineb väga erinevatele siseriiklikele struktuuridele koos erinevate haldus-, kohtu-, järelevalve- ja kontrollisüsteemidega;

| 2. | nõuab ühenduste finantshuvide kaitset käsitlevate aastaaruannete ja nimetatud aruannete alusel koostatud Euroopa Parlamendi raportite kaasamist nõukogu päevakorda, ning nõuab, et nõukogu edastaks seejärel oma tähelepanekud Euroopa Parlamendile ja komisjonile; |
| --- | --- |

2.

nõuab ühenduste finantshuvide kaitset käsitlevate aastaaruannete ja nimetatud aruannete alusel koostatud Euroopa Parlamendi raportite kaasamist nõukogu päevakorda, ning nõuab, et nõukogu edastaks seejärel oma tähelepanekud Euroopa Parlamendile ja komisjonile;

| 3. | märgib, et omavahendite, põllumajanduskulude ja liikmesriikides struktuuritoetuste valdkonnas oli teatatud eiramisjuhtudega seotud summa 2006. aastal kokku 1 143 miljonit eurot (võrreldes 1 024 miljoni euroga 2005. aastal, 982,3 miljoni euroga 2004. aastal, 922 miljoni euroga 2003. aastal ja 1 150 miljoni euroga 2002. aastal); liikmesriikide poolt 2006. aastal komisjonile teatatud summad võib jaotada järgmiselt:






  — | omavahendid: 353 miljonit eurot (328,4 miljonit eurot 2005. aastal; 212,4 miljonit eurot 2004. aastal; 269,9 miljonit eurot 2003. aastal ja 367 miljonit eurot 2002. aastal), |
| --- | --- | --- |

3.

märgib, et omavahendite, põllumajanduskulude ja liikmesriikides struktuuritoetuste valdkonnas oli teatatud eiramisjuhtudega seotud summa 2006. aastal kokku 1 143 miljonit eurot (võrreldes 1 024 miljoni euroga 2005. aastal, 982,3 miljoni euroga 2004. aastal, 922 miljoni euroga 2003. aastal ja 1 150 miljoni euroga 2002. aastal); liikmesriikide poolt 2006. aastal komisjonile teatatud summad võib jaotada järgmiselt:

—

omavahendid: 353 miljonit eurot (328,4 miljonit eurot 2005. aastal; 212,4 miljonit eurot 2004. aastal; 269,9 miljonit eurot 2003. aastal ja 367 miljonit eurot 2002. aastal),

| — | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatised: 87 miljonit eurot (102 miljonit eurot 2005. aastal; 82,1 miljonit eurot 2004. aastal; 169,7 miljonit eurot 2003. aastal ja 198,1 miljonit eurot 2002. aastal), |
| --- | --- |

—

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatised: 87 miljonit eurot (102 miljonit eurot 2005. aastal; 82,1 miljonit eurot 2004. aastal; 169,7 miljonit eurot 2003. aastal ja 198,1 miljonit eurot 2002. aastal),

| — | struktuuritoetused: 703 miljonit eurot (601 miljonit eurot 2005. aastal; 694,5 miljonit eurot 2004. aastal; 482,2 miljonit eurot 2003. aastal ja 614,1 miljonit eurot 2002. aastal); |
| --- | --- |

—

struktuuritoetused: 703 miljonit eurot (601 miljonit eurot 2005. aastal; 694,5 miljonit eurot 2004. aastal; 482,2 miljonit eurot 2003. aastal ja 614,1 miljonit eurot 2002. aastal);

märgib samuti, et ühinemiseelse abi valdkonnas oli teatatud eiramisjuhtudega seotud summa 2006. aastal kokku 12,32 miljonit eurot (2005. aastal 17,6 miljonit eurot);

| 4. | on seisukohal, et eeskirjade eiramise finantsmõju iga-aastasi variatsioone võivad mõjutada paljud tegurid; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et eeskirjade eiramise finantsmõju iga-aastasi variatsioone võivad mõjutada paljud tegurid;

| 5. | rõhutab, et komisjonile teatatud eiramisjuhtude suur arv ei tähenda tingimata pettuste kõrget taset; see võib osutada ka sellele, et kehtiv järelevalvekord on tulemuslik ning et liikmesriikide ja komisjoni vahel toimub tihe koostöö; tunneb heameelt tõsiasja üle, et 2006. aasta aruandes rõhutas komisjon sellise koostöö tähtsust; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et komisjonile teatatud eiramisjuhtude suur arv ei tähenda tingimata pettuste kõrget taset; see võib osutada ka sellele, et kehtiv järelevalvekord on tulemuslik ning et liikmesriikide ja komisjoni vahel toimub tihe koostöö; tunneb heameelt tõsiasja üle, et 2006. aasta aruandes rõhutas komisjon sellise koostöö tähtsust;

Üldine analüüs

| 6. | märgib, et omavahendite osas kasvas eiramisjuhtudega seotud summa 7 % – 328 miljonilt eurolt 2005. aastal 353 miljoni euroni 2006. aastal; enim eiramisjuhte leidis aset seoses televiisoritega (2005. aastal 69 miljonit eurot, 2006. aastal 62,3 miljonit eurot) ja sigarettidega (2005. aastal 30,9 miljonit eurot, 2006. aastal 27,6 miljonit eurot); järsult tõusis eiramisjuhtude arv Itaalias (+122 %) ja Madalmaades (+81 %); 2006. aastal nõuti sisse 113,4 miljonit eurot (32 %); |
| --- | --- |

6.

märgib, et omavahendite osas kasvas eiramisjuhtudega seotud summa 7 % – 328 miljonilt eurolt 2005. aastal 353 miljoni euroni 2006. aastal; enim eiramisjuhte leidis aset seoses televiisoritega (2005. aastal 69 miljonit eurot, 2006. aastal 62,3 miljonit eurot) ja sigarettidega (2005. aastal 30,9 miljonit eurot, 2006. aastal 27,6 miljonit eurot); järsult tõusis eiramisjuhtude arv Itaalias (+122 %) ja Madalmaades (+81 %); 2006. aastal nõuti sisse 113,4 miljonit eurot (32 %);

| 7. | märgib, et põllumajanduskulude osas vähenes eiramisjuhtudega seotud summa 105 miljonilt eurolt 2005. aastal 87 miljoni euroni 2006. aastal; Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia olid eiramiste eest vastutavad 57,2 % ehk kokku 64,9 miljoni euro ulatuses, kusjuures enim mõjutatud olid maaelu arengu, veise- ja vasikaliha- ning puu- ja köögiviljasektor; |
| --- | --- |

7.

märgib, et põllumajanduskulude osas vähenes eiramisjuhtudega seotud summa 105 miljonilt eurolt 2005. aastal 87 miljoni euroni 2006. aastal; Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia olid eiramiste eest vastutavad 57,2 % ehk kokku 64,9 miljoni euro ulatuses, kusjuures enim mõjutatud olid maaelu arengu, veise- ja vasikaliha- ning puu- ja köögiviljasektor;

| 8. | tervitab nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (9) rakendamist, mille eesmärk on näha ette lihtsustatud ja tõhusam õiguslik raamistik õigusvastaselt tehtud maksete sissenõudmiseks liikmesriikide poolt; palub komisjonil hinnata nimetatud õigusakti kohaldamist ja esitada Euroopa Parlamendile aruanne; |
| --- | --- |

8.

tervitab nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (9) rakendamist, mille eesmärk on näha ette lihtsustatud ja tõhusam õiguslik raamistik õigusvastaselt tehtud maksete sissenõudmiseks liikmesriikide poolt; palub komisjonil hinnata nimetatud õigusakti kohaldamist ja esitada Euroopa Parlamendile aruanne;

| 9. | tunneb heameelt, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS), mille kaudu töödeldakse 68 % toimingutest, töötab hästi ja on võimaldanud tuvastada suure osa eiramisjuhtudest; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS), mille kaudu töödeldakse 68 % toimingutest, töötab hästi ja on võimaldanud tuvastada suure osa eiramisjuhtudest;

| 10. | märgib murega, et põhjendamatult makstud summade sissenõudmise tase on madal ning erineb liikmesriigiti, ning kuna võimalused raha sisse nõuda aja jooksul vähenevad, palub komisjonil tõhustada oma jõupingutusi, et suurendada põhjendamatult makstud summade sissenõudmise määra; |
| --- | --- |

10.

märgib murega, et põhjendamatult makstud summade sissenõudmise tase on madal ning erineb liikmesriigiti, ning kuna võimalused raha sisse nõuda aja jooksul vähenevad, palub komisjonil tõhustada oma jõupingutusi, et suurendada põhjendamatult makstud summade sissenõudmise määra;

| 11. | on arvamusel, et kui teatavas liikmesriigis on sissenõudmise tase süstemaatiliselt madal, peaks komisjon kohaldama korrigeerivaid meetmeid; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et kui teatavas liikmesriigis on sissenõudmise tase süstemaatiliselt madal, peaks komisjon kohaldama korrigeerivaid meetmeid;

| 12. | kinnitab komisjonile oma täielikku toetust maksete peatamist käsitlevate õigusaktide range kohaldamise osas, ja nõuab tungivalt, et ühise põllumajanduspoliitika rahastamisele kohaldataks sama menetlust, nagu juba algatatud meetmetele vahendite üle kandmata jätmise puhul (10), kui komisjonil puudub täielik tagatis nende vahendite saajaks oleva liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsuse kohta; |
| --- | --- |

12.

kinnitab komisjonile oma täielikku toetust maksete peatamist käsitlevate õigusaktide range kohaldamise osas, ja nõuab tungivalt, et ühise põllumajanduspoliitika rahastamisele kohaldataks sama menetlust, nagu juba algatatud meetmetele vahendite üle kandmata jätmise puhul (10), kui komisjonil puudub täielik tagatis nende vahendite saajaks oleva liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsuse kohta;

| 13. | kutsub komisjoni üles hindama ühenduste finantshuvide kaitset käsitleva aastaaruande kontekstis põllumajandustootjatele makstavate toetuste järelevalvesüsteemide tõhusust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles hindama ühenduste finantshuvide kaitset käsitleva aastaaruande kontekstis põllumajandustootjatele makstavate toetuste järelevalvesüsteemide tõhusust ja läbipaistvust;

| 14. | tunneb heameelt sissenõudmise töörühma (Task Force Recovery) (11) töö üle, kellel on õnnestunud lahendada suur arv eiramisjuhte varasematest aastatest (1971–2006: 3 061 miljonit eurot); seega on liikmesriigid nõudnud sisse 898 miljonit eurot ja 1 200 miljoni euro osas on tehtud tasaarvestus „raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise” menetluse raames; rõhutab siiski, et liikmesriigid peaksid olema palju valvsamad, et vältida eeskirjade eiramisi ja raha sissenõudmist; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt sissenõudmise töörühma (Task Force Recovery) (11) töö üle, kellel on õnnestunud lahendada suur arv eiramisjuhte varasematest aastatest (1971–2006: 3 061 miljonit eurot); seega on liikmesriigid nõudnud sisse 898 miljonit eurot ja 1 200 miljoni euro osas on tehtud tasaarvestus „raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise” menetluse raames; rõhutab siiski, et liikmesriigid peaksid olema palju valvsamad, et vältida eeskirjade eiramisi ja raha sissenõudmist;

| 15. | võtab teadmiseks, et komisjon võttis vastu oma teise aruande puudujääkide kohta nn musta nimekirja süsteemi rakendamisel (nõukogu määrus nr (EÜ) nr 1469/95 (12)), ja nõuab ELi institutsioonides põhjalikumat arutelu edasiste sammude üle, kusjuures kõige märkimisväärsemaks lähenemiseks on trahvide oluline suurendamine neile liikmesriikidele, kes ei täida põhjendamatult makstud summade tagasimaksmisega seotud kohustusi; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks, et komisjon võttis vastu oma teise aruande puudujääkide kohta nn musta nimekirja süsteemi rakendamisel (nõukogu määrus nr (EÜ) nr 1469/95 (12)), ja nõuab ELi institutsioonides põhjalikumat arutelu edasiste sammude üle, kusjuures kõige märkimisväärsemaks lähenemiseks on trahvide oluline suurendamine neile liikmesriikidele, kes ei täida põhjendamatult makstud summade tagasimaksmisega seotud kohustusi;

| 16. | juhib tähelepanu, et struktuuritoetusi puudutavate eiramisjuhtudega seotud summa suurenes 17 % – 601 miljonilt eurolt 2005. aastal 703 miljoni euroni 2006. aastal (struktuurifondid 517 miljonit eurot, Ühtekuuluvusfond 186 miljonit eurot); nimetatud eiramisjuhud olid seotud peamiselt (75 %) Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondiga; 2006. aastal langes Saksamaale, Hispaaniale, Itaaliale, Portugalile ja Ühendkuningriigile ligikaudu 85 % struktuurifondidega seotud asjaomasest summast (438,1 miljonit eurot); paljudel juhtudel olid abisaajad esitanud arveid abikõlbmatute kulude eest; üksikasjad tuvastati dokumentide kontrollimise järel; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu, et struktuuritoetusi puudutavate eiramisjuhtudega seotud summa suurenes 17 % – 601 miljonilt eurolt 2005. aastal 703 miljoni euroni 2006. aastal (struktuurifondid 517 miljonit eurot, Ühtekuuluvusfond 186 miljonit eurot); nimetatud eiramisjuhud olid seotud peamiselt (75 %) Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondiga; 2006. aastal langes Saksamaale, Hispaaniale, Itaaliale, Portugalile ja Ühendkuningriigile ligikaudu 85 % struktuurifondidega seotud asjaomasest summast (438,1 miljonit eurot); paljudel juhtudel olid abisaajad esitanud arveid abikõlbmatute kulude eest; üksikasjad tuvastati dokumentide kontrollimise järel;

| 17. | avaldab kahetsust, et 95st käesoleval programmiperioodil kontrollitud struktuurifondidest rahastatud projektist 60s leiti olulisi vigu deklareeritud projektikuludes, mis tähendab eiramisjuhtude kasvu eelmise aastaga võrreldes; on arvamusel, et kontrollida tuleb rohkem projekte, et tehtud järelduste põhjal oleks võimalik anda selgeid soovitusi finantsjuhtimise parandamiseks; |
| --- | --- |

17.

avaldab kahetsust, et 95st käesoleval programmiperioodil kontrollitud struktuurifondidest rahastatud projektist 60s leiti olulisi vigu deklareeritud projektikuludes, mis tähendab eiramisjuhtude kasvu eelmise aastaga võrreldes; on arvamusel, et kontrollida tuleb rohkem projekte, et tehtud järelduste põhjal oleks võimalik anda selgeid soovitusi finantsjuhtimise parandamiseks;

| 18. | märgib, et 266,5 miljonit eurot 703 miljonist eurost 2006. aasta eest on veel sisse nõudmata, samas kui eelnevate aastate eest on vaja sisse nõuda veel 762 miljonit eurot; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone kaks korda aastas tehtud edusammudest ja tasumata summade sissenõudmise kiirendamiseks võetud erimeetmetest; |
| --- | --- |

18.

märgib, et 266,5 miljonit eurot 703 miljonist eurost 2006. aasta eest on veel sisse nõudmata, samas kui eelnevate aastate eest on vaja sisse nõuda veel 762 miljonit eurot; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone kaks korda aastas tehtud edusammudest ja tasumata summade sissenõudmise kiirendamiseks võetud erimeetmetest;

| 19. | märgib, et ühinemiseelse abi osas vähenes finantsmõju 26,5 miljonilt eurolt 2005. aastal 12,3 miljoni euroni 2006. aastal; kõige sagedasemad eksimused olid arve esitamine abikõlbmatute kulude eest ning lepingutingimuste või eeskirjade mittetäitmine; ühinemiseelse abi loomisest alates on sisse nõutud 11 miljonit eurot, kuid 14 miljonit eurot on veel sisse nõudmata; |
| --- | --- |

19.

märgib, et ühinemiseelse abi osas vähenes finantsmõju 26,5 miljonilt eurolt 2005. aastal 12,3 miljoni euroni 2006. aastal; kõige sagedasemad eksimused olid arve esitamine abikõlbmatute kulude eest ning lepingutingimuste või eeskirjade mittetäitmine; ühinemiseelse abi loomisest alates on sisse nõutud 11 miljonit eurot, kuid 14 miljonit eurot on veel sisse nõudmata;

| 20. | on endiselt veendunud, et kui positiivset järelevalvearuannet soovitakse üldse kunagi saavutada, peavad liikmesriigid ja ELi institutsioonid, kaasa arvatud kontrollikoda, jõudma poliitilisele arusaamisele „vastuvõetava veamäära” osas; |
| --- | --- |

20.

on endiselt veendunud, et kui positiivset järelevalvearuannet soovitakse üldse kunagi saavutada, peavad liikmesriigid ja ELi institutsioonid, kaasa arvatud kontrollikoda, jõudma poliitilisele arusaamisele „vastuvõetava veamäära” osas;

Nõrgad küljed

| 21. | kutsub komisjoni üles kaasama 2008. aasta aruandesse ühenduste finantshuvide kaitse kohta analüüsi liikmesriikide eeskirjade eiramise vastu võitlemisega tegelevate struktuuride osas; et anda Euroopa Parlamendile selgem pilt pettuste vastu võitlemise võrgustiku õigusliku raamistiku rakendamisest, peaks nimetatud analüüs vastama muu hulgas järgmistele küsimustele:






  — | millised riigiasutused on liikmesriikides kaasatud nimetatud tegevusse? |
| --- | --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles kaasama 2008. aasta aruandesse ühenduste finantshuvide kaitse kohta analüüsi liikmesriikide eeskirjade eiramise vastu võitlemisega tegelevate struktuuride osas; et anda Euroopa Parlamendile selgem pilt pettuste vastu võitlemise võrgustiku õigusliku raamistiku rakendamisest, peaks nimetatud analüüs vastama muu hulgas järgmistele küsimustele:

—

millised riigiasutused on liikmesriikides kaasatud nimetatud tegevusse?

| — | kuidas organiseerivad nad oma koostööd? |
| --- | --- |

—

kuidas organiseerivad nad oma koostööd?

| — | millised kontrollivolitused on riigiasutustel? |
| --- | --- |

—

millised kontrollivolitused on riigiasutustel?

| — | kas nimetatud riigiasutused tegutsevad aastaprogrammi alusel? |
| --- | --- |

—

kas nimetatud riigiasutused tegutsevad aastaprogrammi alusel?

| — | kas nad on kohustatud koostama aruannet oma järelevalvetegevuses taotletavate eesmärkide kohta? |
| --- | --- |

—

kas nad on kohustatud koostama aruannet oma järelevalvetegevuses taotletavate eesmärkide kohta?

| — | kas riigiasutused on kohustatud koostama aruannet ELi rahaliste vahendite kasutamise kohta? |
| --- | --- |

—

kas riigiasutused on kohustatud koostama aruannet ELi rahaliste vahendite kasutamise kohta?

| — | kuidas teevad nad koostööd OLAFiga ja kuidas edastatakse nende järeldused komisjonile? |
| --- | --- |

—

kuidas teevad nad koostööd OLAFiga ja kuidas edastatakse nende järeldused komisjonile?

| — | millistele Euroopa andmebaasidele on neil otsene juurdepääs? |
| --- | --- |

—

millistele Euroopa andmebaasidele on neil otsene juurdepääs?

| — | millistele riiklikele andmebaasidele on komisjonil juurdepääs? |
| --- | --- |

—

millistele riiklikele andmebaasidele on komisjonil juurdepääs?

| — | kui suured on prognoositavad kontrollikulud? |
| --- | --- |

—

kui suured on prognoositavad kontrollikulud?

| — | millised on eiramisjuhtudest teatamise mehhanismid? |
| --- | --- |

—

millised on eiramisjuhtudest teatamise mehhanismid?

| — | milline on nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 rakendamist puudutav olukord? |
| --- | --- |

—

milline on nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 rakendamist puudutav olukord?

| 22. | palub komisjonil täpsustada, milliseid täiendavaid meetmeid võtab ta omavahendite sektori osas, et lõpetada televiisorite, sigarettide ning võltsitud kaupade impordipettused üldiselt; tunneb selles kontekstis heameelt tõsiasja üle, et OLAFil on õnnestunud avada büroo Hiinas; nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks võltsimise vastast võitlust; palub komisjonil esitada 2008. aasta juulis avaldatava ühenduste finantshuvide kaitset käsitleva 2007. aasta aruande kontekstis raporti Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni (mis käsitleb ühenduse, liikmesriikide ja Philip Morrise vahel pettuse ja sigarettide salakaubaveo vastase võitluse tõhustamiseks sõlmitud kokkuleppe mõju ning Euroopa Parlamendi ühenduse transiidisüsteemi uurimiskomisjoni soovituste rakendamisel tehtud edusamme) (13) alusel tehtud algatuste ja võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil täpsustada, milliseid täiendavaid meetmeid võtab ta omavahendite sektori osas, et lõpetada televiisorite, sigarettide ning võltsitud kaupade impordipettused üldiselt; tunneb selles kontekstis heameelt tõsiasja üle, et OLAFil on õnnestunud avada büroo Hiinas; nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks võltsimise vastast võitlust; palub komisjonil esitada 2008. aasta juulis avaldatava ühenduste finantshuvide kaitset käsitleva 2007. aasta aruande kontekstis raporti Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni (mis käsitleb ühenduse, liikmesriikide ja Philip Morrise vahel pettuse ja sigarettide salakaubaveo vastase võitluse tõhustamiseks sõlmitud kokkuleppe mõju ning Euroopa Parlamendi ühenduse transiidisüsteemi uurimiskomisjoni soovituste rakendamisel tehtud edusamme) (13) alusel tehtud algatuste ja võetud meetmete kohta;

| 23. | peab täiesti vastuvõtmatuks, et paljude aastate jooksul ei ole Saksamaa ja Hispaania edastanud komisjonile elektroonilisel kujul teavet põllumajanduskulusid puudutavate eiramisjuhtude kohta; märgib lisaks, et need kaks riiki on eiramiste eest vastutavad 38 % (33,2 miljoni euro) ulatuses, ja et hoolimata kohustusest seda teha, ei esita Saksamaa enam üksikasju eiramisjuhtudega seotud eraisikute ja ettevõtete kohta; nõuab seega tungivalt, et komisjon algataks nimetatud kahe liikmesriigi vastu rikkumismenetlused ja peaks menetluse ajal kinni 10 % põllumajandusmaksetest; palub eelarvekontrollikomisjoni esimehel saata asjaomastele alalistele esindustele kirja, milles nõutakse selgitust; |
| --- | --- |

23.

peab täiesti vastuvõtmatuks, et paljude aastate jooksul ei ole Saksamaa ja Hispaania edastanud komisjonile elektroonilisel kujul teavet põllumajanduskulusid puudutavate eiramisjuhtude kohta; märgib lisaks, et need kaks riiki on eiramiste eest vastutavad 38 % (33,2 miljoni euro) ulatuses, ja et hoolimata kohustusest seda teha, ei esita Saksamaa enam üksikasju eiramisjuhtudega seotud eraisikute ja ettevõtete kohta; nõuab seega tungivalt, et komisjon algataks nimetatud kahe liikmesriigi vastu rikkumismenetlused ja peaks menetluse ajal kinni 10 % põllumajandusmaksetest; palub eelarvekontrollikomisjoni esimehel saata asjaomastele alalistele esindustele kirja, milles nõutakse selgitust;

| 24. | on seisukohal, et 39-kuuline ajavahemik eeskirjade eiramise toimepaneku ja sellest komisjonile teatamise vahel on vastuvõetmatu, kuna selline viivitus muudab sissenõudmise raskemaks; palub komisjonil teatada, milliseid meetmeid on ta võtnud liikmesriikide hoiatamiseks; märgib, et liikmesriigid näivad olevat rikkumisi endale mitte teadvustanud; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et 39-kuuline ajavahemik eeskirjade eiramise toimepaneku ja sellest komisjonile teatamise vahel on vastuvõetmatu, kuna selline viivitus muudab sissenõudmise raskemaks; palub komisjonil teatada, milliseid meetmeid on ta võtnud liikmesriikide hoiatamiseks; märgib, et liikmesriigid näivad olevat rikkumisi endale mitte teadvustanud;

| 25. | palub komisjonil teatada, milliseid meetmeid on ta võtnud, et vähendada eiramisjuhtude arvu maaelu arengu, veise- ja vasikaliha- ning puu- ja köögiviljasektoris; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil teatada, milliseid meetmeid on ta võtnud, et vähendada eiramisjuhtude arvu maaelu arengu, veise- ja vasikaliha- ning puu- ja köögiviljasektoris;

| 26. | palub komisjonil võtta kindla seisukoha juhul, kui Kreeka ei peaks järgima tegevuskava ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi sisseviimiseks (IACS) (14); soovib saada teavet ühenduse eelarvest Kreekale IACSi sisseviimiseks praeguseks makstud toetuste/abi kogusumma kohta ja kas see summa on võimalik tagasi nõuda, kui süsteem ei ole täielikult toimiv 2008. aasta septembriks; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil võtta kindla seisukoha juhul, kui Kreeka ei peaks järgima tegevuskava ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi sisseviimiseks (IACS) (14); soovib saada teavet ühenduse eelarvest Kreekale IACSi sisseviimiseks praeguseks makstud toetuste/abi kogusumma kohta ja kas see summa on võimalik tagasi nõuda, kui süsteem ei ole täielikult toimiv 2008. aasta septembriks;

| 27. | märgib, et struktuuritoetuste osas registreeriti 84 % kõigist eiramisjuhtudest Itaalias (2006: 228,2 miljonit eurot), Hispaanias (2006: 85,7 miljonit eurot), Ühendkuningriigis (2006: 59,8 miljonit eurot), Portugalis (2006: 37,2 miljonit eurot) ja Saksamaal (2006: 27,2 miljonit eurot); märgib lisaks, et ei Saksamaa ega Hispaania kasuta pettustevastase infosüsteemi elektroonilist moodulit, ning et Saksamaa ei saada andmeid eiramisjuhtudega seotud eraisikute ja ettevõtete kohta; palub eelarvekontrollikomisjoni esimehel saata asjaomastele alalistele esindustele kirja, milles nõutakse selgitust; |
| --- | --- |

27.

märgib, et struktuuritoetuste osas registreeriti 84 % kõigist eiramisjuhtudest Itaalias (2006: 228,2 miljonit eurot), Hispaanias (2006: 85,7 miljonit eurot), Ühendkuningriigis (2006: 59,8 miljonit eurot), Portugalis (2006: 37,2 miljonit eurot) ja Saksamaal (2006: 27,2 miljonit eurot); märgib lisaks, et ei Saksamaa ega Hispaania kasuta pettustevastase infosüsteemi elektroonilist moodulit, ning et Saksamaa ei saada andmeid eiramisjuhtudega seotud eraisikute ja ettevõtete kohta; palub eelarvekontrollikomisjoni esimehel saata asjaomastele alalistele esindustele kirja, milles nõutakse selgitust;

| 28. | on seisukohal, et selles kontekstis tõestas programmiperiood 2000–2006, et tuvastatud eiramisjuhtudele aitasid kaasa üleliia keerukad eeskirjad ning ebatõhusad järelevalve- ja kontrollisüsteemid; juhib lisaks tähelepanu, et tihti said abisaajad maksed kätte hilja; tervitab seetõttu parandusi, mida on kaasa toonud nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (15); nõuab, et piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused oleksid üldiselt rohkem kaasatud rahaliste vahendite kavandamisse ja kasutamisse; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et selles kontekstis tõestas programmiperiood 2000–2006, et tuvastatud eiramisjuhtudele aitasid kaasa üleliia keerukad eeskirjad ning ebatõhusad järelevalve- ja kontrollisüsteemid; juhib lisaks tähelepanu, et tihti said abisaajad maksed kätte hilja; tervitab seetõttu parandusi, mida on kaasa toonud nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (15); nõuab, et piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused oleksid üldiselt rohkem kaasatud rahaliste vahendite kavandamisse ja kasutamisse;

| 29. | juhib tähelepanu, et oma 15. juuni 2006. aasta resolutsiooni (ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta – 2004. aasta aruanne) (16) lõikes 11 sedastas Euroopa Parlament, et „(...) 2005. aasta aruandeperioodil tuleks erilist tähelepanu pöörata eeskirjade eiramisjuhtudele struktuuripoliitika meetmete valdkonnas”; märgib siiski, et olukord tundub olevat halvenenud; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu, et oma 15. juuni 2006. aasta resolutsiooni (ühenduste finantshuvide kaitse ja pettusevastase võitluse kohta – 2004. aasta aruanne) (16) lõikes 11 sedastas Euroopa Parlament, et „(...) 2005. aasta aruandeperioodil tuleks erilist tähelepanu pöörata eeskirjade eiramisjuhtudele struktuuripoliitika meetmete valdkonnas”; märgib siiski, et olukord tundub olevat halvenenud;

| 30. | on seisukohal, et komisjon peaks pöörama erilist tähelepanu kuritegelikele võrgustikele, mis on spetsialiseerunud ELi rahaliste vahendite väärkasutamisele; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et komisjon peaks pöörama erilist tähelepanu kuritegelikele võrgustikele, mis on spetsialiseerunud ELi rahaliste vahendite väärkasutamisele;

| 31. | kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile üksikasjalikku analüüsi süsteemi või süsteemide kohta, mida organiseeritud kuritegevus – kas siis maffia põhimõtete järgi juhitav või mitte – kasutab ühenduste finantshuvide kahjustamiseks; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile üksikasjalikku analüüsi süsteemi või süsteemide kohta, mida organiseeritud kuritegevus – kas siis maffia põhimõtete järgi juhitav või mitte – kasutab ühenduste finantshuvide kahjustamiseks;

| 32. | väljendab sügavat muret seoses kontrollikoja presidendi järgmise järeldusega: „järelevalve- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides olid üldiselt kas ebatõhusad või tagasihoidliku tõhususega ning komisjoni järelevalve süsteemide toimimise üle ei olnud piisavalt tõhus” (17); |
| --- | --- |

32.

väljendab sügavat muret seoses kontrollikoja presidendi järgmise järeldusega: „järelevalve- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides olid üldiselt kas ebatõhusad või tagasihoidliku tõhususega ning komisjoni järelevalve süsteemide toimimise üle ei olnud piisavalt tõhus” (17);

| 33. | kutsub liikmesriike seetõttu üles tagama oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteeti, võttes kohasel poliitilisel tasandil vastu kõiki ühenduse ühiselt hallatavaid kulusid puudutava siseriikliku deklaratsiooni; palub komisjonil toetada aktiivselt seda ideed ning esitada aruande saavutatud edusammudest oma aastaaruandes ühenduste finantshuvide kaitse kohta; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike seetõttu üles tagama oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteeti, võttes kohasel poliitilisel tasandil vastu kõiki ühenduse ühiselt hallatavaid kulusid puudutava siseriikliku deklaratsiooni; palub komisjonil toetada aktiivselt seda ideed ning esitada aruande saavutatud edusammudest oma aastaaruandes ühenduste finantshuvide kaitse kohta;

| 34. | kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid – mis võivad sisaldada rikkumismenetlusi – nende liikmesriikide vastu, kes ei abista komisjoni talitusi kohapealse kontrolli läbiviimisel, nagu on ette nähtud nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid – mis võivad sisaldada rikkumismenetlusi – nende liikmesriikide vastu, kes ei abista komisjoni talitusi kohapealse kontrolli läbiviimisel, nagu on ette nähtud nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96;

| 35. | palub komisjonil selles kontekstis kaaluda ühist haldamist puudutavate siduvate ja ennetavate sätete lisamist tulevastesse EÜ õigusaktidesse, et õigusvastaste maksete puhul oleks võimalik summad sissenõudmismenetluse kaudu lõpuks sisse nõuda, näiteks tagatise kaudu, mille liikmesriik annab ühendustele Euroopa rahaliste vahendite kasutamiseks abisaajate poolt; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil selles kontekstis kaaluda ühist haldamist puudutavate siduvate ja ennetavate sätete lisamist tulevastesse EÜ õigusaktidesse, et õigusvastaste maksete puhul oleks võimalik summad sissenõudmismenetluse kaudu lõpuks sisse nõuda, näiteks tagatise kaudu, mille liikmesriik annab ühendustele Euroopa rahaliste vahendite kasutamiseks abisaajate poolt;

| 36. | juhib tähelepanu, et struktuuritoetuste osas on 2006. aasta ja eelnevate aastate eest sisse nõudmata üle 1 000 miljoni euro; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu, et struktuuritoetuste osas on 2006. aasta ja eelnevate aastate eest sisse nõudmata üle 1 000 miljoni euro;

| 37. | rõhutab liikmesriikide otsest vastutust selliste summade tagasinõudmisel, mille maksmisel on eeskirju eiratud; ergutab veel kord komisjoni peatama vahemaksed liikmesriikidele eeskirjade tõsiste eiramisjuhtude korral; tunnistab vajadust tegutseda vastavalt haldus- ja kontrollisüsteemide puudulikkusele liikmesriikides, ning tuletab meelde, et pettus ja eeskirjade eiramine kahjustavad Euroopa Liidu tegevust ning eelkõige struktuurifondide projekte; |
| --- | --- |

37.

rõhutab liikmesriikide otsest vastutust selliste summade tagasinõudmisel, mille maksmisel on eeskirju eiratud; ergutab veel kord komisjoni peatama vahemaksed liikmesriikidele eeskirjade tõsiste eiramisjuhtude korral; tunnistab vajadust tegutseda vastavalt haldus- ja kontrollisüsteemide puudulikkusele liikmesriikides, ning tuletab meelde, et pettus ja eeskirjade eiramine kahjustavad Euroopa Liidu tegevust ning eelkõige struktuurifondide projekte;

| 38. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et Euroopa läbipaistvusalgatuse (European Transparency Initiative) raames avalikustatakse struktuurifondide kaudu rahaliste vahendite saajaid puudutav teave, ning nõuab ühtlasi, et liikmesriikides kehtestataks siduv kohustus avalikustada ühenduse kõigist ühiselt hallatavatest fondidest rahaliste vahendite saajaid ja projekte puudutav teave; |
| --- | --- |

38.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et Euroopa läbipaistvusalgatuse (European Transparency Initiative) raames avalikustatakse struktuurifondide kaudu rahaliste vahendite saajaid puudutav teave, ning nõuab ühtlasi, et liikmesriikides kehtestataks siduv kohustus avalikustada ühenduse kõigist ühiselt hallatavatest fondidest rahaliste vahendite saajaid ja projekte puudutav teave;

| 39. | kutsub liikmesriike üles teavitama kord aastas komisjoni lõplikult kaotatud summadest tulenevast finantskahjust, mille komisjon peaks lisama oma aastaaruandesse; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles teavitama kord aastas komisjoni lõplikult kaotatud summadest tulenevast finantskahjust, mille komisjon peaks lisama oma aastaaruandesse;

| 40. | kutsub liikmesriikide pädevaid asutusi samuti üles teavitama komisjoni, kaasa arvatud OLAFit, kord aastas kohtuotsustest struktuurifondide petturliku kasutamise kohta; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriikide pädevaid asutusi samuti üles teavitama komisjoni, kaasa arvatud OLAFit, kord aastas kohtuotsustest struktuurifondide petturliku kasutamise kohta;

| 41. | kutsub komisjoni üles võtma seisukohta kontrollikoja negatiivse hinnangu suhtes tema tööle ja selgitama, milliseid samme on ta astunud, et parandada liikmesriikides olukorda, mis ohustab ühenduste finantshuvide kaitset; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles võtma seisukohta kontrollikoja negatiivse hinnangu suhtes tema tööle ja selgitama, milliseid samme on ta astunud, et parandada liikmesriikides olukorda, mis ohustab ühenduste finantshuvide kaitset;

| 42. | kutsub komisjoni samas üles esitama liikmesriikidele tihedamini aruandeid, esitades üksikasju selle kohta, kuidas ta kasutas esitatud teavet ning selle kohta, mida ta võttis ette teatatud eeskirjade eiramiste suhtes; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni samas üles esitama liikmesriikidele tihedamini aruandeid, esitades üksikasju selle kohta, kuidas ta kasutas esitatud teavet ning selle kohta, mida ta võttis ette teatatud eeskirjade eiramiste suhtes;

| 43. | märgib, et ühinemiseelse abi kasutamise osas langes Bulgaariale (2006: 1,7 miljonit eurot), Poolale (2006: 2,4 miljonit eurot), Rumeeniale (2006: 5,5 miljonit eurot) ja Slovakkiale (2006: 1,9 miljonit eurot) 94 % eeskirjade eiramistest; märgib, et selles kontekstis on komisjon rõhutanud vajadust suuniste ja töödokumentide ühetaolise tõlgendamise ja ühtse kohaldamise järele; palub komisjonil seetõttu täpsustada, milliseid meetmeid ta on selles suhtes võtnud; |
| --- | --- |

43.

märgib, et ühinemiseelse abi kasutamise osas langes Bulgaariale (2006: 1,7 miljonit eurot), Poolale (2006: 2,4 miljonit eurot), Rumeeniale (2006: 5,5 miljonit eurot) ja Slovakkiale (2006: 1,9 miljonit eurot) 94 % eeskirjade eiramistest; märgib, et selles kontekstis on komisjon rõhutanud vajadust suuniste ja töödokumentide ühetaolise tõlgendamise ja ühtse kohaldamise järele; palub komisjonil seetõttu täpsustada, milliseid meetmeid ta on selles suhtes võtnud;

| 44. | kutsub komisjoni üles võimaldama liikmesriikidel tuvastada algusest peale selgemalt neid eiramisjuhte, mille puhul kahtlustatakse väärkasutamist pettuse eesmärgil, kuna liikmesriikidel on endiselt raskusi selle täpse eristamisega, millal on tegu eeskirjade eiramise või pettusega ning millest tuleb teatada komisjonile/OLAFile, kuigi nad täidavad kvartaliaruannete nõudeid; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles võimaldama liikmesriikidel tuvastada algusest peale selgemalt neid eiramisjuhte, mille puhul kahtlustatakse väärkasutamist pettuse eesmärgil, kuna liikmesriikidel on endiselt raskusi selle täpse eristamisega, millal on tegu eeskirjade eiramise või pettusega ning millest tuleb teatada komisjonile/OLAFile, kuigi nad täidavad kvartaliaruannete nõudeid;

| 45. | kutsub komisjoni üles abistama liikmesriike OLAFi pettustevastase infosüsteemi Ciginfo (sigarettide konfiskeerimisega seotud teavet käsitlev sidevahend) kasutamisel; usub, et selline ühtne administratiivne koduleht võiks parandada andmevahetust (eelkõige eeskirjade eiramiste kohta) OLAFi ja liikmesriikide vahel, niipea kui siseriiklikud ja Euroopa süsteemid on ühilduvad; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles abistama liikmesriike OLAFi pettustevastase infosüsteemi Ciginfo (sigarettide konfiskeerimisega seotud teavet käsitlev sidevahend) kasutamisel; usub, et selline ühtne administratiivne koduleht võiks parandada andmevahetust (eelkõige eeskirjade eiramiste kohta) OLAFi ja liikmesriikide vahel, niipea kui siseriiklikud ja Euroopa süsteemid on ühilduvad;

| 46. | tervitab tõsiasja, et eelarvekontrollikomisjon on juba kaks korda kohtunud oma partneritega liikmesriikide parlamentidest; usub, et iga-aastased kohtumised liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonide vahel võiksid olla kõige kasulikumad liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamiseks ning haldust puudutava riikliku deklaratsiooni saavutamiseks; |
| --- | --- |

46.

tervitab tõsiasja, et eelarvekontrollikomisjon on juba kaks korda kohtunud oma partneritega liikmesriikide parlamentidest; usub, et iga-aastased kohtumised liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonide vahel võiksid olla kõige kasulikumad liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamiseks ning haldust puudutava riikliku deklaratsiooni saavutamiseks;

| 47. | soovib näha võimalikult tihedat koostööd kontrollikoja ning riiklike ja piirkondlike auditeerimisasutuste vahel, et suurendada nende aruannetest saadavat kasu ELi rahaliste vahendite kasutamise järelevalvel liikmesriikides; |
| --- | --- |

47.

soovib näha võimalikult tihedat koostööd kontrollikoja ning riiklike ja piirkondlike auditeerimisasutuste vahel, et suurendada nende aruannetest saadavat kasu ELi rahaliste vahendite kasutamise järelevalvel liikmesriikides;

OLAFi tegevusaruanded

| 48. | märgib, et OLAF korraldati 2006. aastal ümber, võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet 1/2005; on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks hindama OLAFi tegevust osana OLAFi määruse läbivaatamise menetlusest; |
| --- | --- |

48.

märgib, et OLAF korraldati 2006. aastal ümber, võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet 1/2005; on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks hindama OLAFi tegevust osana OLAFi määruse läbivaatamise menetlusest;

| 49. | palub komisjonil tagada, et finantsmääruse artiklis 95 viidatud andmebaas oleks täielikult toimiv 1. jaanuariks 2009; |
| --- | --- |

49.

palub komisjonil tagada, et finantsmääruse artiklis 95 viidatud andmebaas oleks täielikult toimiv 1. jaanuariks 2009;

| 50. | märgib, et OLAF sai 2005. aastal 802 ja 2006. aastal 826 uut teadet; tervitab tõsiasja, et hindamissüsteem on võimaldanud vähendada algatatud juurdluste arvu 254-le, ning lisaks tõsiasja, et statistika kohaselt järgnesid enamikule lõpuleviidud juurdlustest haldus-, distsiplinaar-, finants-, kohtu- või õiguslikud meetmed; märgib, et kõigi menetluses olevate ja lõpetatud juhtumite finantsmõju oli 2005. aasta lõpus 6 600 miljonit eurot ja 2006. aasta lõpus 7 400 miljonit eurot, ning et enim mõjutatud sektorid olid struktuurifondid (2006: 1 606,7 miljonit eurot), sigaretid (2006: 1 320,1 miljonit eurot), tollimaksud (2006: 989,8 miljonit eurot) ja käibemaks (2006: 727,8 miljonit eurot); |
| --- | --- |

50.

märgib, et OLAF sai 2005. aastal 802 ja 2006. aastal 826 uut teadet; tervitab tõsiasja, et hindamissüsteem on võimaldanud vähendada algatatud juurdluste arvu 254-le, ning lisaks tõsiasja, et statistika kohaselt järgnesid enamikule lõpuleviidud juurdlustest haldus-, distsiplinaar-, finants-, kohtu- või õiguslikud meetmed; märgib, et kõigi menetluses olevate ja lõpetatud juhtumite finantsmõju oli 2005. aasta lõpus 6 600 miljonit eurot ja 2006. aasta lõpus 7 400 miljonit eurot, ning et enim mõjutatud sektorid olid struktuurifondid (2006: 1 606,7 miljonit eurot), sigaretid (2006: 1 320,1 miljonit eurot), tollimaksud (2006: 989,8 miljonit eurot) ja käibemaks (2006: 727,8 miljonit eurot);

| 51. | kutsub komisjoni üles valmistama ette sobivat õiguslikku alust ühenduse suhtes pettuse toime pannud ettevõtete ja eraisikute nimede avaldamiseks; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles valmistama ette sobivat õiguslikku alust ühenduse suhtes pettuse toime pannud ettevõtete ja eraisikute nimede avaldamiseks;

| 52. | tunneb heameelt viisi üle, mil OLAF teavitas Euroopa Parlamenti oma lõpetatud juurdluste järelmeetmetest; märgib siiski, et 20 juhul (134st, mille puhul taotleti kohtulikke järelmeetmeid) keeldusid asjaomased prokuratuurid uurimise jätkamisest aegumistähtaja või tõendite puudumise tõttu; |
| --- | --- |

52.

tunneb heameelt viisi üle, mil OLAF teavitas Euroopa Parlamenti oma lõpetatud juurdluste järelmeetmetest; märgib siiski, et 20 juhul (134st, mille puhul taotleti kohtulikke järelmeetmeid) keeldusid asjaomased prokuratuurid uurimise jätkamisest aegumistähtaja või tõendite puudumise tõttu;

| 53. | on siiski pettunud, et OLAF ei ole taaskäivitanud dialoogi kirjaliku teabe kohta, mida Euroopa Parlamendi pädev komisjon regulaarselt saab, nagu nõuti Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 5. juuni 2006. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

53.

on siiski pettunud, et OLAF ei ole taaskäivitanud dialoogi kirjaliku teabe kohta, mida Euroopa Parlamendi pädev komisjon regulaarselt saab, nagu nõuti Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 5. juuni 2006. aasta resolutsioonis;

| 54. | märgib, et nagu eelnevatelgi aastatel, registreeriti enamik juhtudest Belgias, Saksamaal ja Itaalias; |
| --- | --- |

54.

märgib, et nagu eelnevatelgi aastatel, registreeriti enamik juhtudest Belgias, Saksamaal ja Itaalias;

| 55. | juhib tähelepanu oma eespool nimetatud 11. oktoobri 2007. aasta resolutsioonile; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu oma eespool nimetatud 11. oktoobri 2007. aasta resolutsioonile;

| 56. | märgib, et 2006. aastal tuvastati seoses OLAFi juurdlustega sissenõudmiseks üle 450 miljoni euro suurune summa, ning et see summa tulenes 2006. aastal lõpetatud juhtumitest (umbes 114 miljonit eurot) ning käimasolevatest järelmeetmetest (umbes 336 miljonit eurot, peamiselt põllumajandussektorist (134,6 miljonit eurot) ja struktuurifondidest (146,3 miljonit eurot)); |
| --- | --- |

56.

märgib, et 2006. aastal tuvastati seoses OLAFi juurdlustega sissenõudmiseks üle 450 miljoni euro suurune summa, ning et see summa tulenes 2006. aastal lõpetatud juhtumitest (umbes 114 miljonit eurot) ning käimasolevatest järelmeetmetest (umbes 336 miljonit eurot, peamiselt põllumajandussektorist (134,6 miljonit eurot) ja struktuurifondidest (146,3 miljonit eurot));

| 57. | tervitab koostööd OLAFi, Europoli, Eurojusti ja teatavate rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, mille üks eesmärke on võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu; rõhutab samas, et selline koostöö peab olema läbipaistev ja ei tohi mõjutada OLAFi sõltumatust; |
| --- | --- |

57.

tervitab koostööd OLAFi, Europoli, Eurojusti ja teatavate rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, mille üks eesmärke on võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu; rõhutab samas, et selline koostöö peab olema läbipaistev ja ei tohi mõjutada OLAFi sõltumatust;

| 58. | saab aru, et majanduslikel kaalutlustel soovib komisjon piirata oma aruannete keeleversioonide arvu; toonitab siiski, et nii ühenduste finantshuvide kaitset käsitlevate aastaaruannete 2. lisa kui ka tegevusaruanded peavad olema kättesaadavad vähemalt inglise, prantsuse ja saksa keeles; |
| --- | --- |

58.

saab aru, et majanduslikel kaalutlustel soovib komisjon piirata oma aruannete keeleversioonide arvu; toonitab siiski, et nii ühenduste finantshuvide kaitset käsitlevate aastaaruannete 2. lisa kui ka tegevusaruanded peavad olema kättesaadavad vähemalt inglise, prantsuse ja saksa keeles;

OLAFi määruse läbivaatamine

| 59. | tuletab komisjonile meelde, et oma eespool nimetatud 15. juuni 2006. aasta resolutsiooni lõikes 30 pooldas Euroopa Parlament OLAFi kõikide juurdlusõiguste koondamist ühteainsasse määrusesse; rõhutab samas, et nõukogu pettuste tõkestamise töörühm tundub samuti pooldavat praeguste õiguslike aluste ühtlustamist (18); kutsub OLAFit seetõttu üles esitama viivitamata OLAFi 2007. aasta tegevusaruande kontekstis talle juurdluspädevust andvate erinevate õiguslike aluste koostalitlusvõime analüüsi, et võimaluse korral integreerida selle analüüsi järeldused OLAFi määruse tulevasse läbivaatamisse; juhib selles kontekstis tähelepanu tõsiasjale, et Lissaboni lepinguga (19) muudetakse ka ELi lepingu artiklit 280, mis käsitleb pettustevastast võitlust; |
| --- | --- |

59.

tuletab komisjonile meelde, et oma eespool nimetatud 15. juuni 2006. aasta resolutsiooni lõikes 30 pooldas Euroopa Parlament OLAFi kõikide juurdlusõiguste koondamist ühteainsasse määrusesse; rõhutab samas, et nõukogu pettuste tõkestamise töörühm tundub samuti pooldavat praeguste õiguslike aluste ühtlustamist (18); kutsub OLAFit seetõttu üles esitama viivitamata OLAFi 2007. aasta tegevusaruande kontekstis talle juurdluspädevust andvate erinevate õiguslike aluste koostalitlusvõime analüüsi, et võimaluse korral integreerida selle analüüsi järeldused OLAFi määruse tulevasse läbivaatamisse; juhib selles kontekstis tähelepanu tõsiasjale, et Lissaboni lepinguga (19) muudetakse ka ELi lepingu artiklit 280, mis käsitleb pettustevastast võitlust;

| 60. | märgib, et Euroopa Inimõiguste Kohus otsustas 27. novembril 2007 kohtuasjas Tillack v. Belgia (avaldus nr 20477/05) puhul, et ajakirjaniku ruume läbi otsides on Belgia riik rikkunud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 10 (sõnavabadus); märgib siiski, et kohtu otsus ei puudutanud ei OLAFi ega komisjoni eelnevaid haldusjuurdlusi; on selles kontekstis arvamusel, et üldjuhul tuleb võtta kõik asjakohased meetmed, et kaitsta uurimise all olevate isikute õigusi; |
| --- | --- |

60.

märgib, et Euroopa Inimõiguste Kohus otsustas 27. novembril 2007 kohtuasjas Tillack v. Belgia (avaldus nr 20477/05) puhul, et ajakirjaniku ruume läbi otsides on Belgia riik rikkunud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 10 (sõnavabadus); märgib siiski, et kohtu otsus ei puudutanud ei OLAFi ega komisjoni eelnevaid haldusjuurdlusi; on selles kontekstis arvamusel, et üldjuhul tuleb võtta kõik asjakohased meetmed, et kaitsta uurimise all olevate isikute õigusi;

Käibemaksupettuste vastane võitlus

| 61. | on äärmiselt mures finantskahjude pärast, mida tekitavad nn karusselltehingud; märgib, et näiteks Saksamaa Majandusuuringute Instituudi hinnangul oli saamatajäänud riiklike käibemaksutulude summa 2003.-2005. aastal 17 000 – 18 000 miljonit eurot aastas; märgib, et liikmesriigid hindavad üldistatult, et nad kaotavad igal aastal ligikaudu 10 % oma käibemaksutuludest; märgib, et üks kolmandik neist kaotustest langeb piiriüleste „karusselltehingute” arvele; |
| --- | --- |

61.

on äärmiselt mures finantskahjude pärast, mida tekitavad nn karusselltehingud; märgib, et näiteks Saksamaa Majandusuuringute Instituudi hinnangul oli saamatajäänud riiklike käibemaksutulude summa 2003.-2005. aastal 17 000 – 18 000 miljonit eurot aastas; märgib, et liikmesriigid hindavad üldistatult, et nad kaotavad igal aastal ligikaudu 10 % oma käibemaksutuludest; märgib, et üks kolmandik neist kaotustest langeb piiriüleste „karusselltehingute” arvele;

| 62. | märgib lisaks, et Lordide koja hinnangul oli saamatajäänud riiklike käibemaksutulude summa Ühendkuningriigis 2005.–2006. aastal vahemikus 3 500 kuni 4 750 miljonit Suurbritannia naelsterlingit, mis on vähemalt 9,6 miljonit Suurbritannia naelsterlingit päevas; tsiteerib aruannet, milles öeldakse, et „praegune ühendusesiseste käibemaksutehingute mehhanism ei ole jätkusuutlik.” (20); |
| --- | --- |

62.

märgib lisaks, et Lordide koja hinnangul oli saamatajäänud riiklike käibemaksutulude summa Ühendkuningriigis 2005.–2006. aastal vahemikus 3 500 kuni 4 750 miljonit Suurbritannia naelsterlingit, mis on vähemalt 9,6 miljonit Suurbritannia naelsterlingit päevas; tsiteerib aruannet, milles öeldakse, et „praegune ühendusesiseste käibemaksutehingute mehhanism ei ole jätkusuutlik.” (20);

| 63. | juhib tähelepanu, et käibemaksust tulenevate omavahendite sissenõudmisel võib võtta arvesse üksnes tegelikke tulusid; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu, et käibemaksust tulenevate omavahendite sissenõudmisel võib võtta arvesse üksnes tegelikke tulusid;

| 64. | on väga mures, et paljud liikmesriigid on endiselt tõrksad tõhustama koostööd nii pädevate siseriiklike teenistuste vahel kui ka komisjoni, kaasa arvatud OLAFi, ja siseriiklike teenistuste vahel; |
| --- | --- |

64.

on väga mures, et paljud liikmesriigid on endiselt tõrksad tõhustama koostööd nii pädevate siseriiklike teenistuste vahel kui ka komisjoni, kaasa arvatud OLAFi, ja siseriiklike teenistuste vahel;

| 65. | tervitab komisjoni teatist nõukogule mõningate põhielementide kohta, mis aitavad kaasa käibemaksupettuste vastase strateegia kehtestamisele ELis (KOM(2007)0758); kutsub oma pädevat komisjoni vastavalt üles astuma aktiivseid samme selle rakendamise järelevalveks; |
| --- | --- |

65.

tervitab komisjoni teatist nõukogule mõningate põhielementide kohta, mis aitavad kaasa käibemaksupettuste vastase strateegia kehtestamisele ELis (KOM(2007)0758); kutsub oma pädevat komisjoni vastavalt üles astuma aktiivseid samme selle rakendamise järelevalveks;

| 66. | kritiseerib tõsiasja, et nõukogu ei ole ikka veel võtnud vastu seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu määrus vastastikuse haldusabi kohta ühenduse finantshuvide kaitsmisel pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse eest (21), mille esimene lugemine Euroopa Parlamendis toimus 23. juunil 2005. aastal (22); kutsub presidenti üles võtma ühendust nõukogu eesistujariigiga, et saavutada selles küsimuses edu; |
| --- | --- |

66.

kritiseerib tõsiasja, et nõukogu ei ole ikka veel võtnud vastu seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu määrus vastastikuse haldusabi kohta ühenduse finantshuvide kaitsmisel pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse eest (21), mille esimene lugemine Euroopa Parlamendis toimus 23. juunil 2005. aastal (22); kutsub presidenti üles võtma ühendust nõukogu eesistujariigiga, et saavutada selles küsimuses edu;

| 67. | on seisukohal, et koostöö parandamine asjaomaste teenistuste vahel ning komisjoniga (OLAF) on olulise tähtsusega piiriüleste „karussellpettuste” takistamiseks; on seisukohal, et selles kontekstis tuleks tugevdada käibemaksuteabe vahetamise süsteemi ja koostööd andmete analüüsi valdkonnas, kasutades komisjoni (OLAF) abi; |
| --- | --- |

67.

on seisukohal, et koostöö parandamine asjaomaste teenistuste vahel ning komisjoniga (OLAF) on olulise tähtsusega piiriüleste „karussellpettuste” takistamiseks; on seisukohal, et selles kontekstis tuleks tugevdada käibemaksuteabe vahetamise süsteemi ja koostööd andmete analüüsi valdkonnas, kasutades komisjoni (OLAF) abi;

*

* *

| 68. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile. |
| --- | --- |

68.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/aar2005/doc/olaf_aar.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html

(4)  ELT C 263, 31.10.2006, lk 1.

(5)  ELT C 273, 15.11.2007, lk 1.

(6)  ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

(7)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

(9)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1437/2007 (ELT L 322, 7.12.2007, lk 1).

(10)  Volinik Danuta Hübner väitis kirjalikus vastuses eelarvekontrollikomisjonile, et „2006. aastal peatas Hispaania Euroopa Regionaalarengu Fondi maksenõuded, oodates heastamismeetmete auditeerimise tulemusi. Teisteks näideteks on Euroopa Sotsiaalfondi maksete katkestamine 2005. aastal kõigile Inglismaa programmidele, eesmärgi 3 programmidele, mõnedele Prantsusmaa piirkondlikele programmidele ning Itaalia piirkondade Calabria ja Sitsiilia programmidele, ja 2006. aastal programmile EQUAL Hispaanias ja Itaalias”.

(11)  Sissenõudmise töörühm (Task Force Recovery) loodi komisjoni teatise „Ühenduse kulude otsesest ja ühisest haldamisest tulenevate ühenduse maksete sissenõudmise tõhustamine” (KOM(2002)0671) alusel. Nimetatud töörühm on OLAFi ja komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi ühisalgatus OLAFi juhtimisel.

(12)  Nõukogu 22. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1469/95 meetmete kohta, mis tuleb võtta teatavate Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust rahastatavate toimingute abisaajate suhtes (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 1).

(13)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0432.

(14)  Kontrollikoja aastaaruanne 2006. eelarveaasta kohta: „5.11. Viiendat aastat järjest on peadirektori avalduses reservatsioon IACSi ebapiisava rakendamise kohta Kreekas. Kontrollikoda on kinnitanud Kreeka jätkuvat suutmatust rakendada 2006. aastal peamisi kontrolle: taotluste käsitlemine, kontrollimenetlused, loomade andmebaasi ühtsus ja maatükkide identifitseerimise süsteem.”.

(15)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1989/2006 (ELT L 411, 30.12.2006, lk 6).

(16)  ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 508.

(17)  Ettekanne eelarvekontrollikomisjonile 12. novembril 2007. aastal.

(18)  2. aprilli 2007. aasta kiri OLAFi direktorile.

(19)  ELT C 306, 17.12.2007, lk 127.

(20)  Punkt 52 Lordide koja Euroopa Liidu komisjoni aruandes „Karusselli peatamine: kadunud ettevõtja pettus ELis”, Lordide koja dokument 101, 25. mai 2007.

(21)  KOM(2004)0509, hiljem muudetud KOM(2006)0473.

(22)  ELT C 133 E, 8.6.2006, lk 105.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/16

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008ELi strateegia turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele

P6_TA(2008)0053

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (2007/2185(INI))

2009/C 184 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Globaalne Euroopa: tugevam partnerlus Euroopa eksportijate turulepääsu nimel” (KOM(2007)0183);

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Globaalne Euroopa: Euroopa kaubanduse kaitsevahendid muutuvas globaalses majanduses. Roheline raamat avalikuks aruteluks”(KOM(2006)0763);

võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga (1);

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühenduse vastu suunatud dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete rakendamise kohta kolmandate riikide poolt (2004) (2);

võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (3);

võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (4);

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (5);

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta (6);

võttes arvesse komisjoni teenistuste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni teatisele pealkirjaga „Majandusreformid ja konkurentsivõime: Euroopa konkurentsivõime 2006. aasta aruande olulisemad seisukohad” (SEK(2006)1467);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks – süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale” (KOM(2005)0474);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2006. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadise kohtumise panuse kohta seoses Lissaboni strateegiaga (7);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „EL-Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (KOM(2006)0631) ning sellele lisatud töödokumenti pealkirjaga „Tihedamad partnerlussuhted, suuremad kohustused: ELi ja Hiina vahelist kaubandust ja investeeringuid käsitlev dokument: Konkurents ja partnerlus” (KOM(2006)0632);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks” (KOM(2005)0551);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0002/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on oluline osaleja maailmakaubanduses ning peaks jätkama oma liidrirolli täitmist ülemaailmses majandussüsteemis, et muuta seda õiglasemaks ning keskkonda ja sotsiaalseid õigusi arvestavamaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on oluline osaleja maailmakaubanduses ning peaks jätkama oma liidrirolli täitmist ülemaailmses majandussüsteemis, et muuta seda õiglasemaks ning keskkonda ja sotsiaalseid õigusi arvestavamaks;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit on maailma suurim eksportija ja suurim teenuseosutaja ning on seetõttu väga huvitatud, et kaupadele, teenustele ja investeeringutele avaneksid uued turud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit on maailma suurim eksportija ja suurim teenuseosutaja ning on seetõttu väga huvitatud, et kaupadele, teenustele ja investeeringutele avaneksid uued turud;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit peab rakendama ambitsioonikamaid ja rohkem tulevikku suunatud strateegiaid, et vastata globaliseerumise väljakutsetele ning suurenenud konkurentsile, mille taga on suured kiiresti areneva majandusega riigid, säilitades samas Euroopa majandusliku, piirkondliku ja sotsiaalse mudeli ning edendades inimõigusi ning sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid standardeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit peab rakendama ambitsioonikamaid ja rohkem tulevikku suunatud strateegiaid, et vastata globaliseerumise väljakutsetele ning suurenenud konkurentsile, mille taga on suured kiiresti areneva majandusega riigid, säilitades samas Euroopa majandusliku, piirkondliku ja sotsiaalse mudeli ning edendades inimõigusi ning sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid standardeid;

| D. | arvestades, et majanduse avatus nii kodu- kui välismaal on töökohtade loomise, majanduskasvu ja rahvusvahelise konkurentsivõime säilitamiseks esmatähtis; arvestades, et seega peaks Euroopa Liit turulepääsu strateegia raames jätkama oma turgude avamist ning kaubanduspartnerite ergutamist tõkkeid eemaldama ja turgusid avama; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majanduse avatus nii kodu- kui välismaal on töökohtade loomise, majanduskasvu ja rahvusvahelise konkurentsivõime säilitamiseks esmatähtis; arvestades, et seega peaks Euroopa Liit turulepääsu strateegia raames jätkama oma turgude avamist ning kaubanduspartnerite ergutamist tõkkeid eemaldama ja turgusid avama;

| E. | arvestades, et piisavad juurdepääsuvõimalused kolmandate riikide turgudele võimaldavad ELi omamaistel tootjatel püsida juhtpositsioonil kõrge lisandväärtusega kaupade ja teenuste pakkumisel, suurendada oma toodete innovatsiooni, edendada loovust, kaitsta intellektuaalomandi õigusi ja saavutada märkimisväärset mastaabisäästu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et piisavad juurdepääsuvõimalused kolmandate riikide turgudele võimaldavad ELi omamaistel tootjatel püsida juhtpositsioonil kõrge lisandväärtusega kaupade ja teenuste pakkumisel, suurendada oma toodete innovatsiooni, edendada loovust, kaitsta intellektuaalomandi õigusi ja saavutada märkimisväärset mastaabisäästu;

| F. | arvestades, et rahvusvahelise kaubanduse areng muudab kolmandate riikide turgudele juurdepääsu sama oluliseks kui ELi turgude kaitse ebaõiglase kaubandustegevuse eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvahelise kaubanduse areng muudab kolmandate riikide turgudele juurdepääsu sama oluliseks kui ELi turgude kaitse ebaõiglase kaubandustegevuse eest;

| G. | arvestades, et kaubanduse liberaliseerimine ja suurenenud kauplemismaht arendavad rahvusvahelist konkurentsi, kuid suurendavad samas ohtu, et eksportkaupade suhtes kehtestatakse kaubandustõkkeid, mis avaldab negatiivset mõju ELi ettevõtete rahvusvahelisele konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kaubanduse liberaliseerimine ja suurenenud kauplemismaht arendavad rahvusvahelist konkurentsi, kuid suurendavad samas ohtu, et eksportkaupade suhtes kehtestatakse kaubandustõkkeid, mis avaldab negatiivset mõju ELi ettevõtete rahvusvahelisele konkurentsivõimele;

| H. | arvestades, et ELi majanduse konkurentsivõimet mõjutab paratamatult Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadel mittepõhinev protektsionistlik käitumine, olgu siis ühenduses või sellest väljaspool; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi majanduse konkurentsivõimet mõjutab paratamatult Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadel mittepõhinev protektsionistlik käitumine, olgu siis ühenduses või sellest väljaspool;

| I. | arvestades, et kaubandustõkete kaotamine edendab kindlasti Euroopa kaupade ja teenuste eksporti ning tagab ELi majanduse püsiva kasvu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kaubandustõkete kaotamine edendab kindlasti Euroopa kaupade ja teenuste eksporti ning tagab ELi majanduse püsiva kasvu;

| J. | arvestades, et arvesse tuleb võtta ka intellektuaalomandiõiguste, sealhulgas geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste, ebatõhusat kaitset Euroopa Liidu kaubanduspartnerite poolt üle maailma; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et arvesse tuleb võtta ka intellektuaalomandiõiguste, sealhulgas geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste, ebatõhusat kaitset Euroopa Liidu kaubanduspartnerite poolt üle maailma;

| K. | arvestades, et on ülimalt tähtis teha vahet a priori õigustamatutel kaubandustõketel, mis tulenevad kehtivate kahe- ja mitmepoolsete kaubanduseeskirjade ebatäpsest rakendamisest, ning ametivõimude seaduslikust õigus- ja haldustegevusest tulenevatel kaubandustõketel, mis ei ole algselt kaubandusvaldkonnaga seotud, kuid mis tahtmatult kaubandust mõjutavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on ülimalt tähtis teha vahet a priori õigustamatutel kaubandustõketel, mis tulenevad kehtivate kahe- ja mitmepoolsete kaubanduseeskirjade ebatäpsest rakendamisest, ning ametivõimude seaduslikust õigus- ja haldustegevusest tulenevatel kaubandustõketel, mis ei ole algselt kaubandusvaldkonnaga seotud, kuid mis tahtmatult kaubandust mõjutavad;

| L. | arvestades, et kehtivate WTO eeskirjadega põhjendamata impordi, ekspordi ja transiidi koormavad tollimenetlused ning sanitaar- ja fütosanitaarreeglid, kaubanduse kaitsemeetmete ebaaus kasutamine ja intellektuaalomandi õiguste puudulik kaitsmine on selgelt a priori õigustamatud kaubandustõkked, millega tuleb tegeleda, et lihtsustada turulepääsu ELi ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kehtivate WTO eeskirjadega põhjendamata impordi, ekspordi ja transiidi koormavad tollimenetlused ning sanitaar- ja fütosanitaarreeglid, kaubanduse kaitsemeetmete ebaaus kasutamine ja intellektuaalomandi õiguste puudulik kaitsmine on selgelt a priori õigustamatud kaubandustõkked, millega tuleb tegeleda, et lihtsustada turulepääsu ELi ettevõtete jaoks;

| M. | arvestades, et ehkki on äärmiselt raske täpselt hinnata, kui suures mahus välisturgude piirangud ELi kaubandust takistavad, on selge, et kaubandustõkked mõjutavad oluliselt ELi eksporditulemusi tervikuna; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ehkki on äärmiselt raske täpselt hinnata, kui suures mahus välisturgude piirangud ELi kaubandust takistavad, on selge, et kaubandustõkked mõjutavad oluliselt ELi eksporditulemusi tervikuna;

| N. | arvestades, et Euroopa Liit on üldiselt tugevamini esindatud tööstusriikides, kus nõudlus muutub vähe, kuid hoopis nõrgemini kiiresti arenevates piirkondades ja tekkivatel turgudel, nagu Hiina ja India; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liit on üldiselt tugevamini esindatud tööstusriikides, kus nõudlus muutub vähe, kuid hoopis nõrgemini kiiresti arenevates piirkondades ja tekkivatel turgudel, nagu Hiina ja India;

| O. | arvestades, et Euroopa Liitu peetakse üldiselt väga avatud ja läbipaistvaks turuks, mis võitleb tõsiselt konkurentsi moonutamise vastu ja tagab õiglased tingimused kogu impordile sõltumata päritolust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liitu peetakse üldiselt väga avatud ja läbipaistvaks turuks, mis võitleb tõsiselt konkurentsi moonutamise vastu ja tagab õiglased tingimused kogu impordile sõltumata päritolust;

| P. | arvestades, et kõrged tollimaksud on endiselt oluline kaubandustakistus, eriti suhetes suurte kiiresti areneva majandusega riikidega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kõrged tollimaksud on endiselt oluline kaubandustakistus, eriti suhetes suurte kiiresti areneva majandusega riikidega;

| Q. | arvestades, et WTO on ainuke tõhus foorum turulepääsu tagamiseks ning ausa ja õiglase kaubanduse rajamiseks ülemaailmsel tasandil; arvestades, et Euroopa juhtimismudeli rakendamine peaks aitama kaasa sobivate ja ausate reeglite edasisele väljatöötamisele ning tagama stabiilsema ja laiahaardelisema maailmamajanduse reguleeriva süsteemi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et WTO on ainuke tõhus foorum turulepääsu tagamiseks ning ausa ja õiglase kaubanduse rajamiseks ülemaailmsel tasandil; arvestades, et Euroopa juhtimismudeli rakendamine peaks aitama kaasa sobivate ja ausate reeglite edasisele väljatöötamisele ning tagama stabiilsema ja laiahaardelisema maailmamajanduse reguleeriva süsteemi;

| R. | arvestades, et on komisjoni üldistes huvides tagada, et tema partnerid arendaksid õigusnorme ja tavasid, mis oleksid võimalikult suurel määral kooskõlas WTO ja muude rahvusvaheliste eeskirjadega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et on komisjoni üldistes huvides tagada, et tema partnerid arendaksid õigusnorme ja tavasid, mis oleksid võimalikult suurel määral kooskõlas WTO ja muude rahvusvaheliste eeskirjadega;

| S. | arvestades, et kaubandustakistused ja piiritagused tõkked ei kahjusta mitte ainult kaubavahetust, vaid mõjutavad tõsiselt ka riigihangete ja teenuste kaubandust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kaubandustakistused ja piiritagused tõkked ei kahjusta mitte ainult kaubavahetust, vaid mõjutavad tõsiselt ka riigihangete ja teenuste kaubandust;

| T. | arvestades, et probleemide lahendamine ning tööstuse õiguspäraste huvide ja ootuste tõhusam kaitsmine oleks Euroopa Liidule kasulik ka nähtavuse ja usaldusväärsuse mõttes; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et probleemide lahendamine ning tööstuse õiguspäraste huvide ja ootuste tõhusam kaitsmine oleks Euroopa Liidule kasulik ka nähtavuse ja usaldusväärsuse mõttes;

| U. | arvestades, et läbivaadatud Lissaboni agenda eesmärkide täitmiseks peavad Euroopa Liidu tööstusharud saavutama ja säilitama stabiilse konkurentsivõime maailma turgudel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et läbivaadatud Lissaboni agenda eesmärkide täitmiseks peavad Euroopa Liidu tööstusharud saavutama ja säilitama stabiilse konkurentsivõime maailma turgudel;

| V. | arvestades, et konkurentsivõime, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) puhul, sõltub üha enam teadusuuringutest, arengust, innovatsioonist ja intellektuaalomandi õigustest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et konkurentsivõime, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) puhul, sõltub üha enam teadusuuringutest, arengust, innovatsioonist ja intellektuaalomandi õigustest;

| W. | arvestades, et sellise konkurentsivõime kaks eeltingimust on ühelt poolt ohutu ja kindel energiavarustus ning teiselt poolt ELi ettevõtjate takistamatu juurdepääs kõige uuemale info- ja sidetehnoloogiale, |
| --- | --- |

W.

arvestades, et sellise konkurentsivõime kaks eeltingimust on ühelt poolt ohutu ja kindel energiavarustus ning teiselt poolt ELi ettevõtjate takistamatu juurdepääs kõige uuemale info- ja sidetehnoloogiale,

Üldine ülevaade

| 1. | rõhutab, et läbivaadatud ja ambitsioonikama, ELi toodetele ja teenustele uute maailmaturgude avamist taotleva turulepääsu strateegia edukas rakendamine mitte ainult ei laiendaks Euroopa Liidu rolli, vaid aitaks ka tõenäoliselt kaitsta Euroopas olemasolevaid töökohti ja luua uusi, suurendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet ning panustaks seega oluliselt Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et läbivaadatud ja ambitsioonikama, ELi toodetele ja teenustele uute maailmaturgude avamist taotleva turulepääsu strateegia edukas rakendamine mitte ainult ei laiendaks Euroopa Liidu rolli, vaid aitaks ka tõenäoliselt kaitsta Euroopas olemasolevaid töökohti ja luua uusi, suurendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet ning panustaks seega oluliselt Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse;

| 2. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu turulepääsu tagamise strateegia on suunatud eelkõige arenenud majanduse ja kiiresti areneva majandusega riikidele; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu turulepääsu tagamise strateegia on suunatud eelkõige arenenud majanduse ja kiiresti areneva majandusega riikidele;

| 3. | rõhutab, et Euroopa Liidu ekspordi tulemuslikkust nii arenenud majanduse kui ka kiiresti areneva majandusega riikidesse pidurdab sageli see, et turulepääsu tingimused pole vastastikku võrdsed, samuti ebapiisav vastavus rahvusvahelistele kaubanduseeskirjadele ja ebaausate kaubandustavade levik neis riikides; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa Liidu ekspordi tulemuslikkust nii arenenud majanduse kui ka kiiresti areneva majandusega riikidesse pidurdab sageli see, et turulepääsu tingimused pole vastastikku võrdsed, samuti ebapiisav vastavus rahvusvahelistele kaubanduseeskirjadele ja ebaausate kaubandustavade levik neis riikides;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks Euroopa Liidu õiguspäraste kaubandushuvide kaitse kolmandate riikide kuritahtlike ja ebaausate kaubandustavade eest; on seisukohal, et kui kolmandad riigid piiravad õigustamatult ELi ettevõtete pääsu oma turule, peaks Euroopa Liit reageerima kiiresti ja karmilt; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks Euroopa Liidu õiguspäraste kaubandushuvide kaitse kolmandate riikide kuritahtlike ja ebaausate kaubandustavade eest; on seisukohal, et kui kolmandad riigid piiravad õigustamatult ELi ettevõtete pääsu oma turule, peaks Euroopa Liit reageerima kiiresti ja karmilt;

| 5. | märgib regulatiivsete küsimuste suurenevat tähtsust rahvusvahelises kaubanduses; kutsub üles suurendama kooskõla ELi eeskirjade ja tavade ning ELi peamiste kaubanduspartnerite eeskirjade ja tavade vahel; rõhutab, et reeglite ja eeskirjade ühtlustamine ei tohiks tuua kaasa tervishoiu-, ohutus- või keskkonna- ega sotsiaalõiguse nõrgenemist Euroopas, vaid selle tulemusena peaks Euroopa Liidu peamised kaubanduspartnerid võtma vastu paremad eeskirjad; |
| --- | --- |

5.

märgib regulatiivsete küsimuste suurenevat tähtsust rahvusvahelises kaubanduses; kutsub üles suurendama kooskõla ELi eeskirjade ja tavade ning ELi peamiste kaubanduspartnerite eeskirjade ja tavade vahel; rõhutab, et reeglite ja eeskirjade ühtlustamine ei tohiks tuua kaasa tervishoiu-, ohutus- või keskkonna- ega sotsiaalõiguse nõrgenemist Euroopas, vaid selle tulemusena peaks Euroopa Liidu peamised kaubanduspartnerid võtma vastu paremad eeskirjad;

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama pikaajalist strateegiat struktuurimoonutuste suhtes, mis oma olemuse tõttu tõenäoliselt jätkuvad või korduvad ka pärast seda, kui komisjon on samme astunud; nõuab tungivalt, et komisjon ei jätaks kõrvale juhtumeid, mille puhul tõkete kiire kaotamine ei ole küll tõenäoline, kuid on vajalik võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks välismaistel võtmeturgudel; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama pikaajalist strateegiat struktuurimoonutuste suhtes, mis oma olemuse tõttu tõenäoliselt jätkuvad või korduvad ka pärast seda, kui komisjon on samme astunud; nõuab tungivalt, et komisjon ei jätaks kõrvale juhtumeid, mille puhul tõkete kiire kaotamine ei ole küll tõenäoline, kuid on vajalik võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks välismaistel võtmeturgudel;

| 7. | kutsub komisjoni üles käsitlema WTO lepingute ja eeskirjade ning muude rahvusvahelise kaubanduse õigusaktide tõsiseid süstemaatilisi rikkumisi kui asjaolu, mis nõuab viivitamatut meetmete võtmist, ning tagama, et nende eeskirjade jõustamine ei sõltuks muudest poliitilistest või majanduslikest kaalutlustest peale konkreetse juhtumiga seonduvate; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles käsitlema WTO lepingute ja eeskirjade ning muude rahvusvahelise kaubanduse õigusaktide tõsiseid süstemaatilisi rikkumisi kui asjaolu, mis nõuab viivitamatut meetmete võtmist, ning tagama, et nende eeskirjade jõustamine ei sõltuks muudest poliitilistest või majanduslikest kaalutlustest peale konkreetse juhtumiga seonduvate;

| 8. | kutsub kolmandaid riike tungivalt üles kaotama välismaise omandi piiranguid Euroopa ettevõtetele ja tühistama diskrimineerivaid eeskirju; |
| --- | --- |

8.

kutsub kolmandaid riike tungivalt üles kaotama välismaise omandi piiranguid Euroopa ettevõtetele ja tühistama diskrimineerivaid eeskirju;

| 9. | tervitab komisjoni soovitatud lähenemisviisi turulepääsu prioriteetide valikule, kuid nõuab tungivalt, et kaalutaks ka teisi kriteeriume, tagamaks, et see uus initsiatiiv hõlmaks võimalikult paljusid Euroopa Liidu ettevõtjaid, eriti VKEsid, kelle püsimajäämine sõltub vältimatult intellektuaalomandi õiguste selgest määratlemisest ja tõhusast jõustamisest ning monopoolsete tasude otsustavast piiramisest; |
| --- | --- |

9.

tervitab komisjoni soovitatud lähenemisviisi turulepääsu prioriteetide valikule, kuid nõuab tungivalt, et kaalutaks ka teisi kriteeriume, tagamaks, et see uus initsiatiiv hõlmaks võimalikult paljusid Euroopa Liidu ettevõtjaid, eriti VKEsid, kelle püsimajäämine sõltub vältimatult intellektuaalomandi õiguste selgest määratlemisest ja tõhusast jõustamisest ning monopoolsete tasude otsustavast piiramisest;

| 10. | rõhutab, et kaubandustõkete vastases võitluses saavutatud edu ergutab investeerimist, tootmist ja kaubandust nii Euroopa Liidus kui ka kogu maailmas, muutes muu hulgas turulepääsu tingimused läbipaistvamaks, prognoositavamaks ja konkurentsivõimelisemaks ning luues või tugevdades sidemeid Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste turgude vahel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kaubandustõkete vastases võitluses saavutatud edu ergutab investeerimist, tootmist ja kaubandust nii Euroopa Liidus kui ka kogu maailmas, muutes muu hulgas turulepääsu tingimused läbipaistvamaks, prognoositavamaks ja konkurentsivõimelisemaks ning luues või tugevdades sidemeid Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste turgude vahel;

| 11. | usub, et vabakaubanduslepingud Euroopa Liidu sihtriikidega on tähtsusetud, kui need ei taga olulist turulepääsu ning tegelikke edusamme mittetariifsete tõkete vähendamisel ja järkjärgulisel kõrvaldamisel, mis – ei tohiks unustada – takistavad kaubandust sageli enam kui tariifsed tõkked; |
| --- | --- |

11.

usub, et vabakaubanduslepingud Euroopa Liidu sihtriikidega on tähtsusetud, kui need ei taga olulist turulepääsu ning tegelikke edusamme mittetariifsete tõkete vähendamisel ja järkjärgulisel kõrvaldamisel, mis – ei tohiks unustada – takistavad kaubandust sageli enam kui tariifsed tõkked;

Komisjoni teatis

| 12. | tervitab komisjoni algatust luua tugevam partnerlus Euroopa eksportijate turulepääsu nimel, ning eriti saavutada konkreetseid tulemusi Euroopa äriettevõtete jaoks, lihtsustades nende pääsu kiiresti arenevatele turgudele, kus Euroopa äriettevõtete ees seisavad uued ja keerulised taksitused kaubandusele ning investeerimisele; ja tervitab komisjoni algatust koordineerida Euroopa Liidu kaubanduspoliitika ja turulepääsu strateegia eesmärke ja vahendeid viisil, mis aitab tõhusalt rakendada Euroopa Liidu potentsiaali rahvusvahelise kaubanduse ja globaalse konkurentsivõime valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

tervitab komisjoni algatust luua tugevam partnerlus Euroopa eksportijate turulepääsu nimel, ning eriti saavutada konkreetseid tulemusi Euroopa äriettevõtete jaoks, lihtsustades nende pääsu kiiresti arenevatele turgudele, kus Euroopa äriettevõtete ees seisavad uued ja keerulised taksitused kaubandusele ning investeerimisele; ja tervitab komisjoni algatust koordineerida Euroopa Liidu kaubanduspoliitika ja turulepääsu strateegia eesmärke ja vahendeid viisil, mis aitab tõhusalt rakendada Euroopa Liidu potentsiaali rahvusvahelise kaubanduse ja globaalse konkurentsivõime valdkonnas;

| 13. | tervitab eriti komisjoni ettepanekut tugevdada komisjoni, liikmesriikide ja ELi ettevõtjate partnerlust, et aidata ettevõtjatel ületada konkreetseid probleeme kolmandate riikide turule pääsemisel kiiruse ja tulemuslikkusega, mis vastaks tänapäeva kaubanduse reaalsetele oludele; |
| --- | --- |

13.

tervitab eriti komisjoni ettepanekut tugevdada komisjoni, liikmesriikide ja ELi ettevõtjate partnerlust, et aidata ettevõtjatel ületada konkreetseid probleeme kolmandate riikide turule pääsemisel kiiruse ja tulemuslikkusega, mis vastaks tänapäeva kaubanduse reaalsetele oludele;

| 14. | on seisukohal, et komisjon võib etendada olulist rolli uue turulepääsu strateegia rakendamisel, tagades, et tegevus riikide ja ühenduse tasandil oleks vajalikul määral kooskõlastatud, rakendades muidu hajutatud ressursse ja kindlustades Euroopa eksportijate õiguste ning huvide tõhusama kaitse; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et komisjon võib etendada olulist rolli uue turulepääsu strateegia rakendamisel, tagades, et tegevus riikide ja ühenduse tasandil oleks vajalikul määral kooskõlastatud, rakendades muidu hajutatud ressursse ja kindlustades Euroopa eksportijate õiguste ning huvide tõhusama kaitse;

| 15. | on seisukohal, et Euroopa Liidul on asendamatu roll võrdsete võimaluste tagamisel rahvusvahelises kaubanduses tihedas koostöös liikmesriikidega ning võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ja kehtivate pädevuste tasakaalu; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et Euroopa Liidul on asendamatu roll võrdsete võimaluste tagamisel rahvusvahelises kaubanduses tihedas koostöös liikmesriikidega ning võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ja kehtivate pädevuste tasakaalu;

| 16. | rõhutab turulepääsu strateegia perioodilise kvalitatiivse ja kvantitatiivse hindamise tähtsust, et otsustada selle tõhususe üle; kutsub komisjoni üles töötama välja sobivat turulepääsu tegevuskava ja esitama Euroopa Parlamendile iga-aastast turulepääsu aruannet, nii nagu esitatakse kaubanduse kaitsemeetmete kohta; |
| --- | --- |

16.

rõhutab turulepääsu strateegia perioodilise kvalitatiivse ja kvantitatiivse hindamise tähtsust, et otsustada selle tõhususe üle; kutsub komisjoni üles töötama välja sobivat turulepääsu tegevuskava ja esitama Euroopa Parlamendile iga-aastast turulepääsu aruannet, nii nagu esitatakse kaubanduse kaitsemeetmete kohta;

| 17. | nõuab tungivalt, et Euroopa ettevõtted, mis konkureerivad üksteisega õiguspäraselt nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool, suhtuksid uude turulepääsu strateegiasse koostöövalmilt, pidades meeles, et välisturgude avanemine ja vaba ning õiglase kaubanduse tagamine on nende ühistes huvides ning nõuab seega ühiseid ja kooskõlastatud jõupingutusi; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et Euroopa ettevõtted, mis konkureerivad üksteisega õiguspäraselt nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool, suhtuksid uude turulepääsu strateegiasse koostöövalmilt, pidades meeles, et välisturgude avanemine ja vaba ning õiglase kaubanduse tagamine on nende ühistes huvides ning nõuab seega ühiseid ja kooskõlastatud jõupingutusi;

| 18. | väljendab kahetsust, et mitmed äriringkondade, ametiühingute, tarbijaorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna põhjendatud ja kogemustele tuginevad ettepanekud jäeti eespool mainitud teatises pealkirjaga „Globaalne Euroopa: tugevam partnerlus Euroopa eksportijate turulepääsu nimel” tähelepanuta; ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks neid ettepanekuid kõnealuse teatise rakendamisel arvesse; |
| --- | --- |

18.

väljendab kahetsust, et mitmed äriringkondade, ametiühingute, tarbijaorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna põhjendatud ja kogemustele tuginevad ettepanekud jäeti eespool mainitud teatises pealkirjaga „Globaalne Euroopa: tugevam partnerlus Euroopa eksportijate turulepääsu nimel” tähelepanuta; ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks neid ettepanekuid kõnealuse teatise rakendamisel arvesse;

Turulepääsu algatused Euroopa Liidus

| 19. | rõhutab vajadust jätkata koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, et jagada teavet ja häid tavasid; kutsub liikmesriike üles looma riiklikke või vajadusel piirkondlikke tugikeskuste võrgustikke, et tsentraliseerida teavet ja teabenõudeid, pöörates erilist tähelepanu VKEde huvidele ja vajadustele; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust jätkata koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, et jagada teavet ja häid tavasid; kutsub liikmesriike üles looma riiklikke või vajadusel piirkondlikke tugikeskuste võrgustikke, et tsentraliseerida teavet ja teabenõudeid, pöörates erilist tähelepanu VKEde huvidele ja vajadustele;

| 20. | on seisukohal, et selliste võrgustike tõhusust saaks oluliselt suurendada, kui nende loomises osaleksid riiklikud ja kohalikud ametiliidud, kommertskojad, VKEde liidud ja kaubanduse edendamise ametkonnad; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et selliste võrgustike tõhusust saaks oluliselt suurendada, kui nende loomises osaleksid riiklikud ja kohalikud ametiliidud, kommertskojad, VKEde liidud ja kaubanduse edendamise ametkonnad;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama turulepääsu nõuandekomitee (MAAC) rolli ja tagama alalise kontakti artikli 133 komitee (nimetatud vastava EÜ asutamislepingu artikli järgi), kaubandustõkete reguleerimise komitee ning teiste asjakohaste komiteedega; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama turulepääsu nõuandekomitee (MAAC) rolli ja tagama alalise kontakti artikli 133 komitee (nimetatud vastava EÜ asutamislepingu artikli järgi), kaubandustõkete reguleerimise komitee ning teiste asjakohaste komiteedega;

| 22. | kutsub komisjoni üles looma alalise dialoogi süsteemi, mis võimaldaks liikmesriikidel ja kui vaja, ka piirkondadel ning teistel Euroopa sidusrühmadel jagada teavet ja määratleda strateegiaid ning prioriteete; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles looma alalise dialoogi süsteemi, mis võimaldaks liikmesriikidel ja kui vaja, ka piirkondadel ning teistel Euroopa sidusrühmadel jagada teavet ja määratleda strateegiaid ning prioriteete;

| 23. | kutsub komisjoni üles pidama turulepääsu strateegiat rakendades silmas järgmist:






  — | määrata Brüsselisse turulepääsu küsimustega tegelevasse üksusesse tööle rohkem inimesi; |
| --- | --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles pidama turulepääsu strateegiat rakendades silmas järgmist:

—

määrata Brüsselisse turulepääsu küsimustega tegelevasse üksusesse tööle rohkem inimesi;

| — | luua kaubanduse peadirektoraadis tõhus kaebuste register; |
| --- | --- |

—

luua kaubanduse peadirektoraadis tõhus kaebuste register;

| — | töötada välja üksikasjalised juhised kõikide kategooriate mittetariifsete tõketega toimetulemiseks; |
| --- | --- |

—

töötada välja üksikasjalised juhised kõikide kategooriate mittetariifsete tõketega toimetulemiseks;

| — | luua kaubanduse peadirektoraadis liikmesriikide ja ettevõtete jaoks tugikeskus (millest osa oleks mõeldud VKEdele); |
| --- | --- |

—

luua kaubanduse peadirektoraadis liikmesriikide ja ettevõtete jaoks tugikeskus (millest osa oleks mõeldud VKEdele);

| — | vaadata läbi ja arendada edasi komisjoni pakutavate turulepääsu teenustega seotud kommunikatsioonipoliitikat, erilise rõhuga VKEdel; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi ja arendada edasi komisjoni pakutavate turulepääsu teenustega seotud kommunikatsioonipoliitikat, erilise rõhuga VKEdel;

| — | suurendada potentsiaalsete kasutajate arvu, pakkudes põhiteavet (näiteks brošüüre ja voldikuid) Euroopa Liidu kõikides ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

—

suurendada potentsiaalsete kasutajate arvu, pakkudes põhiteavet (näiteks brošüüre ja voldikuid) Euroopa Liidu kõikides ametlikes keeltes;

| — | muuta turulepääsu andmebaasi kasutajasõbralikumaks ning ettevõtete huvidele paremini vastavaks; |
| --- | --- |

—

muuta turulepääsu andmebaasi kasutajasõbralikumaks ning ettevõtete huvidele paremini vastavaks;

| — | parandada turulepääsu küsimustega tegelevate komisjoni teenistuste sisemist koostööd, sidusust ja suhtlemist; |
| --- | --- |

—

parandada turulepääsu küsimustega tegelevate komisjoni teenistuste sisemist koostööd, sidusust ja suhtlemist;

| — | tagada äriringkondade esindajate osalemine turulepääsu nõuandekomitees; |
| --- | --- |

—

tagada äriringkondade esindajate osalemine turulepääsu nõuandekomitees;

| — | töötada välja üksikasjalised juhised prioriteetide osas, sealhulgas juhised selle kohta, missugustele turgudele, sektoritele ja tõketele tuleks keskenduda; |
| --- | --- |

—

töötada välja üksikasjalised juhised prioriteetide osas, sealhulgas juhised selle kohta, missugustele turgudele, sektoritele ja tõketele tuleks keskenduda;

| — | tugevdada positsiooni rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides, nagu Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO); |
| --- | --- |

—

tugevdada positsiooni rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides, nagu Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO);

Turulepääsu algatused kolmandates riikides

| 24. | nõuab struktureeritumat kooskõlastamist komisjoni ja liikmesriikide vahel kolmandates riikides, mis võimaldaks turulepääsu küsimustes diplomaatilisi ja valitsuste ressursse tõhusamalt kasutada; |
| --- | --- |

24.

nõuab struktureeritumat kooskõlastamist komisjoni ja liikmesriikide vahel kolmandates riikides, mis võimaldaks turulepääsu küsimustes diplomaatilisi ja valitsuste ressursse tõhusamalt kasutada;

| 25. | rõhutab vajadust anda kolmandates riikides paiknevatele komisjoni delegatsioonidele ja vastloodud turulepääsu meeskondadele üheselt mõistetav ja ambitsioonikas mandaat; kordab, et turulepääsu strateegia osutub edukaks ainult juhul, kui liikmesriigid on valmis panustama omaenda ressursse, nii rahalisi kui ka inimressursse, vastavalt oma võimalustele, huvidele ja eesmärkidele; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust anda kolmandates riikides paiknevatele komisjoni delegatsioonidele ja vastloodud turulepääsu meeskondadele üheselt mõistetav ja ambitsioonikas mandaat; kordab, et turulepääsu strateegia osutub edukaks ainult juhul, kui liikmesriigid on valmis panustama omaenda ressursse, nii rahalisi kui ka inimressursse, vastavalt oma võimalustele, huvidele ja eesmärkidele;

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama koostööd liikmesriikide kolmandates riikides asuvate kaubanduse edendamise esindustega, kaubandusühendustega ja Euroopa kommertskodadega ning kindlustama asjakohast teabevahetust delegatsioonide, liikmesriikide saatkondade, teiste riiklike väliskaubandusorganite ja huvitatud Euroopa ettevõtjate ühenduste vahel; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama koostööd liikmesriikide kolmandates riikides asuvate kaubanduse edendamise esindustega, kaubandusühendustega ja Euroopa kommertskodadega ning kindlustama asjakohast teabevahetust delegatsioonide, liikmesriikide saatkondade, teiste riiklike väliskaubandusorganite ja huvitatud Euroopa ettevõtjate ühenduste vahel;

| 27. | kutsub komisjoni üles muutma inimressursside määramise prioriteete komisjoni delegatsioonidesse ja lõpuks suurendama nende olemasolevaid inimressursse, nii et turulepääsu meeskondade loomist ja edukat toimimist oleks toetamas suurem arv töötajaid, eelkõige sellistes prioriteetsetes delegatsioonides nagu muu hulgas Pekingis, New Delhis, Moskvas ja Brasilias; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles muutma inimressursside määramise prioriteete komisjoni delegatsioonidesse ja lõpuks suurendama nende olemasolevaid inimressursse, nii et turulepääsu meeskondade loomist ja edukat toimimist oleks toetamas suurem arv töötajaid, eelkõige sellistes prioriteetsetes delegatsioonides nagu muu hulgas Pekingis, New Delhis, Moskvas ja Brasilias;

Valdkondlikud küsimused

| 28. | toetab turulepääsu strateegia raames tehtavaid algatusi tõkete kõrvaldamiseks teenuste, riigihanke, investeeringute, intellektuaalomandi õiguste, tollimenetluste, riigiabi ja teiste subsiidiumide valdkonnas, konkurentsieeskirjade kehtestamiseks ja nende kohaseks rakendamiseks kolmandates riikides; |
| --- | --- |

28.

toetab turulepääsu strateegia raames tehtavaid algatusi tõkete kõrvaldamiseks teenuste, riigihanke, investeeringute, intellektuaalomandi õiguste, tollimenetluste, riigiabi ja teiste subsiidiumide valdkonnas, konkurentsieeskirjade kehtestamiseks ja nende kohaseks rakendamiseks kolmandates riikides;

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid VKEdele võimaluse uutest turulepääsu algatustest järjepidevalt kasu saada; kutsub komisjoni üles määratlema erisamme, mille eesmärgiks on tugevdada VKEde toodete esindatust kolmandate riikide turgudel ning kaitsta nende seaduslikke õigusi ühepoolsete tavade järgimise eest suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid VKEdele võimaluse uutest turulepääsu algatustest järjepidevalt kasu saada; kutsub komisjoni üles määratlema erisamme, mille eesmärgiks on tugevdada VKEde toodete esindatust kolmandate riikide turgudel ning kaitsta nende seaduslikke õigusi ühepoolsete tavade järgimise eest suhetes kolmandate riikidega;

| 30. | palub komisjonil käsitleda eriti kõiki piiranguid kolmandates riikides interneti ja infoühiskonna teenuste osutamisele Euroopa ettevõtete poolt osana väliskaubanduspoliitikast ning pidada kõiki ebavajalikke piiranguid kõnealuste teenuste osutamisele kaubandustõketeks; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil käsitleda eriti kõiki piiranguid kolmandates riikides interneti ja infoühiskonna teenuste osutamisele Euroopa ettevõtete poolt osana väliskaubanduspoliitikast ning pidada kõiki ebavajalikke piiranguid kõnealuste teenuste osutamisele kaubandustõketeks;

Mitmepoolne lähenemine

| 31. | rõhutab vajadust luua sünergia Euroopa Liidu peamiste kaubanduspartneritega (nagu Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Jaapan), et määratleda ühine turulepääsu strateegia ning sillutada teed väga vajaliku turulepääsu käsitleva mitmepoolse lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust luua sünergia Euroopa Liidu peamiste kaubanduspartneritega (nagu Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Jaapan), et määratleda ühine turulepääsu strateegia ning sillutada teed väga vajaliku turulepääsu käsitleva mitmepoolse lepingu sõlmimiseks;

| 32. | rõhutab veel kord vajadust süvendada rahvusvahelist regulatiivset koostööd ja lähendamist, et kaotada asjatult raiskav dubleerimine ning vähendada kulusid tarbijate, tööstuse ja valitsuste jaoks; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa Liidu ja selle kaubanduspartnerite standardite ning eeskirjade järkjärgulist lähendamist, nii mitme- kui ka kahepoolselt; |
| --- | --- |

32.

rõhutab veel kord vajadust süvendada rahvusvahelist regulatiivset koostööd ja lähendamist, et kaotada asjatult raiskav dubleerimine ning vähendada kulusid tarbijate, tööstuse ja valitsuste jaoks; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa Liidu ja selle kaubanduspartnerite standardite ning eeskirjade järkjärgulist lähendamist, nii mitme- kui ka kahepoolselt;

| 33. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks WTO mehhanisme, mis võimaldaksid kiiremini tegeleda uute, esilekerkivate mittetariifsete tõketega; selles küsimuses peaks komisjon õhutama teisi kaubanduspartnereid kasutama rohkem teavitamiskorda, mida näevad ette tehnilisi kaubandustõkkeid puudutavad lepingud; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks WTO mehhanisme, mis võimaldaksid kiiremini tegeleda uute, esilekerkivate mittetariifsete tõketega; selles küsimuses peaks komisjon õhutama teisi kaubanduspartnereid kasutama rohkem teavitamiskorda, mida näevad ette tehnilisi kaubandustõkkeid puudutavad lepingud;

| 34. | rõhutab vajadust keskenduda selgelt jõustamisele ning tagada, et kolmandad riigid täidaksid oma WTO raames võetud kohustusi, järgides õigust kasutada WTO vaidluste lahendamise mehhanismi; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust keskenduda selgelt jõustamisele ning tagada, et kolmandad riigid täidaksid oma WTO raames võetud kohustusi, järgides õigust kasutada WTO vaidluste lahendamise mehhanismi;

Vaadates tulevikku

| 35. | on seisukohal, et kui see ei ole arenguküsimustega põhjendatud, siis peaks Euroopa Liit püüdma saada kaubanduspartneritelt soodustusi, mis on nende arengutasemega proportsionaalsed; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et kui see ei ole arenguküsimustega põhjendatud, siis peaks Euroopa Liit püüdma saada kaubanduspartneritelt soodustusi, mis on nende arengutasemega proportsionaalsed;

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon lülitaks uue põlvkonna vabakaubanduslepingutesse ja teistesse kaubandust mõjutavatesse lepingutesse selged sätted jõustamise ja vaidluste lahendamise kohta, eriti sellised, mis aitaksid kõrvaldada piiritaguseid tõkkeid; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et komisjon lülitaks uue põlvkonna vabakaubanduslepingutesse ja teistesse kaubandust mõjutavatesse lepingutesse selged sätted jõustamise ja vaidluste lahendamise kohta, eriti sellised, mis aitaksid kõrvaldada piiritaguseid tõkkeid;

| 37. | kutsub Euroopa Liidu kaubanduspartnereid astmeliselt vähendama või kõrvaldama tõkkeid, mis takistavad kaupade ja teenuste turulepääsu, ning optimeerima selle asemel kaubandusvõimalusi vastastikkuse põhimõtte alusel, kaasa arvatud kahepoolsetest, piirkondlikest ja mitmepoolsetest kõnelustest tulenevate turuavamismeetmete sobiva rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

37.

kutsub Euroopa Liidu kaubanduspartnereid astmeliselt vähendama või kõrvaldama tõkkeid, mis takistavad kaupade ja teenuste turulepääsu, ning optimeerima selle asemel kaubandusvõimalusi vastastikkuse põhimõtte alusel, kaasa arvatud kahepoolsetest, piirkondlikest ja mitmepoolsetest kõnelustest tulenevate turuavamismeetmete sobiva rakendamise kaudu;

| 38. | kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile iga-aastaseid aruandeid turulepääsu strateegia edusammude ja tulemuste kohta, pöörates erilist tähelepanu seatud prioriteetidele; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile iga-aastaseid aruandeid turulepääsu strateegia edusammude ja tulemuste kohta, pöörates erilist tähelepanu seatud prioriteetidele;

*

* *

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 400.

(2)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 276.

(3)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(4)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 182.

(5)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 235.

(6)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 103.

(7)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 321.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/23

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamine

P6_TA(2008)0054

Euroopa Parlamendi deklaratsioon Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta

2009/C 184 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et kogu ELi jaekaubanduses domineerivad üha enam mõned üksikud selvehallide ketid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kogu ELi jaekaubanduses domineerivad üha enam mõned üksikud selvehallide ketid;

| B. | arvestades, et kõnealused jaemüüjad haaravad kiiresti enda kätte kontrolli talupidajate ja muude tarnijate ainsa reaalse võimaluse üle müüa oma tooteid ELi tarbijatele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealused jaemüüjad haaravad kiiresti enda kätte kontrolli talupidajate ja muude tarnijate ainsa reaalse võimaluse üle müüa oma tooteid ELi tarbijatele;

| C. | arvestades, et kõikjalt EList saadud tõendid viitavad sellele, et suured selvehallid kuritarvitavad oma ostujõudu, et alandada tarnijatele (nii ELis kui ka väljaspool) makstavaid hindu vastuvõetamatule tasemele ja kehtestada neile ebaõiglased tingimused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõikjalt EList saadud tõendid viitavad sellele, et suured selvehallid kuritarvitavad oma ostujõudu, et alandada tarnijatele (nii ELis kui ka väljaspool) makstavaid hindu vastuvõetamatule tasemele ja kehtestada neile ebaõiglased tingimused;

| D. | arvestades, et sellisel tarnijatele avaldataval survel on otsene negatiivne mõju nii tööhõive kvaliteedile kui ka keskkonnakaitsele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sellisel tarnijatele avaldataval survel on otsene negatiivne mõju nii tööhõive kvaliteedile kui ka keskkonnakaitsele;

| E. | arvestades, et eeltoodu mõjutab tarbijaid negatiivselt, st võib väheneda toodete mitmekesisus, kannatada kultuuripärand ja jääda vähemaks jaemüügipunktide arv; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eeltoodu mõjutab tarbijaid negatiivselt, st võib väheneda toodete mitmekesisus, kannatada kultuuripärand ja jääda vähemaks jaemüügipunktide arv;

| F. | arvestades, et mõnedes liikmesriikides on kehtestatud siseriiklikud õigusaktid, millega üritatakse kõnealust kuritarvitamist piirata, on suurte selvehallide tegevusel siiski üha enam piiriülene iseloom, mistõttu oleks vaja ELi õigusakte, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõnedes liikmesriikides on kehtestatud siseriiklikud õigusaktid, millega üritatakse kõnealust kuritarvitamist piirata, on suurte selvehallide tegevusel siiski üha enam piiriülene iseloom, mistõttu oleks vaja ELi õigusakte,

| 1. | kutsub konkurentsi peadirektoraati üles uurima ELi selvehallide sektori koondumise mõju väikeettevõtetele, tarnijatele, töötajatele ja tarbijatele, ning hindama eelkõige kõnealusest koondumisest tuleneva ostujõu kuritarvitamist; |
| --- | --- |

1.

kutsub konkurentsi peadirektoraati üles uurima ELi selvehallide sektori koondumise mõju väikeettevõtetele, tarnijatele, töötajatele ja tarbijatele, ning hindama eelkõige kõnealusest koondumisest tuleneva ostujõu kuritarvitamist;

| 2. | palub komisjonil teha ettepanek asjakohaste meetmete võtmiseks, sealhulgas reguleerimine, mis kaitseks tarbijaid, töötajaid ja tootjaid jõupositsiooni kuritarvitamise või muu kõnealuse uurimise käigus tuvastatud negatiivse mõju eest; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil teha ettepanek asjakohaste meetmete võtmiseks, sealhulgas reguleerimine, mis kaitseks tarbijaid, töötajaid ja tootjaid jõupositsiooni kuritarvitamise või muu kõnealuse uurimise käigus tuvastatud negatiivse mõju eest;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.
  Allakirjutanute nimed
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.

Allakirjutanute nimed

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka

---

Kolmapäev, 20. veebruar 2008

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/25

---

Kolmapäev, 20. veebruar 2008Lissaboni leping

P6_TA(2008)0055

Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu kohta (2007/2286(INI))

2009/C 184 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut ning mis allkirjastati 13. detsembril 2007. aastal;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, mida on muudetud ühtse Euroopa akti ning Maastrichti, Amsterdami ja Nice'i lepingutega;

võttes arvesse 12. detsembril 2007. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (1);

võttes arvesse 15. detsembri 2001. aasta Laekeni deklaratsiooni liidu tuleviku kohta;

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut, millele kirjutati alla 29. oktoobril 2004. aastal Roomas;

võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu põhiseadusliku protsessi tegevuskava kohta (2) ja oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumise kohta (3);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A6-0013/2008),

arvestades järgmist:

| A. | viimase 50 aasta jooksul on Euroopa Liidul kujunemisel olnud väga oluline roll rahu ja stabiilsuse ala loomisel varem sõdadest laastatud mandril, demokraatia, vabaduse ja kodanike õiguste kindlustamisel, jõukuse, solidaarsuse ja heaolu suurendamisel maailma suurima (ja sotsiaalstandardite, keskkonna- ja tarbijakaitse ja ausa konkurentsi ühtseid eeskirju ning majandus- ja rahaliitu sisaldava) ühtse turu loomisel, liikmesriikidevahelise koostöö võimaldamisel riigipiire ületavate küsimustega tegelemisel ning Euroopale maailmapoliitikas tugevama positsiooni andmisel; |
| --- | --- |

A.

viimase 50 aasta jooksul on Euroopa Liidul kujunemisel olnud väga oluline roll rahu ja stabiilsuse ala loomisel varem sõdadest laastatud mandril, demokraatia, vabaduse ja kodanike õiguste kindlustamisel, jõukuse, solidaarsuse ja heaolu suurendamisel maailma suurima (ja sotsiaalstandardite, keskkonna- ja tarbijakaitse ja ausa konkurentsi ühtseid eeskirju ning majandus- ja rahaliitu sisaldava) ühtse turu loomisel, liikmesriikidevahelise koostöö võimaldamisel riigipiire ületavate küsimustega tegelemisel ning Euroopale maailmapoliitikas tugevama positsiooni andmisel;

| B. | on olemas selge vajadus liidu struktuuride reformimiseks ja tugevdamiseks, et kindlustada nimetatud saavutusi ning parandada kahekümne seitsme ja potentsiaalselt rohkema liikmesriigiga liidu suutlikkust tulemuslikult toimida, et võimaldada uute ühiste väljakutsetega tegelemist ning suurendada liidu demokraatlikku vastutust; |
| --- | --- |

B.

on olemas selge vajadus liidu struktuuride reformimiseks ja tugevdamiseks, et kindlustada nimetatud saavutusi ning parandada kahekümne seitsme ja potentsiaalselt rohkema liikmesriigiga liidu suutlikkust tulemuslikult toimida, et võimaldada uute ühiste väljakutsetega tegelemist ning suurendada liidu demokraatlikku vastutust;

| C. | see vajadus oli järjestikuste reformide aluseks alates Maastrichti lepingust – mis tähistas muutust Euroopa integratsioonis, majandus- ja rahaliidu loomisega ja üleminekuga peamiselt majandusühendusest poliitiliseks liiduks –, millega üritati paika seada liidu institutsionaalne struktuur ja mis viisid lõpuks Laekeni deklaratsioonini, mille tulemusena avanes tee erinevate reformiprotsessideni, mis ei põhine üksnes valitsustevahelistel konverentsidel, vaid ka konvendimeetodil; |
| --- | --- |

C.

see vajadus oli järjestikuste reformide aluseks alates Maastrichti lepingust – mis tähistas muutust Euroopa integratsioonis, majandus- ja rahaliidu loomisega ja üleminekuga peamiselt majandusühendusest poliitiliseks liiduks –, millega üritati paika seada liidu institutsionaalne struktuur ja mis viisid lõpuks Laekeni deklaratsioonini, mille tulemusena avanes tee erinevate reformiprotsessideni, mis ei põhine üksnes valitsustevahelistel konverentsidel, vaid ka konvendimeetodil;

| D. | Euroopa põhiseaduse lepingu koostas konvent, mis koosnes iga liikmesriigi parlamendi kahest esindajast, kuueteistkümnest Euroopa Parlamendi liikmest, kahest komisjoni esindajast ja ühest iga liikmesriigi valitsuse esindajast, kes koostasid avaliku arutelu käigus eelnõu ning jõudsid üksmeelsele arvamusele, mlle olemust 2004. aasta valitsustevahelisel konverentsil ei muudetud, samas sellele järgnev Lissaboni leping, milles loobuti mitmest põhiseaduse joonest, koostati traditsiooniliste valitsustevaheliste töömeetodite abil, ehkki seal osales täiel määral ka Euroopa Parlamendi kolm esindajat; |
| --- | --- |

D.

Euroopa põhiseaduse lepingu koostas konvent, mis koosnes iga liikmesriigi parlamendi kahest esindajast, kuueteistkümnest Euroopa Parlamendi liikmest, kahest komisjoni esindajast ja ühest iga liikmesriigi valitsuse esindajast, kes koostasid avaliku arutelu käigus eelnõu ning jõudsid üksmeelsele arvamusele, mlle olemust 2004. aasta valitsustevahelisel konverentsil ei muudetud, samas sellele järgnev Lissaboni leping, milles loobuti mitmest põhiseaduse joonest, koostati traditsiooniliste valitsustevaheliste töömeetodite abil, ehkki seal osales täiel määral ka Euroopa Parlamendi kolm esindajat;

| E. | eelnevad püüdlused liitu reformida hõlmasid aluslepingute asendamist põhiseaduse lepinguga, mille kiitis heaks väga suur enamus Euroopa Parlamenti valitud Euroopa kodanike esindajatest (4) ning mille ratifitseeris kaks kolmandikku liikmesriikidest, kuid kaks liikmesriiki (Prantsusmaa ja Holland) lükkasid selle tagasi ning pärast järelemõtlemisperioodi, kui selgus, et vajalikku kõikide liikmesriikide heakskiitu ei ole võimalik saavutada, jäeti see lähenemisviis siiski kõrvale ja hakati tegelema kehtivate aluslepingute muutmisega; |
| --- | --- |

E.

eelnevad püüdlused liitu reformida hõlmasid aluslepingute asendamist põhiseaduse lepinguga, mille kiitis heaks väga suur enamus Euroopa Parlamenti valitud Euroopa kodanike esindajatest (4) ning mille ratifitseeris kaks kolmandikku liikmesriikidest, kuid kaks liikmesriiki (Prantsusmaa ja Holland) lükkasid selle tagasi ning pärast järelemõtlemisperioodi, kui selgus, et vajalikku kõikide liikmesriikide heakskiitu ei ole võimalik saavutada, jäeti see lähenemisviis siiski kõrvale ja hakati tegelema kehtivate aluslepingute muutmisega;

| F. | nimetatud meetodi ja protsessi vahetamine tähendas haarde kitsendamist ja loobumist mitmetest põhiseaduse tunnustest, mõne uue mehhanismi jõustamise edasilükkamist ning lepingusse nende erimeetmete kaasamist, mis kehtivad konkreetsete liikmesriikide suhtes, kuid uues õiguslikus vormis säilitati paljud liidu kavandatava institutsionaalse ülesehituse praktilised muudatused; |
| --- | --- |

F.

nimetatud meetodi ja protsessi vahetamine tähendas haarde kitsendamist ja loobumist mitmetest põhiseaduse tunnustest, mõne uue mehhanismi jõustamise edasilükkamist ning lepingusse nende erimeetmete kaasamist, mis kehtivad konkreetsete liikmesriikide suhtes, kuid uues õiguslikus vormis säilitati paljud liidu kavandatava institutsionaalse ülesehituse praktilised muudatused;

| G. | sellest hoolimata näitab asjaolu, et selle lepingu kiitsid heaks kõik Euroopa Liidu liikmesriikide valitsused, et liikmesriikide valitud valitsused peavad seda kompromissi selleks aluseks, millele tuginedes nad soovivad tulevikus koostööd teha ning mis nõuab neilt kõigilt maksimaalset poliitilist pühendumust, et tagada selle ratifitseerimine enne 1. jaanuari 2009; |
| --- | --- |

G.

sellest hoolimata näitab asjaolu, et selle lepingu kiitsid heaks kõik Euroopa Liidu liikmesriikide valitsused, et liikmesriikide valitud valitsused peavad seda kompromissi selleks aluseks, millele tuginedes nad soovivad tulevikus koostööd teha ning mis nõuab neilt kõigilt maksimaalset poliitilist pühendumust, et tagada selle ratifitseerimine enne 1. jaanuari 2009;

| H. | on vajalik, et kõik liikmesriigid ratifitseeriksid Lissaboni lepingu 2008. aasta lõpuks, et võimaldada kodanikel anda 2009. aasta valimistel oma hääl, olles täielikult teadlikud liidu uuest institutsioonilisest raamistikust, |
| --- | --- |

H.

on vajalik, et kõik liikmesriigid ratifitseeriksid Lissaboni lepingu 2008. aasta lõpuks, et võimaldada kodanikel anda 2009. aasta valimistel oma hääl, olles täielikult teadlikud liidu uuest institutsioonilisest raamistikust,

Positiivne samm liidu tuleviku nimel

| 1. | järeldab, et tervikuna on Lissaboni leping kehtivate lepingute märkimisväärne edasiarendus, millega antakse liidule suurem demokraatlik vastutus ja tõhustatakse otsuste tegemist (Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide rolli tugevdamise kaudu), tugevdatakse ELi kodanike õigusi liidu suhtes ja parandatakse liidu institutsioonide tõhusat toimimist; |
| --- | --- |

1.

järeldab, et tervikuna on Lissaboni leping kehtivate lepingute märkimisväärne edasiarendus, millega antakse liidule suurem demokraatlik vastutus ja tõhustatakse otsuste tegemist (Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide rolli tugevdamise kaudu), tugevdatakse ELi kodanike õigusi liidu suhtes ja parandatakse liidu institutsioonide tõhusat toimimist;

Suurem demokraatlik vastutus

| 2. | tervitab asjaolu, et demokraatlikku vastutust ja otsustuspädevust laiendatakse, andes sellega kodanikele suurema kontrolli liidu tegevuse üle eeskätt järgmiste paranduste kaudu:






  a) | kõikide Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmine allub sellisel tasandil parlamentaarsele kontrollile, millist ei eksisteeri mitte üheski teises riigiüleses või rahvusvahelises struktuuris:






  — | kõik Euroopa Liidu õigusaktid, kui mõned erandid välja arvata, peavad saama võrdsetel tingimustel nõukogu (koosneb riikide ministritest, kellel on kohustus anda aru oma parlamendile) ja Euroopa Parlamendi (koosneb otse valitud liikmetest) heakskiidu; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et demokraatlikku vastutust ja otsustuspädevust laiendatakse, andes sellega kodanikele suurema kontrolli liidu tegevuse üle eeskätt järgmiste paranduste kaudu:

a)

kõikide Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmine allub sellisel tasandil parlamentaarsele kontrollile, millist ei eksisteeri mitte üheski teises riigiüleses või rahvusvahelises struktuuris:

—

kõik Euroopa Liidu õigusaktid, kui mõned erandid välja arvata, peavad saama võrdsetel tingimustel nõukogu (koosneb riikide ministritest, kellel on kohustus anda aru oma parlamendile) ja Euroopa Parlamendi (koosneb otse valitud liikmetest) heakskiidu;

| — | tugevdatakse riikide parlamentide kontrolli ELi õigusloome üle, sest riikide parlamendid saavad kõik Euroopa Liidu õigusaktide ettepanekud kätte piisavalt varakult, et arutada neid oma ministritega enne seisukoha võtmist nõukogus ning samuti saavad nad õiguse taotleda ettepaneku uut kontrollimist, kui nad on seisukohal, et see ei järgi subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

tugevdatakse riikide parlamentide kontrolli ELi õigusloome üle, sest riikide parlamendid saavad kõik Euroopa Liidu õigusaktide ettepanekud kätte piisavalt varakult, et arutada neid oma ministritega enne seisukoha võtmist nõukogus ning samuti saavad nad õiguse taotleda ettepaneku uut kontrollimist, kui nad on seisukohal, et see ei järgi subsidiaarsuse põhimõtet;

| b) | komisjoni presidendi valib Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu ettepaneku alusel, milles võetakse arvesse Euroopa Parlamendi valimisi; |
| --- | --- |

b)

komisjoni presidendi valib Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu ettepaneku alusel, milles võetakse arvesse Euroopa Parlamendi valimisi;

| c) | liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimetavad ühiselt Euroopa Ülemkogu ja komisjoni president ning komisjoni liikmena peab ta ametissemääramiseks läbima Euroopa Parlamendis samasuguse menetluse, nagu kõik teisedki volinikud: kõrge esindaja allub komisjoni asepresidendina ametisse määramisel ja oma ametikohustuste täitmisel samasugustele eeskirjadele nagu kõik teised volinikud; |
| --- | --- |

c)

liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimetavad ühiselt Euroopa Ülemkogu ja komisjoni president ning komisjoni liikmena peab ta ametissemääramiseks läbima Euroopa Parlamendis samasuguse menetluse, nagu kõik teisedki volinikud: kõrge esindaja allub komisjoni asepresidendina ametisse määramisel ja oma ametikohustuste täitmisel samasugustele eeskirjadele nagu kõik teised volinikud;

| d) | kehtestatakse uus, lihtsustatud ja demokraatlikum, ainult ühe lugemisega eelarvemenetlus: loobutakse kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamisest, tagades seega Euroopa Parlamendi ja nõukogu täieliku võrdsuse kogu aastaeelarve kinnitamisel, ühtlasi antakse Euroopa Parlamendile õigus anda heakskiit õiguslikult siduvale mitmeaastasele finantsraamistikule; |
| --- | --- |

d)

kehtestatakse uus, lihtsustatud ja demokraatlikum, ainult ühe lugemisega eelarvemenetlus: loobutakse kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamisest, tagades seega Euroopa Parlamendi ja nõukogu täieliku võrdsuse kogu aastaeelarve kinnitamisel, ühtlasi antakse Euroopa Parlamendile õigus anda heakskiit õiguslikult siduvale mitmeaastasele finantsraamistikule;

| e) | demokraatlikku kontrolli seoses komisjonile delegeeritud õigusloomega seotud volitustega tugevdatakse uue järelevalvesüsteemi abil, kus Euroopa Parlament või nõukogu saavad tühistada komisjoni otsused või volituste delegeerimise; |
| --- | --- |

e)

demokraatlikku kontrolli seoses komisjonile delegeeritud õigusloomega seotud volitustega tugevdatakse uue järelevalvesüsteemi abil, kus Euroopa Parlament või nõukogu saavad tühistada komisjoni otsused või volituste delegeerimise;

| f) | Euroopa Parlament peab heaks kiitma mitmed liidu nimel sõlmitavad rahvusvahelised lepingud, muu hulgas valdkondades, kus liidusiseselt kehtib seadusandlik tavamenetlus; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlament peab heaks kiitma mitmed liidu nimel sõlmitavad rahvusvahelised lepingud, muu hulgas valdkondades, kus liidusiseselt kehtib seadusandlik tavamenetlus;

| g) | õigusakti projektide arutamise või hääletustega seotud nõukogu kohtumised on avalikud, seega on kodanikel võimalus näha, kuidas nende valitsused nõukogus käituvad; |
| --- | --- |

g)

õigusakti projektide arutamise või hääletustega seotud nõukogu kohtumised on avalikud, seega on kodanikel võimalus näha, kuidas nende valitsused nõukogus käituvad;

| h) | ametid, eelkõige Europol ja Eurojust, alluvad suuremale parlamentaarsele järelevalvele; |
| --- | --- |

h)

ametid, eelkõige Europol ja Eurojust, alluvad suuremale parlamentaarsele järelevalvele;

| i) | Regioonide Komitee saab õiguse esitada Euroopa Liidu Kohtule hagisid, selle liikmete ametiaeg pikeneb viie aastani ja suhted Euroopa Parlamendiga on selgemalt määratletud; |
| --- | --- |

i)

Regioonide Komitee saab õiguse esitada Euroopa Liidu Kohtule hagisid, selle liikmete ametiaeg pikeneb viie aastani ja suhted Euroopa Parlamendiga on selgemalt määratletud;

| j) | tulevikus on aluslepingute läbivaatamine avatum ja demokraatlikum, sest Euroopa Parlament saab õiguse selle kohta ettepanekuid teha ning iga kavandatavat läbivaatust kontrollib konvent, mis koosneb riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi esindajatest, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament ei pea seda vajalikuks, samas kehtestatakse uued lihtsustatud menetlused lepingu teatud sätete ühehäälseks muutmiseks, milleks on vaja riikide parlamentide heakskiitu; |
| --- | --- |

j)

tulevikus on aluslepingute läbivaatamine avatum ja demokraatlikum, sest Euroopa Parlament saab õiguse selle kohta ettepanekuid teha ning iga kavandatavat läbivaatust kontrollib konvent, mis koosneb riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi esindajatest, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament ei pea seda vajalikuks, samas kehtestatakse uued lihtsustatud menetlused lepingu teatud sätete ühehäälseks muutmiseks, milleks on vaja riikide parlamentide heakskiitu;

Väärtuste kinnitamine, kodanike õiguste tugevdamine, selguse suurendamine

| 3. | tervitab asjaolu, et tänu järgmistele parandustele tugevdatakse kodanike õigusi:






  a) | ELi põhiõiguste harta, kus sätestatakse kõik kodaniku-, poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, muutub õiguslikult siduvaks; see annab liidu kodanikele õiguskindluse ja tagab, et ELi õigusaktid ja kõik ELi institutsioonide või ELi õigusel põhinevad sammud peavad olema nende standarditega kooskõlas, austades samal ajal subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- | --- |

3.

tervitab asjaolu, et tänu järgmistele parandustele tugevdatakse kodanike õigusi:

a)

ELi põhiõiguste harta, kus sätestatakse kõik kodaniku-, poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed õigused, muutub õiguslikult siduvaks; see annab liidu kodanikele õiguskindluse ja tagab, et ELi õigusaktid ja kõik ELi institutsioonide või ELi õigusel põhinevad sammud peavad olema nende standarditega kooskõlas, austades samal ajal subsidiaarsuse põhimõtet;

| b) | liit taotleb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemist, mille tulemusena allub liit samasugusele välisele kontrollile kodanike õiguste austamise kohta nagu liikmesriigidki; |
| --- | --- |

b)

liit taotleb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemist, mille tulemusena allub liit samasugusele välisele kontrollile kodanike õiguste austamise kohta nagu liikmesriigidki;

| c) | uute sätetega lihtsustatakse kodanike ja kodanikuühiskonda esindavate ühenduste osalemist Euroopa Liidu aruteludes, arvestades nende tähtsat panust lepingu ettevalmistamisel; julgustatakse dialoogi tööturu osapoolte vahel ning dialoogi kirikute, usuringkondade ja mitteusuliste organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

c)

uute sätetega lihtsustatakse kodanike ja kodanikuühiskonda esindavate ühenduste osalemist Euroopa Liidu aruteludes, arvestades nende tähtsat panust lepingu ettevalmistamisel; julgustatakse dialoogi tööturu osapoolte vahel ning dialoogi kirikute, usuringkondade ja mitteusuliste organisatsioonide vahel;

| d) | ELi kodanikualgatuse kehtestamine võimaldab kodanikel esitada ettepanekuid nendes küsimustes, mille puhul nad leiavad, et ELi õigusakt on vajalik aluslepingute rakendamiseks; |
| --- | --- |

d)

ELi kodanikualgatuse kehtestamine võimaldab kodanikel esitada ettepanekuid nendes küsimustes, mille puhul nad leiavad, et ELi õigusakt on vajalik aluslepingute rakendamiseks;

| e) | parandatakse kodanike kohtulikku kaitset, kuna kohtu pädevus laieneb vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimustele ning Euroopa Ülemkogule, Euroopa Keskpangale ja liidu asutustele, samas lihtsustatakse füüsiliste ja juriidiliste isikute juurdepääsu kohtumenetlustele; |
| --- | --- |

e)

parandatakse kodanike kohtulikku kaitset, kuna kohtu pädevus laieneb vabaduse, turvalisuse ja õiguse küsimustele ning Euroopa Ülemkogule, Euroopa Keskpangale ja liidu asutustele, samas lihtsustatakse füüsiliste ja juriidiliste isikute juurdepääsu kohtumenetlustele;

| 4. | tervitab asjaolu, et lepinguga tõstetakse esile palju selgemal ja nähtavamal viisil kõikide liikmesriikide ühised väärtused, mis on olnud liidu loomise aluseks, samuti liidu eesmärgid ja selle tegevuse juhtimise põhimõtted ning suhted liikmesriikidega:






  a) | eristatakse selgelt liidu pädevused liikmesriikide suhtes, lähtudes põhimõttest, et pädevus, mida aluslepingutega ei ole liidule antud, kuulub liikmesriikidele; |
| --- | --- | --- |

4.

tervitab asjaolu, et lepinguga tõstetakse esile palju selgemal ja nähtavamal viisil kõikide liikmesriikide ühised väärtused, mis on olnud liidu loomise aluseks, samuti liidu eesmärgid ja selle tegevuse juhtimise põhimõtted ning suhted liikmesriikidega:

a)

eristatakse selgelt liidu pädevused liikmesriikide suhtes, lähtudes põhimõttest, et pädevus, mida aluslepingutega ei ole liidule antud, kuulub liikmesriikidele;

| b) | suuremat tähelepanu pööratakse poliitikavaldkondadele, millest on ilmselgelt kodanikele kasu: kehtestatakse üldiselt kohaldatavad uued sätted, mis käsitlevad tööhõive kõrget taset, piisava sotsiaalse kaitse tagamist, võitlust sotsiaalse tõrjutuse vastu, hariduse, koolituse ja tervise kõrge taseme edendamist, igasuguse diskrimineerimise kaotamist ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist; uutes sätetes tõhustatakse säästva arengu edendamist ja keskkonnakaitset, sealhulgas kliimamuutuse vastu võitlemist ja üldhuviteenuste austamist; kinnitatakse majandusliku, sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse positsiooni liidu eesmärkide seas; |
| --- | --- |

b)

suuremat tähelepanu pööratakse poliitikavaldkondadele, millest on ilmselgelt kodanikele kasu: kehtestatakse üldiselt kohaldatavad uued sätted, mis käsitlevad tööhõive kõrget taset, piisava sotsiaalse kaitse tagamist, võitlust sotsiaalse tõrjutuse vastu, hariduse, koolituse ja tervise kõrge taseme edendamist, igasuguse diskrimineerimise kaotamist ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist; uutes sätetes tõhustatakse säästva arengu edendamist ja keskkonnakaitset, sealhulgas kliimamuutuse vastu võitlemist ja üldhuviteenuste austamist; kinnitatakse majandusliku, sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse positsiooni liidu eesmärkide seas;

| c) | lõpeb Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu segiajamine, sest Euroopa Liit muutub üheks juriidiliseks isikuks ja struktuuriks; |
| --- | --- |

c)

lõpeb Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu segiajamine, sest Euroopa Liit muutub üheks juriidiliseks isikuks ja struktuuriks;

| d) | liikmesriikidevahelise solidaarsuse klausel annab kodanikele võimaluse arvestada terroristlike rünnakute, loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste korral kõikide liikmesriikide toetusega; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikidevahelise solidaarsuse klausel annab kodanikele võimaluse arvestada terroristlike rünnakute, loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste korral kõikide liikmesriikide toetusega;

| e) | sellega kinnitatakse liidu institutsionaalse korralduse eripära, millele liikmesriigid loovutavad teatava osa oma pädevusest, mida on nende arvates parem ellu viia ühiste mehhanismide kaudu, pakkudes samas igasuguste kahtluste tõrjumiseks piisavaid tagatisi selleks, et EL ei muutuks kõikvõimsaks tsentraliseeritud üliriigiks, näiteks:






  — | kohustus austada liikmesriikide rahvuslikku identiteeti, mis on omane nende poliitilistele ja põhiseaduslikele põhistruktuuridele, sealhulgas piirkondlikule ja kohalikule omavalitsusele, samuti riigi põhifunktsioone, sealhulgas riigi territoriaalse terviklikkuse tagamist, avaliku korra säilitamist ja riigi julgeoleku kaitsmist; |
| --- | --- | --- |

e)

sellega kinnitatakse liidu institutsionaalse korralduse eripära, millele liikmesriigid loovutavad teatava osa oma pädevusest, mida on nende arvates parem ellu viia ühiste mehhanismide kaudu, pakkudes samas igasuguste kahtluste tõrjumiseks piisavaid tagatisi selleks, et EL ei muutuks kõikvõimsaks tsentraliseeritud üliriigiks, näiteks:

—

kohustus austada liikmesriikide rahvuslikku identiteeti, mis on omane nende poliitilistele ja põhiseaduslikele põhistruktuuridele, sealhulgas piirkondlikule ja kohalikule omavalitsusele, samuti riigi põhifunktsioone, sealhulgas riigi territoriaalse terviklikkuse tagamist, avaliku korra säilitamist ja riigi julgeoleku kaitsmist;

| — | pädevuse andmise põhimõte (mille kohaselt kuulub liidule ainult liikmesriikide poolt antud pädevus), subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted; |
| --- | --- |

—

pädevuse andmise põhimõte (mille kohaselt kuulub liidule ainult liikmesriikide poolt antud pädevus), subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted;

| — | liikmesriikide osalemine liidu otsustamissüsteemis ning selle muutmisele nõusoleku andmises; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide osalemine liidu otsustamissüsteemis ning selle muutmisele nõusoleku andmises;

| — | tunnustatakse liikmesriikide õigust soovi korral liidust lahkuda; |
| --- | --- |

—

tunnustatakse liikmesriikide õigust soovi korral liidust lahkuda;

Suurem tulemuslikkus

| 5. | tervitab asjaolu, et uue lepinguga tugevdatakse liidu institutsioonide võimet täita oma ülesandeid tõhusamalt, seda eelkõige järgmistel põhjustel:






  a) | märkimisväärselt suureneb nende valdkondade arv, mille puhul nõukogus kokku tulnud valitsused võtavad otsuseid vastu ühehäälsuse asemel kvalifitseeritud häälteenamusega, võimaldades 27 liikmesriigiga liidul toimida rohkemates valdkondades ilma vetodest tingitud blokeeringuteta; |
| --- | --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et uue lepinguga tugevdatakse liidu institutsioonide võimet täita oma ülesandeid tõhusamalt, seda eelkõige järgmistel põhjustel:

a)

märkimisväärselt suureneb nende valdkondade arv, mille puhul nõukogus kokku tulnud valitsused võtavad otsuseid vastu ühehäälsuse asemel kvalifitseeritud häälteenamusega, võimaldades 27 liikmesriigiga liidul toimida rohkemates valdkondades ilma vetodest tingitud blokeeringuteta;

| b) | uus topelthäälteenamuse süsteem muudab nõukogus otsuseni jõudmise lihtsamaks; |
| --- | --- |

b)

uus topelthäälteenamuse süsteem muudab nõukogus otsuseni jõudmise lihtsamaks;

| c) | Euroopa Ülemkogu saab Euroopa Liidu täieõiguslikuks institutsiooniks ning selle kuue kuu tagant vahetuv eesistuja asendatakse presidendiga, kelle valivad ülemkogu liikmed kahe ja poole aastaseks ametiajaks, võimaldades sellega kohtumiste sidusamaid ettevalmistusi ja töö järjepidevust: |
| --- | --- |

c)

Euroopa Ülemkogu saab Euroopa Liidu täieõiguslikuks institutsiooniks ning selle kuue kuu tagant vahetuv eesistuja asendatakse presidendiga, kelle valivad ülemkogu liikmed kahe ja poole aastaseks ametiajaks, võimaldades sellega kohtumiste sidusamaid ettevalmistusi ja töö järjepidevust:

| d) | alates 2014. aastast vähendatakse komisjoni liikmete arvu kahe kolmandikuni liikmesriikide arvust, mis lihtsustab komisjoni tööd ja teeb veelgi selgemaks, et volinikud esindavad Euroopa, mitte oma päritoluriigi huve, samas kui roteeruv süsteem tagab jätkuvalt kõikide liikmesriikide võrdse osaluse; |
| --- | --- |

d)

alates 2014. aastast vähendatakse komisjoni liikmete arvu kahe kolmandikuni liikmesriikide arvust, mis lihtsustab komisjoni tööd ja teeb veelgi selgemaks, et volinikud esindavad Euroopa, mitte oma päritoluriigi huve, samas kui roteeruv süsteem tagab jätkuvalt kõikide liikmesriikide võrdse osaluse;

| e) | liidu nähtavus ja suutlikkus tegutseda globaalsel tasandil kasvab märkimisväärselt:






  — | liidu välispoliitika kõrge esindaja ning välissuhete volinik – kaks ametikohta, mis põhjustavad dubleerimist ja segadust – liidetakse ühtseks komisjoni asepresidendiks / välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgeks esindajaks, kes juhib välisasjade nõukogu tööd ning väljendab liidu seisukohta küsimustes, milles liidul on ühine seisukoht, tagades seega liidu välistegevuse suurema sidususe; |
| --- | --- | --- |

e)

liidu nähtavus ja suutlikkus tegutseda globaalsel tasandil kasvab märkimisväärselt:

—

liidu välispoliitika kõrge esindaja ning välissuhete volinik – kaks ametikohta, mis põhjustavad dubleerimist ja segadust – liidetakse ühtseks komisjoni asepresidendiks / välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgeks esindajaks, kes juhib välisasjade nõukogu tööd ning väljendab liidu seisukohta küsimustes, milles liidul on ühine seisukoht, tagades seega liidu välistegevuse suurema sidususe;

| — | komisjoni ja nõukogu ning riikide diplomaatiliste teenistuste ametnikest koosneva ühtse välisteenistuse saab nõukogu moodustada üksnes komisjoni nõusolekul ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist; välisteenistust juhib komisjoni asepresident / kõrge esindaja, välisteenistus tuleks komisjoniga siduda ning see peab tagama parema järjepidevuse liidu välispoliitika arendamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

—

komisjoni ja nõukogu ning riikide diplomaatiliste teenistuste ametnikest koosneva ühtse välisteenistuse saab nõukogu moodustada üksnes komisjoni nõusolekul ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist; välisteenistust juhib komisjoni asepresident / kõrge esindaja, välisteenistus tuleks komisjoniga siduda ning see peab tagama parema järjepidevuse liidu välispoliitika arendamisel ja rakendamisel;

| — | tugevdatakse liidu suutlikkust arendada välja julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühiseid struktuure, lisades muu hulgas klausli vastastikuse abi ja abistamise kohta relvastatud kallaletungi korral ja suurendades sellega kodanike turvatunnet, tagades samal ajal vajaliku paindlikkuse, mis võimaldab võtta arvesse liikmesriikide erinevaid lähenemisviise nendes küsimustes; |
| --- | --- |

—

tugevdatakse liidu suutlikkust arendada välja julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühiseid struktuure, lisades muu hulgas klausli vastastikuse abi ja abistamise kohta relvastatud kallaletungi korral ja suurendades sellega kodanike turvatunnet, tagades samal ajal vajaliku paindlikkuse, mis võimaldab võtta arvesse liikmesriikide erinevaid lähenemisviise nendes küsimustes;

| f) | õigusaktid ja rakendusaktid muutuvad selgemalt eristatavaks ja delegeeritud õigusaktide uus määratlus võimaldab muuta ELi õigusaktid lihtsamaks ja sujuvamaks; |
| --- | --- |

f)

õigusaktid ja rakendusaktid muutuvad selgemalt eristatavaks ja delegeeritud õigusaktide uus määratlus võimaldab muuta ELi õigusaktid lihtsamaks ja sujuvamaks;

| g) | loobutakse sambastruktuurist, võimaldades lihtsustatud mehhanismide ja vahendite abil liidu tegevuse ühtsust erinevates valdkondades, kuigi välis- ja julgeolekupoliitika eriline loomus nõuab nendes valdkondades erimenetlusi; |
| --- | --- |

g)

loobutakse sambastruktuurist, võimaldades lihtsustatud mehhanismide ja vahendite abil liidu tegevuse ühtsust erinevates valdkondades, kuigi välis- ja julgeolekupoliitika eriline loomus nõuab nendes valdkondades erimenetlusi;

| h) | vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonna tegevuse eesmärgid on ambitsioonikamad ja menetlused tõhusamad, loobutakse eraldi valitsustevaheliste vahendite ja menetluste kasutamisest ning see allutatakse kohtulikule kontrollile, lubades seega õigus-, tuvalisuse- ja sisserändeküsimustes märgatavat edasiminekut; |
| --- | --- |

h)

vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonna tegevuse eesmärgid on ambitsioonikamad ja menetlused tõhusamad, loobutakse eraldi valitsustevaheliste vahendite ja menetluste kasutamisest ning see allutatakse kohtulikule kontrollile, lubades seega õigus-, tuvalisuse- ja sisserändeküsimustes märgatavat edasiminekut;

| i) | liidu eesmärgid ja pädevused kliimamuutuste, lapse õiguste, Euroopa naabruspoliitika, humanitaarabi, energia (sh lepingus viidatud liikmesriikidevaheline solidaarsus selles küsimuses), kosmose, teadusuuringute, turismi, spordi, rahvatervise ja kodanikukaitse küsimustes on selgemini määratletud; ühine kaubanduspoliitika tunnistatakse liidu ainupädevuses olevaks; |
| --- | --- |

i)

liidu eesmärgid ja pädevused kliimamuutuste, lapse õiguste, Euroopa naabruspoliitika, humanitaarabi, energia (sh lepingus viidatud liikmesriikidevaheline solidaarsus selles küsimuses), kosmose, teadusuuringute, turismi, spordi, rahvatervise ja kodanikukaitse küsimustes on selgemini määratletud; ühine kaubanduspoliitika tunnistatakse liidu ainupädevuses olevaks;

| j) | mitmetes muudes küsimustes saab võimalikuks tulemuslikumate otsustamismeetodite rakendamine niipea, kui selleks on olemas poliitiline tahe; |
| --- | --- |

j)

mitmetes muudes küsimustes saab võimalikuks tulemuslikumate otsustamismeetodite rakendamine niipea, kui selleks on olemas poliitiline tahe;

| k) | tekib suurem võimalus kasutada paindlikke korraldusi, kui kõik liikmesriigid ei soovi või ei suuda teatud poliitikaga ühel ajal edasi minna; |
| --- | --- |

k)

tekib suurem võimalus kasutada paindlikke korraldusi, kui kõik liikmesriigid ei soovi või ei suuda teatud poliitikaga ühel ajal edasi minna;

Probleemid

| 6. | on teadlik levinud kahetsusest selle üle, et pärast Prantsusmaa ja Hollandi rahvahääletuse tulemust oli uue kokkuleppe kindlustamiseks 27 liikmesriigi vahel vaja teha järgmist:






  — | loobuda põhiseadusele suunatud lähenemisviisist ja selle teatud joontest, nagu kodanike ja liikmesriikide tahtel põhineva liidu mõiste; üksainus ja struktureeritud tekst, selgem terminoloogia õigusaktide määratlemisel, lipu ja hümni sätestamine lepingus ning välisministri tiitli kasutamine kõrge esindaja asemel; |
| --- | --- | --- |

6.

on teadlik levinud kahetsusest selle üle, et pärast Prantsusmaa ja Hollandi rahvahääletuse tulemust oli uue kokkuleppe kindlustamiseks 27 liikmesriigi vahel vaja teha järgmist:

—

loobuda põhiseadusele suunatud lähenemisviisist ja selle teatud joontest, nagu kodanike ja liikmesriikide tahtel põhineva liidu mõiste; üksainus ja struktureeritud tekst, selgem terminoloogia õigusaktide määratlemisel, lipu ja hümni sätestamine lepingus ning välisministri tiitli kasutamine kõrge esindaja asemel;

| — | lükata edasi uue lepingu oluliste osade rakendamine, näiteks nõukogu uue hääletussüsteemi jõustumine (millega käisid kaasas erisätted hääletamise edasilükkamise kohta ehk nn „Ioannina kompromiss”) ja piiravate mehhanismide, nagu nn „hädapidurite” lisamine seadusandlikule tavamenetlusele teatud pädevusvaldkondades; |
| --- | --- |

—

lükata edasi uue lepingu oluliste osade rakendamine, näiteks nõukogu uue hääletussüsteemi jõustumine (millega käisid kaasas erisätted hääletamise edasilükkamise kohta ehk nn „Ioannina kompromiss”) ja piiravate mehhanismide, nagu nn „hädapidurite” lisamine seadusandlikule tavamenetlusele teatud pädevusvaldkondades;

| — | kaasata lepingusse konkreetsete liikmesriikide kohta kehtivad meetmed, näiteks nõusolekusüsteemi laiendamine kahele liikmesriigile õigusalase koostöö osas kriminaalasjades ja politseikoostöö osas, protokoll, mis piiraks harta mõju kahe liikmesriigi siseriiklikule õigusele, ja ühele liikmesriigile lisakoht Euroopa Parlamendis erandina kahaneva proportsionaalsuse põhimõttest; |
| --- | --- |

—

kaasata lepingusse konkreetsete liikmesriikide kohta kehtivad meetmed, näiteks nõusolekusüsteemi laiendamine kahele liikmesriigile õigusalase koostöö osas kriminaalasjades ja politseikoostöö osas, protokoll, mis piiraks harta mõju kahe liikmesriigi siseriiklikule õigusele, ja ühele liikmesriigile lisakoht Euroopa Parlamendis erandina kahaneva proportsionaalsuse põhimõttest;

| — | muuta lepingu mitmete lõikude või sellele lisatud protokollide ja deklaratsioonide sõnastust, mis kaldub õigustamatult negatiivse tooni suunas, jättes mulje, et liidu ja selle institutsioonide vahel puudub usaldus ning saates seeläbi üldsusele vale signaali; |
| --- | --- |

—

muuta lepingu mitmete lõikude või sellele lisatud protokollide ja deklaratsioonide sõnastust, mis kaldub õigustamatult negatiivse tooni suunas, jättes mulje, et liidu ja selle institutsioonide vahel puudub usaldus ning saates seeläbi üldsusele vale signaali;

Järeldused

| 7. | toetab lepingut ja rõhutab liidu liikmesriikide vajadust saavutada selle õigeaegne ratifitseerimine, et leping saaks jõustuda 1. jaanuaril 2009; |
| --- | --- |

7.

toetab lepingut ja rõhutab liidu liikmesriikide vajadust saavutada selle õigeaegne ratifitseerimine, et leping saaks jõustuda 1. jaanuaril 2009;

| 8. | usub, et Lissaboni leping tagab stabiilse raamistiku, mis võimaldab liidul tulevikus edasi areneda; |
| --- | --- |

8.

usub, et Lissaboni leping tagab stabiilse raamistiku, mis võimaldab liidul tulevikus edasi areneda;

| 9. | on teadlik, et muutmisleping on paratamatult segasem ja halvemini loetav kui kodifitseeritud leping; nõuab seetõttu Lissaboni lepinguga revideeritud konsolideeritud aluslepingute viivitamatut avaldamist, mis pakuks kodanikele selgema alusteksti liidu kohta; |
| --- | --- |

9.

on teadlik, et muutmisleping on paratamatult segasem ja halvemini loetav kui kodifitseeritud leping; nõuab seetõttu Lissaboni lepinguga revideeritud konsolideeritud aluslepingute viivitamatut avaldamist, mis pakuks kodanikele selgema alusteksti liidu kohta;

| 10. | kordab nõudmist, et ELi institutsioonid ja riikide ametiasutused teeksid vastavalt lojaalse koostöö põhimõttele võimalikult suuri pingutusi, et teavitada Euroopa kodanikke selgelt ja objektiivselt nimetatud lepingu sisust; |
| --- | --- |

10.

kordab nõudmist, et ELi institutsioonid ja riikide ametiasutused teeksid vastavalt lojaalse koostöö põhimõttele võimalikult suuri pingutusi, et teavitada Euroopa kodanikke selgelt ja objektiivselt nimetatud lepingu sisust;

| 11. | teeb vastutavale komisjonile ülesandeks valmistada ette vajalikud kodukorra muudatused ja hinnata vajadust täiendavate rakendusmeetmete järele; |
| --- | --- |

11.

teeb vastutavale komisjonile ülesandeks valmistada ette vajalikud kodukorra muudatused ja hinnata vajadust täiendavate rakendusmeetmete järele;

*

* *

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja põhiseaduskomisjoni raport liikmesriikide parlamentidele, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Tulevikukonvendi endistele liikmetele ning tagada, et parlamendi teenistused, sh infobürood, annaksid küllaldast teavet Euroopa Parlamendi seisukoha kohta seoses kõnealuse lepinguga. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja põhiseaduskomisjoni raport liikmesriikide parlamentidele, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Tulevikukonvendi endistele liikmetele ning tagada, et parlamendi teenistused, sh infobürood, annaksid küllaldast teavet Euroopa Parlamendi seisukoha kohta seoses kõnealuse lepinguga.

---

(1)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0234.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0328.

(4)  500 poolthäält, 137 vastuhäält, 40 erapooletut (Euroopa Parlamendi 12. jaanuari 2005. aasta resolutsioon Euroopa põhiseaduse lepingu kohta [(Corbetti ja Méndez de Vigo raport), (ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 88).].

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/30

---

Kolmapäev, 20. veebruar 2008Lissaboni strateegia

P6_TA(2008)0057

Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga

2009/C 184 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni Lissaboni strateegiat käsitlevat strateegiate paketti, mis hõlmab komisjoni teatist Euroopa Ülemkogule „Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue etapi käivitamine (2008–2010), riiklike reformiprogrammide hindamine ning majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised (2008–2010)”(KOM(2007)0803) ning komisjoni teatist „Ettepanek ühenduse Lissaboni programmi kohta aastateks 2008–2010” (KOM(2007)0804);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa huvi: edukas toimetulek üleilmastumise ajajärgul” (KOM(2007)0581);

võttes arvesse komisjoni teatist „Majanduskasvu ning tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia rakendamine liikmesriikides ja piirkondades ELi ühtekuuluvuspoliitika kaudu ajavahemikus 2007–2013” (KOM(2007)0798);

võttes arvesse liikmesriikide esitatud 27 Lissaboni strateegia riiklikku reformikava aastateks 2005–2008;

võttes arvesse järgmiste Euroopa Ülemkogu kohtumiste järeldusi: 2000. aasta 23. ja 24. märts, 2001. aasta 23. ja 24. märts, 2005. aasta 22. ja 23. märts, 2006. aasta 23. ja 24. märts ning 2007. aasta 8. ja 9. märts, ning samuti Euroopa Ülemkogu 27. oktoobri 2005. aasta mitteametliku kohtumise arutelude tulemusi;

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa huvi kohta: edukas toimetulek üleilmastumise ajajärgul (1);

võttes arvesse neljandat parlamentidevahelist kohtumist, mis toimus Brüsselis 11.–12. veebruaril 2008. aastal;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et komisjon lubas täielikult arvesse võtta Euroopa Parlamendi resolutsioonides väljendatud seisukohti Lissaboni strateegia kohta, eriti eelnimetatud 15. novembri 2007. aasta resolutsioonis üleilmastumise kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon lubas täielikult arvesse võtta Euroopa Parlamendi resolutsioonides väljendatud seisukohti Lissaboni strateegia kohta, eriti eelnimetatud 15. novembri 2007. aasta resolutsioonis üleilmastumise kohta;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament on oma varasemates resolutsioonides väljendanud Lissaboni strateegiale tugevat toetust ning on eriti tervitanud uue rõhuasetusega lähenemist, mille keskmes on majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament on oma varasemates resolutsioonides väljendanud Lissaboni strateegiale tugevat toetust ning on eriti tervitanud uue rõhuasetusega lähenemist, mille keskmes on majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia;

| C. | arvestades tugevat omavahelist seost majanduskasvu, tööhõive, vaesusevastase võitluse ja sotsiaalse kaasatuse vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades tugevat omavahelist seost majanduskasvu, tööhõive, vaesusevastase võitluse ja sotsiaalse kaasatuse vahel;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidul ja liikmesriikidel on ühine vastutus tegeleda väljakutsete, võimaluste ja ebakindlusega, mida globaliseerumine kodanikele tekitab; arvestades, et EL peab ülemaailmse partnerina võtma poliitilise vastutuse ning aitama kaasa säästva arengu saavutamisele ja kujundamisele globaliseeruvas maailmas, et inimesed kogu maailmas saaksid kasutada globaliseerumisega kaasnevaid võimalusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidul ja liikmesriikidel on ühine vastutus tegeleda väljakutsete, võimaluste ja ebakindlusega, mida globaliseerumine kodanikele tekitab; arvestades, et EL peab ülemaailmse partnerina võtma poliitilise vastutuse ning aitama kaasa säästva arengu saavutamisele ja kujundamisele globaliseeruvas maailmas, et inimesed kogu maailmas saaksid kasutada globaliseerumisega kaasnevaid võimalusi;

| E. | arvestades, et siseturg on oluline ja tõhus vahend dünaamilise ja konkurentsivõimelise teadmistepõhise majanduse ülesehitamiseks ning Euroopa konkurentsivõime kindlustamiseks maailmaturul, et parandada oma kodanike elukvaliteeti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et siseturg on oluline ja tõhus vahend dünaamilise ja konkurentsivõimelise teadmistepõhise majanduse ülesehitamiseks ning Euroopa konkurentsivõime kindlustamiseks maailmaturul, et parandada oma kodanike elukvaliteeti;

| F. | arvestades, et käesolev resolutsioon, olles kooskõlas Euroopa Parlamendi Lissaboni strateegia koordineerimisrühma volitustega ja austades Euroopa Parlamendi teiste komisjonide pädevusi, ei käsitle käimasolevate õigusloome- ja konsultatsiooniprotsesside üksikasju, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et käesolev resolutsioon, olles kooskõlas Euroopa Parlamendi Lissaboni strateegia koordineerimisrühma volitustega ja austades Euroopa Parlamendi teiste komisjonide pädevusi, ei käsitle käimasolevate õigusloome- ja konsultatsiooniprotsesside üksikasju,

Üldised kaalutlused

| 1. | rõhutab veel kord Lissaboni strateegia jõulise rakendamise tähtsust, toonitades majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste edusammude vastastikust sõltuvust dünaamilise ja uuendusliku jätkusuutliku majanduse loomisel; |
| --- | --- |

1.

rõhutab veel kord Lissaboni strateegia jõulise rakendamise tähtsust, toonitades majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste edusammude vastastikust sõltuvust dünaamilise ja uuendusliku jätkusuutliku majanduse loomisel;

| 2. | on veendunud, et Euroopa majandusareng ja tulevane heaolu sõltuvad sellest, kuidas suudetakse luua paremad tingimused säästvaks arenguks ja töökohtade loomiseks ning vastata globaliseerumisest, demograafilistest muutustest ja ülemaailmsetest keskkonnaohtudest tulenevatele võimalustele ja väljakutsetele; usub, et Euroopa Liidu ühised vahendid selleks on uuendatud Lissaboni strateegia ja komplekssed suunised; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et Euroopa majandusareng ja tulevane heaolu sõltuvad sellest, kuidas suudetakse luua paremad tingimused säästvaks arenguks ja töökohtade loomiseks ning vastata globaliseerumisest, demograafilistest muutustest ja ülemaailmsetest keskkonnaohtudest tulenevatele võimalustele ja väljakutsetele; usub, et Euroopa Liidu ühised vahendid selleks on uuendatud Lissaboni strateegia ja komplekssed suunised;

| 3. | usub, et uuendatud Lissaboni strateegia edu tagamiseks tuleb suurendada Euroopa majanduskasvu ja tulla toime ebapiisava sisenõudlusega, mis tuleb saavutada tootlikkuse ja tööhõive kasvuga seotud tulude suurenemisega; |
| --- | --- |

3.

usub, et uuendatud Lissaboni strateegia edu tagamiseks tuleb suurendada Euroopa majanduskasvu ja tulla toime ebapiisava sisenõudlusega, mis tuleb saavutada tootlikkuse ja tööhõive kasvuga seotud tulude suurenemisega;

| 4. | tunnistab, et eelseisval perioodil seisab Euroopa Liit silmitsi paljude väljakutsetega: 2020. aasta paiku algav rahvastiku vähenemine, suurenenud majanduslik surve ülemaailmsete konkurentide poolt, energiahindade tõus, kliimamuutus ja sotsiaalse tasakaalu puudumine; on seisukohal, et Euroopa Liit peab neile väljakutsetele vastama asjakohase poliitika abil; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et eelseisval perioodil seisab Euroopa Liit silmitsi paljude väljakutsetega: 2020. aasta paiku algav rahvastiku vähenemine, suurenenud majanduslik surve ülemaailmsete konkurentide poolt, energiahindade tõus, kliimamuutus ja sotsiaalse tasakaalu puudumine; on seisukohal, et Euroopa Liit peab neile väljakutsetele vastama asjakohase poliitika abil;

| 5. | märgib, et Lissaboni strateegia areneb edukalt; samas märgib siiski, et Lissaboni kava rakendamisel esineb veel puudusi ja puudub tõeline arusaam asjaolust, et Euroopa arengus, mis on suunatud suuremale majanduskasvule, töökohtade loomisele, piisava sotsiaalkaitse ja asjakohase keskkonnakaitse taseme saavutamisele, ei saa endiselt välistada kriise; |
| --- | --- |

5.

märgib, et Lissaboni strateegia areneb edukalt; samas märgib siiski, et Lissaboni kava rakendamisel esineb veel puudusi ja puudub tõeline arusaam asjaolust, et Euroopa arengus, mis on suunatud suuremale majanduskasvule, töökohtade loomisele, piisava sotsiaalkaitse ja asjakohase keskkonnakaitse taseme saavutamisele, ei saa endiselt välistada kriise;

| 6. | rõhutab, et EL on maailma suurima kaupade eksportija ja importijana, maailma suurima teenuste eksportijana ning suuruselt teise otseste välisinvesteeringute siht- ja päritolukohana üks suurim avatud maailmamajandusest kasusaaja; arvab, et selle rolli tõttu lasub ELil suur vastutus tegeleda ülemaailmsete küsimustega; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et EL on maailma suurima kaupade eksportija ja importijana, maailma suurima teenuste eksportijana ning suuruselt teise otseste välisinvesteeringute siht- ja päritolukohana üks suurim avatud maailmamajandusest kasusaaja; arvab, et selle rolli tõttu lasub ELil suur vastutus tegeleda ülemaailmsete küsimustega;

| 7. | tervitab Lissaboni protsessi ülemaailmset mõõdet ning märgib, et Lissaboni strateegia näol on tegemist Euroopa vastusega globaliseerumises peituvatele võimalustele ja riskidele; sellega seoses rõhutab eriti Atlandi-ülese koostöö olulisust ja samuti koostöö parendamise tähtsust teiste maailmaturu peamiste osalejatega, nagu Hiina, India ja Brasiilia, ning teiste maailma majanduspiirkondadega; |
| --- | --- |

7.

tervitab Lissaboni protsessi ülemaailmset mõõdet ning märgib, et Lissaboni strateegia näol on tegemist Euroopa vastusega globaliseerumises peituvatele võimalustele ja riskidele; sellega seoses rõhutab eriti Atlandi-ülese koostöö olulisust ja samuti koostöö parendamise tähtsust teiste maailmaturu peamiste osalejatega, nagu Hiina, India ja Brasiilia, ning teiste maailma majanduspiirkondadega;

| 8. | nõuab kokkulepitud eeskirjade ja tavade kehtestamist maailmakaubanduses, mis oleksid kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega ning kohustusega juhtida kliimamuutuse vastast võitlust ja aidata kaasa tervise edendamisele; nõuab põhimõtteliselt meetmete võtmist, et võidelda protektsionismi vastu nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool; nõuab Doha vooru läbirääkimiste jätkamiseks koostööd ja õiglast lähenemist; |
| --- | --- |

8.

nõuab kokkulepitud eeskirjade ja tavade kehtestamist maailmakaubanduses, mis oleksid kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega ning kohustusega juhtida kliimamuutuse vastast võitlust ja aidata kaasa tervise edendamisele; nõuab põhimõtteliselt meetmete võtmist, et võidelda protektsionismi vastu nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool; nõuab Doha vooru läbirääkimiste jätkamiseks koostööd ja õiglast lähenemist;

| 9. | rõhutab järjekindla stabiilsus- ja kasvupoliitika vaieldamatut väärtust ning makromajandusliku stabiilsuse tähtsust, kuna see on kindlustunde allikas ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise alus; rõhutab, et makromajandusliku stabiilsuse huvides peab tootlikkuse kasv käima käsikäes õiglasema jaotamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisega; juhib seoses sellega tähelepanu sissetulekute suurendamise nõudele, et hoida sammu tootlikkuse kasvuga kesk-pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

9.

rõhutab järjekindla stabiilsus- ja kasvupoliitika vaieldamatut väärtust ning makromajandusliku stabiilsuse tähtsust, kuna see on kindlustunde allikas ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise alus; rõhutab, et makromajandusliku stabiilsuse huvides peab tootlikkuse kasv käima käsikäes õiglasema jaotamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisega; juhib seoses sellega tähelepanu sissetulekute suurendamise nõudele, et hoida sammu tootlikkuse kasvuga kesk-pikas perspektiivis;

| 10. | rõhutab sarnaselt komisjoniga, et liikmesriikide majandused on üksteisest suuresti sõltuvad ja et ühise reformikava argument on tugevaim euroalal; |
| --- | --- |

10.

rõhutab sarnaselt komisjoniga, et liikmesriikide majandused on üksteisest suuresti sõltuvad ja et ühise reformikava argument on tugevaim euroalal;

| 11. | toonitab finantsturgude stabiilsuse kindlustamise esmajärgulist tähtsust ja märgib, et hiljutine kõrge riskitasemega (subprime) hüpoteeklaenude kriis näitab, et ELil on vaja arendada finantsturgude läbipaistvuse ja stabiilsuse suurendamiseks ning tarbijate paremaks kaitsmiseks üldjärelevalvemeetmeid; nõuab hinnangu andmist Euroopas kehtivatele usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve süsteemidele ja vahenditele ning rõhutab vajadust tiheda koostöö järele Euroopa Parlamendiga, et jõuda selgete soovitusteni, kuidas parandada finantssüsteemi stabiilsust ja selle võimet tagada Euroopa ettevõtjatele kindel pikaajaline rahastamine; |
| --- | --- |

11.

toonitab finantsturgude stabiilsuse kindlustamise esmajärgulist tähtsust ja märgib, et hiljutine kõrge riskitasemega (subprime) hüpoteeklaenude kriis näitab, et ELil on vaja arendada finantsturgude läbipaistvuse ja stabiilsuse suurendamiseks ning tarbijate paremaks kaitsmiseks üldjärelevalvemeetmeid; nõuab hinnangu andmist Euroopas kehtivatele usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve süsteemidele ja vahenditele ning rõhutab vajadust tiheda koostöö järele Euroopa Parlamendiga, et jõuda selgete soovitusteni, kuidas parandada finantssüsteemi stabiilsust ja selle võimet tagada Euroopa ettevõtjatele kindel pikaajaline rahastamine;

| 12. | juhib tähelepanu subsidiaarsuse põhimõtte tähtsusele, et võimaldada liikmesriikidel kohandada turvalisuse ja paindlikkuse valdkonnas ühiselt kokku lepitud poliitikat oma riigi tööturu eripärastele tavadele ja traditsioonidele; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu subsidiaarsuse põhimõtte tähtsusele, et võimaldada liikmesriikidel kohandada turvalisuse ja paindlikkuse valdkonnas ühiselt kokku lepitud poliitikat oma riigi tööturu eripärastele tavadele ja traditsioonidele;

| 13. | tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika on aluslepingute aluspõhimõte ning Lissaboni strateegia majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitlevate eesmärkide saavutamise vahend, kusjuures 75 % ühtekuuluvuspoliitika rahalistest vahenditest on ette nähtud innovatsioonile ja Lissaboni strateegia eesmärkidele; on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika mõjuvõimu üldiselt ning eelkõige struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde tuleb kasutada Lissaboni strateegia rakendamiseks piirkondlikul tasandil ning et selle protsessi tulemusi tuleb piirkondlikul ja kohalikul tasandil hoolikalt jälgida; arvab, et praegune soodne majandusareng peaks ergutama täiendavate reformide teostamist; rõhutab vajadust uurida, milline on olnud Lissaboni strateegia rakendamise mõju piirkondlikul tasandil, arvestades et 2008. aastal saab esmakordselt hinnata ühtekuuluvuspoliitika vahendite sihtotstarbelise eraldamise esialgseid tulemusi; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika on aluslepingute aluspõhimõte ning Lissaboni strateegia majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitlevate eesmärkide saavutamise vahend, kusjuures 75 % ühtekuuluvuspoliitika rahalistest vahenditest on ette nähtud innovatsioonile ja Lissaboni strateegia eesmärkidele; on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika mõjuvõimu üldiselt ning eelkõige struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde tuleb kasutada Lissaboni strateegia rakendamiseks piirkondlikul tasandil ning et selle protsessi tulemusi tuleb piirkondlikul ja kohalikul tasandil hoolikalt jälgida; arvab, et praegune soodne majandusareng peaks ergutama täiendavate reformide teostamist; rõhutab vajadust uurida, milline on olnud Lissaboni strateegia rakendamise mõju piirkondlikul tasandil, arvestades et 2008. aastal saab esmakordselt hinnata ühtekuuluvuspoliitika vahendite sihtotstarbelise eraldamise esialgseid tulemusi;

| 14. | on seisukohal, et teadus- ja tehnoloogiauuringud on üks Lissabonistrateegia põhielement; nõustub, et teadus- ja arendustegevuse toetamine on ülimalt tähtis ja et liikmesriigid peaksid võtma teadus- ja arendustegevuse investeeringute osas 2010. aastaks seatud eesmärkide saavutamiseks lisameetmeid ja näitama, kuidas kavatsetakse saavutada riiklikud teadus- ja arendustegevuse investeeringutega seotud 2010. aasta eesmärgid ning kuidas nende teadus- ja arendustegevuse strateegiad aitavad kaasa Euroopa teadusruumi loomisele; rõhutab, et uute tehnoloogiate väljatöötamise ja rakendamise abil toimuv vajalik edasiminek energiasäästliku ja vähem süsihappegaasiheiteid tekitava majanduse suunas, mis toetub ka taastuvatele allikatele, loob ELile mitmeid võimalusi; märgib, et maailmamajanduse süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele kaasa aitavate uute tehnoloogiate ja teenuste arendamine ja kasutuselevõtt pakub Euroopa majandusele tohutuid võimalusi; tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle luua viies vabadus – teadmiste vabadus – millega täiendatakse kaupade, teenuste, inimeste ja kapitali liikumise nelja vabadust ning ühendada ELi ja liikmesriikide teadus- ja arendustegevuse ressursid, et tagada nende tõhusam kasutamine; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et teadus- ja tehnoloogiauuringud on üks Lissabonistrateegia põhielement; nõustub, et teadus- ja arendustegevuse toetamine on ülimalt tähtis ja et liikmesriigid peaksid võtma teadus- ja arendustegevuse investeeringute osas 2010. aastaks seatud eesmärkide saavutamiseks lisameetmeid ja näitama, kuidas kavatsetakse saavutada riiklikud teadus- ja arendustegevuse investeeringutega seotud 2010. aasta eesmärgid ning kuidas nende teadus- ja arendustegevuse strateegiad aitavad kaasa Euroopa teadusruumi loomisele; rõhutab, et uute tehnoloogiate väljatöötamise ja rakendamise abil toimuv vajalik edasiminek energiasäästliku ja vähem süsihappegaasiheiteid tekitava majanduse suunas, mis toetub ka taastuvatele allikatele, loob ELile mitmeid võimalusi; märgib, et maailmamajanduse süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele kaasa aitavate uute tehnoloogiate ja teenuste arendamine ja kasutuselevõtt pakub Euroopa majandusele tohutuid võimalusi; tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle luua viies vabadus – teadmiste vabadus – millega täiendatakse kaupade, teenuste, inimeste ja kapitali liikumise nelja vabadust ning ühendada ELi ja liikmesriikide teadus- ja arendustegevuse ressursid, et tagada nende tõhusam kasutamine;

| 15. | tunneb heameelt viimasel ajal tööstus- ja teaduspoliitika valdkonnas tehtud algatuste ja investeeringute üle; tunneb sellega seoses heameelt Euroopa Tehnoloogiainstituudi loomise ja hiljutiste investeeringute üle Galileo programmi, mis on tõhusad vahendid tehnoloogilise innovatsiooni vajaduste ühendamiseks tööstuse teadusuuringute kavaga; tunneb heameelt selliste ELi põhiprogrammide üle nagu Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmid (Galileo ja EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service)); toonitab nimetatud programmide majanduslikku kasu ja laiemale üldsusele avalduvat soodsat mõju ning nende loodavat kasu uutele teenuste ja turgudele; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt viimasel ajal tööstus- ja teaduspoliitika valdkonnas tehtud algatuste ja investeeringute üle; tunneb sellega seoses heameelt Euroopa Tehnoloogiainstituudi loomise ja hiljutiste investeeringute üle Galileo programmi, mis on tõhusad vahendid tehnoloogilise innovatsiooni vajaduste ühendamiseks tööstuse teadusuuringute kavaga; tunneb heameelt selliste ELi põhiprogrammide üle nagu Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmid (Galileo ja EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service)); toonitab nimetatud programmide majanduslikku kasu ja laiemale üldsusele avalduvat soodsat mõju ning nende loodavat kasu uutele teenuste ja turgudele;

| 16. | on seisukohal, et Euroopa juhtpositsiooni tagamiseks majanduse ja tehnoloogia valdkonnas on vaja tippkeskuste võrgustikke; usub, et liikmesriigid ja piirkonnad peaksid toetama tippkeskuste klastrite arendamist ning omavahelise konkurentsi ja koostöö edendamise meetmeid, et anda omakorda tõuge innovatsiooni soodustava keskkonna arengule; usub, et komisjon, liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametivõimud peaksid veelgi enam toetama tihedamat koostööd riigiasutuste, teadusasutuste, ülikoolide ja tööstussektori vahel; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et Euroopa juhtpositsiooni tagamiseks majanduse ja tehnoloogia valdkonnas on vaja tippkeskuste võrgustikke; usub, et liikmesriigid ja piirkonnad peaksid toetama tippkeskuste klastrite arendamist ning omavahelise konkurentsi ja koostöö edendamise meetmeid, et anda omakorda tõuge innovatsiooni soodustava keskkonna arengule; usub, et komisjon, liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametivõimud peaksid veelgi enam toetama tihedamat koostööd riigiasutuste, teadusasutuste, ülikoolide ja tööstussektori vahel;

| 17. | rõhutab, et Euroopa ettevõtted, kodanikud ja ametiasutused peavad viima edukalt lõpule ülemineku digitaalajastusse ning jõudma reaalselt Lissaboni strateegias nõutud teadmistepõhise ühiskonna ja majandusruumi saavutamiseni; nõuab teaduse ja tehnoloogia arendamist kodanike igapäevaelus ning kõiki kaasava teadmisteühiskonna edendamist; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et Euroopa ettevõtted, kodanikud ja ametiasutused peavad viima edukalt lõpule ülemineku digitaalajastusse ning jõudma reaalselt Lissaboni strateegias nõutud teadmistepõhise ühiskonna ja majandusruumi saavutamiseni; nõuab teaduse ja tehnoloogia arendamist kodanike igapäevaelus ning kõiki kaasava teadmisteühiskonna edendamist;

| 18. | nõuab tungivalt, et liikmesriikide valitsused ja nende piirkondlikud asutused kui suurimad tööandjad, ostjad ning teenuseosutajad siseturul edendaksid innovatsiooni, luues katseturge uuenduslikele toodetele ja teenustele; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et liikmesriikide valitsused ja nende piirkondlikud asutused kui suurimad tööandjad, ostjad ning teenuseosutajad siseturul edendaksid innovatsiooni, luues katseturge uuenduslikele toodetele ja teenustele;

| 19. | märgib, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEdel) etendavad uute töökohtade loomisel ja uute teadusuuringute tulemuste kasutulevõtmisel tähtsat rolli; toetab täielikult komisjoni ettepanekut võtta vastu väikeettevõtteid käsitlev õigusakt, millega luuakse VKEdele võimalused, edendatakse „mõtle esmalt väikestele” põhimõtet ning nähakse ette VKEde kasvupotentsiaali vallandamiseks nende igal arenguetapil terviklik poliitikaraamistik; |
| --- | --- |

19.

märgib, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEdel) etendavad uute töökohtade loomisel ja uute teadusuuringute tulemuste kasutulevõtmisel tähtsat rolli; toetab täielikult komisjoni ettepanekut võtta vastu väikeettevõtteid käsitlev õigusakt, millega luuakse VKEdele võimalused, edendatakse „mõtle esmalt väikestele” põhimõtet ning nähakse ette VKEde kasvupotentsiaali vallandamiseks nende igal arenguetapil terviklik poliitikaraamistik;

| 20. | rõhutab, et VKEsid saab aidata vähendades nende regulatiivset koormust, parandades nende juurdepääsu avaliku hanke lepingutele ning arendades soodsamaid tingimusi innovatsiooni rahastamiseks ja kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et VKEsid saab aidata vähendades nende regulatiivset koormust, parandades nende juurdepääsu avaliku hanke lepingutele ning arendades soodsamaid tingimusi innovatsiooni rahastamiseks ja kasutuselevõtuks;

| 21. | tunnistab, et ELis tuleb innovaatilisi tehnoloogiaid kiiremini uuteks toodeteks ja teenusteks teisendada; toetab seetõttu komisjoni nõudmist teadusuuringuid, haridust ja uuendustegevust hõlmava nn teadmiste kolmnurga järele; loodab, et uutesse oskustesse, elukestvasse õppesse ja kaasaegsesse haridus- ja koolitussüsteemi tehakse tulemuslikumaid investeeringuid; |
| --- | --- |

21.

tunnistab, et ELis tuleb innovaatilisi tehnoloogiaid kiiremini uuteks toodeteks ja teenusteks teisendada; toetab seetõttu komisjoni nõudmist teadusuuringuid, haridust ja uuendustegevust hõlmava nn teadmiste kolmnurga järele; loodab, et uutesse oskustesse, elukestvasse õppesse ja kaasaegsesse haridus- ja koolitussüsteemi tehakse tulemuslikumaid investeeringuid;

| 22. | tervitab asjaolu, et komisjon on võtnud endale ülesandeks vähendada regulatiivset koormust ja püüdleb parema õigusloome poole ning ergutab liikmesriike võtma sarnaseid meetmeid kodanike osalemisõigust ja tarbijakaitset ohtu seadmata; loodab, et nõukogu ja komisjon suudavad paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes (2) sätestatud kohustusi täita; märgib sügava murega, et mitmed hiljutised olulised õigusloomega seotud komisjoni ettepanekud on esitatud eelneva mõjuhinnanguta või sama valdkonna varasemate õigusaktide mõju piisava analüüsita; |
| --- | --- |

22.

tervitab asjaolu, et komisjon on võtnud endale ülesandeks vähendada regulatiivset koormust ja püüdleb parema õigusloome poole ning ergutab liikmesriike võtma sarnaseid meetmeid kodanike osalemisõigust ja tarbijakaitset ohtu seadmata; loodab, et nõukogu ja komisjon suudavad paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes (2) sätestatud kohustusi täita; märgib sügava murega, et mitmed hiljutised olulised õigusloomega seotud komisjoni ettepanekud on esitatud eelneva mõjuhinnanguta või sama valdkonna varasemate õigusaktide mõju piisava analüüsita;

| 23. | rõhutab antud kontekstis vajadust uue tervikliku välis- ja kaubanduspoliitilise lähenemise järele, mis keskenduks eeskirjade ja standardite kehtestamise ja õigusloomealase koostöö koondamisele maailmas; rõhutab, et Euroopa peab pakkuma ettevõtetele head stardipositsiooni ülemaailmsele turule minekuks ja looma soodsa investeerimiskeskkonna; nõuab lisaks, et kõik ELi kahepoolsed ja piirkondlikud kaubanduskokkulepped, mille üle toimuvad praegu läbirääkimised, sisaldaksid jõustatavaid sätteid põhiliste töönormide rakendamise kohta ja teiste inimväärse töö aspektide, samuti mitmepoolsete keskkonnanormatiivide kohta; |
| --- | --- |

23.

rõhutab antud kontekstis vajadust uue tervikliku välis- ja kaubanduspoliitilise lähenemise järele, mis keskenduks eeskirjade ja standardite kehtestamise ja õigusloomealase koostöö koondamisele maailmas; rõhutab, et Euroopa peab pakkuma ettevõtetele head stardipositsiooni ülemaailmsele turule minekuks ja looma soodsa investeerimiskeskkonna; nõuab lisaks, et kõik ELi kahepoolsed ja piirkondlikud kaubanduskokkulepped, mille üle toimuvad praegu läbirääkimised, sisaldaksid jõustatavaid sätteid põhiliste töönormide rakendamise kohta ja teiste inimväärse töö aspektide, samuti mitmepoolsete keskkonnanormatiivide kohta;

| 24. | kordab veelkord oma arvamust, et muutustele kiiresti reageeriva ühiskonna loomiseks on tähtis olla majanduslike otsuste tegemisel kaasavam; meenutab Euroopa Ülemkogu 2005. aasta kevadise kohtumise järeldusi, milles rõhutatakse, et kõrgetasemeline sotsiaalkaitse on Lissaboni strateegia keskne element; kinnitab veel kord, et inimeste elamine allpool vaesuspiiri ja sotsiaalselt tõrjutuna on vastuvõetamatu; kinnitab veel kord, et kõikidel Euroopa kodanikel peab olema juurdepääs inimväärikale tööle ja elule ning seda ka pärast pensionile jäämist; toetab poliitika jätkuvat tugevdamist, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, pidades silmas tervikliku lähenemise kasutuselevõttu, et uuendada otsustavat tõuget vaesuse kaotamiseks 2010. aastaks ja tagada kõigile Euroopa kodanikele võimalus kasutada oma põhiõigusi; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta muudeti Lissaboni lepingusse lisamisega õiguslikult siduvaks; palub, et Euroopa Ülemkogu kohustuks 2008. aasta kevadisel kohtumisel täitma ambitsioonikat sotisaalmeetmete kava, millel oleks otsene mõju Lissaboni strateegia tulemustele; |
| --- | --- |

24.

kordab veelkord oma arvamust, et muutustele kiiresti reageeriva ühiskonna loomiseks on tähtis olla majanduslike otsuste tegemisel kaasavam; meenutab Euroopa Ülemkogu 2005. aasta kevadise kohtumise järeldusi, milles rõhutatakse, et kõrgetasemeline sotsiaalkaitse on Lissaboni strateegia keskne element; kinnitab veel kord, et inimeste elamine allpool vaesuspiiri ja sotsiaalselt tõrjutuna on vastuvõetamatu; kinnitab veel kord, et kõikidel Euroopa kodanikel peab olema juurdepääs inimväärikale tööle ja elule ning seda ka pärast pensionile jäämist; toetab poliitika jätkuvat tugevdamist, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, pidades silmas tervikliku lähenemise kasutuselevõttu, et uuendada otsustavat tõuget vaesuse kaotamiseks 2010. aastaks ja tagada kõigile Euroopa kodanikele võimalus kasutada oma põhiõigusi; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta muudeti Lissaboni lepingusse lisamisega õiguslikult siduvaks; palub, et Euroopa Ülemkogu kohustuks 2008. aasta kevadisel kohtumisel täitma ambitsioonikat sotisaalmeetmete kava, millel oleks otsene mõju Lissaboni strateegia tulemustele;

| 25. | kordab – pidades silmas et sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus on siseturu üks põhielement – kodanike usalduse suurendamise tähtsust, edendades liikmesriikide ühiseid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eesmärke, nagu kvaliteetsed töökohad, võimaluste võrdsus ning tervise ja keskkonna kaitsmine, kuid austades samas Euroopa kultuurilist mitmekesisust; kutsub komisjoni üles tagama, et EL täidab nendes valdkondades kaitsefunktsiooni ning et hoitakse ära regulatiivne konkurents liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

25.

kordab – pidades silmas et sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus on siseturu üks põhielement – kodanike usalduse suurendamise tähtsust, edendades liikmesriikide ühiseid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid eesmärke, nagu kvaliteetsed töökohad, võimaluste võrdsus ning tervise ja keskkonna kaitsmine, kuid austades samas Euroopa kultuurilist mitmekesisust; kutsub komisjoni üles tagama, et EL täidab nendes valdkondades kaitsefunktsiooni ning et hoitakse ära regulatiivne konkurents liikmesriikide vahel;

| 26. | usub, et vajalik on transpordisektori tugevam integreerimine Lissaboni strateegiasse; nõuab uute komplekssete suuniste kohaselt säästva transpordi, logistika ja üleeuroopaliste võrkude arendamise prioriteediks seadmist ning kutsub liikmesriike üles tagama, et eelolevaks Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadiseks kohtumiseks esitatavad riiklikud kavad peegeldavad nimetatud prioriteete; |
| --- | --- |

26.

usub, et vajalik on transpordisektori tugevam integreerimine Lissaboni strateegiasse; nõuab uute komplekssete suuniste kohaselt säästva transpordi, logistika ja üleeuroopaliste võrkude arendamise prioriteediks seadmist ning kutsub liikmesriike üles tagama, et eelolevaks Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadiseks kohtumiseks esitatavad riiklikud kavad peegeldavad nimetatud prioriteete;

Siseturg ja strateegiad globaliseerumisega toimetulekuks

| 27. | rõhutab, et tõrgeteta toimiv siseturg, kõrge kvalifikatsiooniga tööjõud, ja hästi tasakaalustatud sotsiaalne turumajandus ja stabiilne demokraatia on Euroopa tugevaim konkurentsieelis; juhib tähelepanu sellele, et kolmandatest riikidest pärit investoritele pakub siseturg selliseid eeliseid nagu võrdsed tingimused ja vaba liikumine, kuid siseturule sisenemisega peaks kaasnema ELi investoritele sarnane avatus kolmandate – nii arenenud kui ka areneva majandusega – riikide poolt; märgib, et lisaks sellele on vaja luua Euroopa ettevõtetele parimate tingimuste raamistik, mille hulka kuuluvad parem õigusloome, hea valitsemistava, veatu ja aus konkurents, tulemuslikult toimivad riskikapitaliturud ning teadustegevuse ja innovatsiooni tulemuste turuleviimine; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et tõrgeteta toimiv siseturg, kõrge kvalifikatsiooniga tööjõud, ja hästi tasakaalustatud sotsiaalne turumajandus ja stabiilne demokraatia on Euroopa tugevaim konkurentsieelis; juhib tähelepanu sellele, et kolmandatest riikidest pärit investoritele pakub siseturg selliseid eeliseid nagu võrdsed tingimused ja vaba liikumine, kuid siseturule sisenemisega peaks kaasnema ELi investoritele sarnane avatus kolmandate – nii arenenud kui ka areneva majandusega – riikide poolt; märgib, et lisaks sellele on vaja luua Euroopa ettevõtetele parimate tingimuste raamistik, mille hulka kuuluvad parem õigusloome, hea valitsemistava, veatu ja aus konkurents, tulemuslikult toimivad riskikapitaliturud ning teadustegevuse ja innovatsiooni tulemuste turuleviimine;

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid seaksid ELi konkurentsivõime oma poliitika kujundamise keskmesse ning muudaksid siseturu väljakujundamise oma prioriteediks, eelkõige siseturgu puudutavate direktiivide õigeaegse ja nõuetekohase rakendamise ning liikmesriikide turgudelt põhjendamatute tõkete eemaldamise kaudu; tuletab siiski meelde, et siseturu loomine põhines konkurentsil, koostööl ja solidaarsusel, mis jäävad siseturu edasiarendamise põhilisteks eeltingimusteks 21. sajandil; rõhutab, et siseturgu tuleb arendada ainult ausa konkurentsi eeskirjade, tõhusate maksu- ja sotsiaalse kaitse süsteemide ning tarbijakaitse kõrge taseme abil; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid seaksid ELi konkurentsivõime oma poliitika kujundamise keskmesse ning muudaksid siseturu väljakujundamise oma prioriteediks, eelkõige siseturgu puudutavate direktiivide õigeaegse ja nõuetekohase rakendamise ning liikmesriikide turgudelt põhjendamatute tõkete eemaldamise kaudu; tuletab siiski meelde, et siseturu loomine põhines konkurentsil, koostööl ja solidaarsusel, mis jäävad siseturu edasiarendamise põhilisteks eeltingimusteks 21. sajandil; rõhutab, et siseturgu tuleb arendada ainult ausa konkurentsi eeskirjade, tõhusate maksu- ja sotsiaalse kaitse süsteemide ning tarbijakaitse kõrge taseme abil;

| 29. | rõhutab vajadust siseturu väljakujundamise ja vajalike reformide läbiviimise järele; palub liikmesriikidel toetada ülejäänud vajalikke meetmeid ELi teenuste (sealhulgas finantsteenuste) siseturu loomiseks ning tagada, et riiklikud reguleerivad asutused edendaksid uute teenuseosutajate ja toodete turule sisenemist, tagades võrdsed tingimused ja üksikinvestorite huvide nõuetekohase läbipaistvuse ja õiguskindluse; on seisukohal, et uued poliitilised algatused siseturu väljakujundamiseks peaksid rohkem põhinema analüüsile nende mõju kohta erinevatele turgudele, majandusharudele ja keskkonnale ning sotsiaalvaldkonnale; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust siseturu väljakujundamise ja vajalike reformide läbiviimise järele; palub liikmesriikidel toetada ülejäänud vajalikke meetmeid ELi teenuste (sealhulgas finantsteenuste) siseturu loomiseks ning tagada, et riiklikud reguleerivad asutused edendaksid uute teenuseosutajate ja toodete turule sisenemist, tagades võrdsed tingimused ja üksikinvestorite huvide nõuetekohase läbipaistvuse ja õiguskindluse; on seisukohal, et uued poliitilised algatused siseturu väljakujundamiseks peaksid rohkem põhinema analüüsile nende mõju kohta erinevatele turgudele, majandusharudele ja keskkonnale ning sotsiaalvaldkonnale;

| 30. | rõhutab vajadust intellektuaalomandi õiguste kaitse piisava taseme järele ning toetab algatust, mis hõlmab taskukohast, turvalist ja tõhusat patendisüsteemi, mis pakuks stiimuleid investeeringuteks ja teadusuuringute läbiviimiseks ning soodustaks innovatsiooni suutlikkust eriti VKEde seas; nõuab tungivalt, et kõik kolm institutsiooni teeksid koostööd, et saavutada patendisüsteemi tõelise parandamise osas poliitiline konsensus, mis võimaldaks kodanikel saada kasu uutest taskukohaste hindadega toodetest ja teenustest; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust intellektuaalomandi õiguste kaitse piisava taseme järele ning toetab algatust, mis hõlmab taskukohast, turvalist ja tõhusat patendisüsteemi, mis pakuks stiimuleid investeeringuteks ja teadusuuringute läbiviimiseks ning soodustaks innovatsiooni suutlikkust eriti VKEde seas; nõuab tungivalt, et kõik kolm institutsiooni teeksid koostööd, et saavutada patendisüsteemi tõelise parandamise osas poliitiline konsensus, mis võimaldaks kodanikel saada kasu uutest taskukohaste hindadega toodetest ja teenustest;

| 31. | märgib, et turupõhised vahendid hõlmavad laia hulka poliitikavahendeid, mida kasutatakse üha enam keskkonnaeesmärkide saavutamiseks; on arvamusel, et sellised turupõhised vahendid nagu maksud, kulud ja heitkogustega kauplemine võivad soodustada loodusressursside efektiivset jaotumist ning aidata sellega seoses kaasa Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

31.

märgib, et turupõhised vahendid hõlmavad laia hulka poliitikavahendeid, mida kasutatakse üha enam keskkonnaeesmärkide saavutamiseks; on arvamusel, et sellised turupõhised vahendid nagu maksud, kulud ja heitkogustega kauplemine võivad soodustada loodusressursside efektiivset jaotumist ning aidata sellega seoses kaasa Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele;

| 32. | kordab oma seisukohta maksukoormuse nihutamise kasulikkusest tööjõult keskkonna olukorra halvenemise põhjustajatele, kui tõhusast viisist tegelda nii keskkonna- kui ka tööhõive küsimustega ning on seisukohal, et tööjõule langevat koormust tuleb vähendada, et luua rohkem töökohti ja võidelda varimajandusega; |
| --- | --- |

32.

kordab oma seisukohta maksukoormuse nihutamise kasulikkusest tööjõult keskkonna olukorra halvenemise põhjustajatele, kui tõhusast viisist tegelda nii keskkonna- kui ka tööhõive küsimustega ning on seisukohal, et tööjõule langevat koormust tuleb vähendada, et luua rohkem töökohti ja võidelda varimajandusega;

| 33. | märgib, et energiavarustuse kindluse eesmärgid ja Euroopa kodanikele mõistliku hinnaga säästva liikluse ja energia pakkumine ning õiglaste hindade hoidmine on saavutatavad sama strateegia abil nagu ambitsioonikas kliimakaitse eesmärk; |
| --- | --- |

33.

märgib, et energiavarustuse kindluse eesmärgid ja Euroopa kodanikele mõistliku hinnaga säästva liikluse ja energia pakkumine ning õiglaste hindade hoidmine on saavutatavad sama strateegia abil nagu ambitsioonikas kliimakaitse eesmärk;

| 34. | palub seetõttu komisjonil järjekindlalt ja kiirelt rakendada Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadise kohtumise otsuseid ning muuta taastuvenergia ja energiatõhusus ka tegelikult ühise energiapoliitika prioriteetideks; |
| --- | --- |

34.

palub seetõttu komisjonil järjekindlalt ja kiirelt rakendada Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadise kohtumise otsuseid ning muuta taastuvenergia ja energiatõhusus ka tegelikult ühise energiapoliitika prioriteetideks;

| 35. | juhib tähelepanu, et ELi ja teiste tööstusriikide peamine ülesanne on üleminek madala energiaintensiivsusega majandusele, mis põhineb taastuvatel energiaallikatel ning et tõhusaks lähenemisviisiks nimetatud ülesandele on võtta tarvitusele juba olemasolevad tehnoloogiad, mille rakendamiseks on vaja julgeid poliitikameetmeid, sealhulgas mitmepoolselt kokkulepitud sanktsioone riikidele, kes ei ole valmis omapoolset vastutust kandma; rõhutab, et säästva, madala energiaintensiivsuse ja vähem süsihappegaasiheiteid tekitava majanduse saavutamiseks vajalik ümberkujundamine uute tehnoloogiate väljatöötamise ja rakendamise abil loob ELile mitmeid võimalusi; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu, et ELi ja teiste tööstusriikide peamine ülesanne on üleminek madala energiaintensiivsusega majandusele, mis põhineb taastuvatel energiaallikatel ning et tõhusaks lähenemisviisiks nimetatud ülesandele on võtta tarvitusele juba olemasolevad tehnoloogiad, mille rakendamiseks on vaja julgeid poliitikameetmeid, sealhulgas mitmepoolselt kokkulepitud sanktsioone riikidele, kes ei ole valmis omapoolset vastutust kandma; rõhutab, et säästva, madala energiaintensiivsuse ja vähem süsihappegaasiheiteid tekitava majanduse saavutamiseks vajalik ümberkujundamine uute tehnoloogiate väljatöötamise ja rakendamise abil loob ELile mitmeid võimalusi;

| 36. | rõhutab transpordipoliitika ja laiema hulga keskkonnaküsimustega tegelemise tähtsust kliimamuutuse vastu võitlemisel; toetab poliitika väljatöötamist, mis vähendaks ebavajalikku transporti mitmesuguste meetmete abil ja nõuab põhjaliku strateegilise keskkonnamõju hindamise teostamist üleeuroopalistele transpordivõrkudele; |
| --- | --- |

36.

rõhutab transpordipoliitika ja laiema hulga keskkonnaküsimustega tegelemise tähtsust kliimamuutuse vastu võitlemisel; toetab poliitika väljatöötamist, mis vähendaks ebavajalikku transporti mitmesuguste meetmete abil ja nõuab põhjaliku strateegilise keskkonnamõju hindamise teostamist üleeuroopalistele transpordivõrkudele;

| 37. | palub liikmesriikidel kiirelt laiendada omavahel ühendatud ja koostalitlusvõimelist üleeuroopalist transpordivõrku, pidades eriti silmas uute liikmesriikide vajadusi, tehes seda tõhusa, säästliku ja keskkonnasõbraliku transpordipoliitika raames; palub komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada asjakohast poliitikat, et täielikult ära kasutada keskkonnasõbralike ja arukate transpordisüsteemide ning tehnoloogiainnovatsiooni potentsiaali; |
| --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel kiirelt laiendada omavahel ühendatud ja koostalitlusvõimelist üleeuroopalist transpordivõrku, pidades eriti silmas uute liikmesriikide vajadusi, tehes seda tõhusa, säästliku ja keskkonnasõbraliku transpordipoliitika raames; palub komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada asjakohast poliitikat, et täielikult ära kasutada keskkonnasõbralike ja arukate transpordisüsteemide ning tehnoloogiainnovatsiooni potentsiaali;

| 38. | juhib tähelepanu, et seetõttu on äärmiselt tähtis tagada, et tulevane nõudlus logistikateenuste järele on kooskõlas väiksema keskkonnamõjuga ja kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisega; on seisukohal, et säästev transport sõltub Euroopa Liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi poliitiliste otsuste tegijate võimekusest näha ette tõhusad meetmed, et motiveerida transporditeenuse ostjaid, transportijaid ja sõidukite tootjaid jätkama pingutusi keskkonnasõbralikuma logistikaturu loomiseks; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu, et seetõttu on äärmiselt tähtis tagada, et tulevane nõudlus logistikateenuste järele on kooskõlas väiksema keskkonnamõjuga ja kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisega; on seisukohal, et säästev transport sõltub Euroopa Liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi poliitiliste otsuste tegijate võimekusest näha ette tõhusad meetmed, et motiveerida transporditeenuse ostjaid, transportijaid ja sõidukite tootjaid jätkama pingutusi keskkonnasõbralikuma logistikaturu loomiseks;

Tööturg ja inimestesse investeerimine

| 39. | tunnistab, et majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev ELi strateegia on kasulik, kuid rõhutab samal ajal, et mitte kõik ELi kodanikud ei ole sellest kasu saanud; rõhutab, et globaliseerumisega ja demograafiliste küsimustega toimetulekuks on äärmiselt tähtis varustada inimesed vajalike oskuste ja võimalustega, et meelitada rohkem inimesi tööturule ning muuta töötamine reaalseks valikuvõimaluseks kõigile, eelkõige meetmete kaudu, mis on suunatud inimestele, kes on tööturult kõige rohkem eemaldunud; |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev ELi strateegia on kasulik, kuid rõhutab samal ajal, et mitte kõik ELi kodanikud ei ole sellest kasu saanud; rõhutab, et globaliseerumisega ja demograafiliste küsimustega toimetulekuks on äärmiselt tähtis varustada inimesed vajalike oskuste ja võimalustega, et meelitada rohkem inimesi tööturule ning muuta töötamine reaalseks valikuvõimaluseks kõigile, eelkõige meetmete kaudu, mis on suunatud inimestele, kes on tööturult kõige rohkem eemaldunud;

| 40. | rõhutab, et vaba liikumise ja mobiilsuse tagamiseks tööturul peab nõukogu viivitamatult vastu võtma direktiivid tööaja korralduse, ajutiste töötajate töötingimuste ja pensioniõiguste kaasaskantavuse kohta ning läbi vaatama nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise kohta (3); rõhutab, et Euroopa tööturu mobiilsusega seotud takistuste kõrvaldamine tagab Euroopa tööjõu parema kaitse; märgib, et EL peab püüdma seletada kodanikele laienemist, integratsiooni, solidaarsust ja tööjõu liikuvust tõhusalt ühendava lähenemisviisi eeliseid; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et vaba liikumise ja mobiilsuse tagamiseks tööturul peab nõukogu viivitamatult vastu võtma direktiivid tööaja korralduse, ajutiste töötajate töötingimuste ja pensioniõiguste kaasaskantavuse kohta ning läbi vaatama nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise kohta (3); rõhutab, et Euroopa tööturu mobiilsusega seotud takistuste kõrvaldamine tagab Euroopa tööjõu parema kaitse; märgib, et EL peab püüdma seletada kodanikele laienemist, integratsiooni, solidaarsust ja tööjõu liikuvust tõhusalt ühendava lähenemisviisi eeliseid;

| 41. | kinnitab veel kord, et Euroopa ei saa endale lubada praegusi kõrgeid töötuse näitajaid; märgib, et Euroopa sotsiaalne mudel ei saa jääda puutumatuks mujal maailmas asetleidvatest murrangulistest sündmustest; on seisukohal, et demograafilise probleemi lahendamiseks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks peab Euroopa Liit püüdlema reformide teostamise poole tööturul ja hoolekandesüsteemis, et tugevdada inimeste motivatsiooni töötada ning pakkuda neile võimalusi ja oskusi tulla toime muutustega ning soodustada nende tagasipöördumist palgatööle; juhib tähelepanu sellele, et oma konkurentsivõime säilitamiseks maailmatasandil peab EL viima läbi suure hulga reforme; usub, et ettevõtete ja töötajate vahelise usalduse tase, mis on vajalik nimetatud tegevuse teostamiseks, suureneb sotsiaalse dialoogi tihenedes; rõhutab kui oluline on kaitstud paindlikkust käsitlevate kokkulepitud ühiste põhimõtete rakendamine igakülgsel ja tasakaalustatud viisil nii töötajate ja kui ka tööandjate jaoks; |
| --- | --- |

41.

kinnitab veel kord, et Euroopa ei saa endale lubada praegusi kõrgeid töötuse näitajaid; märgib, et Euroopa sotsiaalne mudel ei saa jääda puutumatuks mujal maailmas asetleidvatest murrangulistest sündmustest; on seisukohal, et demograafilise probleemi lahendamiseks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks peab Euroopa Liit püüdlema reformide teostamise poole tööturul ja hoolekandesüsteemis, et tugevdada inimeste motivatsiooni töötada ning pakkuda neile võimalusi ja oskusi tulla toime muutustega ning soodustada nende tagasipöördumist palgatööle; juhib tähelepanu sellele, et oma konkurentsivõime säilitamiseks maailmatasandil peab EL viima läbi suure hulga reforme; usub, et ettevõtete ja töötajate vahelise usalduse tase, mis on vajalik nimetatud tegevuse teostamiseks, suureneb sotsiaalse dialoogi tihenedes; rõhutab kui oluline on kaitstud paindlikkust käsitlevate kokkulepitud ühiste põhimõtete rakendamine igakülgsel ja tasakaalustatud viisil nii töötajate ja kui ka tööandjate jaoks;

| 42. | rõhutab, et nii tööandjad kui töötajad nõuavad üha rohkem paindlikku töötamist, ja avaldab toetust kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete tasakaalustatud kogumi vastuvõtmisele; tuletab meelde, et haridus, kvalifikatsioonid ja koolitus mängivad rolli paremas tööhõivepoliitikas ning lastehoiu võimaluste pakkumist tuleb pidada üheks eeltingimuseks eelkõige naiste osalemise suurendamisele tööturul; ergutab liikmesriike süvalaiendama neid ühiseid põhimõtteid riiklikke reformikavasid käsitlevasse konsultatsiooni tööturu osapooltega ning rõhutab töö- ja eraelu tasakaalustamise, kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamise, koolituse ja ümberõppe, aktiivse tööturupoliitika, asjakohase sotsiaalkaitse ja tööturu killustatuse kaotamise meetmete keskset rolli tööalaste õiguste tagamisel kõikidele töötajatele; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et nii tööandjad kui töötajad nõuavad üha rohkem paindlikku töötamist, ja avaldab toetust kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete tasakaalustatud kogumi vastuvõtmisele; tuletab meelde, et haridus, kvalifikatsioonid ja koolitus mängivad rolli paremas tööhõivepoliitikas ning lastehoiu võimaluste pakkumist tuleb pidada üheks eeltingimuseks eelkõige naiste osalemise suurendamisele tööturul; ergutab liikmesriike süvalaiendama neid ühiseid põhimõtteid riiklikke reformikavasid käsitlevasse konsultatsiooni tööturu osapooltega ning rõhutab töö- ja eraelu tasakaalustamise, kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamise, koolituse ja ümberõppe, aktiivse tööturupoliitika, asjakohase sotsiaalkaitse ja tööturu killustatuse kaotamise meetmete keskset rolli tööalaste õiguste tagamisel kõikidele töötajatele;

| 43. | tunnistab paindliku, mobiilse, turvalise ja tõhusalt toimiva tööturu panust sotsiaalse kaasatuse tagamisse ühiskonna kõigile rühmadele töövõimaluste loomise kaudu; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid hindaksid ja parandaksid töötamist käsitlevaid eeskirju ning investeeriksid haridusse, elukestvasse õppesse ja aktiivsesse tööturupoliitikasse, et luua tööhõive kõrge taseme saavutamiseks ja tööjõu liikuvuse jaoks parimad võimalused; rõhutab, et on vaja tõsta noorte põhioskuste taset, ennetada koolist väljalangemist ja vähendada ebakindlaid töökohti ning hõlbustada kõigi sotsiaalset ja tööturule integreerumist; juhib tähelepanu asjaolule, et 21. sajandi infoühiskonda ja teadmistepõhist majandust arvesse võttes on digitaalsel kaasatusel äärmiselt oluline tähtsus, eriti ebasoodsamas olukorras isikutele, eakatele ja ääremaadel asuvate maapiirkondade elanikele; |
| --- | --- |

43.

tunnistab paindliku, mobiilse, turvalise ja tõhusalt toimiva tööturu panust sotsiaalse kaasatuse tagamisse ühiskonna kõigile rühmadele töövõimaluste loomise kaudu; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid hindaksid ja parandaksid töötamist käsitlevaid eeskirju ning investeeriksid haridusse, elukestvasse õppesse ja aktiivsesse tööturupoliitikasse, et luua tööhõive kõrge taseme saavutamiseks ja tööjõu liikuvuse jaoks parimad võimalused; rõhutab, et on vaja tõsta noorte põhioskuste taset, ennetada koolist väljalangemist ja vähendada ebakindlaid töökohti ning hõlbustada kõigi sotsiaalset ja tööturule integreerumist; juhib tähelepanu asjaolule, et 21. sajandi infoühiskonda ja teadmistepõhist majandust arvesse võttes on digitaalsel kaasatusel äärmiselt oluline tähtsus, eriti ebasoodsamas olukorras isikutele, eakatele ja ääremaadel asuvate maapiirkondade elanikele;

| 44. | täheldab murelikult üha kasvavat ebavõrdsust sissetulekute ja jõukuse osas liikmesriikides; on arvamusel, et nimetatud suundumuse peaks ümber pöörama sobilike riiklike ja Euroopa Liidu tasandi meetmetega, et saavutada ühtsem ühiskond ning tagada, et kodanikud tunnetaksid majanduskasvust kasu saamist; |
| --- | --- |

44.

täheldab murelikult üha kasvavat ebavõrdsust sissetulekute ja jõukuse osas liikmesriikides; on arvamusel, et nimetatud suundumuse peaks ümber pöörama sobilike riiklike ja Euroopa Liidu tasandi meetmetega, et saavutada ühtsem ühiskond ning tagada, et kodanikud tunnetaksid majanduskasvust kasu saamist;

| 45. | märgib, et mõnedes liikmesriikides on võetud kasutusele miinimumpalga mõiste; soovitab, et teised liikmesriigid võiksid kasu saada saadud kogemusi uurides; kutsub liikmesriike tagama kõigile isikutele ühiskonna- ja majanduselus osalemise eeltingimuste kaitse ning kehtestama eelkõige nt miinimumpalka sätestavad normid või muud õiguslikult ja üldiselt siduvad eeskirjad või vastavalt riiklikele traditsioonidele normid kollektiivlepingutes, mis tagavad täisajaga töötajatele inimväärset elu võimaldava sissetuleku; |
| --- | --- |

45.

märgib, et mõnedes liikmesriikides on võetud kasutusele miinimumpalga mõiste; soovitab, et teised liikmesriigid võiksid kasu saada saadud kogemusi uurides; kutsub liikmesriike tagama kõigile isikutele ühiskonna- ja majanduselus osalemise eeltingimuste kaitse ning kehtestama eelkõige nt miinimumpalka sätestavad normid või muud õiguslikult ja üldiselt siduvad eeskirjad või vastavalt riiklikele traditsioonidele normid kollektiivlepingutes, mis tagavad täisajaga töötajatele inimväärset elu võimaldava sissetuleku;

| 46. | tunneb heameelt komisjoni teatise „Ettepanek ühenduse Lissaboni programmi kohta aastateks 2008–2010” üle, milles pakutakse välja enam prioritiseeritud programm vaid 10 peamise eesmärgiga, mille saavutamine jääb ajavahemikku 2008–2010; rõhutab siiski, et Lissaboni strateegia poolt pakutav peamine võimalus seisneb erinevate reformi vajaduste ja majandus-, keskkonna ja tööhõivevahendite ühendamises ühte reformikavasse; palub seetõttu komisjonil jääda selle sidusa ja integreeriva poliitiliste vahendite kombinatsiooni juurde ning seda mitte lõhkuda üksikute poliitiliste meetmete poole liikumisega; |
| --- | --- |

46.

tunneb heameelt komisjoni teatise „Ettepanek ühenduse Lissaboni programmi kohta aastateks 2008–2010” üle, milles pakutakse välja enam prioritiseeritud programm vaid 10 peamise eesmärgiga, mille saavutamine jääb ajavahemikku 2008–2010; rõhutab siiski, et Lissaboni strateegia poolt pakutav peamine võimalus seisneb erinevate reformi vajaduste ja majandus-, keskkonna ja tööhõivevahendite ühendamises ühte reformikavasse; palub seetõttu komisjonil jääda selle sidusa ja integreeriva poliitiliste vahendite kombinatsiooni juurde ning seda mitte lõhkuda üksikute poliitiliste meetmete poole liikumisega;

Edusammude mõõtmine ja Lissaboni protsessi jälgimine

| 47. | tervitab komisjoni pingutusi bürokraatia vähendamisel, eelkõige eesmärgiga aidata VKEsid ning parandada õigusloome mõju hindamist; taunib samal ajal asjaolu, et Euroopa Parlament ja komisjon ei ole ikka jõudnud kokkuleppele nõutava mõjuhinnangu tüübi suhtes; sellega seoses kordab oma nõuet sõltumatu välise kontrolliga mõjuhinnangu osas; |
| --- | --- |

47.

tervitab komisjoni pingutusi bürokraatia vähendamisel, eelkõige eesmärgiga aidata VKEsid ning parandada õigusloome mõju hindamist; taunib samal ajal asjaolu, et Euroopa Parlament ja komisjon ei ole ikka jõudnud kokkuleppele nõutava mõjuhinnangu tüübi suhtes; sellega seoses kordab oma nõuet sõltumatu välise kontrolliga mõjuhinnangu osas;

| 48. | tervitab komisjoni eesmärki vähendada ettevõtete halduskoormust; ootab konkreetseid viiteid selle eesmärgi saavutamise kohta, tagades samal ajal hea valitsemistava tingimused; rõhutab, et kõik valitsustasandid saavad nimetatud eesmärgi saavutamisele kaasa aidata ja peaksid seetõttu olema kaasatud asjaomaste poliitiliste otsuste langetamisse; nõuab seoses bürokraatia vähendamise ja Euroopa õigusloome lihtsustamisega selget järelevalvet, eesmärgiga selgitada välja mil määral liikmesriigid Euroopa õigusaktide poolt pakutavat tegevusruumi tegelikult kasutavad, et võtta arvesse riiklikke eripärasid ja uuenduste kitsaskohti nimetatud õigusaktide ülevõtmisel; |
| --- | --- |

48.

tervitab komisjoni eesmärki vähendada ettevõtete halduskoormust; ootab konkreetseid viiteid selle eesmärgi saavutamise kohta, tagades samal ajal hea valitsemistava tingimused; rõhutab, et kõik valitsustasandid saavad nimetatud eesmärgi saavutamisele kaasa aidata ja peaksid seetõttu olema kaasatud asjaomaste poliitiliste otsuste langetamisse; nõuab seoses bürokraatia vähendamise ja Euroopa õigusloome lihtsustamisega selget järelevalvet, eesmärgiga selgitada välja mil määral liikmesriigid Euroopa õigusaktide poolt pakutavat tegevusruumi tegelikult kasutavad, et võtta arvesse riiklikke eripärasid ja uuenduste kitsaskohti nimetatud õigusaktide ülevõtmisel;

| 49. | on seisukohal, et liikmesriigid koos sidusrühmadega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on peamised osalejad Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel; juhib tähelepanu, et riigid, mis on avatud välisele konkurentsile, viivad läbi reforme ja püüdlevad eelarve tasakaalu ning samuti kõrge kvaliteediliste avaliku- ja erasektori investeeringute poole, on kasvanud kõige rohkem ja loonud enim töökohti; tunneb kahetsust Lissaboni strateegia endiselt nõrga nähtavuse pärast paljude liikmesriikide sisepoliitikas; on seisukohal, et kõikide majanduslike sidusrühmade mobiliseerimine on oluline selle tõhusa rakendamise tagamiseks; usub eriti, et tööturu osapoolte, riikide parlamentide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna parem kaasamine parandab Lissaboni strateegia tulemusi ja soodustab avalikku arutelu asjakohaste reformide üle; toetab komisjoni ettepanekut liikmesriikidele süvendada koostööd liikmesriikide ja piirkondlike parlamentidega, korraldades samas iga-aastaseid arutelusid nende riiklike reformikavade rakendamise üle; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et liikmesriigid koos sidusrühmadega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on peamised osalejad Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel; juhib tähelepanu, et riigid, mis on avatud välisele konkurentsile, viivad läbi reforme ja püüdlevad eelarve tasakaalu ning samuti kõrge kvaliteediliste avaliku- ja erasektori investeeringute poole, on kasvanud kõige rohkem ja loonud enim töökohti; tunneb kahetsust Lissaboni strateegia endiselt nõrga nähtavuse pärast paljude liikmesriikide sisepoliitikas; on seisukohal, et kõikide majanduslike sidusrühmade mobiliseerimine on oluline selle tõhusa rakendamise tagamiseks; usub eriti, et tööturu osapoolte, riikide parlamentide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna parem kaasamine parandab Lissaboni strateegia tulemusi ja soodustab avalikku arutelu asjakohaste reformide üle; toetab komisjoni ettepanekut liikmesriikidele süvendada koostööd liikmesriikide ja piirkondlike parlamentidega, korraldades samas iga-aastaseid arutelusid nende riiklike reformikavade rakendamise üle;

| 50. | rõhutab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning sidusrühmade kaasamise tähtsust edusammude ulatuse ja innovatiivse olemuse seisukohast; tervitab sellega seoses Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee suurt huvi Lissaboni strateegia jälgimise vastu; |
| --- | --- |

50.

rõhutab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning sidusrühmade kaasamise tähtsust edusammude ulatuse ja innovatiivse olemuse seisukohast; tervitab sellega seoses Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee suurt huvi Lissaboni strateegia jälgimise vastu;

| 51. | tuletab meelde, et koondsuuniste näol on tegemist tähtsa kooskõlastamisvahendiga ja ühtse raamistikuga erinevate liikmesriikide jaoks oma riiklike reformikavade suunas püüdlemisel; on seisukohal, et analüüsid ja tagasiside liikmesriikide poolt näitavad, et suunised toimivad, kuid siiski on vaja teha parendusi uute majandus- ja tööhõive tingimustega kohanemiseks ja võrdlusuuringute teostamiseks liikmesriikide vahel; nõuab näitajate ja eesmärkide üldisemat kohaldamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et koondsuuniste näol on tegemist tähtsa kooskõlastamisvahendiga ja ühtse raamistikuga erinevate liikmesriikide jaoks oma riiklike reformikavade suunas püüdlemisel; on seisukohal, et analüüsid ja tagasiside liikmesriikide poolt näitavad, et suunised toimivad, kuid siiski on vaja teha parendusi uute majandus- ja tööhõive tingimustega kohanemiseks ja võrdlusuuringute teostamiseks liikmesriikide vahel; nõuab näitajate ja eesmärkide üldisemat kohaldamist ja rakendamist;

| 52. | tervitab komisjoni koostatud aruandeid riikide kohta; nõuab siiski süstemaatilisemat lähenemist, mis tooks välja nii edusammud kui ka puudused; toetab komisjoni ettepanekut viia sisse „teravdatud tähelepanu nõudvate küsimuste” süsteem kui osa mitmepoolsest järelevalveprotsessist, andes samuti võimaluse liikmesriikidele täiustada vastavalt oma riigi poliitikat; |
| --- | --- |

52.

tervitab komisjoni koostatud aruandeid riikide kohta; nõuab siiski süstemaatilisemat lähenemist, mis tooks välja nii edusammud kui ka puudused; toetab komisjoni ettepanekut viia sisse „teravdatud tähelepanu nõudvate küsimuste” süsteem kui osa mitmepoolsest järelevalveprotsessist, andes samuti võimaluse liikmesriikidele täiustada vastavalt oma riigi poliitikat;

| 53. | on arvamusel, et nõuetekohase järelevalve puudumine on peamine takistus teadlike poliitika valikute tegemiseks; rõhutab sellega seoses, et palju paremini saaks kasutada Euroopa Liidu detsentraliseeritud asutuste olemasolevaid teadmisi ja oskusi nende vastavates pädevusvaldkondades; |
| --- | --- |

53.

on arvamusel, et nõuetekohase järelevalve puudumine on peamine takistus teadlike poliitika valikute tegemiseks; rõhutab sellega seoses, et palju paremini saaks kasutada Euroopa Liidu detsentraliseeritud asutuste olemasolevaid teadmisi ja oskusi nende vastavates pädevusvaldkondades;

| 54. | tervitab seetõttu Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadise kohtumise otsust leevendada jälgitavate andmete vähesust ning lasta Regioonide Komiteel koostada järelevalveuuring „Majanduskasvu ja tööhõive strateegia”,, hõlmates 104 ELi piirkonda ja linna, mis jagavad oma arvamusi Lissaboni strateegia rakendamise kohta – uurimus esitatakse Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisel kohtumisel; rõhutab, et nimetatud uuring näitab, kas struktuurifondide vahendite eraldamise sätestamine aitab suunata suurema osa struktuurifondide kulutustest innovatsiooni- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele; ootab nimetatud Lissaboni strateegia piirkondliku tasandi lisandväärtuse uuringu hindamist; |
| --- | --- |

54.

tervitab seetõttu Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadise kohtumise otsust leevendada jälgitavate andmete vähesust ning lasta Regioonide Komiteel koostada järelevalveuuring „Majanduskasvu ja tööhõive strateegia”,, hõlmates 104 ELi piirkonda ja linna, mis jagavad oma arvamusi Lissaboni strateegia rakendamise kohta – uurimus esitatakse Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisel kohtumisel; rõhutab, et nimetatud uuring näitab, kas struktuurifondide vahendite eraldamise sätestamine aitab suunata suurema osa struktuurifondide kulutustest innovatsiooni- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele; ootab nimetatud Lissaboni strateegia piirkondliku tasandi lisandväärtuse uuringu hindamist;

| 55. | on arvamusel, et Lissaboni strateegia edukuse mõõtmise viisid või edasiliikumise mõõtmise näitajad üldisemalt ei ole sugugi iseenesestmõistetavad; on siiski kindlal seisukohal, et edu ja ebaedu mõõtmine ei saa piirduda üksnes selliste majandusnäitajatega nagu SKT/RKT, kuna need näitavad – parimal juhul – jõukuse loomist konkreetsel ajavahemikul, kuid ei väljenda isegi mitte usaldusväärset teavet ühiskonna jõukuse taseme kohta ning ei anna kaugeltki mitte vihjeid selle kohta, milliste sotsiaalsete ja keskkonnakulude arvelt jõukus lisandub; |
| --- | --- |

55.

on arvamusel, et Lissaboni strateegia edukuse mõõtmise viisid või edasiliikumise mõõtmise näitajad üldisemalt ei ole sugugi iseenesestmõistetavad; on siiski kindlal seisukohal, et edu ja ebaedu mõõtmine ei saa piirduda üksnes selliste majandusnäitajatega nagu SKT/RKT, kuna need näitavad – parimal juhul – jõukuse loomist konkreetsel ajavahemikul, kuid ei väljenda isegi mitte usaldusväärset teavet ühiskonna jõukuse taseme kohta ning ei anna kaugeltki mitte vihjeid selle kohta, milliste sotsiaalsete ja keskkonnakulude arvelt jõukus lisandub;

| 56. | nendib, et tuleks välja arendada ja kohaldada mitmemõõtmeline lähenemisviis inimeste heaolu hindamiseks, mis väljuks SKT/RKT piiridest; tervitab sellega seoses Majanduskoostöö ja arengu organisatsiooni arutelusid 2007. aasta juunis toimunud teisel ülemaailmsel foorumil statistika, teadmiste ja poliitika kohta pealkirjaga „Ühiskondade progressi mõõtmine ja edendamine” ning arutelusid, mida peeti komisjoni konverentsil „Beyond GDP”, mis toimus Euroopa Parlamendis 2007. aasta novembris, kuna usaldusväärsed andmed on oluline alus teadlike poliitiliste valikute tegemiseks; |
| --- | --- |

56.

nendib, et tuleks välja arendada ja kohaldada mitmemõõtmeline lähenemisviis inimeste heaolu hindamiseks, mis väljuks SKT/RKT piiridest; tervitab sellega seoses Majanduskoostöö ja arengu organisatsiooni arutelusid 2007. aasta juunis toimunud teisel ülemaailmsel foorumil statistika, teadmiste ja poliitika kohta pealkirjaga „Ühiskondade progressi mõõtmine ja edendamine” ning arutelusid, mida peeti komisjoni konverentsil „Beyond GDP”, mis toimus Euroopa Parlamendis 2007. aasta novembris, kuna usaldusväärsed andmed on oluline alus teadlike poliitiliste valikute tegemiseks;

| 57. | tervitab seetõttu komisjoni erinevate peadirektoraatide poolt võetud ülesandeid arendada uusi ja kvalitatiivseid näitajaid; nõuab tungivalt nimetatud näitajate – olgu need seotud kas sotsiaalse dimensiooniga, nagu vaesuse näitaja, või keskkonnadimensiooniga, nagu bioloogilise mitmekesisuse näitaja – kasutamist riiklike reformikavade läheneval hindamisel ja nende lisamist komisjoni järelevalvesse, luues sellega täielikum kogum näitajaid Lissaboni strateegia edu mõõtmiseks; |
| --- | --- |

57.

tervitab seetõttu komisjoni erinevate peadirektoraatide poolt võetud ülesandeid arendada uusi ja kvalitatiivseid näitajaid; nõuab tungivalt nimetatud näitajate – olgu need seotud kas sotsiaalse dimensiooniga, nagu vaesuse näitaja, või keskkonnadimensiooniga, nagu bioloogilise mitmekesisuse näitaja – kasutamist riiklike reformikavade läheneval hindamisel ja nende lisamist komisjoni järelevalvesse, luues sellega täielikum kogum näitajaid Lissaboni strateegia edu mõõtmiseks;

| 58. | nõuab tungivalt, et tagataks kolme ELi institutsiooni vajalik koostöö ja täielik kaasatus Lissaboni strateegia järelevalve valdkonnas; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tunnustaksid rolli, mida etendab Euroopa Parlament, kes kontrollib tähelepanelikult Lissaboni strateegia ja riikide reformikavade kulgemist, tagab Lissaboni eesmärkide tarbeks ulatuslike eelarvevahendite eraldamise ning teeb tihedat koostööd riikide parlamentidega oluliste õigusaktide kehtestamisel; |
| --- | --- |

58.

nõuab tungivalt, et tagataks kolme ELi institutsiooni vajalik koostöö ja täielik kaasatus Lissaboni strateegia järelevalve valdkonnas; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tunnustaksid rolli, mida etendab Euroopa Parlament, kes kontrollib tähelepanelikult Lissaboni strateegia ja riikide reformikavade kulgemist, tagab Lissaboni eesmärkide tarbeks ulatuslike eelarvevahendite eraldamise ning teeb tihedat koostööd riikide parlamentidega oluliste õigusaktide kehtestamisel;

*

* *

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmes- ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmes- ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0533.

(2)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(3)  EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/38

---

Kolmapäev, 20. veebruar 2008Majanduspoliitika üldsuunised (2008–2010)

P6_TA(2008)0058

Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste osa): uue etapi käivitamine (2008–2010) (KOM(2007)0803 – 2007/2275(INI))

2009/C 184 E/07

Euroopa Parlament

võttes arvesse komisjoni teatist majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (2008–2010) (KOM(2007)0803, V osa)

võttes arvesse komisjoni teatist majanduskasvu ning tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia rakendamise kohta liikmesriikides ja piirkondades ELi ühtekuuluvuspoliitika kaudu ajavahemikus 2007–2013 (KOM(2007)0798);

võttes arvesse liikmesriikide esitatud 27 riiklikku Lissaboni reformikava;

võttes arvesse 2000. aasta märtsis, 2001. aasta märtsis ja 2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumiste eesistujariigi lõppjäreldusi;

võttes arvesse komisjoni majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2005–2008) (KOM(2005)0141) (komplekssed suunised);

võttes arvesse komisjoni teatist Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue etapi käivitamine (2008–2010) (KOM(2007)0803);

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni „Euroopa huvi: edukas toimetulek üleilmastumise ajajärgul” (1);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 99 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artikleid 107 ja 45;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0029/2008),

| A. | arvestades, et makromajanduslik stabiilsus on tagatud mitme majanduspoliitika valdkonna tugevas koosluses; arvestades, et stabiilsuse poole püüdlemiseks tuleks tegeleda mitte ainult makromajanduslike meetmetega, vaid ka toote-, töö- ja kapitaliturul struktuurireformide elluviimisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et makromajanduslik stabiilsus on tagatud mitme majanduspoliitika valdkonna tugevas koosluses; arvestades, et stabiilsuse poole püüdlemiseks tuleks tegeleda mitte ainult makromajanduslike meetmetega, vaid ka toote-, töö- ja kapitaliturul struktuurireformide elluviimisega;

| B. | arvestades, et keskpikas ja pikas perspektiivis on Euroopa Liidu ja liikmesriikide üleilmastumise ettevalmistamisel ning majandusedu aluste tugevdamisel ja suurema sotsiaalse sidususe saavutamisel veel palju teha; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et keskpikas ja pikas perspektiivis on Euroopa Liidu ja liikmesriikide üleilmastumise ettevalmistamisel ning majandusedu aluste tugevdamisel ja suurema sotsiaalse sidususe saavutamisel veel palju teha;

| C. | arvestades, et kõigil on olemas võimalus saada kasu Euroopa Liidu laienemisest ja selle edasisest integreerumisest tuleneva ainulaadse konkurentsieelise antud tõukest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõigil on olemas võimalus saada kasu Euroopa Liidu laienemisest ja selle edasisest integreerumisest tuleneva ainulaadse konkurentsieelise antud tõukest;

| D. | arvestades, et ühisvaluuta ja ühine rahanduspoliitika annavad täiendava mõõtme majanduse integreerimiseks ja poliitikastrateegiate kooskõlastamiseks, mis võib tugevdada euroala rolli majanduskasvu ja tööhõive edendamisel kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühisvaluuta ja ühine rahanduspoliitika annavad täiendava mõõtme majanduse integreerimiseks ja poliitikastrateegiate kooskõlastamiseks, mis võib tugevdada euroala rolli majanduskasvu ja tööhõive edendamisel kogu Euroopa Liidus;

| E. | arvestades, et komplekssed suunised on ELi majanduskasvu- ja tööhõive makromajandusliku poliitika keskne vahend, mis on kavandatud keskpikaks kolmeaastaseks perioodiks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komplekssed suunised on ELi majanduskasvu- ja tööhõive makromajandusliku poliitika keskne vahend, mis on kavandatud keskpikaks kolmeaastaseks perioodiks;

| F. | arvestades, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad teostama nii makromajanduslikku kui ka mikromajanduslikku poliitikat, et muuta Euroopa atraktiivsemaks investeerimise ja töötamise kohaks ning edendada majanduskasvu tagamiseks teadmisi ja uuendustegevust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad teostama nii makromajanduslikku kui ka mikromajanduslikku poliitikat, et muuta Euroopa atraktiivsemaks investeerimise ja töötamise kohaks ning edendada majanduskasvu tagamiseks teadmisi ja uuendustegevust;

| G. | arvestades, et Euroopa Liit seadis endale Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadel toimunud kohtumisel kvantitatiivsed eesmärgid seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega ja taastuvenergia osakaalu suurendamisega 2020. aastaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liit seadis endale Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadel toimunud kohtumisel kvantitatiivsed eesmärgid seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega ja taastuvenergia osakaalu suurendamisega 2020. aastaks;

| H. | arvestades, et finantsteenustel on eriline tähtsus, kuna sel sektoril on võtmeroll väga paljude majandustegevuse valdkondade arengu tagamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et finantsteenustel on eriline tähtsus, kuna sel sektoril on võtmeroll väga paljude majandustegevuse valdkondade arengu tagamisel;

| I. | arvestades, et teadmistesse, inimressurssidesse ja ELi majanduse innovatsiooni suutlikkuse tugevdamisse suuremate investeeringute tegemiseks suunatud poliitika on majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia tuumaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et teadmistesse, inimressurssidesse ja ELi majanduse innovatsiooni suutlikkuse tugevdamisse suuremate investeeringute tegemiseks suunatud poliitika on majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia tuumaks;

| J. | arvestades, et majandustingimused, millega muudetakse inimeste loomeenergia uuenduslikeks majandustulemusteks, näiteks uuteks ideedeks, kõrgtehnoloogiliseks äritegevuseks ja regionaalseks arenguks, ei ole piisavalt arenenud ja on ikka veel killustunud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et majandustingimused, millega muudetakse inimeste loomeenergia uuenduslikeks majandustulemusteks, näiteks uuteks ideedeks, kõrgtehnoloogiliseks äritegevuseks ja regionaalseks arenguks, ei ole piisavalt arenenud ja on ikka veel killustunud;

| K. | arvestades, et seoses kiireneva üleilmastumisega on otsustava tähtsusega tagada õigusnormide parem rahvusvaheline kooskõla, sealhulgas kohustus järgida kõrgeid keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid standardeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et seoses kiireneva üleilmastumisega on otsustava tähtsusega tagada õigusnormide parem rahvusvaheline kooskõla, sealhulgas kohustus järgida kõrgeid keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid standardeid;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidus on stabiilsus ja usaldus tagatud ainult tegelikkust õigesti kajastavatest õigusaktidest ja eeskirjadest ühise arusaama kaudu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidus on stabiilsus ja usaldus tagatud ainult tegelikkust õigesti kajastavatest õigusaktidest ja eeskirjadest ühise arusaama kaudu;

| M. | arvestades, et ilma kõigi ELi kodanike aktiivse osaluseta ei ole teadmusühiskonna loomisel võimalik saavutada olulist edu, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ilma kõigi ELi kodanike aktiivse osaluseta ei ole teadmusühiskonna loomisel võimalik saavutada olulist edu,

Majanduslik raamistik

Kasvu ja makromajandusliku stabiilsuse tagamine

| 1. | tervitab komisjoni strateegilist aruannet, milles hinnatakse majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia, sealhulgas täiendatud komplekssete suuniste rakendamist; toetab nõukogu seisukohta, et uuendatud strateegia peab ühenduse tasandil andma lisandväärtust reformide sidususe parandamiseks ja positiivsete kõrvalmõjude maksimeerimiseks ning tagama, et Lissaboni reformikavade tulemusena on kogu Euroopa Liidus rohkem ja paremaid töökohti; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni strateegilist aruannet, milles hinnatakse majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia, sealhulgas täiendatud komplekssete suuniste rakendamist; toetab nõukogu seisukohta, et uuendatud strateegia peab ühenduse tasandil andma lisandväärtust reformide sidususe parandamiseks ja positiivsete kõrvalmõjude maksimeerimiseks ning tagama, et Lissaboni reformikavade tulemusena on kogu Euroopa Liidus rohkem ja paremaid töökohti;

| 2. | rõhutab veel kord Lissaboni strateegia ja komplekssete suuniste jõulise rakendamise tähtsust, toonitades majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste edusammude vastastikust sõltuvust dünaamilise ja uuendusliku jätkusuutliku majanduse loomisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab veel kord Lissaboni strateegia ja komplekssete suuniste jõulise rakendamise tähtsust, toonitades majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste edusammude vastastikust sõltuvust dünaamilise ja uuendusliku jätkusuutliku majanduse loomisel;

| 3. | leiab, et finantsturgude kauakestva ebakindluse tõttu võivad rahapoliitikas muutuda tõsiseks probleemiks suurenev bilansi defitsiit, kogunõudlus ja globaalne inflatsioonisurve; rõhutab, et terve ja stabiilne makromajanduslik keskkond nõuab kõrgetasemelist riigi rahandust rohkem konsolideeritud eelarvetega ning arukat era- ja riiklikku investeerimispoliitikat, mis tagab tulevikuvajadustele vastava infrastruktuuri ja avab täna homsed turud; nõuab ELi majanduse taastumisvõime suurendamiseks kooskõlastatud tegevust; |
| --- | --- |

3.

leiab, et finantsturgude kauakestva ebakindluse tõttu võivad rahapoliitikas muutuda tõsiseks probleemiks suurenev bilansi defitsiit, kogunõudlus ja globaalne inflatsioonisurve; rõhutab, et terve ja stabiilne makromajanduslik keskkond nõuab kõrgetasemelist riigi rahandust rohkem konsolideeritud eelarvetega ning arukat era- ja riiklikku investeerimispoliitikat, mis tagab tulevikuvajadustele vastava infrastruktuuri ja avab täna homsed turud; nõuab ELi majanduse taastumisvõime suurendamiseks kooskõlastatud tegevust;

| 4. | on seisukohal, et tugev majanduspoliitika aitaks tugevdada usaldust ja vähendada ebakindlust praeguses finantssfääri rahutus seisus; on arvamusel, et Euroopa Liidul on 2008. aastal vaja suurendada oma kasvupotentsiaali, et olla võimeline looma töökohti, eriti 27 liikmesriigini laienemise valguses; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et tugev majanduspoliitika aitaks tugevdada usaldust ja vähendada ebakindlust praeguses finantssfääri rahutus seisus; on arvamusel, et Euroopa Liidul on 2008. aastal vaja suurendada oma kasvupotentsiaali, et olla võimeline looma töökohti, eriti 27 liikmesriigini laienemise valguses;

| 5. | märgib, et makromajandusliku stabiilsuse huvides peab tootlikkuse tõus käima käsikäes kasvust saadava kasu õiglasema jaotamise ja sotsiaalse sidususe tugevdamisega; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele suurendada sissetulekuid, et käia kaasas tootlikkuse kasvuga keskpikas perspektiivis; |
| --- | --- |

5.

märgib, et makromajandusliku stabiilsuse huvides peab tootlikkuse tõus käima käsikäes kasvust saadava kasu õiglasema jaotamise ja sotsiaalse sidususe tugevdamisega; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele suurendada sissetulekuid, et käia kaasas tootlikkuse kasvuga keskpikas perspektiivis;

| 6. | rõhutab, et kasvav bilansi defitsiit ja vahetuskursside ülemäärane kõikumine ning krediidi piiramine ja finantsturgude kauakestev ebakindlus on oluline väljakutse makromajanduspoliitika tegijatele ja eriti rahapoliitikale; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kasvav bilansi defitsiit ja vahetuskursside ülemäärane kõikumine ning krediidi piiramine ja finantsturgude kauakestev ebakindlus on oluline väljakutse makromajanduspoliitika tegijatele ja eriti rahapoliitikale;

| 7. | rõhutab, et tuleks suuremat tähelepanu pöörata eelarvepoliitika, palkade ja tootlikkuse kasvu vahelisele paremale sünergiale, arvestades samas ka eelarvepoliitika mõju makromajanduslikule arengule; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et tuleks suuremat tähelepanu pöörata eelarvepoliitika, palkade ja tootlikkuse kasvu vahelisele paremale sünergiale, arvestades samas ka eelarvepoliitika mõju makromajanduslikule arengule;

| 8. | tunneb muret euro vahetuskursi kõrge määra pärast, mis kahjustab Euroopa majanduse konkurentsivõimet ning vähendab selle määra juures ka rahapoliitika manööverdamisruumi; toetab Euroopa Keskpanga sõltumatust rahapoliitika määramisel ja rõhutab, et euro vahetuskursi kallinemine on põhjustatud kasvavast bilansi defitsiidist kolmandates riikides ja sisenõudluse puudumisest euroalal; |
| --- | --- |

8.

tunneb muret euro vahetuskursi kõrge määra pärast, mis kahjustab Euroopa majanduse konkurentsivõimet ning vähendab selle määra juures ka rahapoliitika manööverdamisruumi; toetab Euroopa Keskpanga sõltumatust rahapoliitika määramisel ja rõhutab, et euro vahetuskursi kallinemine on põhjustatud kasvavast bilansi defitsiidist kolmandates riikides ja sisenõudluse puudumisest euroalal;

| 9. | rõhutab vajadust jätkusuutliku kasvu ja töökohtade loomise eeltingimuseks oleva tugeva fiskaalpoliitika järele igas liikmesriigis, kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega; see on Euroopa Liidu ühine vastutus; rõhutab riigi rahanduse tõhususe suurt tähtsust ning leiab, et enamikes riikides aitab riigieelarve konsolideerimine tagada pikaajalist eelarvelist jätkusuutlikkust; rõhutab avaliku halduse uuendamise tähtsust riigieelarve tõhususe ja mõjususe parandamisel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust jätkusuutliku kasvu ja töökohtade loomise eeltingimuseks oleva tugeva fiskaalpoliitika järele igas liikmesriigis, kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega; see on Euroopa Liidu ühine vastutus; rõhutab riigi rahanduse tõhususe suurt tähtsust ning leiab, et enamikes riikides aitab riigieelarve konsolideerimine tagada pikaajalist eelarvelist jätkusuutlikkust; rõhutab avaliku halduse uuendamise tähtsust riigieelarve tõhususe ja mõjususe parandamisel;

Usaldusväärsed finantsturud

| 10. | rõhutab, et hästi liidetud finantssüsteem võiks parandada eriti euroalas rahanduspoliitika tõhusust; usub, et finantsturud võivad aidata oluliselt kaasa makromajanduslikule ja fiskaalsele jätkusuutlikkusele; soovitab uurida finantsturgu käsitlevaid erisuuniseid, mis on seotud võimalike uute finantskriiside parema mõistmisega ning parema läbipaistvuse, vastutuse ja järelevalvega investorite, turgude ja reguleerijate jaoks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et hästi liidetud finantssüsteem võiks parandada eriti euroalas rahanduspoliitika tõhusust; usub, et finantsturud võivad aidata oluliselt kaasa makromajanduslikule ja fiskaalsele jätkusuutlikkusele; soovitab uurida finantsturgu käsitlevaid erisuuniseid, mis on seotud võimalike uute finantskriiside parema mõistmisega ning parema läbipaistvuse, vastutuse ja järelevalvega investorite, turgude ja reguleerijate jaoks;

| 11. | märgib, et kapitalinõuetele kohaldatav riskipõhine lähenemine lihtsustab suurte finantskontsernide teatud äristrateegiatest lähtuvaid piiriüleseid kapitalivooge ning esitab väiksematele liikmesriikidele makromajandusliku väljakutse; on täiesti veendunud, et tõhus rahanduslik järelevalve ja läbipaistvus on olulised makromajandusliku tasakaalustamatuse ohjeldamiseks; |
| --- | --- |

11.

märgib, et kapitalinõuetele kohaldatav riskipõhine lähenemine lihtsustab suurte finantskontsernide teatud äristrateegiatest lähtuvaid piiriüleseid kapitalivooge ning esitab väiksematele liikmesriikidele makromajandusliku väljakutse; on täiesti veendunud, et tõhus rahanduslik järelevalve ja läbipaistvus on olulised makromajandusliku tasakaalustamatuse ohjeldamiseks;

| 12. | rõhutab liikmesriikide majanduste vastastikust sõltuvust, eriti euroalal; on seisukohal, et komplekssed suunised peaksid kehtestama laiaulatusliku raamistiku tihedamaks majanduspoliitiliseks kooskõlastamiseks, et ühtlustada riikide reformikavad; soovitab, et seda tehes tuleks kasutada tundlikumat lähenemisviisi seoses vastastikuse lähenemisega, mis peegeldab majanduslikke erisusi ja erinevaid traditsioone, et tugevdada laiapõhjalist toetust ühisele ELi projektile; |
| --- | --- |

12.

rõhutab liikmesriikide majanduste vastastikust sõltuvust, eriti euroalal; on seisukohal, et komplekssed suunised peaksid kehtestama laiaulatusliku raamistiku tihedamaks majanduspoliitiliseks kooskõlastamiseks, et ühtlustada riikide reformikavad; soovitab, et seda tehes tuleks kasutada tundlikumat lähenemisviisi seoses vastastikuse lähenemisega, mis peegeldab majanduslikke erisusi ja erinevaid traditsioone, et tugevdada laiapõhjalist toetust ühisele ELi projektile;

| 13. | asub seisukohale, et samal ajal kui austatakse rahandusalast konsolideerumist, võivad erainvesteeringute ergutamine ja ühisalgatused era- ja avaliku sektori koostöö valdkonnas vallandada olulise sünergia, parandada Euroopa suutlikkust lahendada olemasolevad väljakutsed teaduse ja uurimistegevuse valdkonnas, transpordis ja sides, energeetikas ja keskkonnaalases jätkusuutlikkuses, ning toetab ressursside tõhusat eraldamist kogu Euroopas; |
| --- | --- |

13.

asub seisukohale, et samal ajal kui austatakse rahandusalast konsolideerumist, võivad erainvesteeringute ergutamine ja ühisalgatused era- ja avaliku sektori koostöö valdkonnas vallandada olulise sünergia, parandada Euroopa suutlikkust lahendada olemasolevad väljakutsed teaduse ja uurimistegevuse valdkonnas, transpordis ja sides, energeetikas ja keskkonnaalases jätkusuutlikkuses, ning toetab ressursside tõhusat eraldamist kogu Euroopas;

Välistegevuse kava kujundamine

| 14. | rõhutab, et vähereguleeritud globaalne finantssüsteem ei ole otseselt ELi poliitika mõjusfääris ning sellega võib kaasneda finantsilise ebastabiilsuse risk; rõhutab, et regulaatorite ja õigusloojate ühtne ja sidus lähenemine on vajalik eeldus piiriülese riskide leviku tasakaalustamiseks; usub, et on vaja ümber hinnata ärimudeli mõju ja rahvusvaheliste finantskontsernide roll globaalsetel finantsturgudel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et vähereguleeritud globaalne finantssüsteem ei ole otseselt ELi poliitika mõjusfääris ning sellega võib kaasneda finantsilise ebastabiilsuse risk; rõhutab, et regulaatorite ja õigusloojate ühtne ja sidus lähenemine on vajalik eeldus piiriülese riskide leviku tasakaalustamiseks; usub, et on vaja ümber hinnata ärimudeli mõju ja rahvusvaheliste finantskontsernide roll globaalsetel finantsturgudel;

| 15. | märgib, et Euroopa Liidul ja liikmesriikidel on ühine kohustus tegeleda üleilmastumise tõttu kodanike ees seisvate väljakutsete, võimaluste ja ebakindlusega; on veendunud, et globaliseerunud maailmas Euroopa konkurentsivõime edendamiseks tuleb arendada siseturu välismõõdet; tuletab meelde, et Euroopa Liit ei kohandu lihtsalt passiivselt üleilmastumisega, vaid vastupidi – kujundab üleilmastumist; rõhutab rahvusvahelisel tasemel parandatud strateegilise koostöö (eelkõige Atlandi-üleste suhete kaudu) ning tugevamates mitmepoolsetes organisatsioonides tehtava koostöö tähtsust, sealjuures ELi põhimõtteid – solidaarsust, demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ning inimõiguste austamist – edendades; |
| --- | --- |

15.

märgib, et Euroopa Liidul ja liikmesriikidel on ühine kohustus tegeleda üleilmastumise tõttu kodanike ees seisvate väljakutsete, võimaluste ja ebakindlusega; on veendunud, et globaliseerunud maailmas Euroopa konkurentsivõime edendamiseks tuleb arendada siseturu välismõõdet; tuletab meelde, et Euroopa Liit ei kohandu lihtsalt passiivselt üleilmastumisega, vaid vastupidi – kujundab üleilmastumist; rõhutab rahvusvahelisel tasemel parandatud strateegilise koostöö (eelkõige Atlandi-üleste suhete kaudu) ning tugevamates mitmepoolsetes organisatsioonides tehtava koostöö tähtsust, sealjuures ELi põhimõtteid – solidaarsust, demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ning inimõiguste austamist – edendades;

| 16. | nõuab, et võetaks meetmeid, et võidelda protektsionismiga nii Euroopa Liidu siseselt kui väljaspool; rõhutab, et protektsionism pigem õõnestab kui kaitseb tarbijate ja kodanike õigusi; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et võetaks meetmeid, et võidelda protektsionismiga nii Euroopa Liidu siseselt kui väljaspool; rõhutab, et protektsionism pigem õõnestab kui kaitseb tarbijate ja kodanike õigusi;

Ettevõtluse dünaamika taastamine

Majanduspoliitika koordineerimise tõhustamine

| 17. | on arvamusel, et Euroopa Liit peaks demonstreerima erinevate mitmepoolsete läbirääkimiste (nagu WTO läbirääkimised) mitmepoolsetes voorudes ühist seisukohta, milles tõepoolest on arvestatud absoluutselt iga liikmesriigi huve; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et Euroopa Liit peaks demonstreerima erinevate mitmepoolsete läbirääkimiste (nagu WTO läbirääkimised) mitmepoolsetes voorudes ühist seisukohta, milles tõepoolest on arvestatud absoluutselt iga liikmesriigi huve;

Keskendumine prioriteetsetele valdkondadele

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja järjekindla ja kompleksse jätkusuutliku arengu poliitika; usub, et ressursside säästvat kasutamist ning keskkonnakaitse ja majanduskasvu vahelise sünergia tugevdamist ja uuenduslikkuse edendamist on võimalik saavutada keskkonnasõbralike tehnoloogiate väljatöötamise ja kasutamise ning riigihangete „roheliseks muutmise” julgustamisega, pöörates erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele); |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja järjekindla ja kompleksse jätkusuutliku arengu poliitika; usub, et ressursside säästvat kasutamist ning keskkonnakaitse ja majanduskasvu vahelise sünergia tugevdamist ja uuenduslikkuse edendamist on võimalik saavutada keskkonnasõbralike tehnoloogiate väljatöötamise ja kasutamise ning riigihangete „roheliseks muutmise” julgustamisega, pöörates erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele);

| 19. | rõhutab turupõhiste vahendite rolli 2007. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel seatud eesmärkide täitmises muuta Euroopa energiatõhusaks ja taastuvenergial põhinevaks majanduseks; on seisukohal, et jätkuv surve energiahindade tõusuks ning akumuleeruvad ohud kliimale tähendavad, et on oluline panna rõhku energiatõhususe parandamisele, mis toetaks nii majanduskasvu kui säästvat arengut; rõhutab, et ELi ettevõtted on taastuva energia tehnoloogiate väljatöötamisel maailmas esirinnas; |
| --- | --- |

19.

rõhutab turupõhiste vahendite rolli 2007. aasta kevadel toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel seatud eesmärkide täitmises muuta Euroopa energiatõhusaks ja taastuvenergial põhinevaks majanduseks; on seisukohal, et jätkuv surve energiahindade tõusuks ning akumuleeruvad ohud kliimale tähendavad, et on oluline panna rõhku energiatõhususe parandamisele, mis toetaks nii majanduskasvu kui säästvat arengut; rõhutab, et ELi ettevõtted on taastuva energia tehnoloogiate väljatöötamisel maailmas esirinnas;

| 20. | tervitab komisjoni ettepanekut kehtestada „viies vabadus”, nimelt teadusuuringud ja innovatsioon – teadmiste vabadus –, täiendades kaupade, teenuste, inimeste ja kapitali liikumise nelja vabadust; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni ettepanekut kehtestada „viies vabadus”, nimelt teadusuuringud ja innovatsioon – teadmiste vabadus –, täiendades kaupade, teenuste, inimeste ja kapitali liikumise nelja vabadust;

| 21. | on seisukohal, et arvestades toiduainehindade tõusu, mis tundub olevat pigem püsiv, mitte aga tsükliline, tuleks üle vaadata pakkumist piiravad mehhanismid ühises põllumajanduspoliitikas; usub, et ühine põllumajanduspoliitika mängib toiduainehindade stabiliseerimisel peamist rolli; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et arvestades toiduainehindade tõusu, mis tundub olevat pigem püsiv, mitte aga tsükliline, tuleks üle vaadata pakkumist piiravad mehhanismid ühises põllumajanduspoliitikas; usub, et ühine põllumajanduspoliitika mängib toiduainehindade stabiliseerimisel peamist rolli;

| 22. | kordab oma seisukohta maksukoormuse nihutamise kasulikkusest tööjõult keskkonna olukorra halvenemise põhjustajatele kui tõhusast viisist tegelda nii keskkonna- kui ka tööhõive küsimustega, ning on seisukohal, et tööjõule langevat koormust tuleb vähendada, et luua rohkem töökohti ja võidelda varimajandusega; |
| --- | --- |

22.

kordab oma seisukohta maksukoormuse nihutamise kasulikkusest tööjõult keskkonna olukorra halvenemise põhjustajatele kui tõhusast viisist tegelda nii keskkonna- kui ka tööhõive küsimustega, ning on seisukohal, et tööjõule langevat koormust tuleb vähendada, et luua rohkem töökohti ja võidelda varimajandusega;

Siseturu edendamine

| 23. | rõhutab, et siseturu lõpuleviimise ebaõnnestumise tõttu jääb ELis tootlikkus oma potentsiaalile alla ning ei võimalda täiel määral kasutada globaalse turu võimalusi; on seisukohal, et kui kaupade siseturg on suhteliselt hästi integreeritud, siis teenuste turud, sealhulgas finantsteenused, on jäänud üsna killustatuks; nõuab kokku lepitud eeskirjade järjekindla ning sidusa rakendamise ja jõustamisega ning konkurentsitõkete ja turule sisenemise tõkete kõrvaldamisega teenuste turu kiirendatud integratsiooni; märgib, et tõhusate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõistlike hindadega pakkumine mängib suurt rolli konkurentsivõimelises ja dünaamilises majanduses; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et siseturu lõpuleviimise ebaõnnestumise tõttu jääb ELis tootlikkus oma potentsiaalile alla ning ei võimalda täiel määral kasutada globaalse turu võimalusi; on seisukohal, et kui kaupade siseturg on suhteliselt hästi integreeritud, siis teenuste turud, sealhulgas finantsteenused, on jäänud üsna killustatuks; nõuab kokku lepitud eeskirjade järjekindla ning sidusa rakendamise ja jõustamisega ning konkurentsitõkete ja turule sisenemise tõkete kõrvaldamisega teenuste turu kiirendatud integratsiooni; märgib, et tõhusate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõistlike hindadega pakkumine mängib suurt rolli konkurentsivõimelises ja dünaamilises majanduses;

| 24. | rõhutab, et nelja vabadust tuleks rakendada samal viisil ja samal määral kogu Euroopa Liidus ning et nende toimimist tuleks pidevalt jälgida; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et nelja vabadust tuleks rakendada samal viisil ja samal määral kogu Euroopa Liidus ning et nende toimimist tuleks pidevalt jälgida;

| 25. | rõhutab vajadust avada võrgutööstusharud konkurentsile, tagades võrdsed tingimused ning tõhusa konkurentsi kogu Euroopa integreeritud turgudel; usub sellega seoses, et riiklik omand elektri- ja gaasiturul on üks peamistest teguritest, mis tekitab moonutusi Euroopa tasandil, ning et stiimulit nendel turgudel konkureerimiseks tuleb jätkuvalt parandada; on veendunud, et Euroopa infrastruktuuri laienemine, paranemine ning omavaheline sidumine, eriti piiriülestele projektidele ning vana ja uue Euroopa vahelistele ühendustele keskendumine peaks aitama välja töötada transpordi-, energeetika- ja IKT sektoris tootlikkuse oluliseks parandamiseks vastavaid tingimusi; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust avada võrgutööstusharud konkurentsile, tagades võrdsed tingimused ning tõhusa konkurentsi kogu Euroopa integreeritud turgudel; usub sellega seoses, et riiklik omand elektri- ja gaasiturul on üks peamistest teguritest, mis tekitab moonutusi Euroopa tasandil, ning et stiimulit nendel turgudel konkureerimiseks tuleb jätkuvalt parandada; on veendunud, et Euroopa infrastruktuuri laienemine, paranemine ning omavaheline sidumine, eriti piiriülestele projektidele ning vana ja uue Euroopa vahelistele ühendustele keskendumine peaks aitama välja töötada transpordi-, energeetika- ja IKT sektoris tootlikkuse oluliseks parandamiseks vastavaid tingimusi;

Maksupoliitika panus Lissaboni agendasse

| 26. | märgib vajadust kooskõlastatud fiskaalraamistiku järele, mis oleks ettevõtteid, eriti VKEsid soosiv, ning suunatud kasvu taaselustamisele ja töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

26.

märgib vajadust kooskõlastatud fiskaalraamistiku järele, mis oleks ettevõtteid, eriti VKEsid soosiv, ning suunatud kasvu taaselustamisele ja töökohtade loomisele;

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et mis puudutab riiklikku finantseerimist, siis peab Euroopa Liit edendama maksustamise korda, et julgustada uute ettevõtete loomist ja tehnoloogilist innovatsiooni; märgib, et see võib hõlmata muu hulgas ka nende maksude alandamist, mis vähendavad tõhusust ja töökohtade loomist, eriti teatud ühiskonnarühmadele, nagu naised, pikaajaliselt töötud ja eakad inimesed; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu asjaolule, et mis puudutab riiklikku finantseerimist, siis peab Euroopa Liit edendama maksustamise korda, et julgustada uute ettevõtete loomist ja tehnoloogilist innovatsiooni; märgib, et see võib hõlmata muu hulgas ka nende maksude alandamist, mis vähendavad tõhusust ja töökohtade loomist, eriti teatud ühiskonnarühmadele, nagu naised, pikaajaliselt töötud ja eakad inimesed;

Inimestesse investeerimine ja tööturu moderniseerimine

Ettevõtlus ja loovus

| 28. | on veendunud, et ettevõtluskultuuri edendamiseks ja VKEdele soodsa keskkonna loomiseks on oluline, et uuendustegevuse institutsionaalse raamistiku juhtimissüsteemi edendaks ja toetaks tõhus rahastamissüsteem, kust saab toetust uuendustegevuse kõikides etappides ideest kuni teostuseni ettevõtte tasandil; rõhutab, et struktuuripoliitikat tuleb luua paindlikult, et olla vastavuses loova eneseväljendusega ja lihtsustada loovate ideede tasuvat kasutamist; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et ettevõtluskultuuri edendamiseks ja VKEdele soodsa keskkonna loomiseks on oluline, et uuendustegevuse institutsionaalse raamistiku juhtimissüsteemi edendaks ja toetaks tõhus rahastamissüsteem, kust saab toetust uuendustegevuse kõikides etappides ideest kuni teostuseni ettevõtte tasandil; rõhutab, et struktuuripoliitikat tuleb luua paindlikult, et olla vastavuses loova eneseväljendusega ja lihtsustada loovate ideede tasuvat kasutamist;

| 29. | usub kindlalt, et parem regulatsioon ja ambitsioonikate eesmärkide järgimine uutest ELi õigusaktidest tuleneva koormuse vähendamisel aitab kaasa konkurentsivõimelisemale ärikeskkonnale ning on stiimuliks erasektori algatustele; kutsub liikmesriike üles seadma samaväärselt ambitsioonikaid riigi õigusaktidest tulenevaid eesmärke; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata liikmesriikide institutsioonilise ja haldussuutlikkuse tõhususe tugevdamisele; |
| --- | --- |

29.

usub kindlalt, et parem regulatsioon ja ambitsioonikate eesmärkide järgimine uutest ELi õigusaktidest tuleneva koormuse vähendamisel aitab kaasa konkurentsivõimelisemale ärikeskkonnale ning on stiimuliks erasektori algatustele; kutsub liikmesriike üles seadma samaväärselt ambitsioonikaid riigi õigusaktidest tulenevaid eesmärke; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata liikmesriikide institutsioonilise ja haldussuutlikkuse tõhususe tugevdamisele;

Elutsüklil põhinev lähenemine

| 30. | on seisukohal, et aktiivses tööhõivepoliitikas tuleks seostada „kaitstud paindlikkusele” orienteeritud poliitika uute kaitstuse vormidega, sealhulgas motivatsiooniga otsida aktiivselt tööd ning paremini prognoosida ja positiivselt hallata muutuseid, sealhulgas majanduse ümberstruktureerimist, eesmärgiga minimeerida sotsiaalset tõrjutust ning lihtsustada kohanemist; on veendunud, et erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, kuidas tõhusamalt kodanikeni jõuda ning tegeleda nende ootuste ja vajadustega; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et aktiivses tööhõivepoliitikas tuleks seostada „kaitstud paindlikkusele” orienteeritud poliitika uute kaitstuse vormidega, sealhulgas motivatsiooniga otsida aktiivselt tööd ning paremini prognoosida ja positiivselt hallata muutuseid, sealhulgas majanduse ümberstruktureerimist, eesmärgiga minimeerida sotsiaalset tõrjutust ning lihtsustada kohanemist; on veendunud, et erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, kuidas tõhusamalt kodanikeni jõuda ning tegeleda nende ootuste ja vajadustega;

| 31. | on seisukohal, et tuleks välja töötada elutsüklil põhinev lähenemine, et aktiivselt tegeleda demograafiliste väljakutsetega, sealhulgas pensionisüsteemide ajakohastamisega, et tagada finantsiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et tuleks välja töötada elutsüklil põhinev lähenemine, et aktiivselt tegeleda demograafiliste väljakutsetega, sealhulgas pensionisüsteemide ajakohastamisega, et tagada finantsiline, majanduslik ja sotsiaalne jätkusuutlikkus;

| 32. | on seisukohal, et haridus on pikaajalise kasvupotentsiaali peamine määraja ning tõhus vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemise vahend ning et see võimaldab inimestel tõsta elatustaset; soovitab ELil ja liikmesriikidel rakendada tõhusamaid vahendeid, et investeerida rohkem haridusse ning parandada kõigi juurdepääsu haridusele ja koolitusele; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et haridus on pikaajalise kasvupotentsiaali peamine määraja ning tõhus vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemise vahend ning et see võimaldab inimestel tõsta elatustaset; soovitab ELil ja liikmesriikidel rakendada tõhusamaid vahendeid, et investeerida rohkem haridusse ning parandada kõigi juurdepääsu haridusele ja koolitusele;

| 33. | on seisukohal, et kogu elutsükli jooksul jätkukoolitusel ja töökohal toimuval koolitusel osalemise parandamiseks, eriti madala kvalifikatsiooniga ja vanemate tööliste puhul, võivad tõhusad elukestva õppe strateegiad tasakaalustada ELi tööjõu vananemise negatiivset mõju; on siiski arvamusel, et tuleb teha otsustavaid pingutusi, et tõsta noorte põhioskusi, oluliselt vähendada varajast koolist lahkumist ja oskuste üldiselt nõrka taset ning tugevdada võõrtööliste ja puuetega inimeste sotsiaalset ja tööturule integreerumist, eelkõige oskuste arendamise edendamise kaudu; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et kogu elutsükli jooksul jätkukoolitusel ja töökohal toimuval koolitusel osalemise parandamiseks, eriti madala kvalifikatsiooniga ja vanemate tööliste puhul, võivad tõhusad elukestva õppe strateegiad tasakaalustada ELi tööjõu vananemise negatiivset mõju; on siiski arvamusel, et tuleb teha otsustavaid pingutusi, et tõsta noorte põhioskusi, oluliselt vähendada varajast koolist lahkumist ja oskuste üldiselt nõrka taset ning tugevdada võõrtööliste ja puuetega inimeste sotsiaalset ja tööturule integreerumist, eelkõige oskuste arendamise edendamise kaudu;

Sisserändepoliitika

| 34. | on täiesti veendunud, et tõhusat sisserändepoliitikat tuleks käsitleda oskuste nappuse ja tööturu nõuete kontekstis; usub, et liikmesriikide poliitikaid täiendava kõikehõlmava Euroopa rändepoliitika edasiarendamine jääb peamiseks prioriteediks, mille eesmärk on tegeleda väljakutsetega ning kasutada võimalusi, mida pakub ränne globaliseerumise uuel ajastul; |
| --- | --- |

34.

on täiesti veendunud, et tõhusat sisserändepoliitikat tuleks käsitleda oskuste nappuse ja tööturu nõuete kontekstis; usub, et liikmesriikide poliitikaid täiendava kõikehõlmava Euroopa rändepoliitika edasiarendamine jääb peamiseks prioriteediks, mille eesmärk on tegeleda väljakutsetega ning kasutada võimalusi, mida pakub ränne globaliseerumise uuel ajastul;

| 35. | on seisukohal, et rändevoogude heal haldamisel ja ebaseadusliku sisserände põhjuste ja vahendajate vastu võitlemisel jääb väga oluliseks kasvu edendamine ja koostöö kolmandate riikidega ning Euroopa Liidu suurem majanduslik avatus; tunnistab, et Euroopa Liit vajab väga kiiresti seadusliku (nt majandus-) rände ühtset poliitikat; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et rändevoogude heal haldamisel ja ebaseadusliku sisserände põhjuste ja vahendajate vastu võitlemisel jääb väga oluliseks kasvu edendamine ja koostöö kolmandate riikidega ning Euroopa Liidu suurem majanduslik avatus; tunnistab, et Euroopa Liit vajab väga kiiresti seadusliku (nt majandus-) rände ühtset poliitikat;

Majandusliku juhtimise parandamine

| 36. | tervitab komisjoni koostatud aruandeid riikide kohta; nõuab siiski süstemaatilisemat lähenemist, mis tooks välja nii edusammud kui puudused; toetab komisjoni ettepanekut viia sisse „teravdatud tähelepanu nõudvate küsimuste” süsteem kui osa mitmepoolsest järelevalveprotsessist ning võimalus liikmesriikidele täiustada vastavalt oma riigi poliitikat; tunnistab, et piirkondliku tasandi rolli tuleks majanduskasvus ja tööhõives suurendada, nagu seda tunnistatakse ühtekuuluvuspoliitika uue põlvkonna programmides (2007–2013); |
| --- | --- |

36.

tervitab komisjoni koostatud aruandeid riikide kohta; nõuab siiski süstemaatilisemat lähenemist, mis tooks välja nii edusammud kui puudused; toetab komisjoni ettepanekut viia sisse „teravdatud tähelepanu nõudvate küsimuste” süsteem kui osa mitmepoolsest järelevalveprotsessist ning võimalus liikmesriikidele täiustada vastavalt oma riigi poliitikat; tunnistab, et piirkondliku tasandi rolli tuleks majanduskasvus ja tööhõives suurendada, nagu seda tunnistatakse ühtekuuluvuspoliitika uue põlvkonna programmides (2007–2013);

| 37. | tunneb kahetsust Lissaboni strateegia nõrga nähtavuse pärast paljude liikmesriikide poliitikas; asub seisukohale, et selle tulemuslikuks rakendamiseks tuleb kaasata kõik majanduses tegutsevad sidusrühmad; usub, et eelkõige sotsiaalpartnerite, liikmesriikide parlamentide, piirkondlike ja kohalike asutuste ning kodanikuühiskonna parem kaasamine parandab Lissaboni strateegia tulemusi ning edendab avalikku mõttevahetust asjakohaste reformide üle; toetab komisjoni ettepanekut liikmesriikidele süvendada koostööd liikmesriikide ja piirkondlike parlamentidega, korraldades samas iga-aastasi arutelusid nende reformikavade rakendamise üle; |
| --- | --- |

37.

tunneb kahetsust Lissaboni strateegia nõrga nähtavuse pärast paljude liikmesriikide poliitikas; asub seisukohale, et selle tulemuslikuks rakendamiseks tuleb kaasata kõik majanduses tegutsevad sidusrühmad; usub, et eelkõige sotsiaalpartnerite, liikmesriikide parlamentide, piirkondlike ja kohalike asutuste ning kodanikuühiskonna parem kaasamine parandab Lissaboni strateegia tulemusi ning edendab avalikku mõttevahetust asjakohaste reformide üle; toetab komisjoni ettepanekut liikmesriikidele süvendada koostööd liikmesriikide ja piirkondlike parlamentidega, korraldades samas iga-aastasi arutelusid nende reformikavade rakendamise üle;

| 38. | kutsub nõukogu üles võtma arvesse järgmisi muudatusi:






  KOMISJONI SOOVITUSED | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED |
| --- | --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Suunis 1 |
| Suunis 1. Tagada majanduslik stabiilsus jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks | Suunis 1. Tagada majanduslik stabiilsus jätkusuutliku majanduskasvu,
  sotsiaalse kaasatuse ja suurema tööhõive
  saavutamiseks
  ülemaailmses keskkonnas |
| 1. | Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile peaksid liikmesriigid järgima oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke. Kuni see eesmärk ei ole saavutatud, peaksid nad võtma selle saavutamiseks kõik vajalikud parandusmeetmed. Liikmesriikidel tuleks vältida protsüklilist eelarvepoliitikat. Lisaks sellele on oluline, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriigid võtaksid tõhusaid meetmeid oma ülemäärase puudujäägi kiireks korrigeerimiseks. |

38.

kutsub nõukogu üles võtma arvesse järgmisi muudatusi:

KOMISJONI SOOVITUSED

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED

Muudatus 1

Suunis 1

Suunis 1. Tagada majanduslik stabiilsus jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks

Suunis 1. Tagada majanduslik stabiilsus jätkusuutliku majanduskasvu,
  sotsiaalse kaasatuse ja suurema tööhõive
  saavutamiseks
  ülemaailmses keskkonnas

1.

Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile peaksid liikmesriigid järgima oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke. Kuni see eesmärk ei ole saavutatud, peaksid nad võtma selle saavutamiseks kõik vajalikud parandusmeetmed. Liikmesriikidel tuleks vältida protsüklilist eelarvepoliitikat. Lisaks sellele on oluline, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriigid võtaksid tõhusaid meetmeid oma ülemäärase puudujäägi kiireks korrigeerimiseks.

| 1. | Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile peaksid liikmesriigid järgima oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke. Kuni see eesmärk on saavutamata, peaksid liikmesriigid võtma selle saavutamiseks kõik vajalikud parandusmeetmed
  ning tagama avaliku halduse ajakohastamise ja riigieelarve konsolideerimise.
  Liikmesriikidel tuleks vältida protsüklilist eelarvepoliitikat. Lisaks sellele on oluline, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriigid võtaksid tõhusaid meetmeid oma ülemäärase puudujäägi kiireks korrigeerimiseks. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile peaksid liikmesriigid järgima oma keskpika tähtajaga eelarve-eesmärke. Kuni see eesmärk on saavutamata, peaksid liikmesriigid võtma selle saavutamiseks kõik vajalikud parandusmeetmed
  ning tagama avaliku halduse ajakohastamise ja riigieelarve konsolideerimise.
  Liikmesriikidel tuleks vältida protsüklilist eelarvepoliitikat. Lisaks sellele on oluline, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriigid võtaksid tõhusaid meetmeid oma ülemäärase puudujäägi kiireks korrigeerimiseks.

| 2. | Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto puudujääk võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamiseks, rakendades struktuurireforme, tõstes välist konkurentsivõimet ning aidates vajaduse korral puudujäägi korrigeerimisele kaasa eelarvepoliitika abil. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto puudujääk võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamiseks, rakendades struktuurireforme, tõstes välist konkurentsivõimet ning aidates vajaduse korral puudujäägi korrigeerimisele kaasa eelarvepoliitika abil.

| 2. | Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto puudujääk võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamiseks, viies ellu struktuurireforme, suurendades välist konkurentsivõimet ning aidates vajaduse korral puudujäägi korrigeerimisele kaasa eelarvepoliitika abil,
  samuti konsolideerides majanduskasvu tulemusi ning pöörates tähelepanu suurema sünergia loomisele eelarvepoliitika ja tootlikkuse kasvu vahel. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid, kelle olemasolev jooksevkonto puudujääk võib kujuneda raskesti ületatavaks, peaksid tegema pingutusi olukorra parandamiseks, viies ellu struktuurireforme, suurendades välist konkurentsivõimet ning aidates vajaduse korral puudujäägi korrigeerimisele kaasa eelarvepoliitika abil,
  samuti konsolideerides majanduskasvu tulemusi ning pöörates tähelepanu suurema sünergia loomisele eelarvepoliitika ja tootlikkuse kasvu vahel.

| 2a. | Stabiilsuse huvides ei tohiks liikmesriigid jätta võitlust inflatsiooniohu vastu üksnes rahapoliitika hoolde, eriti praeguses olukorras, kus vahetuskursid on kõrged. Liikmesriigid peaksid rakendama ka kõiki teisi poliitikaid, mis aitavad inflatsiooniohu vastu võidelda. |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Liikmesriigid peaksid suurendama ELi majanduse paindlikkust, arendades siseturu välismõõdet, et tegeleda probleemidega, mis on seotud kasvava ülemaailmse tasakaalustamatusega. |
| --- | --- |

2b.

| 2c. | Pärast hiljutisi rahutuid aegu finantsturgudel tuleb võtta vajalikud meetmed, et vältida laenuraha kättesaamatuks muutumist ja taastada usaldus finantsturgude vastu, et rahuldada avaliku ja erasektori investeerimisvajadused. |
| --- | --- |

2c.

Muudatus 2

Suunis 2

Suunis 2. Kindlustada
  tööhõive kasvu
  aluseks olev majanduslik ja eelarveline jätkusuutlikkus

Suunis 2. Kindlustada
  paremate kasvuväljavaadete
  aluseks olev majanduslik ja eelarveline jätkusuutlikkus

Elanikkonna vananemisega seoses
  prognoositavaid
  kulutusi
  arvesse võttes peaksid liikmesriigid:

Prognoositavaid
  demograafilisi väljakutseid
  arvesse võttes peaksid liikmesriigid:

| 1. | hakkama rahuldavas tempos vähendama valitsemissektori võlga, et tugevdada riigi rahandust
  ; |
| --- | --- |

1.

hakkama rahuldavas tempos vähendama valitsemissektori võlga, et tugevdada riigi rahandust
  ;

| 1
  . | reformima ja tugevdama pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline elujõulisus
  ja jätkusuutlikkus, samuti
  sotsiaalne piisavus ja ligipääsetavus; |
| --- | --- |

1
  .

reformima ja tugevdama pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline elujõulisus
  ja jätkusuutlikkus, samuti
  sotsiaalne piisavus ja ligipääsetavus;

| 2. | reformima ja tugevdama pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline jätkusuutlikkus, sotsiaalne piisavus ja ligipääsetavus; |
| --- | --- |

2.

reformima ja tugevdama pensioni-, sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteeme, et tagada nende rahaline jätkusuutlikkus, sotsiaalne piisavus ja ligipääsetavus;

| 2. | hakkama rahuldavas tempos vähendama valitsemissektori võlga, parandades samal ajal võlahaldust, et tugevdada riigi rahandust
  ; |
| --- | --- |

2.

hakkama rahuldavas tempos vähendama valitsemissektori võlga, parandades samal ajal võlahaldust, et tugevdada riigi rahandust
  ;

| 3. | võtma meetmeid tööturul osalemise ja tööjõu pakkumise suurendamiseks eelkõige naiste, noorte ja vanemaealiste töötajate hulgas ning edendama elutsüklipõhist lähenemist töötamisele, et tõsta töötatud tundide arvu majanduses. |
| --- | --- |

3.

võtma meetmeid tööturul osalemise ja tööjõu pakkumise suurendamiseks eelkõige naiste, noorte ja vanemaealiste töötajate hulgas ning edendama elutsüklipõhist lähenemist töötamisele, et tõsta töötatud tundide arvu majanduses.

| 3. | võtma meetmeid tööturul osalemise ja tööjõu pakkumise suurendamiseks eelkõige naiste, noorte ja vanemaealiste töötajate hulgas ning edendama elutsüklipõhist lähenemist töötamisele, et tõsta töötatud tundide arvu majanduses;
  ja |
| --- | --- |

3.

võtma meetmeid tööturul osalemise ja tööjõu pakkumise suurendamiseks eelkõige naiste, noorte ja vanemaealiste töötajate hulgas ning edendama elutsüklipõhist lähenemist töötamisele, et tõsta töötatud tundide arvu majanduses;
  ja

| 3a. | rakendama ellu teadmisi puudutava „viienda vabaduse” ja edendama uusi oskusi; tagama elukestva õppe kõigi jaoks ning moderniseerima teadusuuringute, hariduse ja koolitussüsteemide infrastruktuure. |
| --- | --- |

3a.

Muudatus 3

Suunis 3

Suunis 3. Edendada vahendite tõhusat, majanduskasvu ja tööhõive suunitlusega jaotamist

Suunis 3. Edendada vahendite tõhusat, majanduskasvu ja tööhõive suunitlusega jaotamist
  ning tugevdada usaldust majanduse vastu

Liikmesriigid peaksid suunama riiklikke kulutusi ümber majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse vastavalt Lissaboni strateegiale, kohandama kasvupotentsiaali tugevdamiseks maksusüsteeme, kindlustama, et oleksid loodud riiklike kulutuste ja poliitikaeesmärkide saavutamise vahelise seose hindamise mehhanismid ning tagama reformipakettide omavahelise sidususe, ilma et see piiraks majanduse stabiilsust ja jätkusuutlikkust käsitlevate suuniste kohaldamist.

Liikmesriigid peaksid suunama riiklikke kulutusi ümber majanduskasvu soodustavatesse kulukategooriatesse vastavalt Lissaboni strateegiale, kohandama kasvupotentsiaali tugevdamiseks maksusüsteeme,
  edendades tootlikkusest tulenevat kasu,
  kindlustama, et oleksid loodud riiklike kulutuste ja poliitikaeesmärkide saavutamise vahelise seose hindamise mehhanismid,
  näiteks kõrge kvaliteediga investeeringud Lissaboni eesmärkide saavutamisse,
  ning tagama reformipakettide omavahelise sidususe, ilma et see piiraks majanduse stabiilsust ja jätkusuutlikkust käsitlevate suuniste kohaldamist.

Muudatus 4

Suunis 4

Suunis 4. Tagada, et palkade areng aitaks kaasa makromajandusliku stabiilsuse ja majanduskasvu saavutamisele.

Suunis 4. Tagada, et palkade areng aitaks kaasa makromajandusliku stabiilsuse ja majanduskasvu saavutamisele.

Selle tagamiseks ja kohanemisvõime tõstmiseks peaksid liikmesriigid soodustama palgaläbirääkimisteks sobivate raamtingimuste loomist, sealjuures täiel määral austades tööturu osapoolte rolli, et edendada nominaalpalkade ja tööjõukulude arengut kooskõlas hindade stabiilsuse ning tootlikkuse keskpika perspektiivi suundumusega, võttes
  arvesse
  töötajate kvalifikatsiooni ja kohalikel tööturgudel valitsevate tingimuste erinevusi.

Selle tagamiseks ja kohanemisvõime tõstmiseks peaksid liikmesriigid soodustama palgaläbirääkimisteks sobivate raamtingimuste loomist, sealjuures täiel määral austades tööturu osapoolte rolli, et edendada nominaalpalkade ja tööjõukulude arengut kooskõlas hindade stabiilsuse ning tootlikkuse keskpika perspektiivi suundumusega,
  eelkõige
  võttes
  arvesse kutselisi finantsturgudel tegutsejaid, samuti
  töötajate kvalifikatsiooni ja kohalikel tööturgudel valitsevate tingimuste erinevusi.

Muudatus 5

Suunis 5

Suunis 5. Edendada makromajanduspoliitika, struktuuripoliitika ja tööhõivepoliitika vahelist sidusust.

Suunis 5. Edendada makromajanduspoliitika, struktuuripoliitika ja tööhõivepoliitika vahelist sidusust.

Liikmesriigid peaksid:

| 1. | parandama majanduspoliitika koordineerimist, et ühtlustada riiklikud reformikavad, võttes samal ajal arvesse majanduslikke erisusi ja erinevaid traditsioone; |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid peaksid läbi viima töö- ja kaubaturu reforme, mis suurendavad kasvupotentsiaali ja samal ajal toetavad makromajanduslikku raamistikku,
  suurendades
  paindlikkust ja liikuvust töö- ja kaubaturul ning nende turgude võimet kohaneda globaliseerumise, tehnoloogia arengu, nõudluse muutumise ja tsükliliste muutustega. Eelkõige peaksid liikmesriigid andma uue hoo maksu- ja hüvitissüsteemide reformidele, et muuta stiimulid mõjusamaks ning töötamine tasuvaks; suurendama tööturgude kohanemisvõimet, ühendades tööhõive paindlikkuse ja kindlustatuse, ning parandama inimkapitali investeerides töötajate konkurentsivõimet.

| 2. | läbi viima töö- ja kaubaturu reforme, mis suurendavad kasvupotentsiaali ja samal ajal toetavad makromajanduslikku raamistikku,
  tagades
  paindlikkuse
  uute turvalisuse vormidega
  , liikuvusega töö- ja kaubaturul ning nende turgude võimega kohaneda globaliseerumise, tehnoloogia arengu, nõudluse muutumise ja tsükliliste muutustega. Eelkõige peaksid liikmesriigid andma uue hoo maksu- ja hüvitissüsteemide reformidele, et muuta stiimulid mõjusamaks ning töötamine tasuvaks; suurendama tööturgude kohanemisvõimet, ühendades tööhõive paindlikkuse ja kindlustatuse, ning parandama inimkapitali investeerides töötajate konkurentsivõimet. Eelkõige peaksid liikmesriigid andma uue hoo maksu- ja hüvitissüsteemide reformidele, et muuta stiimulid mõjusamaks ning töötamine tasuvaks; suurendama tööturgude kohanemisvõimet, ühendades tööhõive paindlikkuse ja kindlustatuse, ning parandama inimkapitali investeerides töötajate konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

2.

läbi viima töö- ja kaubaturu reforme, mis suurendavad kasvupotentsiaali ja samal ajal toetavad makromajanduslikku raamistikku,
  tagades
  paindlikkuse
  uute turvalisuse vormidega
  , liikuvusega töö- ja kaubaturul ning nende turgude võimega kohaneda globaliseerumise, tehnoloogia arengu, nõudluse muutumise ja tsükliliste muutustega. Eelkõige peaksid liikmesriigid andma uue hoo maksu- ja hüvitissüsteemide reformidele, et muuta stiimulid mõjusamaks ning töötamine tasuvaks; suurendama tööturgude kohanemisvõimet, ühendades tööhõive paindlikkuse ja kindlustatuse, ning parandama inimkapitali investeerides töötajate konkurentsivõimet. Eelkõige peaksid liikmesriigid andma uue hoo maksu- ja hüvitissüsteemide reformidele, et muuta stiimulid mõjusamaks ning töötamine tasuvaks; suurendama tööturgude kohanemisvõimet, ühendades tööhõive paindlikkuse ja kindlustatuse, ning parandama inimkapitali investeerides töötajate konkurentsivõimet;

| 3. | pöörama erilist tähelepanu institutsioonilise ja haldussuutlikkuse suurendamisele ja |
| --- | --- |

3.

| 4. | osalema ELi tervikliku sisserändepoliitika kujundamisel, mis hõlmaks tööturu vajadustele vastava majandusliku rände kriteeriume ja menetlusi. |
| --- | --- |

4.

Muudatus 6

Suunis 6

Suunis 6. Et aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva majandus- ja rahaliidu kujunemisele, peavad eurotsooni liikmesriigid tagama oma majandus- ja eelarvepoliitika parema kooskõlastamise ning eelkõige:

Suunis 6. Et aidata kaasa dünaamilise ja hästitoimiva majandus- ja rahaliidu kujunemisele, peavad eurotsooni liikmesriigid tagama oma majandus- ja eelarvepoliitika parema kooskõlastamise ning eelkõige:

| - 1. | viima maksimumini reformide positiivsed kõrvalmõjud, sest ühine valuuta ja ühine rahapoliitika annavad kooskõlastamisele uue mõõtme; |
| --- | --- |

- 1.

| 1. | pöörama erilist tähelepanu riigi rahanduse eelarvelisele jätkusuutlikkusele, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti; |
| --- | --- |

1.

pöörama erilist tähelepanu riigi rahanduse eelarvelisele jätkusuutlikkusele, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti;

| 1. | pöörama erilist tähelepanu riigi rahanduse eelarvelisele jätkusuutlikkusele, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti; |
| --- | --- |

1.

pöörama erilist tähelepanu riigi rahanduse eelarvelisele jätkusuutlikkusele, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti;

| 2. | toetama sellist poliitikat, mis soodustab majanduskasvu taastumist ning hindade stabiilsust, suurendades seega usaldust ettevõtjate ja tarbijate seas lühiajalises perspektiivis, ja on samal ajal kooskõlas pikaajalise jätkusuutliku kasvuga; |
| --- | --- |

2.

toetama sellist poliitikat, mis soodustab majanduskasvu taastumist ning hindade stabiilsust, suurendades seega usaldust ettevõtjate ja tarbijate seas lühiajalises perspektiivis, ja on samal ajal kooskõlas pikaajalise jätkusuutliku kasvuga;

| 2. | toetama sellist poliitikat, mis soodustab majanduskasvu taastumist ning hindade stabiilsust, suurendades seega usaldust ettevõtjate ja tarbijate seas lühiajalises perspektiivis, ja on samal ajal kooskõlas pikaajalise jätkusuutliku kasvuga; |
| --- | --- |

2.

toetama sellist poliitikat, mis soodustab majanduskasvu taastumist ning hindade stabiilsust, suurendades seega usaldust ettevõtjate ja tarbijate seas lühiajalises perspektiivis, ja on samal ajal kooskõlas pikaajalise jätkusuutliku kasvuga;

| 3. | jätkama struktuurireforme, mis suurendavad eurotsooni pikaajalist potentsiaalset kasvu ning parandavad tootlikkust, konkurentsivõimet ja asümmeetriliste tagasilöökidega kohanemise võimet, pöörates erilist tähelepanu tööhõivepoliitikale; ja |
| --- | --- |

3.

jätkama struktuurireforme, mis suurendavad eurotsooni pikaajalist potentsiaalset kasvu ning parandavad tootlikkust, konkurentsivõimet ja asümmeetriliste tagasilöökidega kohanemise võimet, pöörates erilist tähelepanu tööhõivepoliitikale; ja

| 3. | jätkama struktuurireforme
  ning järgima Lissaboni eesmärkidele vastavaid investeerimisprioriteete
  , mis suurendavad eurotsooni pikaajalist potentsiaalset kasvu ning parandavad tootlikkust, konkurentsivõimet ja asümmeetriliste tagasilöökidega kohanemise võimet, pöörates erilist tähelepanu tööhõivepoliitikale; ja |
| --- | --- |

3.

jätkama struktuurireforme
  ning järgima Lissaboni eesmärkidele vastavaid investeerimisprioriteete
  , mis suurendavad eurotsooni pikaajalist potentsiaalset kasvu ning parandavad tootlikkust, konkurentsivõimet ja asümmeetriliste tagasilöökidega kohanemise võimet, pöörates erilist tähelepanu tööhõivepoliitikale; ja

| 4. | tagama, et eurotsooni mõjujõud maailma majandussüsteemis oleks proportsionaalne
  tema
  majandusliku kaaluga. |
| --- | --- |

4.

tagama, et eurotsooni mõjujõud maailma majandussüsteemis oleks proportsionaalne
  tema
  majandusliku kaaluga.

| 4. | tagama, et
  ELi ja
  eurotsooni mõjujõud maailma majandussüsteemis oleks proportsionaalne
  nende
  majandusliku kaaluga. |
| --- | --- |

4.

tagama, et
  ELi ja
  eurotsooni mõjujõud maailma majandussüsteemis oleks proportsionaalne
  nende
  majandusliku kaaluga.

Muudatus 7

Suunise 7 sissejuhatav osa ning lõiked 1, 2 ja 3

Suunis 7. Et suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, eelkõige eraettevõtjate poolt, kinnitatakse üldeesmärgiks saavutada 2010. aastaks teadus- ja arendustegevuse investeeringute tase 3 % SKTst, mis jaguneb sobival viisil era- ja avaliku sektori investeeringute vahel,
  kusjuures liikmesriigid ise määravad kindlaks konkreetsed vahetasemed. Liikmesriigid peaksid
  mitmesuguseid asjakohaseid meetmeid
  teadus- ja arendustegevuse, eelkõige ettevõtete teadus- ja arendustegevuse
  edendamiseks edasi arendama järgmiselt:

Suunis 7. Et suurendada ja parandada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, eriti eraettevõtjate poolt, kinnitatakse üldeesmärgiks saavutada 2010. aastaks teadus- ja arendustegevuse investeeringute tase 3 % SKTst, mis jaguneb sobival viisil era- ja avaliku sektori investeeringute vahel
  , ning et edendada ettevõtluskultuuri ja ergutada eraalgatust, peaksid liikmesriigid
  mitmesuguseid asjakohaseid meetmeid
  majanduse ja kõikide innovatsiooni vormide ajakohastamiseks
  edasi arendama järgmiselt:

| 1. | parandades raamtingimusi
  ja tagades
  , et ettevõtted tegutsevad piisava konkurentsiga
  ja atraktiivses
  keskkonnas; |
| --- | --- |

1.

parandades raamtingimusi
  ja tagades
  , et ettevõtted tegutsevad piisava konkurentsiga
  ja atraktiivses
  keskkonnas;

| 1. | arendades turule reageerivaid institutsioone ja
  parandades raamtingimusi,
  tagamaks
  , et ettevõtted tegutsevad piisava konkurentsiga
  ärikeskkonnas ja saavad kasu uuenduste rakendamisest; |
| --- | --- |

1.

arendades turule reageerivaid institutsioone ja
  parandades raamtingimusi,
  tagamaks
  , et ettevõtted tegutsevad piisava konkurentsiga
  ärikeskkonnas ja saavad kasu uuenduste rakendamisest;

| 2. | suurendades avaliku sektori teadus- ja arenduskulutuste tulemuslikkust ja tõhusust ning arendades avaliku ja erasektori partnerlust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | arendades ja tugevdades haridus- ja teadusasutuste tippkeskusi liikmesriikides ja luues vajadusel uusi ning parandades koostööd ja tehnoloogiasiiret avalik-õiguslike teadusasutuste ja eraettevõtete vahel; |
| --- | --- |

3.

| 3a. | ergutades tööstuslike uurimiskeskuste detsentraliseerimist, et taasühendada need hariduskeskustega, ning uurides erinevate teaduskoolkondade erisusi; |
| --- | --- |

3a.

Muudatus 8

Suunise 11 lõiked 4 a ja 4 b (uus)

| 4a. | täitma Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadisel kohtumisel võetud kohustused tegeleda energeetika- ja keskkonnaalaste väljakutsetega ja |
| --- | --- |

4a.

| 4b. | arvestades toiduhindade tõusu, mis tundub olevat pigem püsiv kui tsükliline, vaatama üle pakkumist piiravad mehhanismid ühises põllumajanduspoliitikas. |
| --- | --- |

4b.

Muudatus 9

Suunis 12

Suunis 12. Et laiendada ja süvendada siseturgu, peaksid liikmesriigid:

Suunis 12. Et laiendada ja süvendada siseturgu
  ning tagada avatud ja konkurentsivõimelised turud
  , peaksid liikmesriigid:

| 1. | kiirendama siseturu direktiivide ülevõtmist; |
| --- | --- |

1.

kiirendama siseturu direktiivide ülevõtmist;

| 1. | kiirendama siseturu direktiivide ülevõtmist
  ning kaotama piiriülese tegevuse senised tõkked
  ; |
| --- | --- |

1.

kiirendama siseturu direktiivide ülevõtmist
  ning kaotama piiriülese tegevuse senised tõkked
  ;

| 2. | seadma prioriteediks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangema ja parema jõustamise; |
| --- | --- |

2.

seadma prioriteediks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangema ja parema jõustamise;

| 2. | seadma prioriteediks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangema ja parema jõustamise; |
| --- | --- |

2.

seadma prioriteediks siseturgu käsitlevate õigusaktide rangema ja parema jõustamise;

| 3. | kaotama senised piiriülese tegevuse tõkked; |
| --- | --- |

3.

kaotama senised piiriülese tegevuse tõkked;

| 3. | kaotama senised piiriülese tegevuse tõkked; |
| --- | --- |

3.

kaotama senised piiriülese tegevuse tõkked;

| 4. | kohaldama tõhusalt ELi riigihangete eeskirju; |
| --- | --- |

4.

kohaldama tõhusalt ELi riigihangete eeskirju;

| 4. | kohaldama tõhusalt ELi riigihangete eeskirju |
| --- | --- |

4.

kohaldama tõhusalt ELi riigihangete eeskirju

| 5. | edendama täielikult toimivat teenuste siseturgu, säilitades samal ajal Euroopa sotsiaalse mudeli; |
| --- | --- |

5.

edendama täielikult toimivat teenuste siseturgu, säilitades samal ajal Euroopa sotsiaalse mudeli;

| 5. | edendama täielikult toimivat teenuste siseturgu
  ning tagama mõistliku hinnaga üldised, kättesaadavad ja jätkusuutlikud kõrge kvaliteediga avalikud teenused kõigile
  , säilitades samal ajal Euroopa sotsiaalse mudeli; |
| --- | --- |

5.

edendama täielikult toimivat teenuste siseturgu
  ning tagama mõistliku hinnaga üldised, kättesaadavad ja jätkusuutlikud kõrge kvaliteediga avalikud teenused kõigile
  , säilitades samal ajal Euroopa sotsiaalse mudeli;

| 6. | kiirendama
  finantsturgude
  integreerumist, rakendades
  ja jõustades
  ühtselt
  ja
  järjepidevalt finantsteenuste tegevuskava; |
| --- | --- |

6.

kiirendama
  finantsturgude
  integreerumist, rakendades
  ja jõustades
  ühtselt
  ja
  järjepidevalt finantsteenuste tegevuskava;

| 6. | kiirendama
  teenuste, sealhulgas finantsteenuste
  integreerumist, rakendades ühtselt
  siseturgu käsitlevaid õigusakte ja jõustades
  järjepidevalt finantsteenuste tegevuskava
  , suurendades samal ajal läbipaistvust, vastutust ja järelevalvet investorite, turgude ja reguleerijate jaoks seoses nii alternatiivsete kui ka mittealternatiivsete finantsturgude investeeringutega
  ; |
| --- | --- |

6.

kiirendama
  teenuste, sealhulgas finantsteenuste
  integreerumist, rakendades ühtselt
  siseturgu käsitlevaid õigusakte ja jõustades
  järjepidevalt finantsteenuste tegevuskava
  , suurendades samal ajal läbipaistvust, vastutust ja järelevalvet investorite, turgude ja reguleerijate jaoks seoses nii alternatiivsete kui ka mittealternatiivsete finantsturgude investeeringutega
  ;

| 6a. | aitama välja arendada tasakaalustatud lähenemisviisi finantsriski piiriülese leviku reguleerimisele; |
| --- | --- |

6a.

| 6b. | looma sobivad tingimused ressursside tõhusamaks kasutamiseks transpordi ja energeetika infrastruktuurides, keskendudes piiriülestele lõikudele, äärepoolsematele piirkondadele ning „vanade” ja „uute” liikmesriikide vahelistele ühendustele; ning |
| --- | --- |

6b.

| 6c. | mängima rahvusvahelisel tasandil juhtivat rolli kriisijuhtimise ning praeguse ülemaailmse järelevalvekorralduse parandamisega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

6c.

Muudatus 10

Suunise 13 lõige 6 a (uus)

| 6a. | Atlandi-ülese turu väljaarendamine; |
| --- | --- |

6a.

*

* *

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0533.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/49

---

Kolmapäev, 20. veebruar 2008ELi Kesk-Aasia strateegia

P6_TA(2008)0059

Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (2007/2102(INI))

2009/C 184 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse eelmisi resolutsioone Kesk-Aasia kohta, eelkõige oma 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Usbekistani kohta (1), 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Kasahstani kohta (2) ja 12. mai 2005. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kõrgõzstanis ja Kesk-Aasias (3);

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepinguid ELi ja Usbekistani, Kõrgõzstani ja Kasahstani vahel, mis kõik kehtivad alates 1999. aastast, 11. oktoobril 2004. aastal sõlmitud vahelepingut mis käsitleb kaubandust ja kaubandusküsimusi ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahel (4), ratifitseerimata kaubandus- ja koostöölepingut ELi ning Tadžikistani vahel ning komisjoni ettepanekut kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta ELi ja Türkmenistani vahel;

võttes arvesse inimõigusi käsitlevaid klausleid eespool nimetatud lepingutes;

võttes arvesse ELi kohustust edendada ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ja Euroopa arengukonsensust (5);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 21.–22. juunil 2007 vastu võetud ELi strateegiat Kesk-Aasiaga loodava uue partnerluse kohta;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu Euroopa energiapoliitika tegevuskava (2007–2013), mis võeti vastu 8.-9. märtsil 2007, ja energiaalast koostööd ELi ning Musta mere ja Kaspia mere äärsete riikide ja nende naabrite vahel;

võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (6);

võttes arvesse Bakuu algatust energeetikaalase koostöö ja transpordi arendamiseks ELi ning Musta mere ja Kaspia mere piirkonna riikide vahel;

võttes arvesse Aserbaidžaani ja Kasahstaniga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumeid Euroopa energiahuve teeniva välispoliitika arendamise kontekstis;

võttes arvesse nõukogu asjaomaseid järeldusi, sealhulgas 23.–24. mai, 13. juuni, 18. juuli ja 3. oktoobri 2005. aasta, 13. novembri 2006. aasta, 5. märtsi, 14.–15. mai ja 15.–16. oktoobri 2007. aasta järeldusi Usbekistani kohta ning 23.–24. aprilli 2007. aasta järeldusi Kesk-Aasia kohta;

võttes arvesse sanktsioone, mille EL kehtestas Usbekistanile pärast Andijoni veresauna nõukogu 14. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1859/2005 (millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Usbekistani suhtes) (7), ning et sanktsioone on järgnevalt pikendatud (8), ning viisapiirangute osalist kaotamist ja tingimuslikku peatamist kuueks kuuks vastavalt 2007. aasta mais ning 2007. aasta oktoobris;

võttes arvesse Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatust, mis võeti kasutusele 2003. aastal eesmärgiga edendada inimõigusi ja toetada karistusreformide läbiviimist, demokraatiat, head valitsemistava, ajakirjandusvabadust, õigusriigi põhimõtet, julgeolekustruktuure (politseid ja relvajõude) ning konfliktide ennetust;

võttes arvesse arengukoostöö rahastamisvahendit (9);

võttes arvesse kolme välisministri ja Kesk-Aasia riikide esindajate kohtumist, mis toimus 30. juunil 2007 Berliinis ELi eriesindaja Pierre Moreli ja Portugali peaministri José Sócratese osavõtul;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0503/2007),

| A. | arvestades, et viis riiki, mida ühiselt nimetatakse Kesk-Aasiaks (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan), on Euroopa ja Aasia kokkupuutepunkti keskmes, ja arvestades, et ajalooliselt ja traditsiooniliselt on nad olnud oluliseks kohtumis- ja transiidipaigaks kahe mandri vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et viis riiki, mida ühiselt nimetatakse Kesk-Aasiaks (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan), on Euroopa ja Aasia kokkupuutepunkti keskmes, ja arvestades, et ajalooliselt ja traditsiooniliselt on nad olnud oluliseks kohtumis- ja transiidipaigaks kahe mandri vahel;

| B. | arvestades, et EL on seisukohal, et suurem stabiilsus ning majanduse, demokraatia ja inimarengu ja inimeste julgeoleku taseme tõstmine terves Kesk-Aasias on väga vajalik, ning arvestades, et EL on selgelt huvitatud selles valdkonnas edu saavutamisest ning peab alati kinni pidama oma kohustusest süvalaiendada inimõigusi kõikidesse kokkulepetesse kolmandate riikidega ning edendada demokraatiat ühtse poliitika ja nimetatud eesmärkideks sobivaimate meetmete kasutamise abil; arvestades, et selline tegutsemine kaitseb liidu usaldatavust ning aitab lõppkokkuvõttes kaasa tema muutumisele järjest tõhusamaks osalejaks suhetes piirkonnaga ja sellest kaugemalgi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on seisukohal, et suurem stabiilsus ning majanduse, demokraatia ja inimarengu ja inimeste julgeoleku taseme tõstmine terves Kesk-Aasias on väga vajalik, ning arvestades, et EL on selgelt huvitatud selles valdkonnas edu saavutamisest ning peab alati kinni pidama oma kohustusest süvalaiendada inimõigusi kõikidesse kokkulepetesse kolmandate riikidega ning edendada demokraatiat ühtse poliitika ja nimetatud eesmärkideks sobivaimate meetmete kasutamise abil; arvestades, et selline tegutsemine kaitseb liidu usaldatavust ning aitab lõppkokkuvõttes kaasa tema muutumisele järjest tõhusamaks osalejaks suhetes piirkonnaga ja sellest kaugemalgi;

| C. | arvestades üldist huvi Kesk-Aasia stabiilsuse vastu, kuna ühes riigis viiest valitsev tõsine ja kestev ebastabiilsus võib rängalt mõjuda tervele piirkonnale ning mõjutada mitmeti ka ELi ja selle liikmesriike; |
| --- | --- |

C.

arvestades üldist huvi Kesk-Aasia stabiilsuse vastu, kuna ühes riigis viiest valitsev tõsine ja kestev ebastabiilsus võib rängalt mõjuda tervele piirkonnale ning mõjutada mitmeti ka ELi ja selle liikmesriike;

| D. | arvestades ohuga, mida põhjustab impordialane sõltuvus ebastabiilsetest piirkondadest ja tarnijatest, ning vajadusega seada sisse usaldusväärsed, kättesaadavad ja jätkusuutlikud energiakanalid; |
| --- | --- |

D.

arvestades ohuga, mida põhjustab impordialane sõltuvus ebastabiilsetest piirkondadest ja tarnijatest, ning vajadusega seada sisse usaldusväärsed, kättesaadavad ja jätkusuutlikud energiakanalid;

| E. | arvestades, et EL soovib suurendada julgeolekut ja stabiilsust ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamist Kesk-Aasia riikides, kuna strateegilised, poliitilised ja majanduslikud arengud ning kasvavad piirkonnaülesed väljakutsed Kesk-Aasias mõjutavad otseselt või kaudselt ka Euroopa Liidu huve; arvestades, et Kesk-Aasia riigid saavad oma oluliste energiavarude abil ning kaubanduspartnerite ja tarneteede mitmekesistamise suunas tehtavate jõupingutuste kaudu aidata kaasa Euroopa Liidu energia varustuskindluse ja energiaga varustamise vajaduse täitmisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL soovib suurendada julgeolekut ja stabiilsust ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamist Kesk-Aasia riikides, kuna strateegilised, poliitilised ja majanduslikud arengud ning kasvavad piirkonnaülesed väljakutsed Kesk-Aasias mõjutavad otseselt või kaudselt ka Euroopa Liidu huve; arvestades, et Kesk-Aasia riigid saavad oma oluliste energiavarude abil ning kaubanduspartnerite ja tarneteede mitmekesistamise suunas tehtavate jõupingutuste kaudu aidata kaasa Euroopa Liidu energia varustuskindluse ja energiaga varustamise vajaduse täitmisele;

| F. | arvestades, et ühelt poolt valitseb piirkonna riikide seas tugev vajadus koostöö järele, kuid teiselt poolt tugev vastuseis niisugustele ideedele ja jõupingutustele, ja seda eelkõige keskse asukoha ja kõige suurema rahvaarvuga Usbekistani riigi valitsuse poolt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühelt poolt valitseb piirkonna riikide seas tugev vajadus koostöö järele, kuid teiselt poolt tugev vastuseis niisugustele ideedele ja jõupingutustele, ja seda eelkõige keskse asukoha ja kõige suurema rahvaarvuga Usbekistani riigi valitsuse poolt;

| G. | arvestades, et isolatsionism saab alguse ebakindlusest riigisisese kontrolli säilitamise suhtes – selle äärmuslikke vorme võib näha Türkmenistanis ja Usbekistanis –, ning arvestades, et kõnealune ebakindlus esineb režiimides, mis näitavad üles vähest huvi valitsemiskorra aluseks vajaliku rahva nõusoleku saavutamise vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et isolatsionism saab alguse ebakindlusest riigisisese kontrolli säilitamise suhtes – selle äärmuslikke vorme võib näha Türkmenistanis ja Usbekistanis –, ning arvestades, et kõnealune ebakindlus esineb režiimides, mis näitavad üles vähest huvi valitsemiskorra aluseks vajaliku rahva nõusoleku saavutamise vastu;

| H. | arvestades, et viis Kesk-Aasia vabariiki on ametliku arenguabi saajad, mis tähendab, et ELi abi kõnealustele riikidele käsitletakse arenguabina; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et viis Kesk-Aasia vabariiki on ametliku arenguabi saajad, mis tähendab, et ELi abi kõnealustele riikidele käsitletakse arenguabina;

| I. | arvestades, et ELi julgeoleku- ja muudest huvidest ning samuti ELi väärtustest ja aastatuhande arengueesmärkide edendamisest lähtuvalt tuleb probleemid ja võimaluste puudumine, millega seisavad vastamisi paljud inimesed kõnealuses piirkonnas, mille teatavates osades valitseb vaesus, ohud inimeste julgeolekule, mis on osaliselt seotud julgeolekuprobleemidega sellistes naaberriikides nagu Afganistan, ning destabiliseerumise ja konfliktidega seonduvad ohud asetada ELi Kesk-Aasia lähenemisviisi keskmesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi julgeoleku- ja muudest huvidest ning samuti ELi väärtustest ja aastatuhande arengueesmärkide edendamisest lähtuvalt tuleb probleemid ja võimaluste puudumine, millega seisavad vastamisi paljud inimesed kõnealuses piirkonnas, mille teatavates osades valitseb vaesus, ohud inimeste julgeolekule, mis on osaliselt seotud julgeolekuprobleemidega sellistes naaberriikides nagu Afganistan, ning destabiliseerumise ja konfliktidega seonduvad ohud asetada ELi Kesk-Aasia lähenemisviisi keskmesse;

| J. | arvestades, et ELi arengukoostöö esmane eesmärk on vaesuse kaotamine säästva arengu, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kontekstis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi arengukoostöö esmane eesmärk on vaesuse kaotamine säästva arengu, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kontekstis;

| K. | arvestades, et ELi abi piirkonnale on suurel määral võtnud tehnilise abi vormi, mida rakendatakse programmi TACIS kaudu, ning arvestades, et hinnangud TACISe tõhususele on andnud vastakaid tulemusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi abi piirkonnale on suurel määral võtnud tehnilise abi vormi, mida rakendatakse programmi TACIS kaudu, ning arvestades, et hinnangud TACISe tõhususele on andnud vastakaid tulemusi;

| L. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 25 kohaselt on õigus tervise kaitsele põhiline inimõigus ja tervishoiuteenuste üldine kättesaadavus on ülioluline aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; arvestades, et pärast Nõukogude Liidu lagunemist on tervishoiutingimused kõikides Kesk-Aasia vabariikides halvenenud ning tervishoiusüsteemid on kriisiolukorras; arvestades, et selliste epideemiate nagu HIV/AIDS ja ravimresistentne tuberkuloos võimalik ülekandeefekt kujutab pikaajalist ohtu ELile; arvestades, et linnugripp on tõendanud nakkushaiguste võimet levida kiiresti terves Euroopas; arvestades, et eri riikides ilmnevate tervishoiukriiside sotsiaalsed tagajärjed ohustavad nende riikide üldist stabiilsust ja arenguväljavaateid ning avaldavad mõju Euroopa julgeolekule; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 25 kohaselt on õigus tervise kaitsele põhiline inimõigus ja tervishoiuteenuste üldine kättesaadavus on ülioluline aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; arvestades, et pärast Nõukogude Liidu lagunemist on tervishoiutingimused kõikides Kesk-Aasia vabariikides halvenenud ning tervishoiusüsteemid on kriisiolukorras; arvestades, et selliste epideemiate nagu HIV/AIDS ja ravimresistentne tuberkuloos võimalik ülekandeefekt kujutab pikaajalist ohtu ELile; arvestades, et linnugripp on tõendanud nakkushaiguste võimet levida kiiresti terves Euroopas; arvestades, et eri riikides ilmnevate tervishoiukriiside sotsiaalsed tagajärjed ohustavad nende riikide üldist stabiilsust ja arenguväljavaateid ning avaldavad mõju Euroopa julgeolekule;

| M. | arvestades, et energia ja veega seonduv on piirkonnas põhiprobleemiks inimeste julgeoleku ja riigisiseste suhete jaoks, seda eelkõige Kõrgõzstanis, Tadžikistanis ja Usbekistanis, ning arvestades, et vaesuse vähendamisel on jätkuvalt keskne tähtsus sotsiaalse ebastabiilsuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et energia ja veega seonduv on piirkonnas põhiprobleemiks inimeste julgeoleku ja riigisiseste suhete jaoks, seda eelkõige Kõrgõzstanis, Tadžikistanis ja Usbekistanis, ning arvestades, et vaesuse vähendamisel on jätkuvalt keskne tähtsus sotsiaalse ebastabiilsuse vähendamiseks;

| N. | arvestades, et EL soovib importida rohkem naftat ja gaasi Kesk-Aasiast, seda eelkõige mööda uusi torujuhtmeid, ning kehtestada energia tootmise ja transpordi jaoks selge ja läbipaistva raamistiku, ning arvestades, et kõnealuses kontekstis on asjassepuutuvateks riikideks Kasahstan ja Türkmenistan; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL soovib importida rohkem naftat ja gaasi Kesk-Aasiast, seda eelkõige mööda uusi torujuhtmeid, ning kehtestada energia tootmise ja transpordi jaoks selge ja läbipaistva raamistiku, ning arvestades, et kõnealuses kontekstis on asjassepuutuvateks riikideks Kasahstan ja Türkmenistan;

| O. | arvestades, et Kesk-Aasia riikidele kuuluvad erineval määral nafta-, gaasi-, loodusvarade ja hüdroenergia ressursid; arvestades, et selliste ressursside kasutussevõtt peaks oluliselt hõlbustama majanduslikku ja sotsiaalset arengut; arvestades, et valede tingimuste korral võivad ilmneda soovimatud kõrvalmõjud, näiteks keskkonnatingimuste tõsine halvenemine, teiste majandussektorite konkurentsivõime vähenemine, jõukuse ebavõrdne jaotumine ning poliitiliste ja ühiskondlike pingete suurenemine, mis võivad positiivsed mõjud isegi üle kaaluda (nn loodusvarade needus); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Kesk-Aasia riikidele kuuluvad erineval määral nafta-, gaasi-, loodusvarade ja hüdroenergia ressursid; arvestades, et selliste ressursside kasutussevõtt peaks oluliselt hõlbustama majanduslikku ja sotsiaalset arengut; arvestades, et valede tingimuste korral võivad ilmneda soovimatud kõrvalmõjud, näiteks keskkonnatingimuste tõsine halvenemine, teiste majandussektorite konkurentsivõime vähenemine, jõukuse ebavõrdne jaotumine ning poliitiliste ja ühiskondlike pingete suurenemine, mis võivad positiivsed mõjud isegi üle kaaluda (nn loodusvarade needus);

| P. | arvestades, et 10. oktoobril 2007. aastal kohtusid Leedus Ukraina, Poola, Aserbaidžaani ja Gruusia esindajad, et arutada uut naftatranspordivõrku, mis on kavandatud toornafta transportimiseks Kaspia merest läbi Bakuu ja Odessa Gdanski sadamasse Poolas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 10. oktoobril 2007. aastal kohtusid Leedus Ukraina, Poola, Aserbaidžaani ja Gruusia esindajad, et arutada uut naftatranspordivõrku, mis on kavandatud toornafta transportimiseks Kaspia merest läbi Bakuu ja Odessa Gdanski sadamasse Poolas;

| Q. | arvestades, et Venemaa ja Hiina üritasid suurendada oma mõjusfääre Kesk-Aasias, luues 1996. aastal Shanghai viisiku, mis ühendas Hiina, Venemaa, Kõrgõzstani, Kasahstani ja Tadžikistani foorumiks piiriüleste küsimuste lahendamisel ja millest 2001. aastal sai Shanghai koostööorganisatsioon, tänapäeval suurim piirkondlik organisatsioon Kesk-Aasias, kuhu tänaseks kuulub Usbekistan täisliikmena ning Pakistan, India, Iraan ja Mongoolia vaatlejatena; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Venemaa ja Hiina üritasid suurendada oma mõjusfääre Kesk-Aasias, luues 1996. aastal Shanghai viisiku, mis ühendas Hiina, Venemaa, Kõrgõzstani, Kasahstani ja Tadžikistani foorumiks piiriüleste küsimuste lahendamisel ja millest 2001. aastal sai Shanghai koostööorganisatsioon, tänapäeval suurim piirkondlik organisatsioon Kesk-Aasias, kuhu tänaseks kuulub Usbekistan täisliikmena ning Pakistan, India, Iraan ja Mongoolia vaatlejatena;

| R. | arvestades, et hulk erinevaid riike on kas ajalooliselt või viimasel ajal näidanud üles otsest huvi piirkonna vastu; arvestades, et kõikidel liikmesriikidel ei ole piirkonnas saatkondi; arvestades, et liikmesriikide tegevuse vaheline koordineeritus piirkonnas on tihti puudulik; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et hulk erinevaid riike on kas ajalooliselt või viimasel ajal näidanud üles otsest huvi piirkonna vastu; arvestades, et kõikidel liikmesriikidel ei ole piirkonnas saatkondi; arvestades, et liikmesriikide tegevuse vaheline koordineeritus piirkonnas on tihti puudulik;

| S. | arvestades, et USA sõjaväe ja varustuse väljaviimine Karshi-Khanabadi (K2) lennubaasist Usbekistanis 21. novembril 2005 kahandas USA sõjaväeliste rajatiste arvu Kesk-Aasias ühele baasile Manasis, Kõrgõzstani pealinna Biškeki lähedal; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et USA sõjaväe ja varustuse väljaviimine Karshi-Khanabadi (K2) lennubaasist Usbekistanis 21. novembril 2005 kahandas USA sõjaväeliste rajatiste arvu Kesk-Aasias ühele baasile Manasis, Kõrgõzstani pealinna Biškeki lähedal;

| T. | arvestades, et poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja muud tingimused on Kesk-Aasia riikide puhul, ja mõnel juhul ka riigisiseselt, erinevad, ning arvestades, et seega on hädavajalik, et ELi poliitika kõnealuste riikide suhtes oleks erinev; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et poliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja muud tingimused on Kesk-Aasia riikide puhul, ja mõnel juhul ka riigisiseselt, erinevad, ning arvestades, et seega on hädavajalik, et ELi poliitika kõnealuste riikide suhtes oleks erinev;

| U. | arvestades, et Kesk-Aasia riigid on väga noored riigid, ja arvestades, et riigi ülesehituse ning poliitilise ja majandusliku ülemineku nimel tehtud jõupingutused on viinud neid eri suundadesse ja põhjustanud ebavõrdset distantseerumist varasemast nõukogude süsteemist; arvestades, et valitsemisega soetud küsimustega tegelemine on paljude riikide puhul jätkuvalt äärmiselt oluline stabiilsuse ja julgeoleku kaalutlustel ning kõikide riikide puhul poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku arengu nimel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Kesk-Aasia riigid on väga noored riigid, ja arvestades, et riigi ülesehituse ning poliitilise ja majandusliku ülemineku nimel tehtud jõupingutused on viinud neid eri suundadesse ja põhjustanud ebavõrdset distantseerumist varasemast nõukogude süsteemist; arvestades, et valitsemisega soetud küsimustega tegelemine on paljude riikide puhul jätkuvalt äärmiselt oluline stabiilsuse ja julgeoleku kaalutlustel ning kõikide riikide puhul poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku arengu nimel;

| V. | arvestades, et ELi murede hulka kuulub ka vajadus lõpetada uimastikaubandus Kesk-Aasia riikidest ja nende kaudu, võidelda organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse vastu ja takistada terrorismi levikut; arvestades, et mõnel juhul kasutatakse terrorismivastast võitlust ettekäändena repressioonide kasutamisel valitsuse kritiseerijate, inimõiguste kaitsjate, usuliste liikumiste toetajate või tavaliste ettevõtjate vastu; arvestades tõenäosust, et kõnealuste isikute vastu on samuti kasutatud Usbekistani julgeolekukoostöö raamistikku naaberriikidega; arvestades, et tunnistatakse lapstööjõu rände olemasolu, mis nõuab uusi rahvusvahelise ja sotsiaalse partnerluse vorme, mis kaasaksid probleemi täielikuks lahendamiseks kõik huvitatud pooled; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELi murede hulka kuulub ka vajadus lõpetada uimastikaubandus Kesk-Aasia riikidest ja nende kaudu, võidelda organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas inimkaubanduse vastu ja takistada terrorismi levikut; arvestades, et mõnel juhul kasutatakse terrorismivastast võitlust ettekäändena repressioonide kasutamisel valitsuse kritiseerijate, inimõiguste kaitsjate, usuliste liikumiste toetajate või tavaliste ettevõtjate vastu; arvestades tõenäosust, et kõnealuste isikute vastu on samuti kasutatud Usbekistani julgeolekukoostöö raamistikku naaberriikidega; arvestades, et tunnistatakse lapstööjõu rände olemasolu, mis nõuab uusi rahvusvahelise ja sotsiaalse partnerluse vorme, mis kaasaksid probleemi täielikuks lahendamiseks kõik huvitatud pooled;

| W. | arvestades, et inimõiguste olukord erineb Kesk-Aasia eri vabariikides ning ei vasta enamasti Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) standarditele, ning arvestades, et eelkõige Usbekistan ja Türkmenistan rikuvad süstemaatiliselt põhiõigusi ega tee edusamme demokraatia ja pluralismi suunas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et inimõiguste olukord erineb Kesk-Aasia eri vabariikides ning ei vasta enamasti Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) standarditele, ning arvestades, et eelkõige Usbekistan ja Türkmenistan rikuvad süstemaatiliselt põhiõigusi ega tee edusamme demokraatia ja pluralismi suunas;

| X. | arvestades, et Kesk-Aasia vabariigid ei ole veel korraldanud presidendi- ega parlamendivalimisi, mida OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo oleks hinnanud täiesti vabadeks ja õiglasteks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Kesk-Aasia vabariigid ei ole veel korraldanud presidendi- ega parlamendivalimisi, mida OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo oleks hinnanud täiesti vabadeks ja õiglasteks;

| Y. | arvestades, et kõik viis Kesk-Aasia riiki on OSCE liikmesriigid ja on OSCE raames võtnud endale ulatuslikud kohustused seoses põhivabaduste, demokraatia, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtte järgimisega; arvestades, et kõnealuste kohustuste järgimine on riigiti erinev, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kõik viis Kesk-Aasia riiki on OSCE liikmesriigid ja on OSCE raames võtnud endale ulatuslikud kohustused seoses põhivabaduste, demokraatia, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtte järgimisega; arvestades, et kõnealuste kohustuste järgimine on riigiti erinev,

| Z. | arvestades, et olukord Kasahstanis on võrreldes enamiku teiste piirkonna riikidega parem; arvestades, et 18. augustil 2007. aastal toimunud viimased parlamendivalimised näitasid, et vaatamata mõningale edasiminekule ei täida Kasahstan veel täielikult oma kohustusi ega järgi OSCE ja teisi rahvusvahelisi demokraatlike valimiste standardeid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et olukord Kasahstanis on võrreldes enamiku teiste piirkonna riikidega parem; arvestades, et 18. augustil 2007. aastal toimunud viimased parlamendivalimised näitasid, et vaatamata mõningale edasiminekule ei täida Kasahstan veel täielikult oma kohustusi ega järgi OSCE ja teisi rahvusvahelisi demokraatlike valimiste standardeid;

| AA. | arvestades, et kodanikuühiskond on enamikus Kesk-Aasia riikides aktiivne eelkõige kohalike valitsusväliste organisatsioonide ja ühingute võrgustiku kaudu, mida tuleb kaitsta ja hinnata kui näidet, et kodanikud on valmis osalema nende riikide demokratiseerimis- ja sotsiaalses protsessis; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kodanikuühiskond on enamikus Kesk-Aasia riikides aktiivne eelkõige kohalike valitsusväliste organisatsioonide ja ühingute võrgustiku kaudu, mida tuleb kaitsta ja hinnata kui näidet, et kodanikud on valmis osalema nende riikide demokratiseerimis- ja sotsiaalses protsessis;

| AB. | arvestades, et poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid edusamme piirkonnas saab tulemuslikult saavutada, luues tõeliselt sõltumatu kohtunikkonna ja reaalselt võideldes vohava korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid edusamme piirkonnas saab tulemuslikult saavutada, luues tõeliselt sõltumatu kohtunikkonna ja reaalselt võideldes vohava korruptsiooni vastu;

| AC. | arvestades, et ELi aluspõhimõtete hulka kuulub põhiõiguste ja -vabaduste, kaasa arvatud sõnavabaduse ja inimõiguste aktivistide kaitsmine; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ELi aluspõhimõtete hulka kuulub põhiõiguste ja -vabaduste, kaasa arvatud sõnavabaduse ja inimõiguste aktivistide kaitsmine;

| AD. | arvestades, et massirepressioonid, korruptsioon ja ekspluateerimine, inimeste põhiõiguste rikkumine ja elutingimuste parandamise mittevõimaldamine koos kaebuste esitamiseks aktsepteeritud kanalite ja poliitilistes protsessides osalemise võimaluse puudumisega suurendavad ekstremismi ja terrorismi laienemisohtu; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et massirepressioonid, korruptsioon ja ekspluateerimine, inimeste põhiõiguste rikkumine ja elutingimuste parandamise mittevõimaldamine koos kaebuste esitamiseks aktsepteeritud kanalite ja poliitilistes protsessides osalemise võimaluse puudumisega suurendavad ekstremismi ja terrorismi laienemisohtu;

| AE. | arvestades, et enamikus Kesk-Aasia riikides rikutakse inimõigusi, puudub asjakohane kohtusüsteem, kehtestatakse piiranguid opositsioonierakondadele ja sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning neis puudub meediavabadus; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et enamikus Kesk-Aasia riikides rikutakse inimõigusi, puudub asjakohane kohtusüsteem, kehtestatakse piiranguid opositsioonierakondadele ja sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning neis puudub meediavabadus;

| AF. | arvestades, et EL kehtestas pärast Andijoni veresauna 2005. aasta mais Usbekistani vastu sanktsioonid, kuid Usbekistani valitsus takistab jätkuvalt sündmuste sõltumatut rahvusvahelist uurimist ja jätkab repressiivse poliitika elluviimist, kaasa arvatud inimõiguste kaitsjate tagakiusamist; arvestades, et 2007. aasta oktoobris otsustas nõukogu siiski peatada kuueks kuuks viisapiirangud kaheksale isikule, kes otseselt vastutasid jõu valimatu kasutamise eest Andijonis; arvestades, et piirangute peatamise kaudu üritab nõukogu ergutada Usbekistani ametiasutusi muutma poliitikat, ning arvestades, et keeld muudetakse automaatselt taas aktiivseks 2008. aasta aprillis või mais, kui nõukogu otsuse osana vastu võetud kriteeriumid ei ole täidetud; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et EL kehtestas pärast Andijoni veresauna 2005. aasta mais Usbekistani vastu sanktsioonid, kuid Usbekistani valitsus takistab jätkuvalt sündmuste sõltumatut rahvusvahelist uurimist ja jätkab repressiivse poliitika elluviimist, kaasa arvatud inimõiguste kaitsjate tagakiusamist; arvestades, et 2007. aasta oktoobris otsustas nõukogu siiski peatada kuueks kuuks viisapiirangud kaheksale isikule, kes otseselt vastutasid jõu valimatu kasutamise eest Andijonis; arvestades, et piirangute peatamise kaudu üritab nõukogu ergutada Usbekistani ametiasutusi muutma poliitikat, ning arvestades, et keeld muudetakse automaatselt taas aktiivseks 2008. aasta aprillis või mais, kui nõukogu otsuse osana vastu võetud kriteeriumid ei ole täidetud;

| AG. | arvestades, et kõnealune piirkond on üles näidanud arvestatavat huvi koostöö vastu ELiga teaduse, tervishoiu ja hariduse valdkonnas, ning arvestades, et säärane koostöö võib aidata intensiivistada kodanikuühiskonna esindajate vahelisi kontakte ja levitada Euroopa demokraatlikke, õigusriigi ja inimõiguste väärtusi; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et kõnealune piirkond on üles näidanud arvestatavat huvi koostöö vastu ELiga teaduse, tervishoiu ja hariduse valdkonnas, ning arvestades, et säärane koostöö võib aidata intensiivistada kodanikuühiskonna esindajate vahelisi kontakte ja levitada Euroopa demokraatlikke, õigusriigi ja inimõiguste väärtusi;

| AH. | arvestades, et nii Mongoolial kui ka Afganistanil on eri küsimustes teatavaid ühiseid jooni viie kõnealuse Kesk-Aasia riigiga, kuid nendele riikidele ei pöörata nõukogu strateegiadokumendis tähelepanu ning nende suhtes kohaldatakse erinevaid ELi õigusakte; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et nii Mongoolial kui ka Afganistanil on eri küsimustes teatavaid ühiseid jooni viie kõnealuse Kesk-Aasia riigiga, kuid nendele riikidele ei pöörata nõukogu strateegiadokumendis tähelepanu ning nende suhtes kohaldatakse erinevaid ELi õigusakte;

| AI. | arvestades, et piirkonna läheduse tõttu Afganistanile on teatavatest riikidest saanud hinnatud partnerid terrorismivastases võitluses; arvestades, et ka mõned ELi liikmesriigid on kasutanud piirkonna lennujaamu ja õhuruumi; arvestades, et samal ajal on ELi tegevus inimõiguste edendamiseks Kesk-Aasias üldiselt ja eelkõige teatavates riikides olnud pettumust valmistavalt nõrk; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et piirkonna läheduse tõttu Afganistanile on teatavatest riikidest saanud hinnatud partnerid terrorismivastases võitluses; arvestades, et ka mõned ELi liikmesriigid on kasutanud piirkonna lennujaamu ja õhuruumi; arvestades, et samal ajal on ELi tegevus inimõiguste edendamiseks Kesk-Aasias üldiselt ja eelkõige teatavates riikides olnud pettumust valmistavalt nõrk;

| AJ. | arvestades, et Kesk-Aasia on transiiditeeks kuni 30 % Afganistani heroiinile, mis läheb peamiselt Venemaa turgudele ja mis põhjustab narkokaubandusega seotud organiseeritud kuritegevust ja korruptsiooni, samuti narkomaaniat ja sellega seonduvaid tervise- ja sotsiaalseid probleeme, ning mõjutab oluliselt piirkonna stabiilsust; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Kesk-Aasia on transiiditeeks kuni 30 % Afganistani heroiinile, mis läheb peamiselt Venemaa turgudele ja mis põhjustab narkokaubandusega seotud organiseeritud kuritegevust ja korruptsiooni, samuti narkomaaniat ja sellega seonduvaid tervise- ja sotsiaalseid probleeme, ning mõjutab oluliselt piirkonna stabiilsust;

| AK. | arvestades, et Mongoolial on Kesk-Aasia vabariikidega sarnane taust ning ajaloolised, kultuurilised ja majanduslikud tunnusjooned ning keskkonna- ja energiapoliitika, mida ELi Kesk-Aasia strateegia raames tuleks järjekindlalt arvesse võtta; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et Mongoolial on Kesk-Aasia vabariikidega sarnane taust ning ajaloolised, kultuurilised ja majanduslikud tunnusjooned ning keskkonna- ja energiapoliitika, mida ELi Kesk-Aasia strateegia raames tuleks järjekindlalt arvesse võtta;

| 1. | väljendab rahuolu seoses ELi suurenenud tähelepanuga Kesk-Aasiale, mis väljendub selgelt Kesk-Aasia strateegia vastuvõtmises; märgib siiski kõnealuse piirkonna viiele riigile suunatud projektide rakendamise aeglust; |
| --- | --- |

1.

väljendab rahuolu seoses ELi suurenenud tähelepanuga Kesk-Aasiale, mis väljendub selgelt Kesk-Aasia strateegia vastuvõtmises; märgib siiski kõnealuse piirkonna viiele riigile suunatud projektide rakendamise aeglust;

| 2. | on veendunud, et väärtused, mida EL peab edendama, on alati samad, kuid ELi huvid, nagu ka viies riigis valitsevad tingimused ja võimalused, on väga erinevad; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et väärtused, mida EL peab edendama, on alati samad, kuid ELi huvid, nagu ka viies riigis valitsevad tingimused ja võimalused, on väga erinevad;

| 3. | nõuab, et ELi suhete raames kõigi viie riigiga määratletaks selged eesmärgid ja prioriteedid, mis põhineksid piirkonna ulatuslikul analüüsil ja ELi vastuvõetud strateegias sisalduval ELi poliitika eesmärkide üldisel loendil; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et ELi suhete raames kõigi viie riigiga määratletaks selged eesmärgid ja prioriteedid, mis põhineksid piirkonna ulatuslikul analüüsil ja ELi vastuvõetud strateegias sisalduval ELi poliitika eesmärkide üldisel loendil;

| 4. | rõhutab ELi tähtsust õiglase ja säästva majandusarengu edendamisel piirkonnas, kohalike algatuste toetamisel majanduse arendamiseks, ettevõtluse õigusliku raamistiku reformimiseks ning vaesuse kaotamisel säästva arengu kontekstis; rõhutab seoses terrorismi väljakutsetega, et julgeolekualase koostöö edendamine on tähtis, kuid et iga selline lähenemisviis radikaliseerumise ja ekstremismi vastases võitluses, milles julgeolekuvajadusi ei tasakaalusta inimõigused ja hea valitsemistava, on ennasthävitav; väljendab heameelt poliitilise dialoogi tugevdamise üle Kesk-Aasia riikidega; kutsub nõukogu ja komisjoni üles täiendavalt edendama head valitsemistava, inimõigusi, demokraatiat ja haridust, sealhulgas kaaluma kõigi usuliste kogukondade kaasamist; ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et inimõiguste küsimused oleksid sama olulised kui ELi jõulisem lähenemisviis energiale, julgeolekule ja kaubandusele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab ELi tähtsust õiglase ja säästva majandusarengu edendamisel piirkonnas, kohalike algatuste toetamisel majanduse arendamiseks, ettevõtluse õigusliku raamistiku reformimiseks ning vaesuse kaotamisel säästva arengu kontekstis; rõhutab seoses terrorismi väljakutsetega, et julgeolekualase koostöö edendamine on tähtis, kuid et iga selline lähenemisviis radikaliseerumise ja ekstremismi vastases võitluses, milles julgeolekuvajadusi ei tasakaalusta inimõigused ja hea valitsemistava, on ennasthävitav; väljendab heameelt poliitilise dialoogi tugevdamise üle Kesk-Aasia riikidega; kutsub nõukogu ja komisjoni üles täiendavalt edendama head valitsemistava, inimõigusi, demokraatiat ja haridust, sealhulgas kaaluma kõigi usuliste kogukondade kaasamist; ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et inimõiguste küsimused oleksid sama olulised kui ELi jõulisem lähenemisviis energiale, julgeolekule ja kaubandusele;

| 5. | on veendumusel, et teatavaid probleeme saab tulemuslikult lahendada üksnes piirkondlike lahendusteni (nt terrorismivastane võitlus, inimkaubanduse kaotamine, uimastitevastane võitlus, veemajandus) viivate piirkondlike lähenemisviiside abil, mis vajavad tõhustatud piirkondlikku koostööd; nõuab seepärast tungivalt, et ELi institutsioonid annaksid vajaduse korral tehnilist abi, eelkõige levitades oskusteavet ning tegutsedes vahendajana Kesk-Aasia riikide vahelise dialoogi edendamisel; juhib siiski tähelepanu, et Kesk-Aasia riigid asuvad erineval arengutasemel ning nende vahel on suured poliitilised, majanduslikud ja kultuurilised erinevused; väljendab käesolevas kontekstis heameelt selle üle, et komisjon ja nõukogu püüavad tulevast partnerlust ja koostööd kavandades kohaldada lähenemisviise, mis vastaksid igale konkreetsele riigile ja ka piirkonnale; |
| --- | --- |

5.

on veendumusel, et teatavaid probleeme saab tulemuslikult lahendada üksnes piirkondlike lahendusteni (nt terrorismivastane võitlus, inimkaubanduse kaotamine, uimastitevastane võitlus, veemajandus) viivate piirkondlike lähenemisviiside abil, mis vajavad tõhustatud piirkondlikku koostööd; nõuab seepärast tungivalt, et ELi institutsioonid annaksid vajaduse korral tehnilist abi, eelkõige levitades oskusteavet ning tegutsedes vahendajana Kesk-Aasia riikide vahelise dialoogi edendamisel; juhib siiski tähelepanu, et Kesk-Aasia riigid asuvad erineval arengutasemel ning nende vahel on suured poliitilised, majanduslikud ja kultuurilised erinevused; väljendab käesolevas kontekstis heameelt selle üle, et komisjon ja nõukogu püüavad tulevast partnerlust ja koostööd kavandades kohaldada lähenemisviise, mis vastaksid igale konkreetsele riigile ja ka piirkonnale;

| 6. | nõuab, et ELi poliitika peab olema erinev oma lähenemisviisis piirkonna riikidele, tuginedes eelkõige inimõiguste olukorrale igas riigis, valitsusepoolsele OSCE raames võetud kohustuste järgimisele, iga riigi arengu vajadustele ja nende valitsuste panusele kodanike heaolu suurendamisel, nende praegusele ja võimalikule tähtsusele ELi jaoks kaubanduspartnerina, koostööle energia valdkonnas ja teistes valdkondades, rahvusvahelisi küsimusi käsitlevale dialoogile ja ELi meetmete edu saavutamise võimalustele, sealhulgas mitmesugustele abi vormidele; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et ELi poliitika peab olema erinev oma lähenemisviisis piirkonna riikidele, tuginedes eelkõige inimõiguste olukorrale igas riigis, valitsusepoolsele OSCE raames võetud kohustuste järgimisele, iga riigi arengu vajadustele ja nende valitsuste panusele kodanike heaolu suurendamisel, nende praegusele ja võimalikule tähtsusele ELi jaoks kaubanduspartnerina, koostööle energia valdkonnas ja teistes valdkondades, rahvusvahelisi küsimusi käsitlevale dialoogile ja ELi meetmete edu saavutamise võimalustele, sealhulgas mitmesugustele abi vormidele;

| 7. | rõhutab piiriülese koostöö tähtsust, eelkõige seetõttu, et seeläbi on ühised jõupingutused inimkaubanduse ja uimastite vastases võitluses tõhusamad, nõuab seepärast tungivalt, et ELi institutsioonid annaksid vajaduse korral tehnilist abi, eelkõige levitades oskusteavet ning tegutsedes vahendajana Kesk-Aasia riikide vahelise dialoogi edendamisel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab piiriülese koostöö tähtsust, eelkõige seetõttu, et seeläbi on ühised jõupingutused inimkaubanduse ja uimastite vastases võitluses tõhusamad, nõuab seepärast tungivalt, et ELi institutsioonid annaksid vajaduse korral tehnilist abi, eelkõige levitades oskusteavet ning tegutsedes vahendajana Kesk-Aasia riikide vahelise dialoogi edendamisel;

| 8. | rõhutab ELi järjepideva Kesk-Aasia poliitika vajalikkust ning seetõttu tuletab meelde, et ELi strateegia Kesk-Aasias peab olema kooskõlas Euroopa arengukonsensusega; rõhutab samuti, et kogu arengukoostöö rahastamisvahendi raames osutatav abi peab olema kooskõlas selle üldeesmärkidega, st vaesuse kaotamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab ELi järjepideva Kesk-Aasia poliitika vajalikkust ning seetõttu tuletab meelde, et ELi strateegia Kesk-Aasias peab olema kooskõlas Euroopa arengukonsensusega; rõhutab samuti, et kogu arengukoostöö rahastamisvahendi raames osutatav abi peab olema kooskõlas selle üldeesmärkidega, st vaesuse kaotamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega;

| 9. | märgib, et strateegia lisas nimetatakse vaesuse kaotamist Euroopa Ühenduse antava kahepoolse abi peamiseks prioriteediks ajavahemikus 2007–2013; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt põhjalikku teavet tervishoiu- ja baashariduse sektori kavandatavate eelarvete kohta ning selle kohta, kuidas kahepoolne ja piirkondlik abi edaspidi seostub konkreetsete aastatuhande arengueesmärkidega; |
| --- | --- |

9.

märgib, et strateegia lisas nimetatakse vaesuse kaotamist Euroopa Ühenduse antava kahepoolse abi peamiseks prioriteediks ajavahemikus 2007–2013; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt põhjalikku teavet tervishoiu- ja baashariduse sektori kavandatavate eelarvete kohta ning selle kohta, kuidas kahepoolne ja piirkondlik abi edaspidi seostub konkreetsete aastatuhande arengueesmärkidega;

| 10. | rõhutab, et sotsiaal- ja tervishoiusektorite reformimine, toiduainetega kindlustatuse tagamine, korruptsioonivastane võitlus ning säästvale ja õiglasele majandusarengule keskendumine on pikaajalise stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu tagamiseks Kesk-Aasia riikides ülioluline; on seetõttu arvamusel, et vajaduste hindamine riigi ja piirkondlikul tasandil annab ELile hea võimaluse saavutada nähtavus ja usaldatavus avatud dialoogis kõikide sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, parlamentide ja kohalike ametiasutustega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et sotsiaal- ja tervishoiusektorite reformimine, toiduainetega kindlustatuse tagamine, korruptsioonivastane võitlus ning säästvale ja õiglasele majandusarengule keskendumine on pikaajalise stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu tagamiseks Kesk-Aasia riikides ülioluline; on seetõttu arvamusel, et vajaduste hindamine riigi ja piirkondlikul tasandil annab ELile hea võimaluse saavutada nähtavus ja usaldatavus avatud dialoogis kõikide sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, parlamentide ja kohalike ametiasutustega;

| 11. | on veendunud, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmesus esindab suurt saavutust piirkonna majanduslikus stabiilsuses, kuid kõnealust eesmärki on võimalik saavutada üksnes välisinvesteeringute rahvusvahelisi standardeid järgides ning sõltumatu kohtunikkonna olemasolul; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmesus esindab suurt saavutust piirkonna majanduslikus stabiilsuses, kuid kõnealust eesmärki on võimalik saavutada üksnes välisinvesteeringute rahvusvahelisi standardeid järgides ning sõltumatu kohtunikkonna olemasolul;

| 12. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles rakendama kõiki asjakohaseid meetmeid, et ergutada Kesk-Aasia tihedamat integreerimist maailma kaubandus- ja majandussüsteemi, eelkõige piirkonna nende nelja riigi WTOga ühinemise kaudu, kes ei ole veel WTO liikmed; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles rakendama kõiki asjakohaseid meetmeid, et ergutada Kesk-Aasia tihedamat integreerimist maailma kaubandus- ja majandussüsteemi, eelkõige piirkonna nende nelja riigi WTOga ühinemise kaudu, kes ei ole veel WTO liikmed;

| 13. | on arvamusel, et kõnealuse piirkonna riikide majandusarengu seisukohast on ülioluline, et reformitaks põhjalikult nende panga- ja kindlustussüsteemi, loodaks tõhus mikrokrediidisüsteem, parandataks pangandustegevuse reguleerimist ja kontrolli, erastataks riigipangad ning et nendes riikides loodaks sellised finantsturud, mis on tõeliselt konkurentsivõimelised ja välispankadele avatud; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et kõnealuse piirkonna riikide majandusarengu seisukohast on ülioluline, et reformitaks põhjalikult nende panga- ja kindlustussüsteemi, loodaks tõhus mikrokrediidisüsteem, parandataks pangandustegevuse reguleerimist ja kontrolli, erastataks riigipangad ning et nendes riikides loodaks sellised finantsturud, mis on tõeliselt konkurentsivõimelised ja välispankadele avatud;

| 14. | palub tungivalt nõukogul lubada Euroopa Investeerimispangal laiendada oma krediiditoetust Kesk-Aasiale koostöös Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga, kes nimetatud piirkonnas juba tegutseb; |
| --- | --- |

14.

palub tungivalt nõukogul lubada Euroopa Investeerimispangal laiendada oma krediiditoetust Kesk-Aasiale koostöös Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga, kes nimetatud piirkonnas juba tegutseb;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon koondaks järjekindlalt kõik tema käsutuses olevad vahendid, alates poliitilisest dialoogist ja ühenduse poliitikatest (eelkõige nendest, mis seonduvad kaubanduse, arengu, konkurentsi, teadusuuringute ja keskkonnaga) kuni toetuste ja laenudeni, sealhulgas nendeni, mida annavad Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning teised rahvusvahelised finantseerimisasutused, et kiirendada kõnealuste projektide realiseerimist; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon koondaks järjekindlalt kõik tema käsutuses olevad vahendid, alates poliitilisest dialoogist ja ühenduse poliitikatest (eelkõige nendest, mis seonduvad kaubanduse, arengu, konkurentsi, teadusuuringute ja keskkonnaga) kuni toetuste ja laenudeni, sealhulgas nendeni, mida annavad Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning teised rahvusvahelised finantseerimisasutused, et kiirendada kõnealuste projektide realiseerimist;

| 16. | ergutab piirkonna riike pakkuma otsestele välisinvesteeringutele paremat kaitset; |
| --- | --- |

16.

ergutab piirkonna riike pakkuma otsestele välisinvesteeringutele paremat kaitset;

| 17. | palub komisjonil ja nõukogul astuda kõiki vajalikke samme, et Kesk-Aasia riikidel oleks lihtsam kasutada ELi üldiste soodustuste süsteemi, ning et soodustada piirkonnasisese kaubanduse arengut; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil ja nõukogul astuda kõiki vajalikke samme, et Kesk-Aasia riikidel oleks lihtsam kasutada ELi üldiste soodustuste süsteemi, ning et soodustada piirkonnasisese kaubanduse arengut;

| 18. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles andma kõnealuse piirkonna riikidele pädevat majandus- ja haldusalast tehnilist abi, et tugevdada kohalikke riigistruktuure, luua tõhusam ja mitmekesisem majanduslik baas ning suurendada kohalike toodete osakaalu välisturgudel ja eelkõige ELi turul; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles andma kõnealuse piirkonna riikidele pädevat majandus- ja haldusalast tehnilist abi, et tugevdada kohalikke riigistruktuure, luua tõhusam ja mitmekesisem majanduslik baas ning suurendada kohalike toodete osakaalu välisturgudel ja eelkõige ELi turul;

| 19. | on seisukohal, et strateegia ei ole piisavalt ambitsioonikas kahepoolse koostöö suhtes inimõiguste, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ja demokratiseerumise valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et strateegia ei ole piisavalt ambitsioonikas kahepoolse koostöö suhtes inimõiguste, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ja demokratiseerumise valdkonnas;

| 20. | on seisukohal, et inimõiguste olukorra hindamisel peaks EL pöörama erilist tähelepanu asjaomase valitsuse tõsiseltvõetavale pühendumisele või selle puudumisele kõnealuse olukorra parandamisel, keskendudes tõendatavatele edusammudele, inimõiguste kaitsjate olukorrale ning koostöö tasemele ÜRO eriraportööride ja mehhanismidega ning ka teiste oluliste rahvusvaheliste osalejatega; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et inimõiguste olukorra hindamisel peaks EL pöörama erilist tähelepanu asjaomase valitsuse tõsiseltvõetavale pühendumisele või selle puudumisele kõnealuse olukorra parandamisel, keskendudes tõendatavatele edusammudele, inimõiguste kaitsjate olukorrale ning koostöö tasemele ÜRO eriraportööride ja mehhanismidega ning ka teiste oluliste rahvusvaheliste osalejatega;

| 21. | palub seetõttu nõukogul ja komisjonil hoida ühtset rinnet inimõiguste küsimustes, et muuta demokraatia, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõte ja inimõigused Kesk-Aasia strateegia lahutamatuks osaks, kehtestada koostöös Kesk-Aasia partnerriikidega selged kriteeriumid, näitajad ja eesmärgid kõnealustes valdkondades, nagu see on toimunud muudes sektorites; palub nõukogul ja komisjonil pöörata erilist tähelepanu poliitiliste vangide vabastamisele ning meedia sõltumatusele; |
| --- | --- |

21.

palub seetõttu nõukogul ja komisjonil hoida ühtset rinnet inimõiguste küsimustes, et muuta demokraatia, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõte ja inimõigused Kesk-Aasia strateegia lahutamatuks osaks, kehtestada koostöös Kesk-Aasia partnerriikidega selged kriteeriumid, näitajad ja eesmärgid kõnealustes valdkondades, nagu see on toimunud muudes sektorites; palub nõukogul ja komisjonil pöörata erilist tähelepanu poliitiliste vangide vabastamisele ning meedia sõltumatusele;

| 22. | mõistab hukka inimõiguste kaitsjate tagakiusamise Usbekistanis ja Türkmenistanis; palub nõukogul ja komisjonil võtta kõik meetmed, et kaitsta nende tegevust ja tagada nende füüsiline puutumatus, ning palub asjaomastel valitsustel vabastada viivitamata kõik isikud, kes on poliitilistel põhjustel kinni peetud või keda hoitakse sunniviisiliselt psühhiaatriahaiglates inimõiguste kaitsmise eest; |
| --- | --- |

22.

mõistab hukka inimõiguste kaitsjate tagakiusamise Usbekistanis ja Türkmenistanis; palub nõukogul ja komisjonil võtta kõik meetmed, et kaitsta nende tegevust ja tagada nende füüsiline puutumatus, ning palub asjaomastel valitsustel vabastada viivitamata kõik isikud, kes on poliitilistel põhjustel kinni peetud või keda hoitakse sunniviisiliselt psühhiaatriahaiglates inimõiguste kaitsmise eest;

| 23. | rõhutab, et ELi kontakte julgeolekustruktuuridega või julgeolekualase koostöö toetamist ELi poolt, mis on seotud repressioone rakendavate riikidega, tuleb vähendada miinimumini ning et kõik sellised kontaktid peaksid alati olema läbipaistvad; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et ELi kontakte julgeolekustruktuuridega või julgeolekualase koostöö toetamist ELi poolt, mis on seotud repressioone rakendavate riikidega, tuleb vähendada miinimumini ning et kõik sellised kontaktid peaksid alati olema läbipaistvad;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma eriotstarbelist abi kohtusüsteemi reformimiseks ja parandamiseks piirkonnas, et võimaldada kohtutele suuremat sõltumatust ja tõhusust nende töös, sealhulgas võitluses korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma eriotstarbelist abi kohtusüsteemi reformimiseks ja parandamiseks piirkonnas, et võimaldada kohtutele suuremat sõltumatust ja tõhusust nende töös, sealhulgas võitluses korruptsiooni vastu;

| 25. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tihedale koostööle Kesk-Aasia riikidega haridusreformide rakendamisel ning julgustama neid riike reformima sissekirjutussüsteemi (mille kohaselt lüüakse üksikisiku passi kodanikuks registreerimisel eluaseme registreerimistempel), kaotades seose isiku kodaniku- ja sotsiaalõiguste ning omandi vahel; |
| --- | --- |

25.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tihedale koostööle Kesk-Aasia riikidega haridusreformide rakendamisel ning julgustama neid riike reformima sissekirjutussüsteemi (mille kohaselt lüüakse üksikisiku passi kodanikuks registreerimisel eluaseme registreerimistempel), kaotades seose isiku kodaniku- ja sotsiaalõiguste ning omandi vahel;

| 26. | on seisukohal, et tõelise kodanikuühiskonna arendamine ja toetamine on mis tahes edusammude eeltingimus; mõistab hukka valitsusväliste organisatsioonide raske olukorra teatavates Kesk-Aasia riikides, kus valitsused takistavad pidevalt nende tegevust; rõhutab, et ELi peab jätkuvalt toetama kodanikuühiskonda nii finantsabi kui ka nähtavuse tagamise kaudu (foorumid ja konsultatsioonid), mis aitab kaasa osalusdemokraatia rajamisele; on arvamusel, et EL peaks nägema kodanikuühiskonnas partnerit säästva ja stabiilse ühiskonna loomisele kaasaaitamisel ning ELi väärtuste ja standardite edendamisel; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et tõelise kodanikuühiskonna arendamine ja toetamine on mis tahes edusammude eeltingimus; mõistab hukka valitsusväliste organisatsioonide raske olukorra teatavates Kesk-Aasia riikides, kus valitsused takistavad pidevalt nende tegevust; rõhutab, et ELi peab jätkuvalt toetama kodanikuühiskonda nii finantsabi kui ka nähtavuse tagamise kaudu (foorumid ja konsultatsioonid), mis aitab kaasa osalusdemokraatia rajamisele; on arvamusel, et EL peaks nägema kodanikuühiskonnas partnerit säästva ja stabiilse ühiskonna loomisele kaasaaitamisel ning ELi väärtuste ja standardite edendamisel;

| 27. | märgib, et ELi Kesk-Aasia poliitika aluseks peaksid olema põhjalikud arutelud ja arvamuste vahetus kõigi sidusrühmadega; seetõttu kutsub ELi üles kaasavale poliitilisele dialoogile, mis hõlmab strateegia ja programmide rakendamisel ja kontrollil nii parlamente, kodanikuühiskonda kui ka kohalikke ametiasutusi; |
| --- | --- |

27.

märgib, et ELi Kesk-Aasia poliitika aluseks peaksid olema põhjalikud arutelud ja arvamuste vahetus kõigi sidusrühmadega; seetõttu kutsub ELi üles kaasavale poliitilisele dialoogile, mis hõlmab strateegia ja programmide rakendamisel ja kontrollil nii parlamente, kodanikuühiskonda kui ka kohalikke ametiasutusi;

| 28. | juhib tähelepanu ulatuslikule naiste kuritarvitamisele mitmetes Kesk-Aasia piirkondades (selle näiteks on sundabielud, inimkaubandus seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, vägistamine, jne) ja kutsub Kesk-Aasia riikide valitsusi üles rakendama olemasolevaid õigusakte naiste õiguste kaitseks ning komisjoni lisama asjakohaseid meetmeid abiprogrammidesse; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu ulatuslikule naiste kuritarvitamisele mitmetes Kesk-Aasia piirkondades (selle näiteks on sundabielud, inimkaubandus seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, vägistamine, jne) ja kutsub Kesk-Aasia riikide valitsusi üles rakendama olemasolevaid õigusakte naiste õiguste kaitseks ning komisjoni lisama asjakohaseid meetmeid abiprogrammidesse;

| 29. | kutsub Kesk-Aasia riikide valitsusi üles tugevdama naiste õigusi käsitlevaid kehtivaid õigusakte ning parandama kõnealuste õigusaktide rakendamist; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks inimõiguste ja demokraatiaalaste projektide toetamist, mis seonduvad naiste erilise rolliga; nõuab tungivalt, et EL toetaks naiste diskrimineerimise kõigi vormide kaotamist käsitleva konventsiooni terviklikku rakendamist ning kasutaks seda kriteeriumina koostöö tõhustamisel; rõhutab, et ebavõrdse juurdepääsu tõttu haridusele, tervishoiuteenustele ja tööhõivele halveneb naiste olukord paljudes Kesk-Aasia piirkondades, ning rõhutab, et kolmandast aastatuhande eesmärgist (edendada soolist võrdõiguslikkust ja suurendada naiste mõjuvõimu) peaks saama prioriteet, mida süvalaiendatakse sellega seonduvas ELi tegevuses; |
| --- | --- |

29.

kutsub Kesk-Aasia riikide valitsusi üles tugevdama naiste õigusi käsitlevaid kehtivaid õigusakte ning parandama kõnealuste õigusaktide rakendamist; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks inimõiguste ja demokraatiaalaste projektide toetamist, mis seonduvad naiste erilise rolliga; nõuab tungivalt, et EL toetaks naiste diskrimineerimise kõigi vormide kaotamist käsitleva konventsiooni terviklikku rakendamist ning kasutaks seda kriteeriumina koostöö tõhustamisel; rõhutab, et ebavõrdse juurdepääsu tõttu haridusele, tervishoiuteenustele ja tööhõivele halveneb naiste olukord paljudes Kesk-Aasia piirkondades, ning rõhutab, et kolmandast aastatuhande eesmärgist (edendada soolist võrdõiguslikkust ja suurendada naiste mõjuvõimu) peaks saama prioriteet, mida süvalaiendatakse sellega seonduvas ELi tegevuses;

| 30. | väljendab heameelt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö normide ja konventsioonide rakendamise toetamise üle ning rõhutab, et nimetatud standardid peavad olema majanduskoostöö, investeeringute ja kaubandussuhete lahutamatu osa; märgib, et laste töö põhjustab endiselt tõsist muret, eriti Tadžikistanis ja Usbekistanis, ning rõhutab vajadust toetada ÜRO lapse õiguste konventsiooni rakendamist; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö normide ja konventsioonide rakendamise toetamise üle ning rõhutab, et nimetatud standardid peavad olema majanduskoostöö, investeeringute ja kaubandussuhete lahutamatu osa; märgib, et laste töö põhjustab endiselt tõsist muret, eriti Tadžikistanis ja Usbekistanis, ning rõhutab vajadust toetada ÜRO lapse õiguste konventsiooni rakendamist;

| 31. | rõhutab laste töö laialdast levikut mitmes Kesk-Aasia riigis, eelkõige puuvilla noppimise, tubakakasvatuse, söekaevanduse ja käsitöö sektorites, ning palub vastavatel valitsustel rakendada sellevastaseid kehtivaid meetmeid tõhusamalt, töötada välja laste tööd käsitlev järjepidev riiklik poliitika ning täielikult toetada rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide algatatud projekte laste töö kaotamiseks ning neis osaleda; nõuab tungivalt, et komisjon looks arengukoostöö rahastamisvahendi raames käesoleva teema jaoks eriprogrammi; |
| --- | --- |

31.

rõhutab laste töö laialdast levikut mitmes Kesk-Aasia riigis, eelkõige puuvilla noppimise, tubakakasvatuse, söekaevanduse ja käsitöö sektorites, ning palub vastavatel valitsustel rakendada sellevastaseid kehtivaid meetmeid tõhusamalt, töötada välja laste tööd käsitlev järjepidev riiklik poliitika ning täielikult toetada rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide algatatud projekte laste töö kaotamiseks ning neis osaleda; nõuab tungivalt, et komisjon looks arengukoostöö rahastamisvahendi raames käesoleva teema jaoks eriprogrammi;

| 32. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja aktiivse koostöö rände valdkonnas, mis viiks tõelise osalusdialoogini, mille raames tegeldaks konkreetsete kohalike majandusarenguprogrammide abil näiteks selliste rände põhjustega nagu majanduslike väljavaadete puudumine maapiirkondades, et leevendada selle tagajärjel suurenevat vaesust linnades; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja aktiivse koostöö rände valdkonnas, mis viiks tõelise osalusdialoogini, mille raames tegeldaks konkreetsete kohalike majandusarenguprogrammide abil näiteks selliste rände põhjustega nagu majanduslike väljavaadete puudumine maapiirkondades, et leevendada selle tagajärjel suurenevat vaesust linnades;

| 33. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon kasutaksid täielikult ära oma kogemusi ja häid tavasid ümberasujate, eelkõige varjupaigataotlejate ja pagulaste inimõiguste kaitse edendamisel; mõistab hukka varjupaigataotlejate ja eelkõige usbeki pagulaste kohustuslikku väljasaatmist Kesk-Aasia riikide valitsuste poolt, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema koostööd ÜRO inimõiguste ülemkomissari bürooga, et kaitsta ja toetada poliitilisi pagulasi; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon kasutaksid täielikult ära oma kogemusi ja häid tavasid ümberasujate, eelkõige varjupaigataotlejate ja pagulaste inimõiguste kaitse edendamisel; mõistab hukka varjupaigataotlejate ja eelkõige usbeki pagulaste kohustuslikku väljasaatmist Kesk-Aasia riikide valitsuste poolt, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema koostööd ÜRO inimõiguste ülemkomissari bürooga, et kaitsta ja toetada poliitilisi pagulasi;

| 34. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et suur hulk uiguure on Hiina palvel antud Kesk-Aasiast välja Hiinasse, mis peegeldab Hiina kasvavat survet piirkonna valitsustele, ning märgib, et pagulasi ohustavad tõsised inimõiguste rikkumised; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et suur hulk uiguure on Hiina palvel antud Kesk-Aasiast välja Hiinasse, mis peegeldab Hiina kasvavat survet piirkonna valitsustele, ning märgib, et pagulasi ohustavad tõsised inimõiguste rikkumised;

| 35. | on seisukohal, et arvestades nakkushaiguste, näiteks HIVi suurt kasvu piirkonnas, peaks tervishoid ja avaliku sektori tervishoiureform olema kogu abiandjate ühenduse, sealhulgas komisjoni esmatähtis eesmärk; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et arvestades nakkushaiguste, näiteks HIVi suurt kasvu piirkonnas, peaks tervishoid ja avaliku sektori tervishoiureform olema kogu abiandjate ühenduse, sealhulgas komisjoni esmatähtis eesmärk;

| 36. | julgustab igati ELi toetust haridusele ja koolitusele, mille abil pakutakse Kesk-Aasia üliõpilastele suuremaid võimalusi ELis õppida ning üliõpilasvahetuseks ELi ülikoolide üliõpilastega; |
| --- | --- |

36.

julgustab igati ELi toetust haridusele ja koolitusele, mille abil pakutakse Kesk-Aasia üliõpilastele suuremaid võimalusi ELis õppida ning üliõpilasvahetuseks ELi ülikoolide üliõpilastega;

| 37. | rõhutab Kesk-Aasia geopoliitilist olukorda ning selliste majandus- ja poliitiliste jõudude nagu Venemaa, Ameerika Ühendriigid, Hiina ja Türgi kasvavat huvi kõnealuse piirkonna vastu; on seepärast seisukohal, et tihe koostöö nimetatud riikidega Kesk-Aasia küsimustes on väga oluline kattuvate huvide korral, kui sellega ei kaasne vastuolud inimõiguste vallas; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon otsiksid viise, kuidas parendada ELi liikmesriikide üksikmeetmete ja poliitika koordineerimist piirkonnas, nagu ka ELi ja muude huvitatud riikide vahel; rõhutab sellega seoses Türgi kui ELi kandidaatriigi keskset rolli Kesk-Aasias ning palub nõukogul ja komisjonil kasutada ära Türgi ajaloolisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid kõnealuse piirkonna teatavate riikidega, kaasates ELi kandidaatriigi täielikult strateegia väljatöötamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

37.

rõhutab Kesk-Aasia geopoliitilist olukorda ning selliste majandus- ja poliitiliste jõudude nagu Venemaa, Ameerika Ühendriigid, Hiina ja Türgi kasvavat huvi kõnealuse piirkonna vastu; on seepärast seisukohal, et tihe koostöö nimetatud riikidega Kesk-Aasia küsimustes on väga oluline kattuvate huvide korral, kui sellega ei kaasne vastuolud inimõiguste vallas; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon otsiksid viise, kuidas parendada ELi liikmesriikide üksikmeetmete ja poliitika koordineerimist piirkonnas, nagu ka ELi ja muude huvitatud riikide vahel; rõhutab sellega seoses Türgi kui ELi kandidaatriigi keskset rolli Kesk-Aasias ning palub nõukogul ja komisjonil kasutada ära Türgi ajaloolisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid kõnealuse piirkonna teatavate riikidega, kaasates ELi kandidaatriigi täielikult strateegia väljatöötamisse ja rakendamisse;

| 38. | rõhutab edasise piirkondadevahelise koostöö arendamise tähtsust, eelkõige Musta mere piirkonna riikidega; |
| --- | --- |

38.

rõhutab edasise piirkondadevahelise koostöö arendamise tähtsust, eelkõige Musta mere piirkonna riikidega;

| 39. | avaldab kahetsust asjaolu üle, et nõukogu Kesk-Aasia strateegias ei ole Mongooliat arvatud nende riikide hulka, millele kollektiivselt viidatakse kui Kesk-Aasiale (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan), arvestades eelkõige Mongoolia olulisi edusamme demokraatiale, inimõigustele ja õigusriigi põhimõtetele tugineva riigi rajamisel kõnealuses piirkonnas; kutsub nõukogu ja komisjoni üles otsima lahendust ELi tasandil ning koostama Mongoolia arengut käsitleva avalduse; |
| --- | --- |

39.

avaldab kahetsust asjaolu üle, et nõukogu Kesk-Aasia strateegias ei ole Mongooliat arvatud nende riikide hulka, millele kollektiivselt viidatakse kui Kesk-Aasiale (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan), arvestades eelkõige Mongoolia olulisi edusamme demokraatiale, inimõigustele ja õigusriigi põhimõtetele tugineva riigi rajamisel kõnealuses piirkonnas; kutsub nõukogu ja komisjoni üles otsima lahendust ELi tasandil ning koostama Mongoolia arengut käsitleva avalduse;

| 40. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tagaksid igas kõnealuses riigis kõikide ühiskonna sektorite osalemise poliitilises dialoogis ja partnerluses ELiga ning kaasaksid oma poliitikasse suuremal hulgal osalejaid, eelkõige parlamendid ja kodanikuühiskonna; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tagaksid igas kõnealuses riigis kõikide ühiskonna sektorite osalemise poliitilises dialoogis ja partnerluses ELiga ning kaasaksid oma poliitikasse suuremal hulgal osalejaid, eelkõige parlamendid ja kodanikuühiskonna;

| 41. | väljendab heameelt Pierre Moreli nimetamise üle ELi Kesk-Aasia eriesindajaks ning palub nõukogul tugevdada tema mandaati ning määratleda tema roll paremini, sealhulgas aidates kaasa liikmesriikide poliitika paremale koordineerimisele piirkonnas; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt Pierre Moreli nimetamise üle ELi Kesk-Aasia eriesindajaks ning palub nõukogul tugevdada tema mandaati ning määratleda tema roll paremini, sealhulgas aidates kaasa liikmesriikide poliitika paremale koordineerimisele piirkonnas;

| 42. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks viivitamata ettevalmistustega seada sisse täieõiguslikud delegatsioonid kõigis Kesk-Aasia riikides, kus olud seda võimaldavad, kuna alaline kohalolek piirkonnas on ELi tõhusa tegevuse eeltingimus; võtab teadmiseks, et 2008. aastal on kavas Biškekis ja Dušanbes sisse seada täieõiguslik delegatsioon, mis teeb ELi Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis märkimisväärselt nähtavamaks ning peaks edendama koostööd; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks viivitamata ettevalmistustega seada sisse täieõiguslikud delegatsioonid kõigis Kesk-Aasia riikides, kus olud seda võimaldavad, kuna alaline kohalolek piirkonnas on ELi tõhusa tegevuse eeltingimus; võtab teadmiseks, et 2008. aastal on kavas Biškekis ja Dušanbes sisse seada täieõiguslik delegatsioon, mis teeb ELi Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis märkimisväärselt nähtavamaks ning peaks edendama koostööd;

| 43. | väljendab heameelt nõukogu otsuse üle vaadata läbi strateegia rakendamisel saavutatud edusammud 2008. aasta juunis ning pärast seda vähemalt iga kahe aasta järel; on arvamusel, et kõnealune läbivaatamine annab võimaluse siduda Kesk-Aasia strateegia tugevamalt Euroopa naabruspoliitikaga; |
| --- | --- |

43.

väljendab heameelt nõukogu otsuse üle vaadata läbi strateegia rakendamisel saavutatud edusammud 2008. aasta juunis ning pärast seda vähemalt iga kahe aasta järel; on arvamusel, et kõnealune läbivaatamine annab võimaluse siduda Kesk-Aasia strateegia tugevamalt Euroopa naabruspoliitikaga;

Kasahstan

| 44. | märgib, et Kasahstan on keskse tähtsusega liitlane ja strateegiline partner rahvusvahelise terrorismi, narkokaubanduse ja usulise ekstremismi vastases võitluses; tunnustab Kasahstani tava rassilise ja usulise harmoonia edendamisel riigis, mis on koduks enam kui 100 erinevale etnilisele rühmale ja 45 erinevale religioonile; palub nõukogul ja komisjonil seada Kasahstani valitsuse ja kodanikuühiskonna toetamine esmaseks eesmärgiks, et tugevdada õigusriiki ja täiendavalt edendada demokraatlikke valimisi tulevikus; |
| --- | --- |

44.

märgib, et Kasahstan on keskse tähtsusega liitlane ja strateegiline partner rahvusvahelise terrorismi, narkokaubanduse ja usulise ekstremismi vastases võitluses; tunnustab Kasahstani tava rassilise ja usulise harmoonia edendamisel riigis, mis on koduks enam kui 100 erinevale etnilisele rühmale ja 45 erinevale religioonile; palub nõukogul ja komisjonil seada Kasahstani valitsuse ja kodanikuühiskonna toetamine esmaseks eesmärgiks, et tugevdada õigusriiki ja täiendavalt edendada demokraatlikke valimisi tulevikus;

| 45. | rõhutab Kasahstani kui peamise Kesk-Aasia kaubanduspartneri olulisust ELi energiakaubanduses; tuletab meelde vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist, milles keskendutakse koostöö edendamisele ELiga, et arendada ohutut energia- ja tööstusalast koostööd; märgib – tuletades meelde, et Kasahstanis asuvad maailma suuruselt kolmandad uraanivarud –, et kõnealust memorandumit täiendati energiaalase koostöölepingu ning Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vahelise deklaratsiooniga tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise kohta; |
| --- | --- |

45.

rõhutab Kasahstani kui peamise Kesk-Aasia kaubanduspartneri olulisust ELi energiakaubanduses; tuletab meelde vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist, milles keskendutakse koostöö edendamisele ELiga, et arendada ohutut energia- ja tööstusalast koostööd; märgib – tuletades meelde, et Kasahstanis asuvad maailma suuruselt kolmandad uraanivarud –, et kõnealust memorandumit täiendati energiaalase koostöölepingu ning Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vahelise deklaratsiooniga tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise kohta;

| 46. | väljendab heameelt Kasahstani huvi üle koostöö tugevdamise vastu Euroopa Liiduga ning tunnistab ELi ja Kasahstani vaheliste tugevdatud poliitiliste ja majanduslike suhete vastastikust tähtsust; on seisukohal, et EL peaks Kasahstani suhtes jätkama positiivse kaasamise lähenemisviisi kasutamist, kuid rõhutab, et ELi ja Kasahstani vaheliste suhete arendamist ei tohi lahutada Kasahstani jõupingutustest täita oma rahvusvahelisi ja OSCE raames võetud kohustusi inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

väljendab heameelt Kasahstani huvi üle koostöö tugevdamise vastu Euroopa Liiduga ning tunnistab ELi ja Kasahstani vaheliste tugevdatud poliitiliste ja majanduslike suhete vastastikust tähtsust; on seisukohal, et EL peaks Kasahstani suhtes jätkama positiivse kaasamise lähenemisviisi kasutamist, kuid rõhutab, et ELi ja Kasahstani vaheliste suhete arendamist ei tohi lahutada Kasahstani jõupingutustest täita oma rahvusvahelisi ja OSCE raames võetud kohustusi inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatia valdkonnas;

| 47. | rõhutab, et viimased, 18. augustil 2007 peetud parlamendivalimised ebaõnnestusid hoolimata mõnedest edusammudest, mis tehti nende kooskõlla viimisel OSCE ja teiste rahvusvaheliste standarditega; väljendab muret selle pärast, et võimulolev, presidenti toetav erakond võitis kõik parlamendikohad, mis võib viia võimu monopoliseerimiseni president Nursultan Nazarbajevi ja tema toetajate poolt; kutsub Kasahstani valitsust üles kaotama kõik ebaproportsionaalsed piirangud uute poliitiliste erakondade registreerimisel, näiteks erakonna moodustamiseks vajalik ebareaalne liikmete arv (50 000); |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et viimased, 18. augustil 2007 peetud parlamendivalimised ebaõnnestusid hoolimata mõnedest edusammudest, mis tehti nende kooskõlla viimisel OSCE ja teiste rahvusvaheliste standarditega; väljendab muret selle pärast, et võimulolev, presidenti toetav erakond võitis kõik parlamendikohad, mis võib viia võimu monopoliseerimiseni president Nursultan Nazarbajevi ja tema toetajate poolt; kutsub Kasahstani valitsust üles kaotama kõik ebaproportsionaalsed piirangud uute poliitiliste erakondade registreerimisel, näiteks erakonna moodustamiseks vajalik ebareaalne liikmete arv (50 000);

| 48. | toetab otsust võimaldada Kasahstanil asuda 2010. aastal OSCE eesistujaks, mis sai võimalikuks tänu Kasahstani lubadustele kaitsta OSCE juurde kuuluva demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo praegust mandaati ning demokratiseerida ja liberaliseerida Kasahstani poliitiline süsteem; seoses eelnevaga võtab teadmiseks lubadused lihtsustada nii poliitiliste erakondade kui ka meediaväljaannete registreerimise nõudeid ning muuta valimisseadust – seda kõike 2008. aastal –, samuti lubadused muuta meediaseadust vastavalt OSCE soovitustele ja vähendada laimamise kriminaalkorras karistamist; tunneb heameelt, et Kasahstan on need küsimused omavahel ise tihedalt sidunud, samuti OSCE tulevase eesistumise pärast, ning ootab huviga reformilubaduste õigeaegset ja veenvat muutmist konkreetseteks meetmeteks; ergutab tungivalt Kasahstani seda võimalust ära kasutama ja astuma otsustavat sammu täiesti demokraatliku süsteemi suunas, valmistudes seeläbi edukaks OSCE eesistumiseks; |
| --- | --- |

48.

toetab otsust võimaldada Kasahstanil asuda 2010. aastal OSCE eesistujaks, mis sai võimalikuks tänu Kasahstani lubadustele kaitsta OSCE juurde kuuluva demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo praegust mandaati ning demokratiseerida ja liberaliseerida Kasahstani poliitiline süsteem; seoses eelnevaga võtab teadmiseks lubadused lihtsustada nii poliitiliste erakondade kui ka meediaväljaannete registreerimise nõudeid ning muuta valimisseadust – seda kõike 2008. aastal –, samuti lubadused muuta meediaseadust vastavalt OSCE soovitustele ja vähendada laimamise kriminaalkorras karistamist; tunneb heameelt, et Kasahstan on need küsimused omavahel ise tihedalt sidunud, samuti OSCE tulevase eesistumise pärast, ning ootab huviga reformilubaduste õigeaegset ja veenvat muutmist konkreetseteks meetmeteks; ergutab tungivalt Kasahstani seda võimalust ära kasutama ja astuma otsustavat sammu täiesti demokraatliku süsteemi suunas, valmistudes seeläbi edukaks OSCE eesistumiseks;

| 49. | nõuab tungivalt, et valitsus liiguks otsustavalt demokraatliku institutsioonilise süsteemi suunas, tuletades meelde järjepidevaid edusamme, mida Kasahstan on teinud alates iseseisvuse väljakuulutamisest 1991. aastal; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et valitsus liiguks otsustavalt demokraatliku institutsioonilise süsteemi suunas, tuletades meelde järjepidevaid edusamme, mida Kasahstan on teinud alates iseseisvuse väljakuulutamisest 1991. aastal;

| 50. | rõhutab tõelise ajakirjandusvabaduse puudumist ning väljendab muret seoses presidendipoolse kontrolliga suuremate massiteabevahendite üle ja opositsiooniliste ajakirjanike kohtu alla andmisega; väljendab lisaks muret uue meediaseaduse eelnõu pärast, mis teeks ajakirjanikud vastutavaks diskrediteeriva teabe levitamise eest ning tugevdaks laimamise ja isiku väärikuse solvamise kriminaliseerimist ning mille alusel võib algatada hagi iga ajakirjaniku vastu avaliku elu tegelase eraelu puudutava teabe avaldamise eest; märgib, et olemasolevad seadused tagavad ebaeetiliste ajakirjanike vastu piisava kaitse; |
| --- | --- |

50.

rõhutab tõelise ajakirjandusvabaduse puudumist ning väljendab muret seoses presidendipoolse kontrolliga suuremate massiteabevahendite üle ja opositsiooniliste ajakirjanike kohtu alla andmisega; väljendab lisaks muret uue meediaseaduse eelnõu pärast, mis teeks ajakirjanikud vastutavaks diskrediteeriva teabe levitamise eest ning tugevdaks laimamise ja isiku väärikuse solvamise kriminaliseerimist ning mille alusel võib algatada hagi iga ajakirjaniku vastu avaliku elu tegelase eraelu puudutava teabe avaldamise eest; märgib, et olemasolevad seadused tagavad ebaeetiliste ajakirjanike vastu piisava kaitse;

| 51. | väljendab heameelt ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni vabatahtliku protokolli allkirjastamise üle Kasahstani poolt ning nõuab selle kiiret ratifitseerimist ja rakendamist; |
| --- | --- |

51.

väljendab heameelt ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni vabatahtliku protokolli allkirjastamise üle Kasahstani poolt ning nõuab selle kiiret ratifitseerimist ja rakendamist;

Kõrgõzstan

| 52. | on arvamusel, et tuleks teha kõik jõupingutused, et tugevdada ja edendada Kõrgõzstani hapraid demokraatlikke institutsioone; on veendunud, et kõnealune riik võiks saada demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte valdkonnas eeskujuks kõigile teistele Kesk-Aasia riikidele; palub nõukogul ja komisjonil tõhustada abi kõnealusele riigile, aitamaks tagada, et ta võtab lubatud reformid ette ja viib need edukalt läbi; |
| --- | --- |

52.

on arvamusel, et tuleks teha kõik jõupingutused, et tugevdada ja edendada Kõrgõzstani hapraid demokraatlikke institutsioone; on veendunud, et kõnealune riik võiks saada demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte valdkonnas eeskujuks kõigile teistele Kesk-Aasia riikidele; palub nõukogul ja komisjonil tõhustada abi kõnealusele riigile, aitamaks tagada, et ta võtab lubatud reformid ette ja viib need edukalt läbi;

| 53. | toetab igati Kõrgõzstani edusamme ajakirjandus- ja meediavabaduse tagamisel, samuti poliitikute ja kodanikuühiskonna jõupingutusi põhiseaduse reformi läbiviimiseks; palub Kõrgõzstani valitsusel tagada riigi ajakirjanike turvalisus, viia lõpule lubatud korruptsioonivastased ja meediareformid ning teha suuremaid edusamme poliitika ja eelarve detsentraliseerimisel; |
| --- | --- |

53.

toetab igati Kõrgõzstani edusamme ajakirjandus- ja meediavabaduse tagamisel, samuti poliitikute ja kodanikuühiskonna jõupingutusi põhiseaduse reformi läbiviimiseks; palub Kõrgõzstani valitsusel tagada riigi ajakirjanike turvalisus, viia lõpule lubatud korruptsioonivastased ja meediareformid ning teha suuremaid edusamme poliitika ja eelarve detsentraliseerimisel;

| 54. | väljendab muret, et põhiseaduse uus eelnõu, mis 21. oktoobril 2007. aastal toimunud referendumil heaks kiideti, võib võimude tasakaalustatust oluliselt muuta; väljendab muret, et Kõrgõzstani ametiasutused ei korraldanud kõnealuses tundlikus küsimuses laialdast avalikku arutelu, et kaasata kõik Kõrgõzstani ühiskonna pooled; nõuab tungivalt, et Kõrgõzstani ametiasutused tagaksid asjakohase võimude lahususe; |
| --- | --- |

54.

väljendab muret, et põhiseaduse uus eelnõu, mis 21. oktoobril 2007. aastal toimunud referendumil heaks kiideti, võib võimude tasakaalustatust oluliselt muuta; väljendab muret, et Kõrgõzstani ametiasutused ei korraldanud kõnealuses tundlikus küsimuses laialdast avalikku arutelu, et kaasata kõik Kõrgõzstani ühiskonna pooled; nõuab tungivalt, et Kõrgõzstani ametiasutused tagaksid asjakohase võimude lahususe;

| 55. | väljendab kahetsust, et 16. detsembril 2007. aastal peetud enneaegsed parlamendivalimised ei vastanud paljudele OSCE kriteeriumidele; rõhutab, et OSCE andmetel oli valimiste näol kokkuvõttes tegemist nurjunud võimalusega ja tagasiminekuga võrreldes 2005. aasta valimistega ning need ei vastanud üldsuse ootustele valimisprotsessi edasise kindlamaks muutmise kohta; väljendab muret eelkõige topeltkünnise süsteemi pärast, mille tõttu jäi uuest parlamendist välja tugevaim opositsioonipartei ning mis tagas president Bakijevi erakonnale ülisuure häälteenamuse; palub Kõrgõzstani ametivõimudel võtta sellega seoses vajalikud meetmed, et taastada täielik poliitiline pluralism; mõistab hukka valimisprotsessi puuduste vastu rahumeelselt demonstreerinud VVOde ja inimõiguste aktivistidele korraldatud politseihaarangu ja arreteerimised; |
| --- | --- |

55.

väljendab kahetsust, et 16. detsembril 2007. aastal peetud enneaegsed parlamendivalimised ei vastanud paljudele OSCE kriteeriumidele; rõhutab, et OSCE andmetel oli valimiste näol kokkuvõttes tegemist nurjunud võimalusega ja tagasiminekuga võrreldes 2005. aasta valimistega ning need ei vastanud üldsuse ootustele valimisprotsessi edasise kindlamaks muutmise kohta; väljendab muret eelkõige topeltkünnise süsteemi pärast, mille tõttu jäi uuest parlamendist välja tugevaim opositsioonipartei ning mis tagas president Bakijevi erakonnale ülisuure häälteenamuse; palub Kõrgõzstani ametivõimudel võtta sellega seoses vajalikud meetmed, et taastada täielik poliitiline pluralism; mõistab hukka valimisprotsessi puuduste vastu rahumeelselt demonstreerinud VVOde ja inimõiguste aktivistidele korraldatud politseihaarangu ja arreteerimised;

Tadžikistan

| 56. | märgib, olles väljendanud heameelt Tadžikistani positiivse arengu üle mitmepartei- ja võimude lahususe süsteemi suunas pärast kodusõja lõppu 1997. aastal, et sestsaadik on Tadžikistan viibinud ohustatud stabiilsuse olukorras, kuna president, kellele ilmselgelt küll kuulub tõeline üldrahvalik toetus, on süstemaatiliselt alla surunud opositsioonijõude ning kehtestanud range kontrolli trükimeedia ja ringhäälingu üle; avaldab kahetsust, et riigis puudub tõeline kodanikuühiskond, mis õõnestab demokraatia edasist arengut, ning rõhutab vajadust täiendavate märkimisväärsete reformide ja inimõiguste austamise järele; seoses sellega nõuab kõikide vajalike meetmete võtmist, et järgida ÜRO piinamise vastast konventsiooni, eelkõige andes kohtusse inimväärikust alandava ning väärkohtlemise eest vastutavad ametiisikud, samuti nõuab surmanuhtluse keelustamist; |
| --- | --- |

56.

märgib, olles väljendanud heameelt Tadžikistani positiivse arengu üle mitmepartei- ja võimude lahususe süsteemi suunas pärast kodusõja lõppu 1997. aastal, et sestsaadik on Tadžikistan viibinud ohustatud stabiilsuse olukorras, kuna president, kellele ilmselgelt küll kuulub tõeline üldrahvalik toetus, on süstemaatiliselt alla surunud opositsioonijõude ning kehtestanud range kontrolli trükimeedia ja ringhäälingu üle; avaldab kahetsust, et riigis puudub tõeline kodanikuühiskond, mis õõnestab demokraatia edasist arengut, ning rõhutab vajadust täiendavate märkimisväärsete reformide ja inimõiguste austamise järele; seoses sellega nõuab kõikide vajalike meetmete võtmist, et järgida ÜRO piinamise vastast konventsiooni, eelkõige andes kohtusse inimväärikust alandava ning väärkohtlemise eest vastutavad ametiisikud, samuti nõuab surmanuhtluse keelustamist;

| 57. | väljendab muret uue ususeaduse eelnõu pärast, mis vastuvõtmise korral sisaldab usukogukondade õiguslikku staatust piiravaid sätteid, eelkõige seoses mittemoslemi kogukondade õigusliku staatuse omandamisega; märgib, et mitmed kõnealuse seaduse sätted rikuvad Tadžikistani põhiseadust ja rahvusvahelisi norme, millele Tadžikistan on alla kirjutanud; väljendab muret ka selle pärast, et mošeede juhid peavad Tadžikistanis läbima usulised katsed, ning palub Tadžikistani valitsusel austada usuvähemuste veendumusi ja olemasolu; |
| --- | --- |

57.

väljendab muret uue ususeaduse eelnõu pärast, mis vastuvõtmise korral sisaldab usukogukondade õiguslikku staatust piiravaid sätteid, eelkõige seoses mittemoslemi kogukondade õigusliku staatuse omandamisega; märgib, et mitmed kõnealuse seaduse sätted rikuvad Tadžikistani põhiseadust ja rahvusvahelisi norme, millele Tadžikistan on alla kirjutanud; väljendab muret ka selle pärast, et mošeede juhid peavad Tadžikistanis läbima usulised katsed, ning palub Tadžikistani valitsusel austada usuvähemuste veendumusi ja olemasolu;

| 58. | märgib, et Tadžikistan, kellel puuduvad sellised loodusvarad nagu nafta ja gaas, kuulub 20 vaeseima riigi hulka maailmas, ning väljendab tõsist muret naiste ja laste ekspluateerimise taseme pärast nii kõnealuses riigis kui ka Usbekistanis seoses püüdlusega toota monokultuurina puuvilla; |
| --- | --- |

58.

märgib, et Tadžikistan, kellel puuduvad sellised loodusvarad nagu nafta ja gaas, kuulub 20 vaeseima riigi hulka maailmas, ning väljendab tõsist muret naiste ja laste ekspluateerimise taseme pärast nii kõnealuses riigis kui ka Usbekistanis seoses püüdlusega toota monokultuurina puuvilla;

| 59. | julgustab neid liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud partnerlus- ja koostöölepingut Tadžikistaniga, seda võimalikult kiiresti tegema, kuna põhjendamatud viivitused võivad saata heidutavaid ja mitteabivalmis signaale Tadžikistanile; kavatseb anda heakskiidu partnerlus- ja koostöölepingule lähitulevikus; |
| --- | --- |

59.

julgustab neid liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud partnerlus- ja koostöölepingut Tadžikistaniga, seda võimalikult kiiresti tegema, kuna põhjendamatud viivitused võivad saata heidutavaid ja mitteabivalmis signaale Tadžikistanile; kavatseb anda heakskiidu partnerlus- ja koostöölepingule lähitulevikus;

| 60. | juhib tähelepanu asjaolule, et Tadžikistanis on lõhkemata kassettpomme; nõuab tungivalt rahastamise suurendamist nende kõrvaldamiseks; ning rõhutab vajadust rahvusvahelise kassettpomme keelustava lepingu järele; samuti juhib tähelepanu miiniväljadele Afganistani ja Usbekistaniga piirnevatel aladel; palub Usbekistani ametivõimudel teha nende miiniväljade tuvastamisel täielikku koostööd ning komisjonil toetada vajalikke demineerimisprogramme; |
| --- | --- |

60.

juhib tähelepanu asjaolule, et Tadžikistanis on lõhkemata kassettpomme; nõuab tungivalt rahastamise suurendamist nende kõrvaldamiseks; ning rõhutab vajadust rahvusvahelise kassettpomme keelustava lepingu järele; samuti juhib tähelepanu miiniväljadele Afganistani ja Usbekistaniga piirnevatel aladel; palub Usbekistani ametivõimudel teha nende miiniväljade tuvastamisel täielikku koostööd ning komisjonil toetada vajalikke demineerimisprogramme;

| 61. | arvestades Tadžikistani kui naaberriigist Afganistanist saabuvate uimastite transiidiriigi rolli, ergutab ELi täiendavalt tugevdama toetust meetmetele selle vastu võitlemiseks Tadžikistanis, ilma et see kahjustaks piirialade majandusarengu seisukohast ülitähtsat piiriülest kaubandust; |
| --- | --- |

61.

arvestades Tadžikistani kui naaberriigist Afganistanist saabuvate uimastite transiidiriigi rolli, ergutab ELi täiendavalt tugevdama toetust meetmetele selle vastu võitlemiseks Tadžikistanis, ilma et see kahjustaks piirialade majandusarengu seisukohast ülitähtsat piiriülest kaubandust;

Türkmenistan

| 62. | märgib positiivseid, ehkki väga piiratud märke muutustest Türkmenistanis seoses uue presidendi Gurbanguly Berdõmuhammedovi kavatsusega viia läbi ulatuslikud haridusreformid; on veendunud, et EL teeb õigesti, kui vastab Türkmenistani vastuvõtlikkusele teha koostööd kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

62.

märgib positiivseid, ehkki väga piiratud märke muutustest Türkmenistanis seoses uue presidendi Gurbanguly Berdõmuhammedovi kavatsusega viia läbi ulatuslikud haridusreformid; on veendunud, et EL teeb õigesti, kui vastab Türkmenistani vastuvõtlikkusele teha koostööd kõnealuses valdkonnas;

| 63. | väljendab heameelt president Berdõmuhammedovi otsuse üle anda amnestia üheteistkümnele poliitilisele vangile, kes vastuseisu tõttu kadunud president Saparmurat Nijazovi poliitikale olid pikaks ajaks vangi mõistetud; julgustab täiendavate meetmete võtmist riigi kõigi poliitiliste vangide vabastamiseks; |
| --- | --- |

63.

väljendab heameelt president Berdõmuhammedovi otsuse üle anda amnestia üheteistkümnele poliitilisele vangile, kes vastuseisu tõttu kadunud president Saparmurat Nijazovi poliitikale olid pikaks ajaks vangi mõistetud; julgustab täiendavate meetmete võtmist riigi kõigi poliitiliste vangide vabastamiseks;

| 64. | rõhutab siiski, et Türkmenistan peab selleks, et EL saaks vahelepinguga edasi liikuda, tegema edusamme olulistes valdkondades, muu hulgas võimaldades Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele vaba ja takistusteta juurdepääsu, vabastades tingimusteta kõik poliitilised ja süümevangid, kaotades kõik valitsuse loodud tõkked reisimisele ning lubades kõigil valitsusvälistel organisatsioonidel ja inimõigustega seotud ühingutel riigis vabalt tegutseda; |
| --- | --- |

64.

rõhutab siiski, et Türkmenistan peab selleks, et EL saaks vahelepinguga edasi liikuda, tegema edusamme olulistes valdkondades, muu hulgas võimaldades Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele vaba ja takistusteta juurdepääsu, vabastades tingimusteta kõik poliitilised ja süümevangid, kaotades kõik valitsuse loodud tõkked reisimisele ning lubades kõigil valitsusvälistel organisatsioonidel ja inimõigustega seotud ühingutel riigis vabalt tegutseda;

| 65. | juhib tähelepanu kiireloomulisele vajadusele parandada äärmiselt halvas seisus olevat inimõiguste olukorda, võttes eriti arvesse väikeste, registreerimata usukogukondade ja nende juhtide ning muude vähemuste rasket olukorda, ja nõuab, et mis tahes edasised arengud ELi ja Türkmenistani suhetes, sealhulgas nii kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu kui ka hiljem väljaarendatud partnerlus- ja koostöölepingu võimalik sõlmimine, peavad olema seotud selgete tõenditega, et kõnealuses valdkonnas toimub märkimisväärne edasiminek, ja näitama selgeid märke, et see jätkub ka edaspidi; |
| --- | --- |

65.

juhib tähelepanu kiireloomulisele vajadusele parandada äärmiselt halvas seisus olevat inimõiguste olukorda, võttes eriti arvesse väikeste, registreerimata usukogukondade ja nende juhtide ning muude vähemuste rasket olukorda, ja nõuab, et mis tahes edasised arengud ELi ja Türkmenistani suhetes, sealhulgas nii kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu kui ka hiljem väljaarendatud partnerlus- ja koostöölepingu võimalik sõlmimine, peavad olema seotud selgete tõenditega, et kõnealuses valdkonnas toimub märkimisväärne edasiminek, ja näitama selgeid märke, et see jätkub ka edaspidi;

| 66. | väljendab sügavat muret hiljutise gripisarnase haiguse epideemia puhkemise pärast Türkmenistanis, mis suure tõenäosusega on seotud puuvilla kasvatamise ja korjamisega; palub komisjonil pakkuda arengukoostöö rahastamisvahendi raames Türkmenistani tervishoiuministeeriumile abi haiguse olemuse ja põhjuste uurimiseks ning kõige tõhusamate ravimite leidmiseks; nõuab tungivalt, et komisjon aitaks Kesk-Aasia riikidel vähendada puuvillakasvatuses pestitsiidide kasutamist ja võtta kasutusele keskkonnasõbralik tehnoloogia; |
| --- | --- |

66.

väljendab sügavat muret hiljutise gripisarnase haiguse epideemia puhkemise pärast Türkmenistanis, mis suure tõenäosusega on seotud puuvilla kasvatamise ja korjamisega; palub komisjonil pakkuda arengukoostöö rahastamisvahendi raames Türkmenistani tervishoiuministeeriumile abi haiguse olemuse ja põhjuste uurimiseks ning kõige tõhusamate ravimite leidmiseks; nõuab tungivalt, et komisjon aitaks Kesk-Aasia riikidel vähendada puuvillakasvatuses pestitsiidide kasutamist ja võtta kasutusele keskkonnasõbralik tehnoloogia;

Usbekistan

| 67. | kinnitab, et toetab pärast Andijoni veresauna kehtestatud sanktsioone Usbekistani vastu; avaldab kahetsust, et inimõiguste olukorra üldise arengu hindamiseks kehtestatud kriteeriumide osas on tehtud väga piiratud edusamme; võtab teadmiseks nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta otsuse pikendada relvaembargot veel 12 kuu võrra ja tingimuslikult peatada viisapiirangud esialgu 6 kuuks (ühine seisukoht 2007/734/ÜVJP); nõuab tungivalt, et Usbekistani ametiasutused kasutaksid pakutud võimalust, et võtta konkreetseid meetmeid inimõiguste olukorra parandamiseks, täita kõnealuses valdkonnas võetud rahvusvahelisi kohustusi ja ELi kehtestatud tingimused; |
| --- | --- |

67.

kinnitab, et toetab pärast Andijoni veresauna kehtestatud sanktsioone Usbekistani vastu; avaldab kahetsust, et inimõiguste olukorra üldise arengu hindamiseks kehtestatud kriteeriumide osas on tehtud väga piiratud edusamme; võtab teadmiseks nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta otsuse pikendada relvaembargot veel 12 kuu võrra ja tingimuslikult peatada viisapiirangud esialgu 6 kuuks (ühine seisukoht 2007/734/ÜVJP); nõuab tungivalt, et Usbekistani ametiasutused kasutaksid pakutud võimalust, et võtta konkreetseid meetmeid inimõiguste olukorra parandamiseks, täita kõnealuses valdkonnas võetud rahvusvahelisi kohustusi ja ELi kehtestatud tingimused;

| 68. | toetab inimõigustealase dialoogi loomist ELi ja Usbekistani vahel; võtab teadmiseks suured raskused, mida see endaga kaasa toob, ja rõhutab, et ootused peaksid olema realistlikud; lükkab tagasi mis tahes suundumuse kasutada kõnealust dialoogi sanktsioonide lõpetamise ettekäändena ja jätmaks muljet, et inimõiguste küsimusega tegeldakse nüüd piisavalt; kinnitab veel kord, et vaid tulemused loevad, ning rõhutab, et Usbekistani pühendumine õiglusele ja süüdlaste vastutusele võtmisele Andijoni veresauna eest on ülioluline element edasises koostöös ELiga; |
| --- | --- |

68.

toetab inimõigustealase dialoogi loomist ELi ja Usbekistani vahel; võtab teadmiseks suured raskused, mida see endaga kaasa toob, ja rõhutab, et ootused peaksid olema realistlikud; lükkab tagasi mis tahes suundumuse kasutada kõnealust dialoogi sanktsioonide lõpetamise ettekäändena ja jätmaks muljet, et inimõiguste küsimusega tegeldakse nüüd piisavalt; kinnitab veel kord, et vaid tulemused loevad, ning rõhutab, et Usbekistani pühendumine õiglusele ja süüdlaste vastutusele võtmisele Andijoni veresauna eest on ülioluline element edasises koostöös ELiga;

| 69. | nõuab tungivalt, et komisjon näeks lisaks inimõiguste klauslile ja ELi sanktsioonidele ette konkreetsemad kohustused ja kehtestaks tõhusamad järelevalvemehhanismid, et saavutada Usbekistani inimõiguste olukorras tõelisi edasiminekuid; |
| --- | --- |

69.

nõuab tungivalt, et komisjon näeks lisaks inimõiguste klauslile ja ELi sanktsioonidele ette konkreetsemad kohustused ja kehtestaks tõhusamad järelevalvemehhanismid, et saavutada Usbekistani inimõiguste olukorras tõelisi edasiminekuid;

| 70. | tervitab positiivse sammuna Usbekistani kriminaalkohtusüsteemi reformi suunas surmanuhtluse kaotamist käsitlevate seaduste heakskiitmist Usbekistani parlamendi poolt ning kohtutele volituse andmist vahistamismääruste väljastamiseks; nõuab, et kriminaalkohtusüsteem vaadataks põhjalikult läbi, mis edendaks tõhusalt kõnealuste reformide rakendamist; |
| --- | --- |

70.

tervitab positiivse sammuna Usbekistani kriminaalkohtusüsteemi reformi suunas surmanuhtluse kaotamist käsitlevate seaduste heakskiitmist Usbekistani parlamendi poolt ning kohtutele volituse andmist vahistamismääruste väljastamiseks; nõuab, et kriminaalkohtusüsteem vaadataks põhjalikult läbi, mis edendaks tõhusalt kõnealuste reformide rakendamist;

| 71. | mõistab hukka asjaolu, et 23. detsembril 2007. aastal peetud presidendivalimised ei vastanud järjekordselt paljudele OSCE ees võetud kohustustele demokraatlikeks valimisteks ning et demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo andmetel toimus hääletus rangelt kontrollitud poliitilises keskkonnas, kus opositsioonile ei jäänud vähimatki ruumi; võtab teadmiseks presidendi poolt 2. jaanuaril 2008. aastal väljastatud amnestia, mille alusel vabastati enam kui 500 süüdimõistetut ja lühendati üle 900 kinnipeetava karistust, ning väljendab kahetsust, et amnestiast on osa saanud vaid üksikud poliitvangid; |
| --- | --- |

71.

mõistab hukka asjaolu, et 23. detsembril 2007. aastal peetud presidendivalimised ei vastanud järjekordselt paljudele OSCE ees võetud kohustustele demokraatlikeks valimisteks ning et demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo andmetel toimus hääletus rangelt kontrollitud poliitilises keskkonnas, kus opositsioonile ei jäänud vähimatki ruumi; võtab teadmiseks presidendi poolt 2. jaanuaril 2008. aastal väljastatud amnestia, mille alusel vabastati enam kui 500 süüdimõistetut ja lühendati üle 900 kinnipeetava karistust, ning väljendab kahetsust, et amnestiast on osa saanud vaid üksikud poliitvangid;

Riiklike institutsioonide nõrkus

| 72. | nõuab tungivalt, et EL täidaks oma kohustust parandada suhteid keeruliste partnerite ja nõrkade riikidega ning toetaks riiklike institutsioonide nõrkuse ennetamist valitsusreformide, õigusriigi põhimõtte, korruptsioonivastaste meetmete ja jätkusuutlike riigiasutuste ülesehitamise abil, et aidata kõnealustel riikidel täita oma põhifunktsioone ning vastata oma kodanike vajadustele, mille hulka kuuluvad haridus, tervishoid ja kõik põhiteenused; |
| --- | --- |

72.

nõuab tungivalt, et EL täidaks oma kohustust parandada suhteid keeruliste partnerite ja nõrkade riikidega ning toetaks riiklike institutsioonide nõrkuse ennetamist valitsusreformide, õigusriigi põhimõtte, korruptsioonivastaste meetmete ja jätkusuutlike riigiasutuste ülesehitamise abil, et aidata kõnealustel riikidel täita oma põhifunktsioone ning vastata oma kodanike vajadustele, mille hulka kuuluvad haridus, tervishoid ja kõik põhiteenused;

| 73. | märgib, et EL on kohustunud toetama katastroofide ennetamist ja nendeks valmisolekut riikides, keda ohustavad looduskatastroofid, kiimamuutus, keskkonnatingimuste halvenemine ja välised majandusšokid; rõhutab seepärast, arvestades praegust olukorda Kesk-Aasia riikides, et kõnealust kohustust tuleb ELi strateegias täielikult arvesse võtta; |
| --- | --- |

73.

märgib, et EL on kohustunud toetama katastroofide ennetamist ja nendeks valmisolekut riikides, keda ohustavad looduskatastroofid, kiimamuutus, keskkonnatingimuste halvenemine ja välised majandusšokid; rõhutab seepärast, arvestades praegust olukorda Kesk-Aasia riikides, et kõnealust kohustust tuleb ELi strateegias täielikult arvesse võtta;

Keskkond

| 74. | märgib, et suur osa piirkonnast on loodusvarade poolest rikas, kuid neid on minevikus aastakümnete vältel tööstuslikult kasutatud ja töödeldud, mille tagajärjel on keskkond tõsiselt saastunud, maa degradeerunud ning jõed ja järved, näiteks Araali meri, märkimisväärselt kokku kuivanud; väljendab heameelt asjaolu pärast, et Kasahstan on alates suveräänsuse väljakuulutamisest 1990. aastal keelustanud tuumakatsetused oma territooriumil, kuid juhib tähelepanu sellele, et piirkonnas halvas seisukorras olevate radioaktiivsete jäätmete hoidlate probleemi lahendamiseks läheb vaja kooskõlastatud tegevust; |
| --- | --- |

74.

märgib, et suur osa piirkonnast on loodusvarade poolest rikas, kuid neid on minevikus aastakümnete vältel tööstuslikult kasutatud ja töödeldud, mille tagajärjel on keskkond tõsiselt saastunud, maa degradeerunud ning jõed ja järved, näiteks Araali meri, märkimisväärselt kokku kuivanud; väljendab heameelt asjaolu pärast, et Kasahstan on alates suveräänsuse väljakuulutamisest 1990. aastal keelustanud tuumakatsetused oma territooriumil, kuid juhib tähelepanu sellele, et piirkonnas halvas seisukorras olevate radioaktiivsete jäätmete hoidlate probleemi lahendamiseks läheb vaja kooskõlastatud tegevust;

| 75. | märgib, et suur osa piirkonnast kasutab ulatuslikult veevarusid põllumajanduslikuks niisutamiseks, kuid mitte läbimõeldud viisil, ning et see tekitab tõsiseid probleeme jõgedele, järvedele (nagu Araali meri) ja edasisele arengule mitte üksnes põllumajandussektoris; soovitab seepärast rakendada uusi tehnoloogiaid ja meetodeid, et parandada veeressursside majandamist põllumajandussektoris, näiteks kontrollides paremini niisutuskanaleid; |
| --- | --- |

75.

märgib, et suur osa piirkonnast kasutab ulatuslikult veevarusid põllumajanduslikuks niisutamiseks, kuid mitte läbimõeldud viisil, ning et see tekitab tõsiseid probleeme jõgedele, järvedele (nagu Araali meri) ja edasisele arengule mitte üksnes põllumajandussektoris; soovitab seepärast rakendada uusi tehnoloogiaid ja meetodeid, et parandada veeressursside majandamist põllumajandussektoris, näiteks kontrollides paremini niisutuskanaleid;

| 76. | väljendab heameelt Kõrgõzstani muljetavaldavate edusammude üle keskkonnakaitse vallas, eelkõige osaluse üle arvukates kahepoolsetes koostööprojektides, mis toovad Kõrgõzstanile märkimisväärset kasu; |
| --- | --- |

76.

väljendab heameelt Kõrgõzstani muljetavaldavate edusammude üle keskkonnakaitse vallas, eelkõige osaluse üle arvukates kahepoolsetes koostööprojektides, mis toovad Kõrgõzstanile märkimisväärset kasu;

| 77. | toetab ettepanekut rajada Biškekki kõigi Kesk-Aasia riikide jaoks nn vee- ja energiaakadeemia eesmärgiga saavutada nõuetekohane säästev vee ja hüdroenergia kasutamine, parandada ülekandetehnoloogiat, kaitsta bioloogilist mitmekesisust ning parendada põllumajandus- ja niisutustehnoloogiat; |
| --- | --- |

77.

toetab ettepanekut rajada Biškekki kõigi Kesk-Aasia riikide jaoks nn vee- ja energiaakadeemia eesmärgiga saavutada nõuetekohane säästev vee ja hüdroenergia kasutamine, parandada ülekandetehnoloogiat, kaitsta bioloogilist mitmekesisust ning parendada põllumajandus- ja niisutustehnoloogiat;

| 78. | märgib, et Tadžikistani ainus külluslik tooraine on vesi ja kuna keskkonnasõbralikud hüdroelektrijaamade projektid nõuavad ulatuslikke kapitaliinvesteeringuid, võiksid suuremad välisinvesteeringud aidata Tadžikistanil mitmekesistada oma majandust, et see ei keskenduks üksnes puuvilla monokultuurile, mis seondub keskkonna, tervishoiu ja laste töö kuludega, vaid oleks kasulikum majandusele, heaolule ja keskkonnale; kutsub Tadžikistani valitsust üles tegelema õigusloome- ja maksundusalase raamistiku ning avaliku halduse edendamisega, infrastruktuuri puudujääkide kõrvaldamisega ja korruptsiooni endeemilise tasemega, et julgustada investeerimist kõnealusesse riiki; |
| --- | --- |

78.

märgib, et Tadžikistani ainus külluslik tooraine on vesi ja kuna keskkonnasõbralikud hüdroelektrijaamade projektid nõuavad ulatuslikke kapitaliinvesteeringuid, võiksid suuremad välisinvesteeringud aidata Tadžikistanil mitmekesistada oma majandust, et see ei keskenduks üksnes puuvilla monokultuurile, mis seondub keskkonna, tervishoiu ja laste töö kuludega, vaid oleks kasulikum majandusele, heaolule ja keskkonnale; kutsub Tadžikistani valitsust üles tegelema õigusloome- ja maksundusalase raamistiku ning avaliku halduse edendamisega, infrastruktuuri puudujääkide kõrvaldamisega ja korruptsiooni endeemilise tasemega, et julgustada investeerimist kõnealusesse riiki;

| 79. | ergutab avatud ja tõhusat dialoogi kõikide Kesk-Aasia riikide vahel keskkonna ja loodusvarade säästva kasutamise küsimustes ning nõuab selle praktilist teostamist; |
| --- | --- |

79.

ergutab avatud ja tõhusat dialoogi kõikide Kesk-Aasia riikide vahel keskkonna ja loodusvarade säästva kasutamise küsimustes ning nõuab selle praktilist teostamist;

Energia

| 80. | on arvamusel, et kuna piirkonnas leidub energiaga varustamise seisukohalt Euroopale suurt huvi pakkuvaid projekte, peab EL energiapoliitika osas rääkima ühel häälel; |
| --- | --- |

80.

on arvamusel, et kuna piirkonnas leidub energiaga varustamise seisukohalt Euroopale suurt huvi pakkuvaid projekte, peab EL energiapoliitika osas rääkima ühel häälel;

| 81. | on seisukohal, et ELi energiaalane väliskoostöö on tema Kesk-Aasia strateegia kontekstis ülimalt oluline; toetab seepärast Euroopa Liidu jõupingutusi, et suurendada gaasi- ja naftaimporti Kasahstanist ja Türkmenistanist ning mitmekesistada transiiditeid; nõuab piirkonna ja Euroopa Liidu vahel aktiivset energiapoliitikaalast koostööd, eelkõige Kõrgõsztani, Tadžikistani ja võimaluse korral ka Usbekistaniga, et lahendada energiaprobleeme, mis on erakordselt olulised, arvestades nimetatud riikide tohutut vajadust inim- ja majandusarengu järele, keerulisi riikidevahelisi suhteid ja ohustatud varustuskindlust; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et ELi energiaalane väliskoostöö on tema Kesk-Aasia strateegia kontekstis ülimalt oluline; toetab seepärast Euroopa Liidu jõupingutusi, et suurendada gaasi- ja naftaimporti Kasahstanist ja Türkmenistanist ning mitmekesistada transiiditeid; nõuab piirkonna ja Euroopa Liidu vahel aktiivset energiapoliitikaalast koostööd, eelkõige Kõrgõsztani, Tadžikistani ja võimaluse korral ka Usbekistaniga, et lahendada energiaprobleeme, mis on erakordselt olulised, arvestades nimetatud riikide tohutut vajadust inim- ja majandusarengu järele, keerulisi riikidevahelisi suhteid ja ohustatud varustuskindlust;

| 82. | on arvamusel, et edasine tugevdatud koostöö Kesk-Aasia ja Musta mere piirkonna vahel energia ja transpordi valdkonnas on eespool mainitud ELi eesmärkide saavutamisel ülioluline; on seisukohal, et see peaks hõlmama investeeringuid alternatiivsete energiaallikate, energiatõhususe ja energia säästmise väljatöötamisse, energiasektori uude infrastruktuuri ja olemasoleva infrastruktuuri ajakohastamisse; tunnistab Kasahstani kui tugeva majandusliku osaleja olulist rolli Kesk-Aasias, kus EL on tähtsuselt esimene kaubanduspartner ning kus Kasahstan järgib edumeelset sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise ajakohastamise strateegiat; |
| --- | --- |

82.

on arvamusel, et edasine tugevdatud koostöö Kesk-Aasia ja Musta mere piirkonna vahel energia ja transpordi valdkonnas on eespool mainitud ELi eesmärkide saavutamisel ülioluline; on seisukohal, et see peaks hõlmama investeeringuid alternatiivsete energiaallikate, energiatõhususe ja energia säästmise väljatöötamisse, energiasektori uude infrastruktuuri ja olemasoleva infrastruktuuri ajakohastamisse; tunnistab Kasahstani kui tugeva majandusliku osaleja olulist rolli Kesk-Aasias, kus EL on tähtsuselt esimene kaubanduspartner ning kus Kasahstan järgib edumeelset sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise ajakohastamise strateegiat;

| 83. | on seisukohal, et EL peaks julgustama piirkonna loodusvarade vastutustundlikku ja säästvat kasutamist, sealhulgas edendades tulude läbipaistvust, toetades vajaduse korral riigi ja valitsusväliste organisatsioonide osalemist mäetööstuse läbipaistvuse algatuses; |
| --- | --- |

83.

on seisukohal, et EL peaks julgustama piirkonna loodusvarade vastutustundlikku ja säästvat kasutamist, sealhulgas edendades tulude läbipaistvust, toetades vajaduse korral riigi ja valitsusväliste organisatsioonide osalemist mäetööstuse läbipaistvuse algatuses;

| 84. | nõuab, et pöörataks erilist tähelepanu projektidele, mis ühendavad nafta- ja gaasivälju ning Kesk-Aasia jaotussüsteemi torustikuga, mis on ühendatud Euroopa Liiduga, sealhulgas sellistele tulevastele projektidele nagu Nabucco torujuhe; |
| --- | --- |

84.

nõuab, et pöörataks erilist tähelepanu projektidele, mis ühendavad nafta- ja gaasivälju ning Kesk-Aasia jaotussüsteemi torustikuga, mis on ühendatud Euroopa Liiduga, sealhulgas sellistele tulevastele projektidele nagu Nabucco torujuhe;

*

* *

| 85. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi Kesk-Aasia eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCEle ning Kasahstani, Kõrgõsztani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani presidentidele, valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

85.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi Kesk-Aasia eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCEle ning Kasahstani, Kõrgõsztani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani presidentidele, valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 466.

(2)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 416.

(3)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 390.

(4)  ELT L 340, 16.11.2004, lk 2.

(5)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (ELT C 46, 24.2.2006, lk 1).

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0413.

(7)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 23, muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1). Vt ka nõukogu 14. novembri 2005. aasta ühine seisukoht 2005/792/ÜVJP Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta (ELT L 299, 16.11.2005, lk 72).

(8)  Vt nõukogu 13. novembri 2007. aasta ühine seisukoht 2007/734/ÜVJP Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta (ELT L 295, 14.11.2007, lk 34).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/63

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005)

P6_TA(2008)0060

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon komisjoni 23. aastaaruande ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005) kohta (2006/2271(INI))

2009/C 184 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 23. aastaaruannet ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (KOM(2006)0416);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente (SEK(2006)0999 ja SEK(2006)1005);

võttes arvesse komisjoni teatist „Tulemuslik Euroopa Liit – ühenduse õiguse kohaldamine” (KOM(2007)0502);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A6-0462/2007),

| A. | arvestades, et ELi poliitika tõhususe määrab suuresti selle rakendamine liikmesriigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; arvestades, et ühenduse õigusaktide täitmist liikmesriikide poolt tuleb rangelt kontrollida ja jälgida, et see avaldaks soovitud positiivset mõju kodanike igapäevaelule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi poliitika tõhususe määrab suuresti selle rakendamine liikmesriigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; arvestades, et ühenduse õigusaktide täitmist liikmesriikide poolt tuleb rangelt kontrollida ja jälgida, et see avaldaks soovitud positiivset mõju kodanike igapäevaelule;

| B. | arvestades, et ühenduse õiguse rikkumisega seotud kaebuste arv näitab, et liidu kodanikud mängivad selle kohaldamisel väga tähtsat rolli, ning et ELi institutsioonide suutlikkus kodanike muresid nõuetekohaselt lahendada on Euroopa Liidu usaldusväärsuse jaoks oluline; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühenduse õiguse rikkumisega seotud kaebuste arv näitab, et liidu kodanikud mängivad selle kohaldamisel väga tähtsat rolli, ning et ELi institutsioonide suutlikkus kodanike muresid nõuetekohaselt lahendada on Euroopa Liidu usaldusväärsuse jaoks oluline;

| C. | arvestades, et komisjon võib kohandada vahendeid, mida ta kasutab oma ülesande tõhusaks täitmiseks, ning teha uuendusi, mis on välja töötatud ühenduse õiguse kohaldamise parandamiseks, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon võib kohandada vahendeid, mida ta kasutab oma ülesande tõhusaks täitmiseks, ning teha uuendusi, mis on välja töötatud ühenduse õiguse kohaldamise parandamiseks,

2005. aasta aruanne ja Euroopa Parlamendi resolutsiooni järelkontroll

| 1. | märgib, et menetluste arv, mida komisjon on rikkumiste puhul algatanud, on viimastel aastatel tõusnud ning jõudis 2003. aastal 2 709 tuvastatud rikkumiseni (ELi 15 liikmesriigis); lisaks märgib, et avastatud rikkumiste arv vähenes järsult 2004. aastal (563 võrra) ja suurenes uuesti 2005. aastal, kuid siiski tasemeni, mis jääb alla 2003. aasta tasemele: 2 653 registreeritud rikkumist (ELi 25 liikmesriigis); |
| --- | --- |

1.

märgib, et menetluste arv, mida komisjon on rikkumiste puhul algatanud, on viimastel aastatel tõusnud ning jõudis 2003. aastal 2 709 tuvastatud rikkumiseni (ELi 15 liikmesriigis); lisaks märgib, et avastatud rikkumiste arv vähenes järsult 2004. aastal (563 võrra) ja suurenes uuesti 2005. aastal, kuid siiski tasemeni, mis jääb alla 2003. aasta tasemele: 2 653 registreeritud rikkumist (ELi 25 liikmesriigis);

| 2. | märgib, et kümne uue liikmesriigi liitumisel ei tundu olevat mingit mõju registreeritud rikkumiste arvule, ning palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile põhjalikke selgitusi ja kindlustunnet, et see ei ole nii mitte kaebuste registreerimata jätmise, rikkumistega tegelemiseks vajalike siseressursside puudumise tõttu komisjonis või poliitilise otsuse tõttu olla nende liikmesriikide suhtes leplikum; |
| --- | --- |

2.

märgib, et kümne uue liikmesriigi liitumisel ei tundu olevat mingit mõju registreeritud rikkumiste arvule, ning palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile põhjalikke selgitusi ja kindlustunnet, et see ei ole nii mitte kaebuste registreerimata jätmise, rikkumistega tegelemiseks vajalike siseressursside puudumise tõttu komisjonis või poliitilise otsuse tõttu olla nende liikmesriikide suhtes leplikum;

| 3. | tervitab suurema osa asjassepuutuvate peadirektoraatide valmisolekut anda teavet rikkumistele eraldatud vahendite kohta oma valdkondades ning rikkumismenetluste käigu kohta; märgib, et iga peadirektoraat kohaldab ühenduse õigust ning eraldab vahendeid omal viisil ning et eri meetodite toimimise kohta ei ole ei täpset ülevaadet ega üldist avalikkuse hinnangut; |
| --- | --- |

3.

tervitab suurema osa asjassepuutuvate peadirektoraatide valmisolekut anda teavet rikkumistele eraldatud vahendite kohta oma valdkondades ning rikkumismenetluste käigu kohta; märgib, et iga peadirektoraat kohaldab ühenduse õigust ning eraldab vahendeid omal viisil ning et eri meetodite toimimise kohta ei ole ei täpset ülevaadet ega üldist avalikkuse hinnangut;

| 4. | kohustub toetama komisjoni, tehes ressursside suurendamiseks rohkem eelarveeraldisi, nii nagu on taotlenud enamik asjaomaseid peadirektoraate; |
| --- | --- |

4.

kohustub toetama komisjoni, tehes ressursside suurendamiseks rohkem eelarveeraldisi, nii nagu on taotlenud enamik asjaomaseid peadirektoraate;

| 5. | tervitab asjaolu, et mõned peadirektoraadid on töötanud välja konkreetsed mehhanismid lisaks rikkumismenetluse kasutamisele, eesmärgiga tagada tõhus järelevalve ühenduse õiguse kohaldamise üle ning selle konsolideeritud kohaldamine; märgib, et 2002. aasta elektroonilise side reguleerivas raamistikus kehtestati kavandatavatest siseriiklikest õiguslikest meetmetest teatamise kord, mis võimaldab liikmesriikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist kiiremat koostööd; kutsub komisjoni üles kaaluma selle preventiivse mehhanismi süstemaatilist rakendamist teistes sektorites; |
| --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et mõned peadirektoraadid on töötanud välja konkreetsed mehhanismid lisaks rikkumismenetluse kasutamisele, eesmärgiga tagada tõhus järelevalve ühenduse õiguse kohaldamise üle ning selle konsolideeritud kohaldamine; märgib, et 2002. aasta elektroonilise side reguleerivas raamistikus kehtestati kavandatavatest siseriiklikest õiguslikest meetmetest teatamise kord, mis võimaldab liikmesriikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist kiiremat koostööd; kutsub komisjoni üles kaaluma selle preventiivse mehhanismi süstemaatilist rakendamist teistes sektorites;

| 6. | on seisukohal, et tuleks ergutada parimate tavade tutvustamist liikmesriikide vahel, näiteks pakettkohtumiste ja ülevõtmist käsitlevate seminaridega, mida ühenduse õiguse kohaldamise hõlbustamiseks korraldab komisjon; kutsub komisjoni üles kaaluma viise, kuidas kaasata niisugustesse protsessidesse Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et tuleks ergutada parimate tavade tutvustamist liikmesriikide vahel, näiteks pakettkohtumiste ja ülevõtmist käsitlevate seminaridega, mida ühenduse õiguse kohaldamise hõlbustamiseks korraldab komisjon; kutsub komisjoni üles kaaluma viise, kuidas kaasata niisugustesse protsessidesse Euroopa Parlamenti;

| 7. | tervitab komisjoni mõnede peadirektoraatide – eelkõige keskkonna peadirektoraadi – pingutusi parandada asjaomaste direktiivide vastavuskontrolli, kuid ei ole rahul komisjoni vastusega vastavusuuringute konfidentsiaalsuse kohta; kutsub komisjoni veel kord üles avaldama oma veebisaidil uuringud, mida eri peadirektoraadid on taotlenud, hindamaks liikmesriikide rakendusmeetmete vastavust ühenduse õigusaktidega; |
| --- | --- |

7.

tervitab komisjoni mõnede peadirektoraatide – eelkõige keskkonna peadirektoraadi – pingutusi parandada asjaomaste direktiivide vastavuskontrolli, kuid ei ole rahul komisjoni vastusega vastavusuuringute konfidentsiaalsuse kohta; kutsub komisjoni veel kord üles avaldama oma veebisaidil uuringud, mida eri peadirektoraadid on taotlenud, hindamaks liikmesriikide rakendusmeetmete vastavust ühenduse õigusaktidega;

| 8. | tunneb heameelt, et esimest korda kaasati aastaaruandesse ja sellega seotud lisadesse üksikasjad petitsioonidega seotud rikkumiste konkreetse ja detailse käsitlemise kohta; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt, et esimest korda kaasati aastaaruandesse ja sellega seotud lisadesse üksikasjad petitsioonidega seotud rikkumiste konkreetse ja detailse käsitlemise kohta;

| 9. | julgustab tava saata erinevasse liikmesriikidesse andmete kogumise missioone, et uurida petitsioonide esitajate tõstatatud probleeme; peab seda probleemide otse liikmesriikidega lahendamise pragmaatiliseks viisiks kodanike huvides; usub, et sellised missioonid on seda vajalikumad, kuna komisjonil puuduvad „inspekteerimise” volitused, et kontrollida EÜ õiguse praktilist rakendamist, näiteks keskkonnavaldkonnas; |
| --- | --- |

9.

julgustab tava saata erinevasse liikmesriikidesse andmete kogumise missioone, et uurida petitsioonide esitajate tõstatatud probleeme; peab seda probleemide otse liikmesriikidega lahendamise pragmaatiliseks viisiks kodanike huvides; usub, et sellised missioonid on seda vajalikumad, kuna komisjonil puuduvad „inspekteerimise” volitused, et kontrollida EÜ õiguse praktilist rakendamist, näiteks keskkonnavaldkonnas;

| 10. | tervitab komisjoni lubadust lisada üldjuhul tulevastesse õigusloomega seotud ettepanekutesse kodanikele mõeldud kokkuvõtted ja nõuab konkreetseid näiteid sellistest kokkuvõtetest ning selgitust, et need moodustavad vastava õigusakti lahutamatu osa, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 16. mai 2006. aasta resolutsiooni (komisjoni 21. ja 22. aastaaruande: ühenduse õiguse kohaldamise järelvalve (2003 ja 2004) kohta) (1) punktis 19; |
| --- | --- |

10.

tervitab komisjoni lubadust lisada üldjuhul tulevastesse õigusloomega seotud ettepanekutesse kodanikele mõeldud kokkuvõtted ja nõuab konkreetseid näiteid sellistest kokkuvõtetest ning selgitust, et need moodustavad vastava õigusakti lahutamatu osa, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 16. mai 2006. aasta resolutsiooni (komisjoni 21. ja 22. aastaaruande: ühenduse õiguse kohaldamise järelvalve (2003 ja 2004) kohta) (1) punktis 19;

| 11. | usub, et komisjon peaks olema ennetavam, jälgides liikmesriikide tegevust, mis võib nähtavale tuua ühenduse õiguse rikkumise; kutsub komisjoni seetõttu üles kasutama tõhusamalt oma esindusi, et hoida ära või heastada rikkumisi; |
| --- | --- |

11.

usub, et komisjon peaks olema ennetavam, jälgides liikmesriikide tegevust, mis võib nähtavale tuua ühenduse õiguse rikkumise; kutsub komisjoni seetõttu üles kasutama tõhusamalt oma esindusi, et hoida ära või heastada rikkumisi;

| 12. | kutsub liikmesriike üles minema kaugemale vaid ametlikust ühenduse õigusloome ülevõtmisest ja vältima, niipalju kui võimalik, direktiivide killustatud ülevõtmist, et muuta õigusloomet lihtsamaks ja läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles minema kaugemale vaid ametlikust ühenduse õigusloome ülevõtmisest ja vältima, niipalju kui võimalik, direktiivide killustatud ülevõtmist, et muuta õigusloomet lihtsamaks ja läbipaistvamaks;

| 13. | tervitab asjaolu, et oma eespool nimetatud teatises „Tulemuslik Euroopa Liit – ühenduse õiguse kohaldamine”, käsitleb komisjon mõningaid peamisi poliitikaküsimusi, mis tõstatati eespool nimetatud Euroopa Parlamendi 16. mai 2006. aasta resolutsioonis; märgib siiski, et mõned olulised küsimused on veel lahendamata ega saanud täielikku vastust, eriti selle osas, mis puudutab rikkumisjuhtumite lahendamisele eraldatavaid vahendeid, rikkumismenetluse kestust ja EÜ asutamislepingu artikli 228 väga piiratud kasutust ning prioriteetsete kriteeriumide kohaldamise hindamist; palub komisjonil nendele tähtsatele küsimustele vastata 2008. aasta maiks; |
| --- | --- |

13.

tervitab asjaolu, et oma eespool nimetatud teatises „Tulemuslik Euroopa Liit – ühenduse õiguse kohaldamine”, käsitleb komisjon mõningaid peamisi poliitikaküsimusi, mis tõstatati eespool nimetatud Euroopa Parlamendi 16. mai 2006. aasta resolutsioonis; märgib siiski, et mõned olulised küsimused on veel lahendamata ega saanud täielikku vastust, eriti selle osas, mis puudutab rikkumisjuhtumite lahendamisele eraldatavaid vahendeid, rikkumismenetluse kestust ja EÜ asutamislepingu artikli 228 väga piiratud kasutust ning prioriteetsete kriteeriumide kohaldamise hindamist; palub komisjonil nendele tähtsatele küsimustele vastata 2008. aasta maiks;

Komisjoni 2007. aasta teatis „Tulemuslik Euroopa Liit – ühenduse õiguse kohaldamine”

| 14. | tervitab asjaolu, et komisjon omistab oma eespool nimetatud teatises ühenduse õiguse kohaldamise küsimusele tähtsust ning võtab seda küsimust tõsiselt arvesse; |
| --- | --- |

14.

tervitab asjaolu, et komisjon omistab oma eespool nimetatud teatises ühenduse õiguse kohaldamise küsimusele tähtsust ning võtab seda küsimust tõsiselt arvesse;

| 15. | märgib, et petitsioonide läbivaatamine on toonud esile struktuurilised kitsaskohad ühenduse õiguse erinevate normide rakendamisel liikmesriikide poolt; on arvamusel, et ühenduse õiguse järjekindluse ja sidususe tagamiseks tuleb kaevata ühenduse õiguse rikkumised järjekindlalt Euroopa Ühenduste Kohtusse, seda vähemalt siseriiklikult olulistes kohtuasjades, millega luuakse pretsedent siseriiklikus kohtupraktikas ja millest tulevikus lähtutakse; on seisukohal, et komisjonipoolne järjekindlus selles suhtes võiks tunduvalt vähendada kodanike hilisemat vajadust esitada komisjonile kaebusi ja Euroopa Parlamendile petitsioone analoogsetes küsimustes; |
| --- | --- |

15.

märgib, et petitsioonide läbivaatamine on toonud esile struktuurilised kitsaskohad ühenduse õiguse erinevate normide rakendamisel liikmesriikide poolt; on arvamusel, et ühenduse õiguse järjekindluse ja sidususe tagamiseks tuleb kaevata ühenduse õiguse rikkumised järjekindlalt Euroopa Ühenduste Kohtusse, seda vähemalt siseriiklikult olulistes kohtuasjades, millega luuakse pretsedent siseriiklikus kohtupraktikas ja millest tulevikus lähtutakse; on seisukohal, et komisjonipoolne järjekindlus selles suhtes võiks tunduvalt vähendada kodanike hilisemat vajadust esitada komisjonile kaebusi ja Euroopa Parlamendile petitsioone analoogsetes küsimustes;

| 16. | märgib, et rikkumismenetluste tõhususe saavutamisel (EÜ asutamislepingu artiklid 226 ja 228) on veel ikka peamiseks takistuseks menetluste pikkus ja artikli 228 piiratud kasutamine; on kindlal seisukohal, et komisjoni pakutud tähtaegu ülevõtmismeetmete teatamata jätmise juhtudel (et ametliku kirja saatmisest kuni juhtumit käsitleva otsuseni või juhtumi Euroopa Kohtusse andmiseni ei mööduks rohkem kui 12 kuud) ning Euroopa Kohtu varasemast otsusest kinnipidamist tagava menetluse puhul (12 kuni 24 kuud) ei tohi ühelgi juhul ületada ja kutsub seetõttu komisjoni üles teostama nimetatud tähtaegade piires perioodilist järelevalvet rikkumismenetluste edenemise üle ning teavitama sellest asjaomaseid kodanikke; |
| --- | --- |

16.

märgib, et rikkumismenetluste tõhususe saavutamisel (EÜ asutamislepingu artiklid 226 ja 228) on veel ikka peamiseks takistuseks menetluste pikkus ja artikli 228 piiratud kasutamine; on kindlal seisukohal, et komisjoni pakutud tähtaegu ülevõtmismeetmete teatamata jätmise juhtudel (et ametliku kirja saatmisest kuni juhtumit käsitleva otsuseni või juhtumi Euroopa Kohtusse andmiseni ei mööduks rohkem kui 12 kuud) ning Euroopa Kohtu varasemast otsusest kinnipidamist tagava menetluse puhul (12 kuni 24 kuud) ei tohi ühelgi juhul ületada ja kutsub seetõttu komisjoni üles teostama nimetatud tähtaegade piires perioodilist järelevalvet rikkumismenetluste edenemise üle ning teavitama sellest asjaomaseid kodanikke;

| 17. | kutsub komisjoni üles rakendama asutamislepingu artiklit 228 kindlakäelisemalt, et tagada Euroopa Kohtu otsuste nõuetekohane järgimine; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles rakendama asutamislepingu artiklit 228 kindlakäelisemalt, et tagada Euroopa Kohtu otsuste nõuetekohane järgimine;

| 18. | tervitab komisjoni kavatsust muuta kehtivaid töömeetodeid, eesmärgiga olemasolevate menetluste haldamist ja juhtimist kiirendada ning vastavad prioriteedid seada, ning liikmesriike kohustustega siduda ja formaalselt kaasata; märgib, et uue kavandatava töömeetodi alusel edastatakse komisjonile laekunud päringud ja kaebused otse asjaomasele liikmesriigile, „kui küsimus nõuab liikmesriigi selgitust asjaolude või õigusliku seisukoha kohta. (...) antakse liikmesriikidele lühike tähtaeg, mille jooksul nad saavad asjaomastele kodanikele või ettevõtjatele vahetult anda vajalikke selgitusi, teavet ja lahendusi ning teavitada komisjoni.” (2) |
| --- | --- |

18.

tervitab komisjoni kavatsust muuta kehtivaid töömeetodeid, eesmärgiga olemasolevate menetluste haldamist ja juhtimist kiirendada ning vastavad prioriteedid seada, ning liikmesriike kohustustega siduda ja formaalselt kaasata; märgib, et uue kavandatava töömeetodi alusel edastatakse komisjonile laekunud päringud ja kaebused otse asjaomasele liikmesriigile, „kui küsimus nõuab liikmesriigi selgitust asjaolude või õigusliku seisukoha kohta. (...) antakse liikmesriikidele lühike tähtaeg, mille jooksul nad saavad asjaomastele kodanikele või ettevõtjatele vahetult anda vajalikke selgitusi, teavet ja lahendusi ning teavitada komisjoni.” (2)

| 19. | märgib, et komisjon on sageli viimane organ, kelle poole kodanikud saavad pöörduda, et esitada kaebus ühenduse õiguse mittekohaldamise peale; seetõttu tunneb muret, et kui päringud ja kaebused saadetakse tagasi asjaomasele liikmesriigile (kes on eelkõige vastutav ühenduse õiguse ebaõige kohaldamise eest), siis võib uus töömeetod kujutada endast ohtu, et väheneb komisjoni institutsiooniline kohustus tagada „asutamislepingu järelevalvajana” ühenduse õiguse kohaldamine vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 211; |
| --- | --- |

19.

märgib, et komisjon on sageli viimane organ, kelle poole kodanikud saavad pöörduda, et esitada kaebus ühenduse õiguse mittekohaldamise peale; seetõttu tunneb muret, et kui päringud ja kaebused saadetakse tagasi asjaomasele liikmesriigile (kes on eelkõige vastutav ühenduse õiguse ebaõige kohaldamise eest), siis võib uus töömeetod kujutada endast ohtu, et väheneb komisjoni institutsiooniline kohustus tagada „asutamislepingu järelevalvajana” ühenduse õiguse kohaldamine vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 211;

| 20. | võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mille kohaselt uus töömeetod ei ole rikkumismenetlust asendav mehhanism, ja kohustumise rakendada seda üksnes rikkumismenetluse eelses etapis vastavalt täpsele ajakavale ja rangetele tähtaegadele; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mille kohaselt uus töömeetod ei ole rikkumismenetlust asendav mehhanism, ja kohustumise rakendada seda üksnes rikkumismenetluse eelses etapis vastavalt täpsele ajakavale ja rangetele tähtaegadele;

| 21. | palub komisjonil tagada, et uus meetod ei mõjutaks kaebuse esitaja suhtes kehtivaid menetluslikke tagatisi ja tuletab komisjonile meelde, et Euroopa ombudsmani otsuste kohaselt on kaebuse registreerimata jätmine halduslik omavoli; juhib selles osas tähelepanu asjaolule, et kaebust tuleb käsitada nagu mis tahes muud kirjavahetust, milles võidakse teatada ühenduse õiguse rikkumisest või mida liigitatakse kaebuseks teistel alustel; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil tagada, et uus meetod ei mõjutaks kaebuse esitaja suhtes kehtivaid menetluslikke tagatisi ja tuletab komisjonile meelde, et Euroopa ombudsmani otsuste kohaselt on kaebuse registreerimata jätmine halduslik omavoli; juhib selles osas tähelepanu asjaolule, et kaebust tuleb käsitada nagu mis tahes muud kirjavahetust, milles võidakse teatada ühenduse õiguse rikkumisest või mida liigitatakse kaebuseks teistel alustel;

| 22. | rõhutab, et oluline on komisjonipoolne kaebuse esitaja teavitamine kogu liikmesriikidega kaebuse osas peetava kirjavahetuse sisust terve menetluse vältel, eelkõige rikkumismenetluse eelses etapis, kui uut meetodit hakatakse rakendama; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et oluline on komisjonipoolne kaebuse esitaja teavitamine kogu liikmesriikidega kaebuse osas peetava kirjavahetuse sisust terve menetluse vältel, eelkõige rikkumismenetluse eelses etapis, kui uut meetodit hakatakse rakendama;

| 23. | on seisukohal, et komisjoni sisemise menetluskorra käsiraamatu teatavate osade kehtivuse peatamine on küsitav, kuna katseprojekti ei ole kaasatud kõik liikmesriigid ja kõik valdkonnad ning uus meetod ei ole täiesti toimiv; on seisukohal, et see võib põhjustada segadust kohaldatavate menetluste osas nii siseselt kui kodanike seas, eriti erinevates liikmesriikides esinevate sarnaste rikkumiste puhul; nõuab juurdepääsu sisemise menetluskorra käsiraamatule; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et komisjoni sisemise menetluskorra käsiraamatu teatavate osade kehtivuse peatamine on küsitav, kuna katseprojekti ei ole kaasatud kõik liikmesriigid ja kõik valdkonnad ning uus meetod ei ole täiesti toimiv; on seisukohal, et see võib põhjustada segadust kohaldatavate menetluste osas nii siseselt kui kodanike seas, eriti erinevates liikmesriikides esinevate sarnaste rikkumiste puhul; nõuab juurdepääsu sisemise menetluskorra käsiraamatule;

| 24. | nõustub vahendite eraldamisega vastavushindamismenetluste jaoks, kuid rõhutab, et rikkumistega tegeleva personali arvu tuleb suurendada; tunneb eriliselt muret selle pärast, et rikkumiste arvu vähenemine pärast laienemist võib tõepoolest tuleneda ebapiisavatest vahenditest ELi õiguse kohaldamise nõuetekohaseks järelevalveks; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile täpseid andmeid selle kohta, milline arv töökohti ja millises mahus vahendeid eraldatakse 2008. aasta eelarvest rikkumistega tegelemiseks; |
| --- | --- |

24.

nõustub vahendite eraldamisega vastavushindamismenetluste jaoks, kuid rõhutab, et rikkumistega tegeleva personali arvu tuleb suurendada; tunneb eriliselt muret selle pärast, et rikkumiste arvu vähenemine pärast laienemist võib tõepoolest tuleneda ebapiisavatest vahenditest ELi õiguse kohaldamise nõuetekohaseks järelevalveks; palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile täpseid andmeid selle kohta, milline arv töökohti ja millises mahus vahendeid eraldatakse 2008. aasta eelarvest rikkumistega tegelemiseks;

| 25. | tervitab komisjoni ettepanekut katsetada uut töömeetodit katseprojekti raames; kuid väljendab muret, et tekkida võib ebajärjekindlus ja segadus seoses sellega, et osad liikmesriigid osalevad katseprojektis ja osad mitte, kuid uue töömeetodi kasutuselevõtust tulenev sisemenetluse peatamine kehtib kõigil juhtudel; |
| --- | --- |

25.

tervitab komisjoni ettepanekut katsetada uut töömeetodit katseprojekti raames; kuid väljendab muret, et tekkida võib ebajärjekindlus ja segadus seoses sellega, et osad liikmesriigid osalevad katseprojektis ja osad mitte, kuid uue töömeetodi kasutuselevõtust tulenev sisemenetluse peatamine kehtib kõigil juhtudel;

| 26. | palub komisjonil kavandatud katseprojekti jooksul keskenduda nendele liikmesriikidele, kus ühenduse õiguse kohaldamine tekitab ametivõimude poolse koostöö puudumise tõttu, eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil, veel ikka probleeme; palub komisjonil katseprojekti kaudu kindlaks teha, kas ja kus on komisjonis pärast uue töömeetodi juurutamist vaja kaebuste käsitlemiseks ja haldamiseks rohkem vahendeid; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil kavandatud katseprojekti jooksul keskenduda nendele liikmesriikidele, kus ühenduse õiguse kohaldamine tekitab ametivõimude poolse koostöö puudumise tõttu, eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil, veel ikka probleeme; palub komisjonil katseprojekti kaudu kindlaks teha, kas ja kus on komisjonis pärast uue töömeetodi juurutamist vaja kaebuste käsitlemiseks ja haldamiseks rohkem vahendeid;

| 27. | kuna kodanike ja ettevõtjate petitsioonid ja kaebused hõlbustavad väga suure hulga rikkumiste avastamist ja selleks, et ära hoida segadust mitmesuguste probleemide lahendamisega tegelevate asutustega, nõuab tungivalt, et komisjon uuriks selge tähistamise või keskse veebipõhise nõuandepunkti loomise võimalust kodanike abistamiseks; |
| --- | --- |

27.

kuna kodanike ja ettevõtjate petitsioonid ja kaebused hõlbustavad väga suure hulga rikkumiste avastamist ja selleks, et ära hoida segadust mitmesuguste probleemide lahendamisega tegelevate asutustega, nõuab tungivalt, et komisjon uuriks selge tähistamise või keskse veebipõhise nõuandepunkti loomise võimalust kodanike abistamiseks;

| 28. | tervitab komisjoni otsust „teha enamiku menetlusetappide puhul otsuseid sagedamini, et menetluskäik oleks kiirem”; märgib, et komisjon korraldab neli ametlikku koosolekut aastas, et teha otsuseid rikkumismenetluste kohta, ja tervitab komisjoni otsust teha rikkumisi puudutavaid otsuseid sagedamini; avaldab kahetsust, et teatises ei määratleta uute kohustuste täitmiseks vajalikke tugevamaid poliitilisi ja korralduslikke meetmeid; |
| --- | --- |

28.

tervitab komisjoni otsust „teha enamiku menetlusetappide puhul otsuseid sagedamini, et menetluskäik oleks kiirem”; märgib, et komisjon korraldab neli ametlikku koosolekut aastas, et teha otsuseid rikkumismenetluste kohta, ja tervitab komisjoni otsust teha rikkumisi puudutavaid otsuseid sagedamini; avaldab kahetsust, et teatises ei määratleta uute kohustuste täitmiseks vajalikke tugevamaid poliitilisi ja korralduslikke meetmeid;

| 29. | avaldab kahetsust, et komisjon ei täitnud oma 2002. aasta teatises „Ühenduse õiguse kohaldamise parem järelevalve” võetud kohustust, et „prioriteetsete kriteeriumide kohaldamist hinnatakse kord aastas, kui arutatakse ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve aruannet” (3); tervitab komisjoni võetud uut kohustust „kirjeldada ja selgitada alates 2008. aastast iga-aastastes aruannetes oma tegevust kõnealuste prioriteetide raames” (4); |
| --- | --- |

29.

avaldab kahetsust, et komisjon ei täitnud oma 2002. aasta teatises „Ühenduse õiguse kohaldamise parem järelevalve” võetud kohustust, et „prioriteetsete kriteeriumide kohaldamist hinnatakse kord aastas, kui arutatakse ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve aruannet” (3); tervitab komisjoni võetud uut kohustust „kirjeldada ja selgitada alates 2008. aastast iga-aastastes aruannetes oma tegevust kõnealuste prioriteetide raames” (4);

| 30. | märgib, et Euroopa Parlament on endiselt saanud petitsioone, milles väidetakse, et liikmesriigid rikuvad jätkuvalt petitsioonide esitajate inim- ja põhiõigusi ning avaldab sügavat kahetsust, et uuest prioriteetsete kriteeriumide loetelust on kadunud ühenduse materiaalõiguses sätestatud inimõiguste ja põhivabaduste rikkumise kriteeriumid; tuletab meelde, et ELi lepinguga antakse Euroopa Parlamendile volitus algatada nimetatud lepingu artikli 7 lõikes 1 sätestatud menetlus; |
| --- | --- |

30.

märgib, et Euroopa Parlament on endiselt saanud petitsioone, milles väidetakse, et liikmesriigid rikuvad jätkuvalt petitsioonide esitajate inim- ja põhiõigusi ning avaldab sügavat kahetsust, et uuest prioriteetsete kriteeriumide loetelust on kadunud ühenduse materiaalõiguses sätestatud inimõiguste ja põhivabaduste rikkumise kriteeriumid; tuletab meelde, et ELi lepinguga antakse Euroopa Parlamendile volitus algatada nimetatud lepingu artikli 7 lõikes 1 sätestatud menetlus;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks laialdaselt põhimõtet, et kõik kirjad, milles tõenäoliselt esitatakse kaebus ühenduse õiguse tegeliku rikkumise kohta, tuleb registreerida kaebustena, välja arvatud teatise „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” (5) lisa punktis 3 nimetatud erandlike asjaolude korral; märgib, et Euroopa ombudsman leidis hiljuti, et komisjon on süüdi halduslikus omavolis, sest ei registreerinud kaebust vastavalt nimetatud teatisele; nõuab tungivalt, et komisjon teataks Euroopa Parlamendile mis tahes muudatustest erandlikes kriteeriumides, mis lubavad kaebuse registreerimata jätta, ning konsulteeriks Euroopa Parlamendiga nende suhtes; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks laialdaselt põhimõtet, et kõik kirjad, milles tõenäoliselt esitatakse kaebus ühenduse õiguse tegeliku rikkumise kohta, tuleb registreerida kaebustena, välja arvatud teatise „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” (5) lisa punktis 3 nimetatud erandlike asjaolude korral; märgib, et Euroopa ombudsman leidis hiljuti, et komisjon on süüdi halduslikus omavolis, sest ei registreerinud kaebust vastavalt nimetatud teatisele; nõuab tungivalt, et komisjon teataks Euroopa Parlamendile mis tahes muudatustest erandlikes kriteeriumides, mis lubavad kaebuse registreerimata jätta, ning konsulteeriks Euroopa Parlamendiga nende suhtes;

| 32. | nõuab tungivalt, et kõik komisjoni teenistused teavitaksid kaebuste esitajaid igati kaebuste töötlemise kulgemisest iga varem määratud tähtaja möödumisel (ametlik kirjalik teade, põhjendatud arvamus, Euroopa Kohtule üleandmine), esitamaks oma otsuste põhjused ja edastamaks need üksikasjalikult kaebuse esitajale vastavalt oma 2002. aasta teatises esitatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et kõik komisjoni teenistused teavitaksid kaebuste esitajaid igati kaebuste töötlemise kulgemisest iga varem määratud tähtaja möödumisel (ametlik kirjalik teade, põhjendatud arvamus, Euroopa Kohtule üleandmine), esitamaks oma otsuste põhjused ja edastamaks need üksikasjalikult kaebuse esitajale vastavalt oma 2002. aasta teatises esitatud põhimõtetele;

| 33. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse tagada tasuta juurdepääs oma elektroonilisele andmebaasile ja julgustab komisjoni seda kohustust niipea kui võimalik täitma; |
| --- | --- |

33.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse tagada tasuta juurdepääs oma elektroonilisele andmebaasile ja julgustab komisjoni seda kohustust niipea kui võimalik täitma;

| 34. | tervitab komisjoni lubadust teha alates ametliku teadaande edastamise hetkest kõigis rikkumismenetluste etappides kättesaadavaks kokkuvõtlik teave; on seisukohal, et läbipaistvuse ja liikmesriikide kohtutes ühenduse õiguse parema kohaldamise huvides peaks komisjon avaldama siis, kui asjassepuutuvaid küsimusi enam ei uurita, liikmesriikidega suhtluse sisu ja ajakava; |
| --- | --- |

34.

tervitab komisjoni lubadust teha alates ametliku teadaande edastamise hetkest kõigis rikkumismenetluste etappides kättesaadavaks kokkuvõtlik teave; on seisukohal, et läbipaistvuse ja liikmesriikide kohtutes ühenduse õiguse parema kohaldamise huvides peaks komisjon avaldama siis, kui asjassepuutuvaid küsimusi enam ei uurita, liikmesriikidega suhtluse sisu ja ajakava;

| 35. | tervitab komisjoni kavandatavat selgitava dokumendi avaldamist Euroopa Kohtu kohtupraktika kohta, mis puudutab kahjunõudeid ühenduse õiguse rikkumise korral; lisaks sellele soovitab komisjonil uurida võimalust tegutseda vastavate kahjunõuete puhul liikmesriikide kohtutes kooskõlas liikmesriigi menetlusõigusega kui amicus curiae, nagu juba talitatakse siseriiklike kohtuvaidluste puhul, mis puudutavad EÜ konkurentsiõigust (6); |
| --- | --- |

35.

tervitab komisjoni kavandatavat selgitava dokumendi avaldamist Euroopa Kohtu kohtupraktika kohta, mis puudutab kahjunõudeid ühenduse õiguse rikkumise korral; lisaks sellele soovitab komisjonil uurida võimalust tegutseda vastavate kahjunõuete puhul liikmesriikide kohtutes kooskõlas liikmesriigi menetlusõigusega kui amicus curiae, nagu juba talitatakse siseriiklike kohtuvaidluste puhul, mis puudutavad EÜ konkurentsiõigust (6);

Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide roll ELi õiguse kohaldamisel

| 36. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi alalised komisjonid peaksid võtma palju aktiivsema rolli ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves oma pädevusvaldkonnas ning selle teostamiseks peaksid nad saama abi ja regulaarset teavet komisjonilt; teeb ettepaneku, et võimaluse korral peaks asjaomase valdkonna eest vastutav Euroopa Parlamendi raportöör või tema määratud asendaja etendama ühenduse õigusaktide liikmesriikide poolse täitmise lakkamatul kontrollimisel keskset ja jätkuvat rolli; märgib, et keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni korrapärased rakendamisteemalised koosolekud on tava, mida tuleks laiendada kõigile parlamendikomisjonidele ning komisjon tuleks sellesse süsteemselt kaasata; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendi alalised komisjonid peaksid võtma palju aktiivsema rolli ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves oma pädevusvaldkonnas ning selle teostamiseks peaksid nad saama abi ja regulaarset teavet komisjonilt; teeb ettepaneku, et võimaluse korral peaks asjaomase valdkonna eest vastutav Euroopa Parlamendi raportöör või tema määratud asendaja etendama ühenduse õigusaktide liikmesriikide poolse täitmise lakkamatul kontrollimisel keskset ja jätkuvat rolli; märgib, et keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni korrapärased rakendamisteemalised koosolekud on tava, mida tuleks laiendada kõigile parlamendikomisjonidele ning komisjon tuleks sellesse süsteemselt kaasata;

| 37. | märgib siiski, et komisjoni vastuseis anda täpset teavet küsimustes, mille puhul on juba alustatud rikkumismenetlust, vähendab märgatavalt üldsuse huvi nende koosolekute toimumise ja tõhususe suhtes; kutsub parlamendikomisjone üles kavandama ühenduse õiguse kohaldamise teemalisi koosolekuid, lisades kutsutute nimekirja vajadusel asjaomaste liikmesriikide või nõukogu esindajad |
| --- | --- |

37.

märgib siiski, et komisjoni vastuseis anda täpset teavet küsimustes, mille puhul on juba alustatud rikkumismenetlust, vähendab märgatavalt üldsuse huvi nende koosolekute toimumise ja tõhususe suhtes; kutsub parlamendikomisjone üles kavandama ühenduse õiguse kohaldamise teemalisi koosolekuid, lisades kutsutute nimekirja vajadusel asjaomaste liikmesriikide või nõukogu esindajad

| 38. | usub, et parlamendikomisjonidele (ka petitsioonikomisjonile) tuleks anda piisavat halduslikku toetust, et võimaldada neil oma ülesannet tulemuslikult täita; palub parlamendireformi töörühmal, eelarvekomisjonil ja teistel asjaomastel Euroopa Parlamendi organitel esitada konkreetseid ettepanekuid muu hulgas eespoolnimetatud raportööride rolli kohta ja hinnata, kas oleks teostatav, kui ühenduse õiguse pideva ja tõhusa järelevalve tagamiseks luuakse iga komisjoni sekretariaadi juurde vastav töörühm; |
| --- | --- |

38.

usub, et parlamendikomisjonidele (ka petitsioonikomisjonile) tuleks anda piisavat halduslikku toetust, et võimaldada neil oma ülesannet tulemuslikult täita; palub parlamendireformi töörühmal, eelarvekomisjonil ja teistel asjaomastel Euroopa Parlamendi organitel esitada konkreetseid ettepanekuid muu hulgas eespoolnimetatud raportööride rolli kohta ja hinnata, kas oleks teostatav, kui ühenduse õiguse pideva ja tõhusa järelevalve tagamiseks luuakse iga komisjoni sekretariaadi juurde vastav töörühm;

| 39. | nõuab suuremat koostööd riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ning nende vastavate liikmete vahel, et edendada ja suurendada Euroopa küsimuste tulemuslikku järelevalvet riiklikul tasandil; on seisukohal, et riikide parlamendid etendavad ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves väärtuslikku rolli, aidates seega tugevdada Euroopa Liidu demokraatlikku õiguspärasust ja tuues seda kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

39.

nõuab suuremat koostööd riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ning nende vastavate liikmete vahel, et edendada ja suurendada Euroopa küsimuste tulemuslikku järelevalvet riiklikul tasandil; on seisukohal, et riikide parlamendid etendavad ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves väärtuslikku rolli, aidates seega tugevdada Euroopa Liidu demokraatlikku õiguspärasust ja tuues seda kodanikele lähemale;

| 40. | tuletab meelde nõukogu lubadust ergutada liikmesriike koostama ja avaldama tabeleid, mis näitlikustavad seost direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et sellised tabelid on äärmiselt olulised, võimaldamaks komisjonil teostada tõhusat rakendusmeetmete kontrolli kõigis liikmesriikides; teeb kaasõigusloojana ettepaneku astuda kõiki vajalikke samme, et tagada nende tabelitega seonduvate sätete säilimine komisjoni ettepaneku tekstis kogu õigusloomemenetluse kestel; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde nõukogu lubadust ergutada liikmesriike koostama ja avaldama tabeleid, mis näitlikustavad seost direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et sellised tabelid on äärmiselt olulised, võimaldamaks komisjonil teostada tõhusat rakendusmeetmete kontrolli kõigis liikmesriikides; teeb kaasõigusloojana ettepaneku astuda kõiki vajalikke samme, et tagada nende tabelitega seonduvate sätete säilimine komisjoni ettepaneku tekstis kogu õigusloomemenetluse kestel;

| 41. | märgib, et liikmesriikide kohtud mängivad ühenduse õiguse kohaldamisel väga tähtsat rolli, ning toetab komisjoni pingutusi valdkondade kindlaksmääramisel, milles saaks kasulikult pakkuda täiendavat koolitust liikmesriikide kohtunikele, juristidele ja ametiasutuste töötajatele; |
| --- | --- |

41.

märgib, et liikmesriikide kohtud mängivad ühenduse õiguse kohaldamisel väga tähtsat rolli, ning toetab komisjoni pingutusi valdkondade kindlaksmääramisel, milles saaks kasulikult pakkuda täiendavat koolitust liikmesriikide kohtunikele, juristidele ja ametiasutuste töötajatele;

| 42. | kutsub komisjoni üles parandama liikmesriikide kohtuorganite poolt Euroopa Parlamendi otsuste parlamentaarse puutumatuse kohta järgimise järelevalvet ja, kui komisjon teeb kindlaks nende otsuste täitmata jätmise, teavitama Euroopa Parlamenti meetmetest, mida ta kavatseb võtta; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles parandama liikmesriikide kohtuorganite poolt Euroopa Parlamendi otsuste parlamentaarse puutumatuse kohta järgimise järelevalvet ja, kui komisjon teeb kindlaks nende otsuste täitmata jätmise, teavitama Euroopa Parlamenti meetmetest, mida ta kavatseb võtta;

*

* *

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

43.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 122.

(2)  KOM(2007)0502, jaotis 2.2.

(3)  KOM(2002)0725, jaotis 3.1.

(4)  KOM(2007)0502, jaotis 3.

(5)  KOM(2002)0141.

(6)  Komisjoni teatis komisjoni ja ELi liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaldamisel (ELT C 101, 27.4.2004, lk 54), punktid 17–20.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/68

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Olukord Gazas

P6_TA(2008)0064

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon olukorra kohta Gaza sektoris

2009/C 184 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta, eelkõige 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni humanitaarkriisi kohta Palestiina territooriumidel ja ELi rolli kohta (1), 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Gaza sektoris (2), 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni MEDA programmi ja rahalise toetuse kohta Palestiinale – hindamine, rakendamine ja järelevalve (3), 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Lähis-Idas (4) ning 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Gazas (5);

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 22. novembri 1967. aasta resolutsiooni 242 (S/RES/242) ja 22. oktoobri 1973. aasta resolutsiooni 338 (S/RES/338);

võttes arvesse neljandat Genfi konventsiooni (1949);

võttes arvesse 27. novembri 2007. aasta Annapolise deklaratsiooni;

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta järeldusi;

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee poliitika-, julgeoleku- ja inimõiguste komisjoni 28. jaanuari 2008. aasta deklaratsiooni olukorra kohta Gazas;

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 24. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumiste kohta Gaza sektoris (A/HRC/S-6/L.1);

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et inimeste ja kaupade liikumise keelu tõttu, veele, toidule ja elektrile juurdepääsu osalise keelamise ning põhiliste kaupade ja teenuste puudumise tõttu on humanitaarolukord Gaza sektoris veelgi halvenenud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimeste ja kaupade liikumise keelu tõttu, veele, toidule ja elektrile juurdepääsu osalise keelamise ning põhiliste kaupade ja teenuste puudumise tõttu on humanitaarolukord Gaza sektoris veelgi halvenenud;

| B. | arvestades, et piiriületuspunktid Gaza sektorisse ja sealt välja on olnud mitu kuud suletud, ning arvestades, et inimeste ja kaupade liikumise keeld on majandustegevust Gaza sektoris veelgi takistanud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piiriületuspunktid Gaza sektorisse ja sealt välja on olnud mitu kuud suletud, ning arvestades, et inimeste ja kaupade liikumise keeld on majandustegevust Gaza sektoris veelgi takistanud;

| C. | arvestades, et peamistes avalike teenuste valdkondades, sealhulgas tervishoiu- ja haridussüsteemis, on toimimiseks vajalike põhivahendite puudumise tõttu tõsised vajakajäämised, ning arvestades, et ravimite ja Gaza sektori haiglate generaatorite tööshoidmiseks vajaliku kütuse puudumine läheb maksma palestiinlaste elusid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et peamistes avalike teenuste valdkondades, sealhulgas tervishoiu- ja haridussüsteemis, on toimimiseks vajalike põhivahendite puudumise tõttu tõsised vajakajäämised, ning arvestades, et ravimite ja Gaza sektori haiglate generaatorite tööshoidmiseks vajaliku kütuse puudumine läheb maksma palestiinlaste elusid;

| D. | arvestades, et pärast piirimüürist läbimurdmist ületasid sajad tuhanded palestiinlased hiljuti Gaza sektori ja Egiptuse vahelise piiri, et hankida põhilisi kaupu oma põhivajaduste rahuldamiseks; arvestades, et Egiptuse relvajõud taastasid järk-järgult kontrolli olukorra üle ning sulgesid vastavalt Iisraeli ametivõimude nõudmisele piiri uuesti 3. veebruaril 2008. aastal, tehes lõpu palestiinlaste vabale liikumisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast piirimüürist läbimurdmist ületasid sajad tuhanded palestiinlased hiljuti Gaza sektori ja Egiptuse vahelise piiri, et hankida põhilisi kaupu oma põhivajaduste rahuldamiseks; arvestades, et Egiptuse relvajõud taastasid järk-järgult kontrolli olukorra üle ning sulgesid vastavalt Iisraeli ametivõimude nõudmisele piiri uuesti 3. veebruaril 2008. aastal, tehes lõpu palestiinlaste vabale liikumisele;

| E. | arvestades, et piirimüüri ja -tara osaline lõhkumine on Gaza sektoris valitseva tõsise humanitaarkriisi otsene tagajärg ning see kriis on põhjustanud palestiinlaste püüdluse nõuda oma olulist vajadust liikumisvabadusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et piirimüüri ja -tara osaline lõhkumine on Gaza sektoris valitseva tõsise humanitaarkriisi otsene tagajärg ning see kriis on põhjustanud palestiinlaste püüdluse nõuda oma olulist vajadust liikumisvabadusele;

| F. | arvestades, et pärast pikka selliste tegudeta perioodi sai Dimonas hiljuti toimunud enesetapurünnakus Iisraeli tsiviilelanikke surma ja vigastada; arvestades, et Palestiina relvarühmitused jätkavad rakettide tulistamist Gaza sektorist Iisraeli territooriumile; arvestades, et Iisraeli armee on jätkanud Gaza sektoris sõjalisi operatsioone, milles hukkuvad või satuvad ohtu tsiviilelanikud, samuti kohtuväliseid sihipäraseid hukkamisi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast pikka selliste tegudeta perioodi sai Dimonas hiljuti toimunud enesetapurünnakus Iisraeli tsiviilelanikke surma ja vigastada; arvestades, et Palestiina relvarühmitused jätkavad rakettide tulistamist Gaza sektorist Iisraeli territooriumile; arvestades, et Iisraeli armee on jätkanud Gaza sektoris sõjalisi operatsioone, milles hukkuvad või satuvad ohtu tsiviilelanikud, samuti kohtuväliseid sihipäraseid hukkamisi;

| G. | arvestades, et selline olukord ja hiljutised arengud Gaza sektoris kahjustavad iisraellaste ja palestiinlaste vahel toimuvaid läbirääkimisi ning püüdlusi sõlmida kokkulepe 2008. aasta lõpuks, nagu osapooled 27. novembri 2007. aasta Annapolise rahvusvahelisel konverentsil teatasid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selline olukord ja hiljutised arengud Gaza sektoris kahjustavad iisraellaste ja palestiinlaste vahel toimuvaid läbirääkimisi ning püüdlusi sõlmida kokkulepe 2008. aasta lõpuks, nagu osapooled 27. novembri 2007. aasta Annapolise rahvusvahelisel konverentsil teatasid;

| H. | arvestades, et Euroopa Liit on viimaste aastate jooksul andnud palestiinlastele olulist rahalist toetust; arvestades, et ELi ajutine rahvusvaheline mehhanism ja projektide rahastamine on etendanud olulist rolli humanitaarkatastroofi vältimisel Gaza sektoris ja Jordani Läänekaldal; arvestades, et komisjon, ÜRO Arenguprogramm (UNDP), Palestiina pagulasi toetav ÜRO abiorganisatsioon (UNRWA) ja Maailmapank on peatanud mitu infrastruktuuriprojekti, kuna nad ei suuda piirkonda viia tooraineid; arvestades, et kõnealused humanitaarametid, -asutused ja -organisatsioonid jätkavad kõikidele takistustele vaatamata piiratud ulatuses oma tegevust; arvestades, et Euroopa Liit jätkab humanitaarabi andmist rahvale ja otsetoetuste andmist Palestiina omavalitsuse töötajatele Gaza sektoris; arvestades, et PEGASEst (Palestiina-Euroopa sotsiaalmajandusliku abi haldamise mehhanism) saab ELi ja muu rahvusvahelise abi uus rahastamismehhanism Palestiina alade jaoks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liit on viimaste aastate jooksul andnud palestiinlastele olulist rahalist toetust; arvestades, et ELi ajutine rahvusvaheline mehhanism ja projektide rahastamine on etendanud olulist rolli humanitaarkatastroofi vältimisel Gaza sektoris ja Jordani Läänekaldal; arvestades, et komisjon, ÜRO Arenguprogramm (UNDP), Palestiina pagulasi toetav ÜRO abiorganisatsioon (UNRWA) ja Maailmapank on peatanud mitu infrastruktuuriprojekti, kuna nad ei suuda piirkonda viia tooraineid; arvestades, et kõnealused humanitaarametid, -asutused ja -organisatsioonid jätkavad kõikidele takistustele vaatamata piiratud ulatuses oma tegevust; arvestades, et Euroopa Liit jätkab humanitaarabi andmist rahvale ja otsetoetuste andmist Palestiina omavalitsuse töötajatele Gaza sektoris; arvestades, et PEGASEst (Palestiina-Euroopa sotsiaalmajandusliku abi haldamise mehhanism) saab ELi ja muu rahvusvahelise abi uus rahastamismehhanism Palestiina alade jaoks;

| I. | arvestades, et Annapolises toimunud konverentsil väljendasid kõik osapooled oma soovi alustada uuesti läbirääkimisi, et luua suveräänne ja elujõuline Palestiina riik turvalise Israeli riigi kõrval; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Annapolises toimunud konverentsil väljendasid kõik osapooled oma soovi alustada uuesti läbirääkimisi, et luua suveräänne ja elujõuline Palestiina riik turvalise Israeli riigi kõrval;

| J. | arvestades, et 2007. aasta detsembris Pariisis toimunud rahvusvahelisel Palestiina doonorriikide konverentsil osalejad lubasid Palestiina institutsioonide ülesehitamise ja majanduse taastamise toetuseks anda järgmise kolme aasta jooksul kokku 7,4 miljardit USA dollarit; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2007. aasta detsembris Pariisis toimunud rahvusvahelisel Palestiina doonorriikide konverentsil osalejad lubasid Palestiina institutsioonide ülesehitamise ja majanduse taastamise toetuseks anda järgmise kolme aasta jooksul kokku 7,4 miljardit USA dollarit;

| K. | arvestades, et neliku eriesindaja on määratlenud neli kõige olulisemat projekti Palestiina alade majandusliku arengu ja institutsioonide ülesehitamise seisukohalt, millest üks on Beit Lahia reoveepuhasti taastamine Gaza sektori põhjaosas, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et neliku eriesindaja on määratlenud neli kõige olulisemat projekti Palestiina alade majandusliku arengu ja institutsioonide ülesehitamise seisukohalt, millest üks on Beit Lahia reoveepuhasti taastamine Gaza sektori põhjaosas,

| 1. | väljendab sügavat muret Gaza sektori humanitaar- ja poliitilise kriisi ja selle võimalike täiendavate tõsiste tagajärgede üle; arvab, et hiljutised arengud Rafah's, sealhulgas rahumeelsed sündmused ja vägivallateod on Gaza sektori kriisi tagajärg; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Gaza sektori humanitaar- ja poliitilise kriisi ja selle võimalike täiendavate tõsiste tagajärgede üle; arvab, et hiljutised arengud Rafah's, sealhulgas rahumeelsed sündmused ja vägivallateod on Gaza sektori kriisi tagajärg;

| 2. | tunneb sügavalt kaasa tsiviilelanikele, kes kannatavad vägivalla all Gaza sektoris ja Lõuna-Iisraelis; |
| --- | --- |

2.

tunneb sügavalt kaasa tsiviilelanikele, kes kannatavad vägivalla all Gaza sektoris ja Lõuna-Iisraelis;

| 3. | kordab nõudmist lõpetada viivitamatult kõik vägivallateod; |
| --- | --- |

3.

kordab nõudmist lõpetada viivitamatult kõik vägivallateod;

| 4. | kutsub Iisraeli üles lõpetama sõjaline tegevus, milles hukkuvad või satuvad ohtu tsiviilelanikud, samuti kohtuvälised sihipärased hukkamised; |
| --- | --- |

4.

kutsub Iisraeli üles lõpetama sõjaline tegevus, milles hukkuvad või satuvad ohtu tsiviilelanikud, samuti kohtuvälised sihipärased hukkamised;

| 5. | kutsub Hamasi üles pärast Gaza sektori õigusvastast ülevõtmist takistama Palestiina relvarühmitustel tulistada rakette Gaza sektorist Iisraeli territooriumile; |
| --- | --- |

5.

kutsub Hamasi üles pärast Gaza sektori õigusvastast ülevõtmist takistama Palestiina relvarühmitustel tulistada rakette Gaza sektorist Iisraeli territooriumile;

| 6. | on veendunud, et Gaza sektori isoleerimise poliitika on läbi kukkunud nii poliitilisel kui humanitaarsel tasandil; kordab jällegi oma üleskutset kõikidele osapooltele austada täiel määral rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et Gaza sektori isoleerimise poliitika on läbi kukkunud nii poliitilisel kui humanitaarsel tasandil; kordab jällegi oma üleskutset kõikidele osapooltele austada täiel määral rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist humanitaarõigust;

| 7. | peab positiivseks Egiptuse reaktsiooni rahutustele Rafah's, mis võimaldas paljudele palestiina peredele juurdepääsu põhilistele kaupadele oma põhivajaduste rahuldamiseks; nõuab tungivalt, et Egiptuse valitsus etendaks jätkuvalt aktiivset rolli rahu ja stabiilsuse hoidmisel piirkonnas; |
| --- | --- |

7.

peab positiivseks Egiptuse reaktsiooni rahutustele Rafah's, mis võimaldas paljudele palestiina peredele juurdepääsu põhilistele kaupadele oma põhivajaduste rahuldamiseks; nõuab tungivalt, et Egiptuse valitsus etendaks jätkuvalt aktiivset rolli rahu ja stabiilsuse hoidmisel piirkonnas;

| 8. | kordab oma nõudmist lõpetada blokaad ning avada järelevalve all uuesti piiriületuspunktid Gaza sektorisse sisenemiseks ja sealt väljumiseks; kutsub Iisraeli üles tagama liikumist ja juurdepääsu käsitleva lepingu kohaselt inimeste ja kaupade liikumine Rafah's, Karnis ja muudes piiriületuspunktides; nõuab ELi piirihaldamise abimissiooni jätkamist Rafah's; toetab ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Solana avaldust, et kaaluda tuleks missiooniks uue nõukogu volituse andmist; nõuab sellega seoses suuremat rahvusvahelist esindatust selles piirkonnas; |
| --- | --- |

8.

kordab oma nõudmist lõpetada blokaad ning avada järelevalve all uuesti piiriületuspunktid Gaza sektorisse sisenemiseks ja sealt väljumiseks; kutsub Iisraeli üles tagama liikumist ja juurdepääsu käsitleva lepingu kohaselt inimeste ja kaupade liikumine Rafah's, Karnis ja muudes piiriületuspunktides; nõuab ELi piirihaldamise abimissiooni jätkamist Rafah's; toetab ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Solana avaldust, et kaaluda tuleks missiooniks uue nõukogu volituse andmist; nõuab sellega seoses suuremat rahvusvahelist esindatust selles piirkonnas;

| 9. | tervitab Palestiina omavalitsuse ettepanekut võtta piiriületuspunktid Egiptuse, Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel sõlmitava lepingu alusel oma kontrolli alla ning toetab Araabia Liiga hiljutist resolutsiooni selles küsimuses; kutsub sellele vaatamata Palestiina omavalitsust üles aitama luua vajalikke tingimusi sellel eesmärgil kõikide asjaosaliste kaasamiseks Gaza sektorisse; |
| --- | --- |

9.

tervitab Palestiina omavalitsuse ettepanekut võtta piiriületuspunktid Egiptuse, Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel sõlmitava lepingu alusel oma kontrolli alla ning toetab Araabia Liiga hiljutist resolutsiooni selles küsimuses; kutsub sellele vaatamata Palestiina omavalitsust üles aitama luua vajalikke tingimusi sellel eesmärgil kõikide asjaosaliste kaasamiseks Gaza sektorisse;

| 10. | on veendunud, et tsiviilelanikkond tuleks jätta kõrvale igasugusest sõjalisest tegevusest ja kollektiivsest karistamisest; nõuab, et Iisrael kui okupeeriv võim täidaks oma rahvusvahelisi kohustusi Gaza sektori suhtes; kutsub Iisraeli üles tagama Gaza sektori pidev ja piisav varustamine humanitaarabi, põhiliste kaupade ja teenuste, sealhulgas kütuse ja elektriga; väljendab sügavat muret Iisraeli otsuse üle, et Gaza sektori elektriga varustamist vähendatakse järkjärgult 5 % võrra nädalas, mida ei saa lugeda kooskõlas olevaks minimaalsete humanitaarvajaduste rahuldamisega; tervitab kümne Iisraeli inimõigusteorganisatsiooni petitsiooni kütte- ja elektrikatkestuste vastu Gaza sektoris; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et tsiviilelanikkond tuleks jätta kõrvale igasugusest sõjalisest tegevusest ja kollektiivsest karistamisest; nõuab, et Iisrael kui okupeeriv võim täidaks oma rahvusvahelisi kohustusi Gaza sektori suhtes; kutsub Iisraeli üles tagama Gaza sektori pidev ja piisav varustamine humanitaarabi, põhiliste kaupade ja teenuste, sealhulgas kütuse ja elektriga; väljendab sügavat muret Iisraeli otsuse üle, et Gaza sektori elektriga varustamist vähendatakse järkjärgult 5 % võrra nädalas, mida ei saa lugeda kooskõlas olevaks minimaalsete humanitaarvajaduste rahuldamisega; tervitab kümne Iisraeli inimõigusteorganisatsiooni petitsiooni kütte- ja elektrikatkestuste vastu Gaza sektoris;

| 11. | on seisukohal, et hoolimata poliitilisest suluseisust nõuab põhiteenuseid pakkuvate avalike asutuste töö ning Gaza sektoris elavate palestiinlaste olukorda parandada püüdvate rahvusvaheliste humanitaarametite, -asutuste ja -organisatsioonide tegevus dialoogi Palestiina omavalitsuse ja Hamasi vahel; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et hoolimata poliitilisest suluseisust nõuab põhiteenuseid pakkuvate avalike asutuste töö ning Gaza sektoris elavate palestiinlaste olukorda parandada püüdvate rahvusvaheliste humanitaarametite, -asutuste ja -organisatsioonide tegevus dialoogi Palestiina omavalitsuse ja Hamasi vahel;

| 12. | rõhutab, kui olulised on püsivad geograafilised ja kaubanduslikud sidemed Gaza sektori ja Jordani Läänekalda vahel ning selle kahe piirkonna rahumeelne ja püsiv poliitiline taasühendamine ning kutsub Hamasi üles muutma oma seisukohta vastavalt neliku põhimõtetele ja eelnevalt kokkulepitud rahvusvahelistele kohustustele ning toetama rahuprotsessi ja kestvaid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui olulised on püsivad geograafilised ja kaubanduslikud sidemed Gaza sektori ja Jordani Läänekalda vahel ning selle kahe piirkonna rahumeelne ja püsiv poliitiline taasühendamine ning kutsub Hamasi üles muutma oma seisukohta vastavalt neliku põhimõtetele ja eelnevalt kokkulepitud rahvusvahelistele kohustustele ning toetama rahuprotsessi ja kestvaid läbirääkimisi;

| 13. | kordab nõudmist vabastada koheselt Iisraeli kapral Gilad Shalit, mida nähtaks Hamasi heatahteavaldusena, ja kõik vangistatud endised Palestiina ministrid, seadusandjad ning linnapead; tunnistab kinnipeetavate vabastamise olulisust usalduse loomiseks praeguste rahukõneluste raames; |
| --- | --- |

13.

kordab nõudmist vabastada koheselt Iisraeli kapral Gilad Shalit, mida nähtaks Hamasi heatahteavaldusena, ja kõik vangistatud endised Palestiina ministrid, seadusandjad ning linnapead; tunnistab kinnipeetavate vabastamise olulisust usalduse loomiseks praeguste rahukõneluste raames;

| 14. | tuletab osapooltele meelde Annapolises antud lubadusi pidada läbirääkimisi heas usus eesmärgiga sõlmida 2008. aasta lõpuks rahuleping, mis lahendaks eranditeta kõik lahendamata probleemid, sealhulgas kõik kesksed küsimused, nagu on määratletud varasemates lepingutes; nõuab tungivalt, et mõlemad pooled täidaksid oma kohustusi rahuplaani (Road Map) kohaselt; |
| --- | --- |

14.

tuletab osapooltele meelde Annapolises antud lubadusi pidada läbirääkimisi heas usus eesmärgiga sõlmida 2008. aasta lõpuks rahuleping, mis lahendaks eranditeta kõik lahendamata probleemid, sealhulgas kõik kesksed küsimused, nagu on määratletud varasemates lepingutes; nõuab tungivalt, et mõlemad pooled täidaksid oma kohustusi rahuplaani (Road Map) kohaselt;

| 15. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama koos rahvusvahelise üldsusega ka edaspidi hädavajaliku humanitaarabi andmine Gaza sektoris elavatele palestiinlastele, pöörates erilist tähelepanu kõige enam ohustatud elanikerühmade vajadustele; rõhutab uue rahastamismehhanismi PEGASE tähtsust; väljendab siiski sügavat muret Euroopa Liidu humanitaarabi või projektide finantseerimise raames rahastatud rajatiste hävitamise üle, mis kahandab ELi abi tõhusust ja avaldab mõju liikmesriikide üldsuse solidaarsusele; |
| --- | --- |

15.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama koos rahvusvahelise üldsusega ka edaspidi hädavajaliku humanitaarabi andmine Gaza sektoris elavatele palestiinlastele, pöörates erilist tähelepanu kõige enam ohustatud elanikerühmade vajadustele; rõhutab uue rahastamismehhanismi PEGASE tähtsust; väljendab siiski sügavat muret Euroopa Liidu humanitaarabi või projektide finantseerimise raames rahastatud rajatiste hävitamise üle, mis kahandab ELi abi tõhusust ja avaldab mõju liikmesriikide üldsuse solidaarsusele;

| 16. | tunneb heameelt 2007. aasta detsembris toimunud rahvusvahelise Palestiina riigi doonorriikide rahvusvahelise konverentsi tulemuste üle, eelkõige enam kui 7,4 miljardi USA dollari lubamise üle, ning palub kõikidel abiandjatel täita antud lubadused tulevase Palestiina riigi ülesehitamise toetuseks kooskõlas peaminister Dr. Salam Fayyadi esitatud reformi ja arengukavaga; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt 2007. aasta detsembris toimunud rahvusvahelise Palestiina riigi doonorriikide rahvusvahelise konverentsi tulemuste üle, eelkõige enam kui 7,4 miljardi USA dollari lubamise üle, ning palub kõikidel abiandjatel täita antud lubadused tulevase Palestiina riigi ülesehitamise toetuseks kooskõlas peaminister Dr. Salam Fayyadi esitatud reformi ja arengukavaga;

| 17. | väljendab sügavat muret ökoloogiliste ja inimeste tervist mõjutavate tagajärgede pärast, mis tulenevad suutmatusest reoveepuhasteid hooldada, ja kutsub kõiki osapooli eelkõige üles neliku eriesindaja poolt välja toodud Beit Lahia puhastusjaama remontimiseks ja taastamiseks vajalike kaupade kättesaadavust lihtsustama; |
| --- | --- |

17.

väljendab sügavat muret ökoloogiliste ja inimeste tervist mõjutavate tagajärgede pärast, mis tulenevad suutmatusest reoveepuhasteid hooldada, ja kutsub kõiki osapooli eelkõige üles neliku eriesindaja poolt välja toodud Beit Lahia puhastusjaama remontimiseks ja taastamiseks vajalike kaupade kättesaadavust lihtsustama;

| 18. | nõuab koheselt näitlikku energiaprojekti Gazale, võimaluse korral Rafah' piirkonnas, et tagada elanikkonnale elektritootmise ja soolatustamise iseseisvus ja isemajandamisvõime; |
| --- | --- |

18.

nõuab koheselt näitlikku energiaprojekti Gazale, võimaluse korral Rafah' piirkonnas, et tagada elanikkonnale elektritootmise ja soolatustamise iseseisvus ja isemajandamisvõime;

| 19. | kutsub oma Lähis-Ida töörühma üles uurima koostöös komisjoni ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, millised on Gaza sektori infrastruktuuri, eelkõige Euroopa Liidu antava humanitaarabi ja projektide finantseerimise raames rahastatud rajatiste hävitamise tagajärjed; |
| --- | --- |

19.

kutsub oma Lähis-Ida töörühma üles uurima koostöös komisjoni ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, millised on Gaza sektori infrastruktuuri, eelkõige Euroopa Liidu antava humanitaarabi ja projektide finantseerimise raames rahastatud rajatiste hävitamise tagajärjed;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale, Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee presidendile, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina Seadusandlikule Nõukogule, Iisraeli valitsusele, Knessetile ning Egiptuse valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale, Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee presidendile, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina Seadusandlikule Nõukogule, Iisraeli valitsusele, Knessetile ning Egiptuse valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 223.

(2)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 324.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0277.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0350.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0430.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/71

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008ÜRO inimõiguste nõukogu seitsmes istungjärk

P6_TA(2008)0065

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC) seitsmenda istungjärgu kohta

2009/C 184 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone ÜRO inimõiguste komisjoni kohta alates 1996. aastast, eelkõige oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 5. istungjärgu kohta (1), nagu ka oma 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste nõukogu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste ja ÜRO inimõiguste komisjoni 62. istungjärgu kohta (2), oma 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja ÜRO suhete kohta (3), oma 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni ÜRO reformi kohta (4), oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ÜRO tippkohtumise (14.–16. september 2005) tulemuste kohta (5) ning oma 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2006. aastal ja ELi poliitikat selles küsimuses (6);

võttes arvesse oma eriresolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/251, millega asutati ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC);

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu eelnevaid korralisi ja eriistungjärke, eelkõige 6. korralist istungjärku ja 6. eriistungjärku, mis korraldati 23.–24. jaanuaril 2008 teemal „Inimõiguste rikkumised, mis tulenevad Iisraeli sõjalistest rünnakutest ja reididest Palestiina okupeeritud aladele, eelkõige okupeeritud Gaza sektorisse”;

võttes arvesse eelseisvat ÜRO inimõiguste nõukogu 7. istungjärku 2008. aasta märtsis;

võttes arvesse universaalse perioodilise läbivaatamise esimest ja teist vooru, mis toimuvad vastavalt 7.–18. aprillil 2008 ja 5.–16. mail 2008;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste universaalsuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis'st ning üks Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakividest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste universaalsuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis'st ning üks Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakividest;

| B. | arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu pakub tõhusat platvormi inimõiguste kaitse tugevdamiseks ja edendamiseks ÜRO raamistikus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu pakub tõhusat platvormi inimõiguste kaitse tugevdamiseks ja edendamiseks ÜRO raamistikus;

| C. | arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu 7. istungjärk on äärmiselt oluline, kuna seal käsitletakse esimest korda põhjalikult ja ulatuslikult olemuslikke küsimusi uutes töömeetodites, mis tulenevad 2006. ja 2007. aastal vastuvõetud institutsioonide ülesehitamise reformidest, ning viimistletakse universaalse perioodilise läbivaatamise korda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu 7. istungjärk on äärmiselt oluline, kuna seal käsitletakse esimest korda põhjalikult ja ulatuslikult olemuslikke küsimusi uutes töömeetodites, mis tulenevad 2006. ja 2007. aastal vastuvõetud institutsioonide ülesehitamise reformidest, ning viimistletakse universaalse perioodilise läbivaatamise korda;

| D. | arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu usaldusväärsus põhineb nende reformide ja mehhanismide rakendamisel niisugusel kujul, mis tugevdab tema võimet käsitleda inimõiguste rikkumisi terves maailmas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu usaldusväärsus põhineb nende reformide ja mehhanismide rakendamisel niisugusel kujul, mis tugevdab tema võimet käsitleda inimõiguste rikkumisi terves maailmas;

| E. | arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu 7. istungjärguks moodustatakse Euroopa Parlamendi ajutine delegatsioon, nagu seda tehti ka kahel möödunud aastal ja enne seda ÜRO inimõiguste nõukogu eelkäija, ÜRO inimõiguste komisjoni jaoks, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu 7. istungjärguks moodustatakse Euroopa Parlamendi ajutine delegatsioon, nagu seda tehti ka kahel möödunud aastal ja enne seda ÜRO inimõiguste nõukogu eelkäija, ÜRO inimõiguste komisjoni jaoks,

ÜRO inimõiguste nõukogu tegevus

| 1. | rõhutab ÜRO inimõiguste nõukogu üliolulist rolli ÜRO üldstruktuuris; kordab oma seisukohta, et nõukogu peaks põhiliselt keskenduma inimõiguste rikkumiste käsitlemisele, sest üldine poliitiline olukord kuulub teiste ÜRO organite pädevusse; toonitab ÜRO inimõiguste nõukogu spetsiifilisi omadusi: nimelt olulist rolli, mida mängivad erimenetlused, eriistungjärgud, universaalne perioodiline läbivaatamine, interaktiivne dialoog ja selle suutlikkus käsitleda kiireloomulisi kriise; |
| --- | --- |

1.

rõhutab ÜRO inimõiguste nõukogu üliolulist rolli ÜRO üldstruktuuris; kordab oma seisukohta, et nõukogu peaks põhiliselt keskenduma inimõiguste rikkumiste käsitlemisele, sest üldine poliitiline olukord kuulub teiste ÜRO organite pädevusse; toonitab ÜRO inimõiguste nõukogu spetsiifilisi omadusi: nimelt olulist rolli, mida mängivad erimenetlused, eriistungjärgud, universaalne perioodiline läbivaatamine, interaktiivne dialoog ja selle suutlikkus käsitleda kiireloomulisi kriise;

| 2. | võtab teadmiseks ÜRO inimõiguste nõukogu tegevuse tulemused; väljendab heameelt ÜRO inimõiguste nõukogu poolt endale koostatud ambitsioonika töökava täitmise üle, mis hõlmas tema töökorra ja -meetodite läbivaatamist, eelkõige universaalse perioodilise läbivaatamise väljatöötamist ja rakendamist ning erimenetluste läbivaatamist; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks ÜRO inimõiguste nõukogu tegevuse tulemused; väljendab heameelt ÜRO inimõiguste nõukogu poolt endale koostatud ambitsioonika töökava täitmise üle, mis hõlmas tema töökorra ja -meetodite läbivaatamist, eelkõige universaalse perioodilise läbivaatamise väljatöötamist ja rakendamist ning erimenetluste läbivaatamist;

| 3. | avaldab kiitust ÜRO inimõiguste nõukogu eesistumisel saavutatud positiivsete tulemuste eest, eelkõige hea koostöö eest ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga (OHCHR); kutsub ELi üles esmajärjekorras toetama laitmatult ausaid kandidaate ÜRO inimõiguste nõukogu uue presidendi valimistel, mis toimuvad 23. juunil 2008; |
| --- | --- |

3.

avaldab kiitust ÜRO inimõiguste nõukogu eesistumisel saavutatud positiivsete tulemuste eest, eelkõige hea koostöö eest ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga (OHCHR); kutsub ELi üles esmajärjekorras toetama laitmatult ausaid kandidaate ÜRO inimõiguste nõukogu uue presidendi valimistel, mis toimuvad 23. juunil 2008;

| 4. | väljendab heameelt eriistungjärkude korraldamise üle, sest need on olulisteks lülideks inimõiguste tõsiste rikkumiste ja sõltumatu asjatundlikkuse vahel; väljendab siiski muret ÜRO inimõiguste nõukogu suutmatuse üle võtta meetmeid kõige kiireloomulisemate inimõiguste rikkumiste lahendamiseks maailmas; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt eriistungjärkude korraldamise üle, sest need on olulisteks lülideks inimõiguste tõsiste rikkumiste ja sõltumatu asjatundlikkuse vahel; väljendab siiski muret ÜRO inimõiguste nõukogu suutmatuse üle võtta meetmeid kõige kiireloomulisemate inimõiguste rikkumiste lahendamiseks maailmas;

| 5. | märgib, et eriistungjärkude eesmärk on lahendada erakorralisi kriise, kuid pidevaid inimõiguste rikkumisi tuleks käsitleda korralistel istungjärkudel, mis võimaldavad süvaanalüüsi ja pakuvad pikemaajalisi lahendusi; |
| --- | --- |

5.

märgib, et eriistungjärkude eesmärk on lahendada erakorralisi kriise, kuid pidevaid inimõiguste rikkumisi tuleks käsitleda korralistel istungjärkudel, mis võimaldavad süvaanalüüsi ja pakuvad pikemaajalisi lahendusi;

| 6. | rõhutab, et positiivsete tulemuste saavutamiseks vajavad eriistungjärgud eeltööd ja korrapäraseid töömeetodeid; märgib sellega seoses ELi põhiliste algatuste edu; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et positiivsete tulemuste saavutamiseks vajavad eriistungjärgud eeltööd ja korrapäraseid töömeetodeid; märgib sellega seoses ELi põhiliste algatuste edu;

| 7. | võtab teadmiseks otsese mõju, mida avaldas 2007. aasta oktoobris Genfis peetud eriistungjärk Birma küsimuses, mille tulemusel mõisteti hukka valitsuse repressioonid ja mida külastas eriraportöör eesmärgiga uurida inimõiguste olukorda Birmas; taunib asjaolu, et eriraportööri soovitusi ei järgita ega jälgita, kuna inimõiguste olukord Birmas üha halveneb; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks otsese mõju, mida avaldas 2007. aasta oktoobris Genfis peetud eriistungjärk Birma küsimuses, mille tulemusel mõisteti hukka valitsuse repressioonid ja mida külastas eriraportöör eesmärgiga uurida inimõiguste olukorda Birmas; taunib asjaolu, et eriraportööri soovitusi ei järgita ega jälgita, kuna inimõiguste olukord Birmas üha halveneb;

ÜRO inimõiguste nõukogu uute liikmete valimine ÜRO Peaassambleel

| 8. | nõuab kõigis piirkondades võistlevate valimiste läbiviimist 2008. aasta mais, et pakkuda ÜRO liikmesriikide hulgas tõelist valikut; avaldab kahetsust, et tõendite puudumisel on seni valituks osutunud mõned riigid, kus inimõiguste olukord on problemaatiline; |
| --- | --- |

8.

nõuab kõigis piirkondades võistlevate valimiste läbiviimist 2008. aasta mais, et pakkuda ÜRO liikmesriikide hulgas tõelist valikut; avaldab kahetsust, et tõendite puudumisel on seni valituks osutunud mõned riigid, kus inimõiguste olukord on problemaatiline;

| 9. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt nõudma ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeks valimise kriteeriumide väljatöötamist, sealhulgas erimenetlustele püsikutsete esitamist, ja ka ÜRO liikmesriikide valimislubaduste tegeliku rakendamise järelevalvet; kuni sellise reformini nõuab, et kõnealust korda kohaldataks ÜRO inimõiguste nõukogusse kuuluvate ELi liikmesriikide toetuse kindlakstegemisel kandidaatriikidele; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt nõudma ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeks valimise kriteeriumide väljatöötamist, sealhulgas erimenetlustele püsikutsete esitamist, ja ka ÜRO liikmesriikide valimislubaduste tegeliku rakendamise järelevalvet; kuni sellise reformini nõuab, et kõnealust korda kohaldataks ÜRO inimõiguste nõukogusse kuuluvate ELi liikmesriikide toetuse kindlakstegemisel kandidaatriikidele;

Menetlused ja mehhanismid

Universaalne perioodiline läbivaatamine

| 10. | peab universaalset perioodilist läbivaatamismehhanismi potentsiaalseks vahendiks, mis suurendab inimõiguste järgimise kohustuse ja praktika ülemaailmse järelevalve universaalsust, allutades kõik ÜRO liikmesriigid võrdsele kohtlemisele ja kontrollile; |
| --- | --- |

10.

peab universaalset perioodilist läbivaatamismehhanismi potentsiaalseks vahendiks, mis suurendab inimõiguste järgimise kohustuse ja praktika ülemaailmse järelevalve universaalsust, allutades kõik ÜRO liikmesriigid võrdsele kohtlemisele ja kontrollile;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et universaalse perioodilise läbivaatamise eesmärk on vaadata riigi olukord objektiivselt läbi, et määrata kindlaks inimõiguste rikkumise valdkonnad, mida võiks parandada heade tavade vahetuse ja tõhustatud koostöö abil, millele järgnevad soovitused ja järeldused; kutsub sellega seoses ELi liikmesriike ja komisjoni üles võtma nimetatud soovitusi ja järeldusi arvesse ELi abiprogrammide eesmärkide ja prioriteetide määratlemisel; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et universaalse perioodilise läbivaatamise eesmärk on vaadata riigi olukord objektiivselt läbi, et määrata kindlaks inimõiguste rikkumise valdkonnad, mida võiks parandada heade tavade vahetuse ja tõhustatud koostöö abil, millele järgnevad soovitused ja järeldused; kutsub sellega seoses ELi liikmesriike ja komisjoni üles võtma nimetatud soovitusi ja järeldusi arvesse ELi abiprogrammide eesmärkide ja prioriteetide määratlemisel;

| 12. | nõuab, et universaalne perioodiline läbivaatamine, mille esimene voor toimub 7.–18. aprillil 2008 ja teine voor 5.–16. mail 2008, vastaks seni väljendatud ootustele; kutsub ELi liikmesriike korraldama universaalset perioodilist läbivaatamist vastavalt eespool nimetatud resolutsioonile 60/251 läbipaistvalt ja objektiivselt; kutsub neid ELi liikmesriike, kes kuuluvad universaalsele perioodilisele läbivaatamisele, olema enesekriitilised ja mitte piirduma loeteluga oma riigi positiivsetest saavutustest; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et universaalne perioodiline läbivaatamine, mille esimene voor toimub 7.–18. aprillil 2008 ja teine voor 5.–16. mail 2008, vastaks seni väljendatud ootustele; kutsub ELi liikmesriike korraldama universaalset perioodilist läbivaatamist vastavalt eespool nimetatud resolutsioonile 60/251 läbipaistvalt ja objektiivselt; kutsub neid ELi liikmesriike, kes kuuluvad universaalsele perioodilisele läbivaatamisele, olema enesekriitilised ja mitte piirduma loeteluga oma riigi positiivsetest saavutustest;

| 13. | märgib, et käsitlemist vajavad paljud küsimused, sealhulgas nn universaalse perioodilise läbivaatamise troikade valimine, mis hõlbustab ÜRO liikmesriikide läbivaatamist inimõiguste valdkonnas; nõuab sellega seoses tungivalt, et ELi liikmesriigid ei annaks läbivaadatavatele riikidele võimalust konfidentsiaalselt keelduda läbivaatamise eest vastutavaks valitud riikidest; |
| --- | --- |

13.

märgib, et käsitlemist vajavad paljud küsimused, sealhulgas nn universaalse perioodilise läbivaatamise troikade valimine, mis hõlbustab ÜRO liikmesriikide läbivaatamist inimõiguste valdkonnas; nõuab sellega seoses tungivalt, et ELi liikmesriigid ei annaks läbivaadatavatele riikidele võimalust konfidentsiaalselt keelduda läbivaatamise eest vastutavaks valitud riikidest;

| 14. | kutsub ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeid üles nimetama oma esindajatena ametisse sõltumatud asjatundjad universaalse perioodilise läbivaatamise elluviimise eest vastutavasse töörühma; kutsub ELi liikmesriike üles edendama sellist lähenemisviisi, võttes vastu universaalse perioodilise läbivaatamise korra üldsuunised; |
| --- | --- |

14.

kutsub ÜRO inimõiguste nõukogu liikmeid üles nimetama oma esindajatena ametisse sõltumatud asjatundjad universaalse perioodilise läbivaatamise elluviimise eest vastutavasse töörühma; kutsub ELi liikmesriike üles edendama sellist lähenemisviisi, võttes vastu universaalse perioodilise läbivaatamise korra üldsuunised;

| 15. | võtab teadmiseks kodanikuühiskonna, inimõiguste kaitsjate ning erimenetluste kaasamise olulisuse; kordab uuesti oma seisukohta, et nende järeldused ja soovitused peaksid olema sõltumatu ja usaldusväärse läbivaatamise aluseks; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks kodanikuühiskonna, inimõiguste kaitsjate ning erimenetluste kaasamise olulisuse; kordab uuesti oma seisukohta, et nende järeldused ja soovitused peaksid olema sõltumatu ja usaldusväärse läbivaatamise aluseks;

Volituste läbivaatamine ning erimenetluste volitatud esindajate ülesseadmine

| 16. | rõhutab, et erimenetlused on ÜRO inimõiguste mehhanismi keskmes, mängides otsustavat rolli eelkõige ÜRO inimõiguste nõukogus; kordab uuesti, et ÜRO inimõiguste nõukogu liikmed peavad täitma oma kohustust teha erimenetlustega seoses täielikku koostööd; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et erimenetlused on ÜRO inimõiguste mehhanismi keskmes, mängides otsustavat rolli eelkõige ÜRO inimõiguste nõukogus; kordab uuesti, et ÜRO inimõiguste nõukogu liikmed peavad täitma oma kohustust teha erimenetlustega seoses täielikku koostööd;

| 17. | rõhutab, et ÜRO inimõiguste büroo usaldusväärsus sõltub erimenetluste volitatud esindajate uuest ülesseadmisest, mis toimub märtsis 2008; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et ÜRO inimõiguste büroo usaldusväärsus sõltub erimenetluste volitatud esindajate uuest ülesseadmisest, mis toimub märtsis 2008;

| 18. | kutsub üles seadma volitatud esindajate kandidaatideks isikuid, kes on inimõiguste tunnustatud asjatundjad, asjakohase kogemusega, sõltumatud, erapooletud, laitmatult ausad ja objektiivsed ning kes tunnevad põhjalikult erimenetluste süsteemi; |
| --- | --- |

18.

kutsub üles seadma volitatud esindajate kandidaatideks isikuid, kes on inimõiguste tunnustatud asjatundjad, asjakohase kogemusega, sõltumatud, erapooletud, laitmatult ausad ja objektiivsed ning kes tunnevad põhjalikult erimenetluste süsteemi;

| 19. | nõuab tungivalt, et valitsused, valitsusvälised organisatsioonid ja asjakohased erialaliidud saadaksid nõuetele vastavate kandidaatide nimed ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, kes lisab need tema hallatavasse nõuetele vastavate kandidaatide avalikku nimekirja; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et valitsused, valitsusvälised organisatsioonid ja asjakohased erialaliidud saadaksid nõuetele vastavate kandidaatide nimed ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, kes lisab need tema hallatavasse nõuetele vastavate kandidaatide avalikku nimekirja;

| 20. | kutsub üles nõuanderühma, kes vastutab erimenetluste volitatud esindajate kandidaatide läbivaatamise ja ÜRO inimõiguste nõukogu presidendile ametisse nimetamiseks soovituste andmise eest, täitma oma volitusi objektiivselt ja läbipaistvalt ning tegema oma valikud professionaalsuse ja laitmatu aususe kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

20.

kutsub üles nõuanderühma, kes vastutab erimenetluste volitatud esindajate kandidaatide läbivaatamise ja ÜRO inimõiguste nõukogu presidendile ametisse nimetamiseks soovituste andmise eest, täitma oma volitusi objektiivselt ja läbipaistvalt ning tegema oma valikud professionaalsuse ja laitmatu aususe kriteeriumide alusel;

| 21. | mõistab hukka ÜRO inimõiguste nõukogu otsuse jätta pikendamata Valgevene ja Kuuba eriraportööride volitused; |
| --- | --- |

21.

mõistab hukka ÜRO inimõiguste nõukogu otsuse jätta pikendamata Valgevene ja Kuuba eriraportööride volitused;

| 22. | väljendab rahulolu Sudaani eriraportööri ning Libeeria, Haiti ja Burundi sõltumatute asjatundjate riigipõhiste volituste pikendamisega; |
| --- | --- |

22.

väljendab rahulolu Sudaani eriraportööri ning Libeeria, Haiti ja Burundi sõltumatute asjatundjate riigipõhiste volituste pikendamisega;

| 23. | väljendab kahetsust ELi toetuse pärast ÜRO inimõiguste nõukogu otsusele lõpetada Dārfūri ekspertrühma tegevus; võtab teadmiseks ekspertrühma töö järelevalve lisamise Sudaani eriraportööri volitustesse; tunneb seetõttu muret, et eriraportööri töökoormuse suurenemise tõttu võivad tema volitused nõrgeneda; |
| --- | --- |

23.

väljendab kahetsust ELi toetuse pärast ÜRO inimõiguste nõukogu otsusele lõpetada Dārfūri ekspertrühma tegevus; võtab teadmiseks ekspertrühma töö järelevalve lisamise Sudaani eriraportööri volitustesse; tunneb seetõttu muret, et eriraportööri töökoormuse suurenemise tõttu võivad tema volitused nõrgeneda;

| 24. | ergutab ekspertrühmade volituste katkestamist edaspidi põhjalikumalt kaaluma, võttes arvesse nende olulist lisaväärtust; |
| --- | --- |

24.

ergutab ekspertrühmade volituste katkestamist edaspidi põhjalikumalt kaaluma, võttes arvesse nende olulist lisaväärtust;

| 25. | väljendab rahuolu seni läbivaadatud temaatiliste volituste pikendamisega; |
| --- | --- |

25.

väljendab rahuolu seni läbivaadatud temaatiliste volituste pikendamisega;

| 26. | kutsub ELi liikmesriike üles tagama Birma ja Korea Rahvademokraatliku Vabariigi eriraportööride ning Somaalia ja Kongo Demokraatliku Vabariigi sõltumatute asjatundjate volituste pikendamist; |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi liikmesriike üles tagama Birma ja Korea Rahvademokraatliku Vabariigi eriraportööride ning Somaalia ja Kongo Demokraatliku Vabariigi sõltumatute asjatundjate volituste pikendamist;

| 27. | väljendab heameelt viiest sõltumatust liikmest koosneva ekspertide rühma loomise üle põlisrahvaste inimõiguste alal; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt viiest sõltumatust liikmest koosneva ekspertide rühma loomise üle põlisrahvaste inimõiguste alal;

| 28. | ergutab viivitamata ning kõigil 2008. aastal toimuvatel üritustel viima läbi arutelusid mis tahes vormis või kujul esineva naistevastase vägivalla teemal ning kehtestama kõnealuse probleemi käsitlemiseks prioriteete ÜRO inimõiguste nõukogu tulevases tegevuses ja tööprogrammides, nagu selles lepiti kokku ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2006. aasta resolutsioonis A/RES/61/143 naistevastase vägivalla kõigi vormide kaotamiseks tehtavate jõupingutuste tugevdamise kohta; |
| --- | --- |

28.

ergutab viivitamata ning kõigil 2008. aastal toimuvatel üritustel viima läbi arutelusid mis tahes vormis või kujul esineva naistevastase vägivalla teemal ning kehtestama kõnealuse probleemi käsitlemiseks prioriteete ÜRO inimõiguste nõukogu tulevases tegevuses ja tööprogrammides, nagu selles lepiti kokku ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2006. aasta resolutsioonis A/RES/61/143 naistevastase vägivalla kõigi vormide kaotamiseks tehtavate jõupingutuste tugevdamise kohta;

| 29. | võtab teadmiseks erimenetluste volitatud esindaja tegevusjuhendi vastuvõtmise 18. juunil 2007. aastal; kutsub ÜRO inimõiguste nõukogu üles rakendama nimetatud tegevusjuhendit vastavalt eespool nimetatud resolutsioonile 60/251 ning austama erimenetluste sõltumatust; |
| --- | --- |

29.

võtab teadmiseks erimenetluste volitatud esindaja tegevusjuhendi vastuvõtmise 18. juunil 2007. aastal; kutsub ÜRO inimõiguste nõukogu üles rakendama nimetatud tegevusjuhendit vastavalt eespool nimetatud resolutsioonile 60/251 ning austama erimenetluste sõltumatust;

| 30. | toetab erimenetluste kooskõlastuskomitee jõupingutusi asjakohase menetluse väljatöötamisel, mille abil saab tegevusjuhendit ja muid vajalikke dokumente, kaasa arvatud erimenetluste juhendit, rakendada parimal viisil, et tugevdada nende võimet inimõigusi kaitsta ja edendada; kutsub erimenetluste kooskõlastuskomiteed üles töötama tõhusalt ja läbipaistvalt, et vältida tehnilisi arutelusid, mis võivad sisulisi arutelusid edasi lükata ja erimenetluste volitusi takistada; |
| --- | --- |

30.

toetab erimenetluste kooskõlastuskomitee jõupingutusi asjakohase menetluse väljatöötamisel, mille abil saab tegevusjuhendit ja muid vajalikke dokumente, kaasa arvatud erimenetluste juhendit, rakendada parimal viisil, et tugevdada nende võimet inimõigusi kaitsta ja edendada; kutsub erimenetluste kooskõlastuskomiteed üles töötama tõhusalt ja läbipaistvalt, et vältida tehnilisi arutelusid, mis võivad sisulisi arutelusid edasi lükata ja erimenetluste volitusi takistada;

Kaebuste menetluskord

| 31. | märgib, et ÜRO inimõiguste nõukogu institutsioonide ülesehitamise protsessi osana esitatud kaebuste menetluskord näib väga sarnane varasemale nn 1503 menetluskorrale; nõuab uut menetlust, mis annaks paremaid tulemusi inimõiguste tõsiste rikkumiste kindlakstegemisel, ennetamisel ja käsitlemisel; |
| --- | --- |

31.

märgib, et ÜRO inimõiguste nõukogu institutsioonide ülesehitamise protsessi osana esitatud kaebuste menetluskord näib väga sarnane varasemale nn 1503 menetluskorrale; nõuab uut menetlust, mis annaks paremaid tulemusi inimõiguste tõsiste rikkumiste kindlakstegemisel, ennetamisel ja käsitlemisel;

ELi kaasamine

| 32. | tunnustab ELi ja liikmesriikide aktiivset osalust ÜRO inimõiguste nõukogus selle esimesel tööaastal; |
| --- | --- |

32.

tunnustab ELi ja liikmesriikide aktiivset osalust ÜRO inimõiguste nõukogus selle esimesel tööaastal;

| 33. | väljendab rahulolu ELi kaasamisega kuuenda korralise istungjärgu keerulistesse läbirääkimistesse positiivsete tulemuste saavutamiseks, mille eesmärk oli eelkõige erimenetluste volituste pikendamine; |
| --- | --- |

33.

väljendab rahulolu ELi kaasamisega kuuenda korralise istungjärgu keerulistesse läbirääkimistesse positiivsete tulemuste saavutamiseks, mille eesmärk oli eelkõige erimenetluste volituste pikendamine;

| 34. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab inimõiguste küsimuses võtma sõna ühel häälel, ja samuti sellele, kui oluline on, et iga liikmesriik väljendaks ELi seisukohta, sest nii saab seisukoht suurema kaalu; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab inimõiguste küsimuses võtma sõna ühel häälel, ja samuti sellele, kui oluline on, et iga liikmesriik väljendaks ELi seisukohta, sest nii saab seisukoht suurema kaalu;

| 35. | kutsub ELi üles toetama Euroopa Parlamendi resolutsiooni ja saavutama konsensuse inimõiguste praegu toimuvate rikkumiste küsimuses seoses Gaza sektori blokaadiga ja raketirünnakutega Iisraelile; |
| --- | --- |

35.

kutsub ELi üles toetama Euroopa Parlamendi resolutsiooni ja saavutama konsensuse inimõiguste praegu toimuvate rikkumiste küsimuses seoses Gaza sektori blokaadiga ja raketirünnakutega Iisraelile;

| 36. | nõuab tõhustatud koostööd ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ning selle sõltumatuse säilitamist piisava rahastamise abil; |
| --- | --- |

36.

nõuab tõhustatud koostööd ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ning selle sõltumatuse säilitamist piisava rahastamise abil;

| 37. | nõuab erimenetluste jätkuvat toetamist rahastamise ja töötajate osas; avaldab toetust demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendile (7), kuna see on oluline erimenetluste finantseerimisallikas; väljendab heameelt inimõiguste töörühma (COHOM) eesistumisel tehtud algatuste üle, mis käsitlevad koostöö tõhustamist eriraportööridega, eelkõige süstemaatiliselt kutsete esitamise kaudu olulistele koosolekutele; |
| --- | --- |

37.

nõuab erimenetluste jätkuvat toetamist rahastamise ja töötajate osas; avaldab toetust demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendile (7), kuna see on oluline erimenetluste finantseerimisallikas; väljendab heameelt inimõiguste töörühma (COHOM) eesistumisel tehtud algatuste üle, mis käsitlevad koostöö tõhustamist eriraportööridega, eelkõige süstemaatiliselt kutsete esitamise kaudu olulistele koosolekutele;

| 38. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma vastu ühise seisukoha, et tagada kõikide rahvusvaheliste inimõigusalaste dokumentide automaatne allkirjastamine ja ratifitseerimine ELi liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma vastu ühise seisukoha, et tagada kõikide rahvusvaheliste inimõigusalaste dokumentide automaatne allkirjastamine ja ratifitseerimine ELi liikmesriikide poolt;

| 39. | võtab teadmiseks ELi töö, mis on tehtud resolutsioonide vastuvõtmiseks konsensuse alusel; kutsub ELi liikmesriike üles jätkama jõupingutusi muude piirkondade riikide kaasamisel, et tagada laialdane toetus inimõiguste kaitse ja edendamise tugevdamist käsitlevatele resolutsioonidele; kutsub ELi üles kasutama tõhusamalt kolmandatele riikidele määratud abi ja poliitilist toetust, ergutamaks neid koostööle ÜRO inimõiguste nõukoguga; |
| --- | --- |

39.

võtab teadmiseks ELi töö, mis on tehtud resolutsioonide vastuvõtmiseks konsensuse alusel; kutsub ELi liikmesriike üles jätkama jõupingutusi muude piirkondade riikide kaasamisel, et tagada laialdane toetus inimõiguste kaitse ja edendamise tugevdamist käsitlevatele resolutsioonidele; kutsub ELi üles kasutama tõhusamalt kolmandatele riikidele määratud abi ja poliitilist toetust, ergutamaks neid koostööle ÜRO inimõiguste nõukoguga;

| 40. | volitab ÜRO inimõiguste nõukogu seitsmendaks istungjärguks moodustatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni esitama käesolevas resolutsioonis välja toodud probleeme, palub delegatsioonil esitada oma visiidi kohta aruanne inimõiguste allkomisjonile, ja peab asjakohaseks jätkata Euroopa Parlamendi delegatsioonide saatmist ÜRO inimõiguste nõukogu asjaomastele istungjärkudele; |
| --- | --- |

40.

volitab ÜRO inimõiguste nõukogu seitsmendaks istungjärguks moodustatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni esitama käesolevas resolutsioonis välja toodud probleeme, palub delegatsioonil esitada oma visiidi kohta aruanne inimõiguste allkomisjonile, ja peab asjakohaseks jätkata Euroopa Parlamendi delegatsioonide saatmist ÜRO inimõiguste nõukogu asjaomastele istungjärkudele;

*

* *

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO 62. Peaassamblee presidendile, ÜRO inimõiguste nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja välisasjade komisjoni asutatud ELi ja ÜRO töörühmale. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO 62. Peaassamblee presidendile, ÜRO inimõiguste nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja välisasjade komisjoni asutatud ELi ja ÜRO töörühmale.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0235.

(2)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 409.

(3)  ELT C 96 E, 21.4.2004, lk 79.

(4)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 549.

(5)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 582.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0165.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (ELT L 386, 29.12.2006, lk 1).

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/75

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Euroopa demograafiline tulevik

P6_TA(2008)0066

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Euroopa demograafilise tuleviku kohta (2007/2156(INI))

2009/C 184 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 14. märtsi 1997. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitleb demograafilist olukorda Euroopa Liidus 1995. aastal (1);

võttes arvesse oma 12. märtsi 1998. aasta resolutsiooni komisjoni aruande kohta, mis käsitleb demograafilist olukorda 1997. aastal (2);

võttes arvesse oma 15. detsembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Euroopa igale vanusele – heaolu ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (3);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa vastus maailma rahvastiku vananemisele – majandusliku ja sotsiaalse progressi edendamine vananevas maailmas. Euroopa Komisjoni panus teisele maailmakonverentsile vananemise teemal” (KOM(2002)0143);

võttes arvesse Euroopa noortepakti, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 22.–23. märtsil 2005. aasta Brüsseli kohtumisel;

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut pealkirjaga „Silmitsi demograafiliste muutustega – uus põlvkondadevaheline solidaarsus” (KOM(2005)0094);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta; (4)

võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase sotsiaalse mudeli kohta (5);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” (KOM(2006)0571);

võttes arvesse komisjoni teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (KOM(2007)0244);

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2007. aasta arvamust „Perekond ja demograafiline areng” (6) ja selle põhiettepanekut, mille kohaselt peavad liikmesriigid allkirjastama Euroopa perepoliitika pakti;

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Euroopa demograafiline tulevik: faktid ja arvandmed” (SEK(2007)0638);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0024/2008),

| A. | arvestades, et demograafia on omavahel seotud erinevate tegurite – sündimuse, eeldatava eluea ja rändevoogude – tulemus ning et praeguste näitajate põhjal iseloomustavad 2050. aasta perspektiivi liikmesriikides laiaulatuslikud demograafilised muutused, mis väljenduvad peamiselt Euroopa elanikkonna vananemises, kuna keskmine vanus suureneb 39 aastalt 2004. aastal 49 aastale 2050. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demograafia on omavahel seotud erinevate tegurite – sündimuse, eeldatava eluea ja rändevoogude – tulemus ning et praeguste näitajate põhjal iseloomustavad 2050. aasta perspektiivi liikmesriikides laiaulatuslikud demograafilised muutused, mis väljenduvad peamiselt Euroopa elanikkonna vananemises, kuna keskmine vanus suureneb 39 aastalt 2004. aastal 49 aastale 2050. aastal;

| B. | arvestades, et nimetatud demograafilised muutused võivad komisjoni hinnangul muuta põhjalikult elanikkonna struktuuri ja vanusepüramiidi; arvestades, et samuti väheneb 0–14aastaste noorte arv 100 miljonilt (1975. aasta näitaja) 66 miljonile 2050. aastaks, tööealise elanikkonna arv kulmineerub 331 miljoni inimesega 2010. aastal ja väheneb seejärel järk-järgult (umbes 268 miljonit 2050. aastaks), samal ajal kui eeldatav eluiga tõuseb 2004. ja 2050. aasta vahel 6 aasta võrra meeste puhul ja 5 aasta võrra naiste puhul ning üle 80aastaste inimeste arv tõuseb 4,1 %-lt 2005. aastal 11,4 %-ni 2050. aastaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nimetatud demograafilised muutused võivad komisjoni hinnangul muuta põhjalikult elanikkonna struktuuri ja vanusepüramiidi; arvestades, et samuti väheneb 0–14aastaste noorte arv 100 miljonilt (1975. aasta näitaja) 66 miljonile 2050. aastaks, tööealise elanikkonna arv kulmineerub 331 miljoni inimesega 2010. aastal ja väheneb seejärel järk-järgult (umbes 268 miljonit 2050. aastaks), samal ajal kui eeldatav eluiga tõuseb 2004. ja 2050. aasta vahel 6 aasta võrra meeste puhul ja 5 aasta võrra naiste puhul ning üle 80aastaste inimeste arv tõuseb 4,1 %-lt 2005. aastal 11,4 %-ni 2050. aastaks;

| C. | arvestades, et Euroopa keskmine demograafiline hõivekoormus (üle 65aastaste inimeste arv, mis on jagatud 14–65aastaste inimeste arvuga) tõuseb 25 %-lt 2004. aastal 53 %-le 2050. aastaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa keskmine demograafiline hõivekoormus (üle 65aastaste inimeste arv, mis on jagatud 14–65aastaste inimeste arvuga) tõuseb 25 %-lt 2004. aastal 53 %-le 2050. aastaks;

| D. | arvestades siiski, et hõivekoormus (majanduslikult mitteaktiivse elanikkonna, nagu pensionäride, laste ja koolinoorte arv, mis on jagatud majanduslikult aktiivse tööealise elanikkonna arvuga) on ühiskonnale mitteaktiivse elanikkonna tõttu tekkivate kulude arvutamiseks palju olulisem kui demograafiline hõivekoormus; |
| --- | --- |

D.

arvestades siiski, et hõivekoormus (majanduslikult mitteaktiivse elanikkonna, nagu pensionäride, laste ja koolinoorte arv, mis on jagatud majanduslikult aktiivse tööealise elanikkonna arvuga) on ühiskonnale mitteaktiivse elanikkonna tõttu tekkivate kulude arvutamiseks palju olulisem kui demograafiline hõivekoormus;

| E. | arvestades, et demograafilised muutused mõjutavad tõsiselt riigi kulutusi, mis suurenevad 2004. ja 2050. aasta vahel tõenäoliselt 10 %; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et demograafilised muutused mõjutavad tõsiselt riigi kulutusi, mis suurenevad 2004. ja 2050. aasta vahel tõenäoliselt 10 %;

| F. | arvestades, et demograafilised muutused ei tohiks mõjutada Euroopa elanikkonna koguarvu enne 2050. aastat, kuid need põhjustavad märkimisväärset piirkondlikku tasakaalutust ning ühenduse teatud piirkondades juba praegu noorte ja peamiselt noorte naiste suurt väljavoolu; arvestades sellegipoolest, et Euroopa elanikkonna osakaal maailma elanikkonnast väheneb sajanditaguselt 15 %-lt 2050. aastaks 5 %-le; arvestades, et kõnealused muutused mõjutavad ELi piirkondi väga erinevalt – samal ajal kui väljarände piirkondades elab juba praegu ebaproportsionaalselt suur hulk vanemaid inimesi, ei täheldata sisserände piirkondades noorte sisserände tõttu ühiskonna vananemist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et demograafilised muutused ei tohiks mõjutada Euroopa elanikkonna koguarvu enne 2050. aastat, kuid need põhjustavad märkimisväärset piirkondlikku tasakaalutust ning ühenduse teatud piirkondades juba praegu noorte ja peamiselt noorte naiste suurt väljavoolu; arvestades sellegipoolest, et Euroopa elanikkonna osakaal maailma elanikkonnast väheneb sajanditaguselt 15 %-lt 2050. aastaks 5 %-le; arvestades, et kõnealused muutused mõjutavad ELi piirkondi väga erinevalt – samal ajal kui väljarände piirkondades elab juba praegu ebaproportsionaalselt suur hulk vanemaid inimesi, ei täheldata sisserände piirkondades noorte sisserände tõttu ühiskonna vananemist;

| G. | arvestades, et viljatus on üks rahvastiku arvu vähenemise põhjustest; arvestades, et seda tuleb tunnistada rahvatervise ja sotsiaalse probleemina, mis mõjutab nii mehi kui ka naisi; tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi 2005. aasta üleskutset võtta viljatuse ja demograafiaga seotud meetmeid, milles kutsuti komisjoni üles esitama soovitusi kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viljatus on üks rahvastiku arvu vähenemise põhjustest; arvestades, et seda tuleb tunnistada rahvatervise ja sotsiaalse probleemina, mis mõjutab nii mehi kui ka naisi; tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi 2005. aasta üleskutset võtta viljatuse ja demograafiaga seotud meetmeid, milles kutsuti komisjoni üles esitama soovitusi kõnealuses valdkonnas;

| H. | arvestades, et seaduslik sisseränne on Euroopa elanikkonna koostise seisukohast positiivne nähtus ning on vajalik demograafilise tasakaalu säilitamiseks; arvestades siiski, et ainult seaduslikust sisserändest ei piisa, et pidurdada elanikkonna järkjärgulist vananemist Euroopa Liidus, ning on vaja võtta meetmeid alalise elanikkonna sündimuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seaduslik sisseränne on Euroopa elanikkonna koostise seisukohast positiivne nähtus ning on vajalik demograafilise tasakaalu säilitamiseks; arvestades siiski, et ainult seaduslikust sisserändest ei piisa, et pidurdada elanikkonna järkjärgulist vananemist Euroopa Liidus, ning on vaja võtta meetmeid alalise elanikkonna sündimuse suurendamiseks;

| I. | arvestades, et sisseränne on ainult osaline ja lühiajaline lahendus Euroopa demograafilistele muutustele, mis nõuavad liikmesriikide pühendumist soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte austamise tagamisele avalikus ja erasektoris, et kaitsta emadust, pakkuda peredele sotsiaalset ja majanduslikku tuge ning võtta meetmeid meeste ning naiste töö- ja pereelu ühitamise parandamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sisseränne on ainult osaline ja lühiajaline lahendus Euroopa demograafilistele muutustele, mis nõuavad liikmesriikide pühendumist soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte austamise tagamisele avalikus ja erasektoris, et kaitsta emadust, pakkuda peredele sotsiaalset ja majanduslikku tuge ning võtta meetmeid meeste ning naiste töö- ja pereelu ühitamise parandamiseks;

| J. | arvestades, et töövõimetus on tihedalt seotud vanusega ja vanematel inimestel esineb suure tõenäosusega vaegusi või töövõimetust, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et töövõimetus on tihedalt seotud vanusega ja vanematel inimestel esineb suure tõenäosusega vaegusi või töövõimetust,

Üldised tähelepanekud

| 1. | võtab murelikult teadmiseks demograafilisi prognoose kuni 2050. aastani; rõhutab siiski, et 50 aastat käsitlevad prognoosid ei kujuta endast vankumatut ennustust, vaid on tõsiseks hoiatuseks, millele tuleb vastata praegu, kui soovime tulevikus säilitada Euroopa konkurentsivõime, majanduse elujõulisuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, põlvkondadevahelise solidaarsuse ja eripärase sotsiaalse mudeli; on seisukohal, et väljavaade elanikkonna arvukuse kahenemisele 2050. aastaks võib kaasa tuua surve vähenemise keskkonnale ja pakkuda võimalust säästvaks arenguks, mis omakorda vajab ennetavat poliitikat, et kohandada asjaomaselt ruumilist planeerimist, elamumajandust, transporti ja kogu muud infrastruktuuri; tunnustab liikmesriikide pädevust neis valdkondades; |
| --- | --- |

1.

võtab murelikult teadmiseks demograafilisi prognoose kuni 2050. aastani; rõhutab siiski, et 50 aastat käsitlevad prognoosid ei kujuta endast vankumatut ennustust, vaid on tõsiseks hoiatuseks, millele tuleb vastata praegu, kui soovime tulevikus säilitada Euroopa konkurentsivõime, majanduse elujõulisuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse, põlvkondadevahelise solidaarsuse ja eripärase sotsiaalse mudeli; on seisukohal, et väljavaade elanikkonna arvukuse kahenemisele 2050. aastaks võib kaasa tuua surve vähenemise keskkonnale ja pakkuda võimalust säästvaks arenguks, mis omakorda vajab ennetavat poliitikat, et kohandada asjaomaselt ruumilist planeerimist, elamumajandust, transporti ja kogu muud infrastruktuuri; tunnustab liikmesriikide pädevust neis valdkondades;

| 2. | tuletab meelde, et demograafiliste muutuste kaks peamist põhjust – sündivuse määra vähenemine ja elanikkonna vananemine – on arengu tulemus; tuletab meelde, et eeldatava eluea pikenemine on teaduse arengu, tervise paranemise ja elatustaseme tõusu otsene tagajärg, et viljakuse reguleerimine naiste poolt on nende emantsipeerumise tulemus ning kooskõlas tüdrukute haridustaseme tõusu ja naiste aktiivses elus osalemise ja avaliku vastutusega; on arvamusel, et see on inimkonna tagasipöördumatu saavutus; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et demograafiliste muutuste kaks peamist põhjust – sündivuse määra vähenemine ja elanikkonna vananemine – on arengu tulemus; tuletab meelde, et eeldatava eluea pikenemine on teaduse arengu, tervise paranemise ja elatustaseme tõusu otsene tagajärg, et viljakuse reguleerimine naiste poolt on nende emantsipeerumise tulemus ning kooskõlas tüdrukute haridustaseme tõusu ja naiste aktiivses elus osalemise ja avaliku vastutusega; on arvamusel, et see on inimkonna tagasipöördumatu saavutus;

| 3. | tunnistab, et sündimuse suurendamise eeltingimuseks on suurema ühiskondliku tähelepanu pööramine laste heaolule; nõuab peresõbraliku keskkonna loomist ning perekondade ja laste olmetingimuste parandamist, mis peaks ühtlasi võimaldama pere loomise reaalse soovi täitmist; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et sündimuse suurendamise eeltingimuseks on suurema ühiskondliku tähelepanu pööramine laste heaolule; nõuab peresõbraliku keskkonna loomist ning perekondade ja laste olmetingimuste parandamist, mis peaks ühtlasi võimaldama pere loomise reaalse soovi täitmist;

| 4. | rõhutab, et keskmine sündimuse määr Euroopa Liidus on 1,5, mis on ebanormaalselt madal, kuid ei kajasta ei naiste tahet ega Euroopa kodanike tegelikke püüdlusi peret luua ning võib seetõttu hoopis tuleneda raskustest, mis on seotud töö- ja pereelu keerulise ühitamisega (väikelaste hoidmiseks vajaliku infrastruktuuri puudumine ning sotsiaalmajanduslike toetuste puudumine peredele ja naiste tööhõivele), rahutust põhjustava sotsiaalse kontekstiga (tööga seotud ebakindlus, eluaseme kallidus) ning kartusega tuleviku ees (noorte hiline tööle asumine ja töökohtade ebakindlus); |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et keskmine sündimuse määr Euroopa Liidus on 1,5, mis on ebanormaalselt madal, kuid ei kajasta ei naiste tahet ega Euroopa kodanike tegelikke püüdlusi peret luua ning võib seetõttu hoopis tuleneda raskustest, mis on seotud töö- ja pereelu keerulise ühitamisega (väikelaste hoidmiseks vajaliku infrastruktuuri puudumine ning sotsiaalmajanduslike toetuste puudumine peredele ja naiste tööhõivele), rahutust põhjustava sotsiaalse kontekstiga (tööga seotud ebakindlus, eluaseme kallidus) ning kartusega tuleviku ees (noorte hiline tööle asumine ja töökohtade ebakindlus);

| 5. | tuletab meelde, et alkoholi ja narkootikumide tarvitamine noorte seas on riikliku tähtsusega ja suurte demograafiliste tagajärgedega oht, mis toob endaga kaasa töövõime, pereloomise oskuse jne vähenemise; soovitab seetõttu luua eesmärgipärased raamprogrammid alkoholi ja narkootikumide varajase kasutamise vältimiseks, samuti narkomaaniast ja alkoholismist jagusaamiseks noorte seas; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et alkoholi ja narkootikumide tarvitamine noorte seas on riikliku tähtsusega ja suurte demograafiliste tagajärgedega oht, mis toob endaga kaasa töövõime, pereloomise oskuse jne vähenemise; soovitab seetõttu luua eesmärgipärased raamprogrammid alkoholi ja narkootikumide varajase kasutamise vältimiseks, samuti narkomaaniast ja alkoholismist jagusaamiseks noorte seas;

| 6. | on seisukohal, et eeldatava eluea pikenemine on positiivne nähtus ja seda tuleks sellisena ka käsitada, palub et liikmesriigid kindlustaksid, et pensionärid, kel puuduvad vahendid eluaseme, enda eest hoolitsemise ja väärika elu lõpu tagamiseks, ei langeks vaesusesse; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et eeldatava eluea pikenemine on positiivne nähtus ja seda tuleks sellisena ka käsitada, palub et liikmesriigid kindlustaksid, et pensionärid, kel puuduvad vahendid eluaseme, enda eest hoolitsemise ja väärika elu lõpu tagamiseks, ei langeks vaesusesse;

| 7. | julgustab võtma terviklikke diskrimineerimisvastaseid meetmeid, kuna Euroopa demograafilise tuleviku küsimust ei saa lahutada ühiskonna äärepoolsetes piirkondades elavate, haavatavate elanikerühmade probleemist, kuna viimased kannatavad tõsise vaesuse tõttu ja nende ebasoodsat olukorda peetakse sageli nende enda süüks, mis ei mõjuta mitte ainult lapsi, vaid ka tulevasi põlvkondi; |
| --- | --- |

7.

julgustab võtma terviklikke diskrimineerimisvastaseid meetmeid, kuna Euroopa demograafilise tuleviku küsimust ei saa lahutada ühiskonna äärepoolsetes piirkondades elavate, haavatavate elanikerühmade probleemist, kuna viimased kannatavad tõsise vaesuse tõttu ja nende ebasoodsat olukorda peetakse sageli nende enda süüks, mis ei mõjuta mitte ainult lapsi, vaid ka tulevasi põlvkondi;

| 8. | juhib tähelepanu eakate halvale kohtlemisele ja hoolitsuse puudumisele nende perekonnas või asutustes, kuhu nad on paigutatud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon teeksid rohkem selleks, et paljastada vanemate inimeste halva kohtlemise ulatust Euroopa Liidus; märgib, et hinnanguliselt on tervelt 10 % vanematest inimestest kogenud enne oma surma kas füüsilist, majanduslikku või vaimset väärkohtlemist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama teavitamist, hoiatussüsteeme ja karistusi kõnealuse halva kohtlemise vastu; tervitab komisjoni kavatsust esitada 2008. aastal teatis vanemate inimeste väärkohtlemise kohta; kutsub üles töötama seoses selle teatisega välja globaalset strateegiat, milles nähakse ette laiaulatuslik erimeetmete ja teadlikkuse suurendamise kampaania selles valdkonnas (teenuseosutajate koolitamine, kvaliteedinormide kindlaksmääramine, karistused väärkohtlemise vastu); |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu eakate halvale kohtlemisele ja hoolitsuse puudumisele nende perekonnas või asutustes, kuhu nad on paigutatud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon teeksid rohkem selleks, et paljastada vanemate inimeste halva kohtlemise ulatust Euroopa Liidus; märgib, et hinnanguliselt on tervelt 10 % vanematest inimestest kogenud enne oma surma kas füüsilist, majanduslikku või vaimset väärkohtlemist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama teavitamist, hoiatussüsteeme ja karistusi kõnealuse halva kohtlemise vastu; tervitab komisjoni kavatsust esitada 2008. aastal teatis vanemate inimeste väärkohtlemise kohta; kutsub üles töötama seoses selle teatisega välja globaalset strateegiat, milles nähakse ette laiaulatuslik erimeetmete ja teadlikkuse suurendamise kampaania selles valdkonnas (teenuseosutajate koolitamine, kvaliteedinormide kindlaksmääramine, karistused väärkohtlemise vastu);

| 9. | avaldab kahetsust, et praeguseni ei ole võetud piisavaid meetmeid liidu ettevalmistamiseks nimetatud väljakutseks, mida on juba aastaid prognoositud; avaldab eriti kahetsust, et enamikus liikmesriikides ei ole saavutatud Lissaboni strateegia eesmärke ega kinni peetud Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel võetud kohustustest lastehoiu, üle 55-aastaste isikute tööhõive, töö- ja pereelu parema ühitamise ning naiste tööelus osalemise suhtes ning Euroopa Liit tervikuna on endiselt kaugel nimetatud eesmärkide saavutamisest; |
| --- | --- |

9.

avaldab kahetsust, et praeguseni ei ole võetud piisavaid meetmeid liidu ettevalmistamiseks nimetatud väljakutseks, mida on juba aastaid prognoositud; avaldab eriti kahetsust, et enamikus liikmesriikides ei ole saavutatud Lissaboni strateegia eesmärke ega kinni peetud Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel võetud kohustustest lastehoiu, üle 55-aastaste isikute tööhõive, töö- ja pereelu parema ühitamise ning naiste tööelus osalemise suhtes ning Euroopa Liit tervikuna on endiselt kaugel nimetatud eesmärkide saavutamisest;

| 10. | palub liikmesriikidel võtta meetmeid, millega luua laste ja teistest sõltuvate inimeste hoidmise struktuurid, mis on kõrgetasemelised ja taskukohaste hindadega, kooskõlas Euroopa Ülemkogu 15.–16. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel püstitatud eesmärkidega, millega kutsutakse liikmesriike üles looma 2010. aastaks struktuurid, mis võimaldavad hoiu vähemalt 90 % kolmeaastastest lastest kuni kohustusliku kooliminekuni ja vähemalt 33 % alla 3-aastastest lastest; rõhutab, et need meetmed peavad võimaldama vanematel kohandada osalemist tööturul vastavalt elurütmile; |
| --- | --- |

10.

palub liikmesriikidel võtta meetmeid, millega luua laste ja teistest sõltuvate inimeste hoidmise struktuurid, mis on kõrgetasemelised ja taskukohaste hindadega, kooskõlas Euroopa Ülemkogu 15.–16. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel püstitatud eesmärkidega, millega kutsutakse liikmesriike üles looma 2010. aastaks struktuurid, mis võimaldavad hoiu vähemalt 90 % kolmeaastastest lastest kuni kohustusliku kooliminekuni ja vähemalt 33 % alla 3-aastastest lastest; rõhutab, et need meetmed peavad võimaldama vanematel kohandada osalemist tööturul vastavalt elurütmile;

| 11. | on seisukohal, et ELi eesmärgid ei tohiks piirduda üksnes Barcelona lastehoiuteenuste eesmärkide täitmisega; usub, et kõnealuseid teenuseid tuleb vaadelda universaalsetena ning need peavad olema kättesaadavad kõigile, kes neid vajavad; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et ELi eesmärgid ei tohiks piirduda üksnes Barcelona lastehoiuteenuste eesmärkide täitmisega; usub, et kõnealuseid teenuseid tuleb vaadelda universaalsetena ning need peavad olema kättesaadavad kõigile, kes neid vajavad;

| 12. | rõhutab asjaolu, et paljud väikeettevõtjad on halvasti ette valmistatud vananeva tööjõuga seotud väljakutseteks ning võivad sellega seoses vajada liikmesriikide abi; |
| --- | --- |

12.

rõhutab asjaolu, et paljud väikeettevõtjad on halvasti ette valmistatud vananeva tööjõuga seotud väljakutseteks ning võivad sellega seoses vajada liikmesriikide abi;

| 13. | tervitab komisjoni algatust jätkata nimetatud olulise väljakutse alast arutlustegevust; julgustab komisjoni toetama heade tavade kindlaksmääramist ja vahetamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning kasutama seda võimalust uuenduste tegemiseks ELis; toetab komisjoni integreeritud lähenemisviisi demograafiaküsimustes ning viit peamist tegevussuunda, mis peaks päädima põlvkondade-, sugude- ja piirkondadevahelise solidaarsuspakti koostamisega; juhib tähelepanu sellele, et demograafilistele probleemidele lahenduse leidmiseks tuleb liikmesriikides tõhusalt rakendada Lissaboni strateegiat ja kooskõlastada tihedalt oma makromajandusliku ja sotsiaalpoliitika, et ELi majandussüsteemi kasv, konkurentsivõime ja tootlikkus vastaksid vananeva ühiskonna tingimustele ning võimaldaksid liikmesriikidel täita neile pandud kohustusi ja kavandada uuenduslikku poliitikat riigirahanduse, tervishoiuteenuste, üldhuviteenuste, sisserände ja lõimimise vallas; |
| --- | --- |

13.

tervitab komisjoni algatust jätkata nimetatud olulise väljakutse alast arutlustegevust; julgustab komisjoni toetama heade tavade kindlaksmääramist ja vahetamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning kasutama seda võimalust uuenduste tegemiseks ELis; toetab komisjoni integreeritud lähenemisviisi demograafiaküsimustes ning viit peamist tegevussuunda, mis peaks päädima põlvkondade-, sugude- ja piirkondadevahelise solidaarsuspakti koostamisega; juhib tähelepanu sellele, et demograafilistele probleemidele lahenduse leidmiseks tuleb liikmesriikides tõhusalt rakendada Lissaboni strateegiat ja kooskõlastada tihedalt oma makromajandusliku ja sotsiaalpoliitika, et ELi majandussüsteemi kasv, konkurentsivõime ja tootlikkus vastaksid vananeva ühiskonna tingimustele ning võimaldaksid liikmesriikidel täita neile pandud kohustusi ja kavandada uuenduslikku poliitikat riigirahanduse, tervishoiuteenuste, üldhuviteenuste, sisserände ja lõimimise vallas;

Sündimuse suurendamine

| 14. | märgib, et emadus on seotud meeste ja naiste kõige intiimsemate valikutega, millega tuleb arvestada; usub, arvestades liikmesriikide vahelisi erinevusi sündimuse määras, mis kõigub 1,25-lt kuni 2,0-ni, et asjakohase riikliku poliitikaga on võimalik sündimuse kõverat mõjutada, luues materiaalselt ja psühholoogiliselt soodsa keskkonna perekonna ja lapsepõlve jaoks; märgib, et kooskõlas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee poolt kavandatud Euroopa perepoliitika pakti ettepanekus kaitstavate põhimõtetega tuleks neid meetmeid rakendada pikaajaliselt, et luua lapse saamise otsuse tegemiseks vajalik kaitset ja kindlustunnet pakkuv raamistik; |
| --- | --- |

14.

märgib, et emadus on seotud meeste ja naiste kõige intiimsemate valikutega, millega tuleb arvestada; usub, arvestades liikmesriikide vahelisi erinevusi sündimuse määras, mis kõigub 1,25-lt kuni 2,0-ni, et asjakohase riikliku poliitikaga on võimalik sündimuse kõverat mõjutada, luues materiaalselt ja psühholoogiliselt soodsa keskkonna perekonna ja lapsepõlve jaoks; märgib, et kooskõlas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee poolt kavandatud Euroopa perepoliitika pakti ettepanekus kaitstavate põhimõtetega tuleks neid meetmeid rakendada pikaajaliselt, et luua lapse saamise otsuse tegemiseks vajalik kaitset ja kindlustunnet pakkuv raamistik;

| 15. | kutsub liikmesriike üles kohandama häid tavasid seoses rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkusega, mis varieerub liikmesriigiti 14 kuni 28 nädalani, ning seoses vanemapuhkusega, sünnieelse hoolduse ja nõustamisega, sissetuleku tagamisega raseduse ajal ja samale töökohale naasmisega; soovib samuti, et liikmesriigid võtaksid meetmeid ja kavandaksid karistusi koduse vägivalla ja väärkohtlemise vastu; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles kohandama häid tavasid seoses rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkusega, mis varieerub liikmesriigiti 14 kuni 28 nädalani, ning seoses vanemapuhkusega, sünnieelse hoolduse ja nõustamisega, sissetuleku tagamisega raseduse ajal ja samale töökohale naasmisega; soovib samuti, et liikmesriigid võtaksid meetmeid ja kavandaksid karistusi koduse vägivalla ja väärkohtlemise vastu;

| 16. | juhib tähelepanu naiste diskrimineerimisele töötingimuste ja palgataseme suhtes ning tööandjate umbusule naiste emakssaamise soovide suhtes; tuletab meelde, et naised ei tööta oma kvalifikatsioonile vastaval positsioonil ning nende sissetuleku tase on allpool keskmist võrdluspalka, mis kahjustab nende hädavajalikku majanduslikku iseseisvust; kutsub liikmesriike üles rakendama nõuetekohaselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (7) ning võtma üle nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ (rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta) (8); palub liikmesriikidel võtta direktiivi 92/85/EMÜ raames meetmeid tööandjate vastu, kes otseselt või kaudselt diskrimineerivad töötajaid, kes soovivad emaks saada; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu naiste diskrimineerimisele töötingimuste ja palgataseme suhtes ning tööandjate umbusule naiste emakssaamise soovide suhtes; tuletab meelde, et naised ei tööta oma kvalifikatsioonile vastaval positsioonil ning nende sissetuleku tase on allpool keskmist võrdluspalka, mis kahjustab nende hädavajalikku majanduslikku iseseisvust; kutsub liikmesriike üles rakendama nõuetekohaselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (7) ning võtma üle nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ (rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta) (8); palub liikmesriikidel võtta direktiivi 92/85/EMÜ raames meetmeid tööandjate vastu, kes otseselt või kaudselt diskrimineerivad töötajaid, kes soovivad emaks saada;

| 17. | kutsub liikmesriike üles kaaluma meetmeid, et naistele, eelkõige noortele üksikemadele tuleb sünnitusjärgselt pakkuda erilist kaitset ja tuge, arvestades, et kasvab üksikvanemaga perekondade arv, kus perekonnapea on 85 % juhtudest naine, ning keda ohustab teistest enam vaesus; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles kaaluma meetmeid, et naistele, eelkõige noortele üksikemadele tuleb sünnitusjärgselt pakkuda erilist kaitset ja tuge, arvestades, et kasvab üksikvanemaga perekondade arv, kus perekonnapea on 85 % juhtudest naine, ning keda ohustab teistest enam vaesus;

| 18. | juhib tähelepanu sellele, kui vajalik on riiklik toetus väikelastele ja lasterohketele peredele, et eelkõige pakkuda lastehoiuteenuseid ning kaitsta üksikemasid ja ühe vanemaga perekondi, keda teistest rohkem ohustab sotsiaalne tõrjutus, eraldatus ja vaesus; rõhutab, et sellised teenused kuuluvad üldhuviteenuste hulka ning aitavad kaasa töökohtade loomisele ja kohaliku ja piirkondliku majanduse arengule; kutsub komisjoni üles tõstma esile paremaid tavasid, mida kasutatakse mõnede liikmesriikide teatavates piirkondades; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu sellele, kui vajalik on riiklik toetus väikelastele ja lasterohketele peredele, et eelkõige pakkuda lastehoiuteenuseid ning kaitsta üksikemasid ja ühe vanemaga perekondi, keda teistest rohkem ohustab sotsiaalne tõrjutus, eraldatus ja vaesus; rõhutab, et sellised teenused kuuluvad üldhuviteenuste hulka ning aitavad kaasa töökohtade loomisele ja kohaliku ja piirkondliku majanduse arengule; kutsub komisjoni üles tõstma esile paremaid tavasid, mida kasutatakse mõnede liikmesriikide teatavates piirkondades;

| 19. | soovitab seetõttu, et avalik ja erasektor rahastaks ühiselt lastehoiusektorit ja koolieelse hariduse süsteemi; |
| --- | --- |

19.

soovitab seetõttu, et avalik ja erasektor rahastaks ühiselt lastehoiusektorit ja koolieelse hariduse süsteemi;

| 20. | rõhutab, et piisav juurdepääs laste, vanemate inimeste, puuetega inimeste ja teiste ülalpeetavate hoiuteenustele on oluline, et võimaldada meeste ja naiste täielikku ning võrdset osalemist tööturul, mõjutades mitteametliku hoolduse kättesaadavust peredes; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et piisav juurdepääs laste, vanemate inimeste, puuetega inimeste ja teiste ülalpeetavate hoiuteenustele on oluline, et võimaldada meeste ja naiste täielikku ning võrdset osalemist tööturul, mõjutades mitteametliku hoolduse kättesaadavust peredes;

| 21. | tuletab meelde, et sotsiaalse dialoogi käigus jõuti kokkulepeteni vanemapuhkuse ja osalise tööaja kohta, mida käsitletakse nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiivis 96/34/EÜ (9), mis käsitleb lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkulepet ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivis 97/81/EÜ (10) osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama nimetatud õigusaktide rakendamist kooskõlas lähimuspõhimõttega; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et sotsiaalse dialoogi käigus jõuti kokkulepeteni vanemapuhkuse ja osalise tööaja kohta, mida käsitletakse nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiivis 96/34/EÜ (9), mis käsitleb lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkulepet ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivis 97/81/EÜ (10) osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama nimetatud õigusaktide rakendamist kooskõlas lähimuspõhimõttega;

| 22. | kutsub liikmesriike üles hõlbustama väärkoheldud, vanemateta ja eriasutustes kasvanud laste adopteerimist hooldusperede poolt; kutsub üles vahetama Euroopa tasandil mõtteid liikmesriikidest või kolmandatest riikidest pärit laste adopteerimise menetluse üle ning tagama riiklike ja rahvusvaheliste eeskirjade järgimist ja vajaduse korral muutmist laste huvidest lähtuvalt; kutsub üles olema tähelepanelikum igat liiki väärkohtlemise ja inimkaubanduse suhtes; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles hõlbustama väärkoheldud, vanemateta ja eriasutustes kasvanud laste adopteerimist hooldusperede poolt; kutsub üles vahetama Euroopa tasandil mõtteid liikmesriikidest või kolmandatest riikidest pärit laste adopteerimise menetluse üle ning tagama riiklike ja rahvusvaheliste eeskirjade järgimist ja vajaduse korral muutmist laste huvidest lähtuvalt; kutsub üles olema tähelepanelikum igat liiki väärkohtlemise ja inimkaubanduse suhtes;

| 23. | rõhutab, et peremudelid muutuvad; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel seda asjaolu tõsiselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et peremudelid muutuvad; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel seda asjaolu tõsiselt arvesse võtta;

| 24. | rõhutab vajadust parandada ELi isaduse kaitsega seotud õigusakte; kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid meetmeid isade suurema pereelus osalemise hõlbustamiseks isaduspuhkuse võtmise õiguse abil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama isade õigusi seoses laste kasvatamise ja hoidmisega (eriti lahuselu või lahutamise korral), eesmärgiga arendada soolist võrdõiguslikkust Euroopa ühiskonnas; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust parandada ELi isaduse kaitsega seotud õigusakte; kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid meetmeid isade suurema pereelus osalemise hõlbustamiseks isaduspuhkuse võtmise õiguse abil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama isade õigusi seoses laste kasvatamise ja hoidmisega (eriti lahuselu või lahutamise korral), eesmärgiga arendada soolist võrdõiguslikkust Euroopa ühiskonnas;

| 25. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse viljatuse tundlikku teemat, mis mõjutab nii abielus kui ka vallalisi naisi ja paare; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse viljatuse tundlikku teemat, mis mõjutab nii abielus kui ka vallalisi naisi ja paare;

| 26. | täheldab, et Maailma Terviseorganisatsioon peab viljatust võrdseks haigusega, millel võivad olla rasked tagajärjed, nagu depressioon; rõhutab, et viljatus suureneb, puudutades praegu 15 % paaridest; kutsub seetõttu liikmesriike üles kindlustama paaride üleüldist õigust saada viljatusravi; |
| --- | --- |

26.

täheldab, et Maailma Terviseorganisatsioon peab viljatust võrdseks haigusega, millel võivad olla rasked tagajärjed, nagu depressioon; rõhutab, et viljatus suureneb, puudutades praegu 15 % paaridest; kutsub seetõttu liikmesriike üles kindlustama paaride üleüldist õigust saada viljatusravi;

| 27. | julgustab liikmesriike tuvastama ja vahetama paremaid tavasid perekondade, peretoetussüsteemide ning perede kaitse ja toetuse üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste edendamiseks; kutsub liikmesriike üles toetama sihipäraselt noori vanemaid, kes jätkavad kutse- või üldõpinguid; |
| --- | --- |

27.

julgustab liikmesriike tuvastama ja vahetama paremaid tavasid perekondade, peretoetussüsteemide ning perede kaitse ja toetuse üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste edendamiseks; kutsub liikmesriike üles toetama sihipäraselt noori vanemaid, kes jätkavad kutse- või üldõpinguid;

| 28. | kutsub liikmesriike üles tunnustama mitteametliku, perega seotud töö – laste ja teiste sõltuvate isikute hooldamise näol – sotsiaalset, majanduslikku ja hariduslikku väärtust, uurides samal ajal võimalust tunnustada teenuse kestust, sotsiaalkaitset ja pensioniõigusi nende jaoks, kes teevad kõnealust mitteametlikku tööd; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles tunnustama mitteametliku, perega seotud töö – laste ja teiste sõltuvate isikute hooldamise näol – sotsiaalset, majanduslikku ja hariduslikku väärtust, uurides samal ajal võimalust tunnustada teenuse kestust, sotsiaalkaitset ja pensioniõigusi nende jaoks, kes teevad kõnealust mitteametlikku tööd;

| 29. | innustab liikmesriike rakendama positiivseid meetmeid lapsevanemate toetamiseks, nagu täiendavad pensioniõigused ja maksusoodustused sõimede loomiseks töökohtade juurde, ning vahetama sellealaseid häid tavasid; |
| --- | --- |

29.

innustab liikmesriike rakendama positiivseid meetmeid lapsevanemate toetamiseks, nagu täiendavad pensioniõigused ja maksusoodustused sõimede loomiseks töökohtade juurde, ning vahetama sellealaseid häid tavasid;

Inimressursid

| 30. | märgib, et demograafilistest muutustest põhjustatud mitteaktiivse ja aktiivse elanikkonna vahelise tasakaalustamatuse tõttu peab liit tegema suuri jõupingutusi tööhõive suurendamiseks naiste, noorte, vanemate inimeste ja puuetega inimeste töölevõtmise abil; on seisukohal, et Lissaboni strateegia läbivaatamise raames 2008. aastal tuleb täielik tööhõive muuta lähituleviku eesmärgiks; |
| --- | --- |

30.

märgib, et demograafilistest muutustest põhjustatud mitteaktiivse ja aktiivse elanikkonna vahelise tasakaalustamatuse tõttu peab liit tegema suuri jõupingutusi tööhõive suurendamiseks naiste, noorte, vanemate inimeste ja puuetega inimeste töölevõtmise abil; on seisukohal, et Lissaboni strateegia läbivaatamise raames 2008. aastal tuleb täielik tööhõive muuta lähituleviku eesmärgiks;

| 31. | kutsub üles viima läbi Euroopa inimressursside juhtimise reformi, kuna praegu on vähem kui 25 kuni 30aastaste noorte ja alates 55aastaste vanemate inimeste vaeghõive tõttu suurem osa elanikkonnast aktiivselt tööturul vaid ligikaudu 30 aastat; nõuab ennetavate ja eaga seotud küsimuste tervikliku lahendamise meetodite edendamist; |
| --- | --- |

31.

kutsub üles viima läbi Euroopa inimressursside juhtimise reformi, kuna praegu on vähem kui 25 kuni 30aastaste noorte ja alates 55aastaste vanemate inimeste vaeghõive tõttu suurem osa elanikkonnast aktiivselt tööturul vaid ligikaudu 30 aastat; nõuab ennetavate ja eaga seotud küsimuste tervikliku lahendamise meetodite edendamist;

| 32. | nõuab kõikehõlmavat ja kvalitatiivset lähenemisviisi inimressurssidele ja teeb ettepaneku määratleda nn aktiivne elutsükkel, mis hõlmaks koolitust, elukestvat õpet ning ametlike ja mitteametlike teadmiste ja kutsekvalifikatsioonide ning karjääri optimeerimise väärtustamist alates aktiivse elu algusest kuni selle lõpuni; |
| --- | --- |

32.

nõuab kõikehõlmavat ja kvalitatiivset lähenemisviisi inimressurssidele ja teeb ettepaneku määratleda nn aktiivne elutsükkel, mis hõlmaks koolitust, elukestvat õpet ning ametlike ja mitteametlike teadmiste ja kutsekvalifikatsioonide ning karjääri optimeerimise väärtustamist alates aktiivse elu algusest kuni selle lõpuni;

| 33. | tunnistab, et tööturu killustumine ning ebakindlate tööhõivevormide levik on toonud kaasa suurema ebakindluse vanas eas; on seisukohal, et liikmesriikidel tuleb uurida parimaid tavasid seoses sotsiaalmaksu säilitamisega kogu elutsükli jooksul, et tugevdada kindlustunnet vanas eas, ja vahetada selle kohta mõtteid; |
| --- | --- |

33.

tunnistab, et tööturu killustumine ning ebakindlate tööhõivevormide levik on toonud kaasa suurema ebakindluse vanas eas; on seisukohal, et liikmesriikidel tuleb uurida parimaid tavasid seoses sotsiaalmaksu säilitamisega kogu elutsükli jooksul, et tugevdada kindlustunnet vanas eas, ja vahetada selle kohta mõtteid;

| 34. | on seisukohal, et võimalikud meetmed, mida võetaks demograafilisest arengust lähtuvalt, peavad võtma arvesse töötajate puhul täheldatavat tootlikkuse tõusu, mistõttu ei ole tähtis vaid töötavate ja mittetöötavate inimeste suhe, vaid ka tootlikkuse tõus; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et võimalikud meetmed, mida võetaks demograafilisest arengust lähtuvalt, peavad võtma arvesse töötajate puhul täheldatavat tootlikkuse tõusu, mistõttu ei ole tähtis vaid töötavate ja mittetöötavate inimeste suhe, vaid ka tootlikkuse tõus;

| 35. | kutsub üles pidama süvendatud dialoogi tööturu osapoolte, ettevõtjate, akadeemiliste ringkondade, valitsusväliste organisatsioonide ja meediakanalitega, et valmistuda demograafilisteks muutusteks; rõhutab, et tööviljakuse kasv sõltub tulevikus peamiselt teadus- ja arendustegevusse ning tehnoloogiauuendustesse tehtavatest investeeringutest; rõhutab, et ettevõtete jaoks on oluline ennetada oma kvalifikatsioonivajadusi tulevikku suunatud tööhõive ja karjääri juhtimise ning elukestvasse õppesse tehtavate investeeringute abil, võttes eesmärgiks kutsealase kvalifikatsiooni parema ärakasutamise; |
| --- | --- |

35.

kutsub üles pidama süvendatud dialoogi tööturu osapoolte, ettevõtjate, akadeemiliste ringkondade, valitsusväliste organisatsioonide ja meediakanalitega, et valmistuda demograafilisteks muutusteks; rõhutab, et tööviljakuse kasv sõltub tulevikus peamiselt teadus- ja arendustegevusse ning tehnoloogiauuendustesse tehtavatest investeeringutest; rõhutab, et ettevõtete jaoks on oluline ennetada oma kvalifikatsioonivajadusi tulevikku suunatud tööhõive ja karjääri juhtimise ning elukestvasse õppesse tehtavate investeeringute abil, võttes eesmärgiks kutsealase kvalifikatsiooni parema ärakasutamise;

| 36. | nõuab praktilisi algatusi selleks, et võimaldada vanematel inimestel soovi korral kauem töötada, et nad saaksid oma konkreetsed töökogemused noortele, teistele töötajatele ja tööandjatele edasi anda; |
| --- | --- |

36.

nõuab praktilisi algatusi selleks, et võimaldada vanematel inimestel soovi korral kauem töötada, et nad saaksid oma konkreetsed töökogemused noortele, teistele töötajatele ja tööandjatele edasi anda;

| 37. | julgustab investeeringuid haridusse ja koolitusse, sealhulgas kaasaegsete tehnoloogiate kasutamisse, et tõsta kõigi töötajate algteadmiste taset ning tagada sel viisil nende kohanemisvõime tulevikus ja ümberõppimisvõime elukestva õppe käigus, ning toetusmeetmete võtmist noorte esmase tööleasumise ning vanemate inimeste ja haavatavamate rühmade esindajate tööturule naasmise edendamiseks, et tagada asjakohane tugi kogu aktiivse elu kestva tööalase karjääri jooksul; |
| --- | --- |

37.

julgustab investeeringuid haridusse ja koolitusse, sealhulgas kaasaegsete tehnoloogiate kasutamisse, et tõsta kõigi töötajate algteadmiste taset ning tagada sel viisil nende kohanemisvõime tulevikus ja ümberõppimisvõime elukestva õppe käigus, ning toetusmeetmete võtmist noorte esmase tööleasumise ning vanemate inimeste ja haavatavamate rühmade esindajate tööturule naasmise edendamiseks, et tagada asjakohane tugi kogu aktiivse elu kestva tööalase karjääri jooksul;

| 38. | teeb ettepaneku vähendada kooskõlas liikmesriikide traditsioonidega ning kollektiivläbirääkimiste või töönõukogudega konsulteerimise alusel viivitamata ettevõtete poolt kasutatavat ennetähtaegselt pensionile saatmist ning kutsub liikmesriike üles edendama vanemate töötajate rolli ja julgustama nende töölevõtmist; möönab siiski, et minimaalsest pensionieast vanemate töötajate puhul, kes ei soovi enam täistööajaga töötada, võib uurida võimalust kasutada osalise tööajaga töötamist, paindlikku tööaega, kaugtööd või töö jagamist, millest on võimalik kujundada järk-järgulise pensionile jäämise uudne viis, mis aitab ära hoida kahjulikku pensionistressi; |
| --- | --- |

38.

teeb ettepaneku vähendada kooskõlas liikmesriikide traditsioonidega ning kollektiivläbirääkimiste või töönõukogudega konsulteerimise alusel viivitamata ettevõtete poolt kasutatavat ennetähtaegselt pensionile saatmist ning kutsub liikmesriike üles edendama vanemate töötajate rolli ja julgustama nende töölevõtmist; möönab siiski, et minimaalsest pensionieast vanemate töötajate puhul, kes ei soovi enam täistööajaga töötada, võib uurida võimalust kasutada osalise tööajaga töötamist, paindlikku tööaega, kaugtööd või töö jagamist, millest on võimalik kujundada järk-järgulise pensionile jäämise uudne viis, mis aitab ära hoida kahjulikku pensionistressi;

| 39. | on seisukohal, et kätte on jõudnud aeg tegelda nn pensionäride stressi – rusutuse, kasutuse ja käegalöömise tundega, mis tabab töötajaid vaid mõned päevad pärast pensionile jäämist, kui nad avastavad, et on kasutud, hüljatud, üksi ja tulevikuta; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et kätte on jõudnud aeg tegelda nn pensionäride stressi – rusutuse, kasutuse ja käegalöömise tundega, mis tabab töötajaid vaid mõned päevad pärast pensionile jäämist, kui nad avastavad, et on kasutud, hüljatud, üksi ja tulevikuta;

| 40. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema ettepanekut stiimulite kohta, mis muudaksid noorte jaoks tööturule sisenemise lihtsamaks, näiteks julgustades pensioniikka jõudnud töötajaid tegutsema noorte töötajate juhendajatena ning võttes kasutusele töö jagamise ja osalise tööajaga töötamise, et lihtsustada tööoskuste ühelt põlvkonnalt teisele edasiandmist; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema ettepanekut stiimulite kohta, mis muudaksid noorte jaoks tööturule sisenemise lihtsamaks, näiteks julgustades pensioniikka jõudnud töötajaid tegutsema noorte töötajate juhendajatena ning võttes kasutusele töö jagamise ja osalise tööajaga töötamise, et lihtsustada tööoskuste ühelt põlvkonnalt teisele edasiandmist;

| 41. | nõuab vanemate töötajate karjäärijuhtimise põhjalikku reformi, kuna alates viiekümnendast eluaastast karistatakse neid diskrimineerimisega töölevõtmisel, ebapiisava juurdepääsuga koolitusele, eelkõige uue tehnoloogia osas, saavutatud kogemuse vähese tunnustamisega ja ebapiisava tööalase edutamisega; tuletab meelde, et vanusega seotud piirangud erialases koolituses on diskrimineerivad, ja kutsub liikmesriike üles rõhutama seda tööandjatele ja koolituse pakkujatele; nõuab sellega seoses, et võetaks tõhusalt üle ja kohaldataks nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (11), milles kuulutatakse ebaseaduslikuks vanusel rajanev diskrimineerimine koolituse ja töölevõtu puhul; on seisukohal, et lisaks oskustele juurdepääsu tagamisele vajavad vanemad töötajad sageli abi palju isiklikemates tööga seotud küsimustes, näiteks seoses tööintervjuul esinemise, eneseusu saavutamise ja CV kirjutamisega; kutsub liikmesriike üles kavandama eraldi vanematele töötajatele mõeldud tööalase teabe levitamist ning looma rohkem riiklikke programme vanemate inimeste töölevõtmise julgustamiseks; kutsub komisjoni üles jälgima liikmesriikide poliitikat ja võtma meetmeid nende liikmesriikide vastu, kelle õigusaktides esineb ikka veel diskrimineerimist vanuse ja puude tõttu; |
| --- | --- |

41.

nõuab vanemate töötajate karjäärijuhtimise põhjalikku reformi, kuna alates viiekümnendast eluaastast karistatakse neid diskrimineerimisega töölevõtmisel, ebapiisava juurdepääsuga koolitusele, eelkõige uue tehnoloogia osas, saavutatud kogemuse vähese tunnustamisega ja ebapiisava tööalase edutamisega; tuletab meelde, et vanusega seotud piirangud erialases koolituses on diskrimineerivad, ja kutsub liikmesriike üles rõhutama seda tööandjatele ja koolituse pakkujatele; nõuab sellega seoses, et võetaks tõhusalt üle ja kohaldataks nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (11), milles kuulutatakse ebaseaduslikuks vanusel rajanev diskrimineerimine koolituse ja töölevõtu puhul; on seisukohal, et lisaks oskustele juurdepääsu tagamisele vajavad vanemad töötajad sageli abi palju isiklikemates tööga seotud küsimustes, näiteks seoses tööintervjuul esinemise, eneseusu saavutamise ja CV kirjutamisega; kutsub liikmesriike üles kavandama eraldi vanematele töötajatele mõeldud tööalase teabe levitamist ning looma rohkem riiklikke programme vanemate inimeste töölevõtmise julgustamiseks; kutsub komisjoni üles jälgima liikmesriikide poliitikat ja võtma meetmeid nende liikmesriikide vastu, kelle õigusaktides esineb ikka veel diskrimineerimist vanuse ja puude tõttu;

| 42. | kutsub komisjoni üles jälgima liikmesriikide poliitikat ja võtma meetmeid nende liikmesriikide vastu, kelle õigusaktides esineb ikka veel diskrimineerimist vanuse ja puude tõttu – mis on vastuolus lepingute ja põhiõiguste hartaga, mis jõustub kõige varem 1. jaanuaril 2009 õiguslikult siduvana kogu ELis –, nii et asjaomased liikmesriigid tühistaksid sellised õigusaktid viivitamata; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles jälgima liikmesriikide poliitikat ja võtma meetmeid nende liikmesriikide vastu, kelle õigusaktides esineb ikka veel diskrimineerimist vanuse ja puude tõttu – mis on vastuolus lepingute ja põhiõiguste hartaga, mis jõustub kõige varem 1. jaanuaril 2009 õiguslikult siduvana kogu ELis –, nii et asjaomased liikmesriigid tühistaksid sellised õigusaktid viivitamata;

| 43. | kutsub komisjoni üles koguma liigendatud statistilisi andmeid erinevate vanuserühmade kohta vastavalt mitmesugustele esilekerkinud probleemidele ja laiaulatuslikule diskrimineerimisele vanuse alusel; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles koguma liigendatud statistilisi andmeid erinevate vanuserühmade kohta vastavalt mitmesugustele esilekerkinud probleemidele ja laiaulatuslikule diskrimineerimisele vanuse alusel;

| 44. | tuletab meelde, et vanemad inimesed ei moodusta eraldi kategooriat, rõhutab eriti, et rahvusvähemustest vanemad naised ja vanemad inimesed võivad silmitsi seista mitmekordse diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et vanemad inimesed ei moodusta eraldi kategooriat, rõhutab eriti, et rahvusvähemustest vanemad naised ja vanemad inimesed võivad silmitsi seista mitmekordse diskrimineerimisega;

| 45. | rõhutab, et osaline tööaeg on kasulik samm tööturule naasmise suunas; julgustab liikmesriike osalise tööaja ja paindlike töötavade edendamisel toetama eelkõige väiksemaid ettevõtteid; rõhutab veel kord osalise tööaja positiivset väärtust vanemate töötajate jaoks, kes ei soovi enam täistööajaga töötada; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et osaline tööaeg on kasulik samm tööturule naasmise suunas; julgustab liikmesriike osalise tööaja ja paindlike töötavade edendamisel toetama eelkõige väiksemaid ettevõtteid; rõhutab veel kord osalise tööaja positiivset väärtust vanemate töötajate jaoks, kes ei soovi enam täistööajaga töötada;

| 46. | kutsub liikmesriike üles edendama vanemate töötajate rolli tööturul, rõhutades vanemate inimeste töölevõtmise eeliseid ja julgustades tööandjaid kohandama paindlikke töötavasid, mis julgustavad vanemaid töötajaid tööturule sisenema; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles edendama vanemate töötajate rolli tööturul, rõhutades vanemate inimeste töölevõtmise eeliseid ja julgustades tööandjaid kohandama paindlikke töötavasid, mis julgustavad vanemaid töötajaid tööturule sisenema;

| 47. | palub komisjonil viia läbi sooliselt eristatud andmetel põhinev uurimus tööhõivega seotud maksusoodustuste ja olemasolevate takistuste kohta, pidades eelkõige silmas rahvastiku vananemist; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil viia läbi sooliselt eristatud andmetel põhinev uurimus tööhõivega seotud maksusoodustuste ja olemasolevate takistuste kohta, pidades eelkõige silmas rahvastiku vananemist;

| 48. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid parandaksid juurdepääsu elukestvale õppele; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid parandaksid juurdepääsu elukestvale õppele;

| 49. | tuletab meelde, et seadusega ettenähtud pensioniea põhimõte on üks Euroopa sotsiaalse mudeli saavutusi ja tagatis aktiivse elu kohustusliku pikendamise vastu üle mõistlikkuse piiride; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et seadusega ettenähtud pensioniea põhimõte on üks Euroopa sotsiaalse mudeli saavutusi ja tagatis aktiivse elu kohustusliku pikendamise vastu üle mõistlikkuse piiride;

| 50. | tuletab meelde, et igal töötajal on õigus pärast vastavas liikmesriigis tööturu osapooltega kooskõlastatult ja vastavalt riiklikele tavadele kehtestatud seaduslikku pensioniikka jõudmist pensionile minna; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et igal töötajal on õigus pärast vastavas liikmesriigis tööturu osapooltega kooskõlastatult ja vastavalt riiklikele tavadele kehtestatud seaduslikku pensioniikka jõudmist pensionile minna;

| 51. | rõhutab suuri erinevusi meeste ja naiste keskmise ametipensioni suuruse vahel tööstaaži katkestuste tõttu laste või eakate perekonnaliikmete hooldamisega seotud kohustuste ajal; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid selle tagamiseks, et töö katkestamine sünnitus- ja lapsehoolduspuhkuse jaoks lakkaks olemast karistus pensioniõiguste arvutamisel; julgustab liikmesriike nägema ette kindlasummalisi lisatasusid, mis lisatakse naiste pensionile vastavalt nende poolt üleskasvatatud laste arvule, ning tunnustama ühiskonnas hooldaja olulist rolli; |
| --- | --- |

51.

rõhutab suuri erinevusi meeste ja naiste keskmise ametipensioni suuruse vahel tööstaaži katkestuste tõttu laste või eakate perekonnaliikmete hooldamisega seotud kohustuste ajal; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid selle tagamiseks, et töö katkestamine sünnitus- ja lapsehoolduspuhkuse jaoks lakkaks olemast karistus pensioniõiguste arvutamisel; julgustab liikmesriike nägema ette kindlasummalisi lisatasusid, mis lisatakse naiste pensionile vastavalt nende poolt üleskasvatatud laste arvule, ning tunnustama ühiskonnas hooldaja olulist rolli;

| 52. | kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et ajakohastada sotsiaalkindlustussüsteeme ja eelkõige pensioniskeeme, tagada nende rahaline jätkusuutlikkus ning võimaldada neil toime tulla elanikkonna vananemise tagajärgedega; rõhutab, et erilist rõhku tuleb panna eakate naiste olukorrale, kes on eraldatuse ja vaesuse suhtes kaitsetumad; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et ajakohastada sotsiaalkindlustussüsteeme ja eelkõige pensioniskeeme, tagada nende rahaline jätkusuutlikkus ning võimaldada neil toime tulla elanikkonna vananemise tagajärgedega; rõhutab, et erilist rõhku tuleb panna eakate naiste olukorrale, kes on eraldatuse ja vaesuse suhtes kaitsetumad;

| 53. | kutsub komisjoni üles viima kõikides liikmesriikides läbi naiste pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteemide võrdlevat uuringut, et selgitada välja parimad tavad naiste töö edendamiseks ning võimaldada pere- ja tööelu tasakaalustatud ühitamist; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles viima kõikides liikmesriikides läbi naiste pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteemide võrdlevat uuringut, et selgitada välja parimad tavad naiste töö edendamiseks ning võimaldada pere- ja tööelu tasakaalustatud ühitamist;

| 54. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid keskenduksid kiiresti vanemate inimeste tööhõive tugimeetmetele, arvestades pensioniea kavandatud tõstmist paljudes liikmesriikides; |
| --- | --- |

54.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid keskenduksid kiiresti vanemate inimeste tööhõive tugimeetmetele, arvestades pensioniea kavandatud tõstmist paljudes liikmesriikides;

| 55. | usub siiski, et seadusliku pensioniea ületanutel on tänapäeval pikem eeldatav eluiga ja et neil on varasemaga võrreldes parem elukvaliteet ja leiab sellega seoses, et liikmeriigid peaksid tööturu osapooltega kooskõlastatult ja vastavalt riiklikele tavadele edendama ühiste eeskirjade ja normide kehtestamist, et võimaldada neil vabatahtlikult pikendada oma tööelu pärast vastavas liikmesriigis kehtestatud seaduslikku iga; julgustab komisjoni jätkama võrdlevaid uuringuid liikmesriikide pensionisüsteemide erinevuste ning liikmesriikides kavandatavate reformide majandusliku ja sotsiaalse mõju kohta; |
| --- | --- |

55.

usub siiski, et seadusliku pensioniea ületanutel on tänapäeval pikem eeldatav eluiga ja et neil on varasemaga võrreldes parem elukvaliteet ja leiab sellega seoses, et liikmeriigid peaksid tööturu osapooltega kooskõlastatult ja vastavalt riiklikele tavadele edendama ühiste eeskirjade ja normide kehtestamist, et võimaldada neil vabatahtlikult pikendada oma tööelu pärast vastavas liikmesriigis kehtestatud seaduslikku iga; julgustab komisjoni jätkama võrdlevaid uuringuid liikmesriikide pensionisüsteemide erinevuste ning liikmesriikides kavandatavate reformide majandusliku ja sotsiaalse mõju kohta;

| 56. | kutsub liikmesriike üles töötama välja stiimuleid naiste tööhõive ja nende ametialase edutamise ühitamiseks perekondlike kohustustega ning võitlemiseks diskrimineerimise ja stereotüüpide vastu, mis mõjutavad neid tööturul ja hariduse valdkonnas; tuletab meelde meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtet ning Euroopa sotsiaalse mudeli olulist põhimõtet, et sama töö eest samal töökohal makstakse võrdset töötasu; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike üles töötama välja stiimuleid naiste tööhõive ja nende ametialase edutamise ühitamiseks perekondlike kohustustega ning võitlemiseks diskrimineerimise ja stereotüüpide vastu, mis mõjutavad neid tööturul ja hariduse valdkonnas; tuletab meelde meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtet ning Euroopa sotsiaalse mudeli olulist põhimõtet, et sama töö eest samal töökohal makstakse võrdset töötasu;

| 57. | nõuab seetõttu tööõigusealaseid meetmeid sellise diskrimineerimise ja eelkõige sugudevaheliste palgaerinevuste lõplikuks kõrvaldamiseks, ning soolise võrdõiguslikkuse arvestamist avaliku sektori eelarvete koostamisel; |
| --- | --- |

57.

nõuab seetõttu tööõigusealaseid meetmeid sellise diskrimineerimise ja eelkõige sugudevaheliste palgaerinevuste lõplikuks kõrvaldamiseks, ning soolise võrdõiguslikkuse arvestamist avaliku sektori eelarvete koostamisel;

| 58. | tuletab meelde, et hea töökeskkond on oluline tööviljakuse tegur; kutsub liikmesriike üles edendama töökohal algatusi, mis vähendavad vananevate töötajate kahjustamise ohtu, hõlmates eelkõige sekkumisi psühhosotsiaalse ja füüsilise töökeskkonna parandamiseks, muudatusi töö sisu ja korralduse osas, üldise tervise, heaolu ja töötajate töövõimekuse parandamist ning nende võimete ja kutsepädevuse suurendamist; kutsub ettevõtteid üles investeerima tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamisse, töötervishoidu ja -hügieeni ning sotsiaalsesse dialoogi; |
| --- | --- |

58.

tuletab meelde, et hea töökeskkond on oluline tööviljakuse tegur; kutsub liikmesriike üles edendama töökohal algatusi, mis vähendavad vananevate töötajate kahjustamise ohtu, hõlmates eelkõige sekkumisi psühhosotsiaalse ja füüsilise töökeskkonna parandamiseks, muudatusi töö sisu ja korralduse osas, üldise tervise, heaolu ja töötajate töövõimekuse parandamist ning nende võimete ja kutsepädevuse suurendamist; kutsub ettevõtteid üles investeerima tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamisse, töötervishoidu ja -hügieeni ning sotsiaalsesse dialoogi;

| 59. | rõhutab, et töökoht tuleb muuta juurdepääsetavaks ja seega turvaliseks vanematele ja puuetega töötajatele nende individuaalsete vajadustega kohandatud infrastruktuuri ja erivarustuse pakkumise abil; rõhutab samuti, et juurdepääsetav keskkond võimaldab vanematel inimestel elada iseseisvat elu, seega säästa riigi kulutusi hooldusasutustele; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et töökoht tuleb muuta juurdepääsetavaks ja seega turvaliseks vanematele ja puuetega töötajatele nende individuaalsete vajadustega kohandatud infrastruktuuri ja erivarustuse pakkumise abil; rõhutab samuti, et juurdepääsetav keskkond võimaldab vanematel inimestel elada iseseisvat elu, seega säästa riigi kulutusi hooldusasutustele;

| 60. | nõuab, et liikmesriigid võtaksid kasutusele õiguse paluda paindlikku või osalist tööaega, mida ei kohaldataks mitte ainult lapsevanemate suhtes, vaid ka vanemate töötajate suhtes, kellel võivad omakorda olla hooldusega seotud kohustused; |
| --- | --- |

60.

nõuab, et liikmesriigid võtaksid kasutusele õiguse paluda paindlikku või osalist tööaega, mida ei kohaldataks mitte ainult lapsevanemate suhtes, vaid ka vanemate töötajate suhtes, kellel võivad omakorda olla hooldusega seotud kohustused;

| 61. | rõhutab väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli töökohtade peamiste loojatena ELis; |
| --- | --- |

61.

rõhutab väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli töökohtade peamiste loojatena ELis;

| 62. | märgib, et teenuste sektor on kõige suurem tööandja naistele, sisserändajatele ja vanematele töötajatele; nõuab teenuste siseturu kiiret väljakujundamist; |
| --- | --- |

62.

märgib, et teenuste sektor on kõige suurem tööandja naistele, sisserändajatele ja vanematele töötajatele; nõuab teenuste siseturu kiiret väljakujundamist;

Solidaarsus põlvkondade ja piirkondade vahel

| 63. | tuletab meelde, et põlvkondadevahelise solidaarsuse põhimõte, mis on Euroopa sotsiaalse mudeli lahutamatuks osaks, põhineb sellel, et töötavad inimesed katavad mittetöötavate inimeste (laste, noorte, ülalpeetavate ja eakate) asendussissetulekud, sotsiaalkindlustuse ja tervisekulud; nõuab solidaarsuse põhimõtte säilitamist hoolimata demograafilise tasakaalu prognoositud kadumisest; |
| --- | --- |

63.

tuletab meelde, et põlvkondadevahelise solidaarsuse põhimõte, mis on Euroopa sotsiaalse mudeli lahutamatuks osaks, põhineb sellel, et töötavad inimesed katavad mittetöötavate inimeste (laste, noorte, ülalpeetavate ja eakate) asendussissetulekud, sotsiaalkindlustuse ja tervisekulud; nõuab solidaarsuse põhimõtte säilitamist hoolimata demograafilise tasakaalu prognoositud kadumisest;

| 64. | rõhutab, kui vajalik on riigivõimu aktiivne sekkumine, eriti üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tagamise näol nii perede ja väikeste laste jaoks kui ka eakate ja kõigi ülalpeetavate vastuvõtu ja hooldusteenuste tagamiseks; on seisukohal, et juurdepääs nendele teenustele on üks põhiõigusi; kutsub komisjoni üles tagama ühenduse õiguses üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste õiguskindlus, üldine juurdepääs ja solidaarsuspõhimõtte järgimine; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, kui vajalik on riigivõimu aktiivne sekkumine, eriti üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste tagamise näol nii perede ja väikeste laste jaoks kui ka eakate ja kõigi ülalpeetavate vastuvõtu ja hooldusteenuste tagamiseks; on seisukohal, et juurdepääs nendele teenustele on üks põhiõigusi; kutsub komisjoni üles tagama ühenduse õiguses üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste õiguskindlus, üldine juurdepääs ja solidaarsuspõhimõtte järgimine;

| 65. | rõhutab teabe ja heade tavade vahetamise tähtsust liikmesriikide vahel selle kohta, kuidas saavad tervishoiusüsteemid valmistuda suurenevaks nõudluseks seoses vananeva elanikkonnaga; võttes eelkõige arvesse asjaolu, et vananev elanikkond suurendab riigi kulutusi tervishoiule, kuna puuded ja haigused sagenevad vanemas eas järsult, eriti väga kõrges eas (üle 80 aasta vanused inimesed), mis on järgmistel aastakümnetel kõige kiiremini kasvav elanikkonna vanuserühm; |
| --- | --- |

65.

rõhutab teabe ja heade tavade vahetamise tähtsust liikmesriikide vahel selle kohta, kuidas saavad tervishoiusüsteemid valmistuda suurenevaks nõudluseks seoses vananeva elanikkonnaga; võttes eelkõige arvesse asjaolu, et vananev elanikkond suurendab riigi kulutusi tervishoiule, kuna puuded ja haigused sagenevad vanemas eas järsult, eriti väga kõrges eas (üle 80 aasta vanused inimesed), mis on järgmistel aastakümnetel kõige kiiremini kasvav elanikkonna vanuserühm;

| 66. | kutsub liikmesriike üles võtma otsustavamaid meetmeid maksude ja sotsiaalkindlustusmaksude tasumatajätmise vastu võitlemiseks, et tagada pensionisüsteemide elujõulisus; on seisukohal, et liikmesriigid peavad kasutusele võtma aktiivse ja tõhusa tööhõivepoliitika, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid pakuksid paindlikke süsteeme ja vaba valiku võimalust seoses pensionilejäämise ajaga (üle minimaalse vanuse) soodustussüsteemide abil, mis on mõeldud kauem töötada soovivatele töötajatele; |
| --- | --- |

66.

kutsub liikmesriike üles võtma otsustavamaid meetmeid maksude ja sotsiaalkindlustusmaksude tasumatajätmise vastu võitlemiseks, et tagada pensionisüsteemide elujõulisus; on seisukohal, et liikmesriigid peavad kasutusele võtma aktiivse ja tõhusa tööhõivepoliitika, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid pakuksid paindlikke süsteeme ja vaba valiku võimalust seoses pensionilejäämise ajaga (üle minimaalse vanuse) soodustussüsteemide abil, mis on mõeldud kauem töötada soovivatele töötajatele;

| 67. | juhib tähelepanu tohutule panusele, mille eakad on andnud sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja majandusse; tuletab meelde, et nende aktiivsel osalusel pere- ja põlvkondadevaheliste suhete tugevdamisel on oluline roll varude ümberjaotamisel perekonna liinis; on teisalt seisukohal, et nende panust heategevusse tuleb hõlbustada ja julgustada; tõdeb niisiis, et nende poolt tarbitavad hüved, teenused, meelelahutus, hooldus ja heaolu kujutavad endast kasvavat majandusharu, mis on uue varanduse allikaks ehk nn „halliks kullaks”; kutsub niisiis liikmesriike edendama ja arendama eakate inimeste osalust majanduses ja ühiskonnas, tagades nende füüsilise heaolu ning sotsiaalselt ja majanduslikult head elutingimused; |
| --- | --- |

67.

juhib tähelepanu tohutule panusele, mille eakad on andnud sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja majandusse; tuletab meelde, et nende aktiivsel osalusel pere- ja põlvkondadevaheliste suhete tugevdamisel on oluline roll varude ümberjaotamisel perekonna liinis; on teisalt seisukohal, et nende panust heategevusse tuleb hõlbustada ja julgustada; tõdeb niisiis, et nende poolt tarbitavad hüved, teenused, meelelahutus, hooldus ja heaolu kujutavad endast kasvavat majandusharu, mis on uue varanduse allikaks ehk nn „halliks kullaks”; kutsub niisiis liikmesriike edendama ja arendama eakate inimeste osalust majanduses ja ühiskonnas, tagades nende füüsilise heaolu ning sotsiaalselt ja majanduslikult head elutingimused;

| 68. | kutsub liikmesriike üles edendama eakatega rolli põlvkondadevahelise solidaarsuse säilitamisel ning koos kohaliku tasandi partneritega lihtsustama nende osalemist vabatahtlikes tegevustes hariduse, kultuuri ja ettevõtluse valdkonnas; |
| --- | --- |

68.

kutsub liikmesriike üles edendama eakatega rolli põlvkondadevahelise solidaarsuse säilitamisel ning koos kohaliku tasandi partneritega lihtsustama nende osalemist vabatahtlikes tegevustes hariduse, kultuuri ja ettevõtluse valdkonnas;

| 69. | rõhutab vabatahtliku töö tähtsust paljude inimeste järkjärguliseks tööturule naasmiseks; julgustab valitsusi lihtsustama vanemate inimeste jaoks vabatahtliku töö tegemist teatud soodustuste eest; |
| --- | --- |

69.

rõhutab vabatahtliku töö tähtsust paljude inimeste järkjärguliseks tööturule naasmiseks; julgustab valitsusi lihtsustama vanemate inimeste jaoks vabatahtliku töö tegemist teatud soodustuste eest;

| 70. | tuletab meelde, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused (mis hõlmavad eelkõige hoidmist, tervishoidu ja laste kasvatamist) muudavad lapsevanemate jaoks lihtsamaks tööturule sisenemise ja aitavad võidelda vaesuse vastu, eriti ühe vanemaga perekondade puhul; usub kindlalt, et sellised teenused on ELi jaoks demograafilistele arengutele reageerimiseks üliolulised; usub, et lisaks soodustavad üldhuvi pakkuvad sotsiaalteenused töökohtade loomise kaudu kohalikku ja piirkondlikku majandusarengut ning suurendavad ELi konkurentsivõimet; on kõnealusest vaatenurgast lähtudes seisukohal, et tuleb kindlaks määrata üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused ja hinnata nende sotsiaalset ja majanduslikku mõju; nõuab kvaliteedinäitajate kehtestamist, et võimaldada mõõta edusamme Barcelona eesmärkide täitmise suunas; juhib tähelepanu sellele, et eakatele ja ülalpeetavatele mõeldud üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused peavad saama sama tähelepanu ja kohtlemise osaliseks; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused (mis hõlmavad eelkõige hoidmist, tervishoidu ja laste kasvatamist) muudavad lapsevanemate jaoks lihtsamaks tööturule sisenemise ja aitavad võidelda vaesuse vastu, eriti ühe vanemaga perekondade puhul; usub kindlalt, et sellised teenused on ELi jaoks demograafilistele arengutele reageerimiseks üliolulised; usub, et lisaks soodustavad üldhuvi pakkuvad sotsiaalteenused töökohtade loomise kaudu kohalikku ja piirkondlikku majandusarengut ning suurendavad ELi konkurentsivõimet; on kõnealusest vaatenurgast lähtudes seisukohal, et tuleb kindlaks määrata üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused ja hinnata nende sotsiaalset ja majanduslikku mõju; nõuab kvaliteedinäitajate kehtestamist, et võimaldada mõõta edusamme Barcelona eesmärkide täitmise suunas; juhib tähelepanu sellele, et eakatele ja ülalpeetavatele mõeldud üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused peavad saama sama tähelepanu ja kohtlemise osaliseks;

| 71. | rõhutab, et vabatahtlik sektor ja sotsiaalsed võrgustikud aitavad väheneva elanikkonnaga piirkondades elanikkonna vajadusi olulisel määral rahuldada, kuid ei suuda asendada olulist rolli, mida mängivad piirkondades üldhuviteenuseid osutavad ametivõimud; on arvamusel, et sellelaadset kodanikepoolset tegevust tuleb tunnustada ja selles osalejaid tuleb regionaalpoliitika raames toetada kui partnereid; rõhutab, et seeläbi käivituvad teadmiste suurendamise protsessid, mis võimaldavad piirkondadel demograafiliste muutustega kaasnevate väljakutsetega toime tulla; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et vabatahtlik sektor ja sotsiaalsed võrgustikud aitavad väheneva elanikkonnaga piirkondades elanikkonna vajadusi olulisel määral rahuldada, kuid ei suuda asendada olulist rolli, mida mängivad piirkondades üldhuviteenuseid osutavad ametivõimud; on arvamusel, et sellelaadset kodanikepoolset tegevust tuleb tunnustada ja selles osalejaid tuleb regionaalpoliitika raames toetada kui partnereid; rõhutab, et seeläbi käivituvad teadmiste suurendamise protsessid, mis võimaldavad piirkondadel demograafiliste muutustega kaasnevate väljakutsetega toime tulla;

| 72. | julgustab liikmesriike ja piirkondlikke ametiasutusi kasutama sel eesmärgil struktuurifonde; palub, et komisjon toetaks territoriaalse koostöö raames (nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse ((EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (12) artikli 7 lõige 3) kogemuste vahetamist piirkondade vahel, kus nn hõbedane majandus mängib juba suurt rolli või hakkab mängima suurt rolli tulevikus; |
| --- | --- |

72.

julgustab liikmesriike ja piirkondlikke ametiasutusi kasutama sel eesmärgil struktuurifonde; palub, et komisjon toetaks territoriaalse koostöö raames (nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse ((EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (12) artikli 7 lõige 3) kogemuste vahetamist piirkondade vahel, kus nn hõbedane majandus mängib juba suurt rolli või hakkab mängima suurt rolli tulevikus;

| 73. | nõuab laiaulatusliku arutelu korraldamist, et käsitleda kõikide õigust inimväärsele pensionilejäämisele, mis on seotud eakate maksevõime, väärikuse ja nende sotsiaalse kaasamisega; tuletab meelde vanemate inimeste tohutut panust sotsiaalsesse ühtekuuluvusse vabatahtliku töö ja perekondlike hooldusteenuste abil; |
| --- | --- |

73.

nõuab laiaulatusliku arutelu korraldamist, et käsitleda kõikide õigust inimväärsele pensionilejäämisele, mis on seotud eakate maksevõime, väärikuse ja nende sotsiaalse kaasamisega; tuletab meelde vanemate inimeste tohutut panust sotsiaalsesse ühtekuuluvusse vabatahtliku töö ja perekondlike hooldusteenuste abil;

| 74. | kutsub liikmesriike üles koordineeritud arutelule võimalike reformide üle, mis tagaksid pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteemide järjepidevuse, nähes eelkõige ette sätted, mis tagaksid naistele ema- ja vanemapuhkuse arvessevõtmise pensioniõiguste arvestamisel; |
| --- | --- |

74.

kutsub liikmesriike üles koordineeritud arutelule võimalike reformide üle, mis tagaksid pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteemide järjepidevuse, nähes eelkõige ette sätted, mis tagaksid naistele ema- ja vanemapuhkuse arvessevõtmise pensioniõiguste arvestamisel;

| 75. | kutsub üles liikmesriike, kes veel ei ole uurinud seoseid pensioni maksmise ja töötamise stiimulite vahel, eriti seoses paindliku tööajaga, kaaluma uuringute läbiviimist töötamise negatiivsete stiimulite kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

75.

kutsub üles liikmesriike, kes veel ei ole uurinud seoseid pensioni maksmise ja töötamise stiimulite vahel, eriti seoses paindliku tööajaga, kaaluma uuringute läbiviimist töötamise negatiivsete stiimulite kõrvaldamiseks;

| 76. | märgib, et Euroopa ühiskonna vananemine ei ole piirkondlikult ühtlane; rõhutab, et, kuna riiklikud andmed demograafiliste muutuste kohta ei kajasta piirkondlikke ja kohalikke erinevusi, on mõnikord raske hinnata vajadust infrastruktuuri ja valitsuse rahalise toetuse järele; kutsub komisjoni üles aitama parandada demograafilisi tegureid käsitlevate andmete ja statistika kvaliteeti ja usaldusväärsust ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kõikide töötajate liikumisvabadust laienenud Euroopa Liidus juba enne 2014. aastat; |
| --- | --- |

76.

märgib, et Euroopa ühiskonna vananemine ei ole piirkondlikult ühtlane; rõhutab, et, kuna riiklikud andmed demograafiliste muutuste kohta ei kajasta piirkondlikke ja kohalikke erinevusi, on mõnikord raske hinnata vajadust infrastruktuuri ja valitsuse rahalise toetuse järele; kutsub komisjoni üles aitama parandada demograafilisi tegureid käsitlevate andmete ja statistika kvaliteeti ja usaldusväärsust ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kõikide töötajate liikumisvabadust laienenud Euroopa Liidus juba enne 2014. aastat;

| 77. | julgustab liikmesriike säilitama lähimuspõhimõtte kohaselt oma pensionisüsteemis eelarvetasakaalu sissetulekute ja väljaminekute vahel; avaldab kiitust liikmesriikidele, kes on pannud kõrvale eelarvevahendeid tulevaste pensionite maksmiseks; |
| --- | --- |

77.

julgustab liikmesriike säilitama lähimuspõhimõtte kohaselt oma pensionisüsteemis eelarvetasakaalu sissetulekute ja väljaminekute vahel; avaldab kiitust liikmesriikidele, kes on pannud kõrvale eelarvevahendeid tulevaste pensionite maksmiseks;

| 78. | märgib, et demograafilistel muutustel on üksikutele piirkondadele tugev mõju ja seega on vajalikud erinevad kohanemisstrateegiad sõltuvalt sellest, kas tegemist on sisserände piirkonnaga või väheneva elanikkonnaga piirkonnaga; märgib, et elukvaliteet on väheneva elanikkonnaga piirkondades, mis on enamasti maapiirkonnad, määratletud teisiti kui kasvava rahvastikuarvuga piirkondades, ja on seetõttu seisukohal, et vajalikud on erinevad toetusstrateegiad; |
| --- | --- |

78.

märgib, et demograafilistel muutustel on üksikutele piirkondadele tugev mõju ja seega on vajalikud erinevad kohanemisstrateegiad sõltuvalt sellest, kas tegemist on sisserände piirkonnaga või väheneva elanikkonnaga piirkonnaga; märgib, et elukvaliteet on väheneva elanikkonnaga piirkondades, mis on enamasti maapiirkonnad, määratletud teisiti kui kasvava rahvastikuarvuga piirkondades, ja on seetõttu seisukohal, et vajalikud on erinevad toetusstrateegiad;

| 79. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse põlvkondade mõõdet Euroopa piirkondade vahelises solidaarsuses ning võtma arvesse mõnede demograafiliste tendentside suurt mõju teatavatele piirkondadele ELis; rõhutab, et eriti suur on selline mõju elamumajandusele ja infrastruktuurile, eriti linnapiirkondades, kus on tulevikus tõenäoliselt rohkem inimesi ja suurem sisserändajate osakaal; rõhutab samuti vananevate piirkondade kohaliku tasandi erivajadusi investeeringute järele kodulähedastesse teenustesse, et võtta arvesse vanemate inimeste erivajadusi ja võimaldada neil elada iseseisvat elu võimalikult kaua; teeb ettepaneku arvestada nimetatud vajadust investeeringute järele struktuurifondide eraldamise juures ning Euroopa Sotsiaalfondi võimaluste juures teha kohalik sotsiaalne kapital selliste teenuste osutamiseks kättesaadavaks; nõuab nende säilitamist ka pärast 2013. aastat; juhib lisaks tähelepanu sellele, et väljarände piirkonnad peavad võtma meetmeid elanikkonna loomuliku koosseisu säilitamiseks investeeringute abil tööhõivesse, koolitusse ja avalikele teenustele juurdepääsu tagamiseks; |
| --- | --- |

79.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse põlvkondade mõõdet Euroopa piirkondade vahelises solidaarsuses ning võtma arvesse mõnede demograafiliste tendentside suurt mõju teatavatele piirkondadele ELis; rõhutab, et eriti suur on selline mõju elamumajandusele ja infrastruktuurile, eriti linnapiirkondades, kus on tulevikus tõenäoliselt rohkem inimesi ja suurem sisserändajate osakaal; rõhutab samuti vananevate piirkondade kohaliku tasandi erivajadusi investeeringute järele kodulähedastesse teenustesse, et võtta arvesse vanemate inimeste erivajadusi ja võimaldada neil elada iseseisvat elu võimalikult kaua; teeb ettepaneku arvestada nimetatud vajadust investeeringute järele struktuurifondide eraldamise juures ning Euroopa Sotsiaalfondi võimaluste juures teha kohalik sotsiaalne kapital selliste teenuste osutamiseks kättesaadavaks; nõuab nende säilitamist ka pärast 2013. aastat; juhib lisaks tähelepanu sellele, et väljarände piirkonnad peavad võtma meetmeid elanikkonna loomuliku koosseisu säilitamiseks investeeringute abil tööhõivesse, koolitusse ja avalikele teenustele juurdepääsu tagamiseks;

| 80. | teeb komisjonile ettepaneku toetada territoriaalse koostöö raames üleeuroopalisi võrgustikke, mille kaudu on piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel ning piirkondadel ja kodanikuühiskonna osalejatel võimalik demograafilistest muutustest tulenevate probleemide lahendamisel üksteiselt õppida; |
| --- | --- |

80.

teeb komisjonile ettepaneku toetada territoriaalse koostöö raames üleeuroopalisi võrgustikke, mille kaudu on piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel ning piirkondadel ja kodanikuühiskonna osalejatel võimalik demograafilistest muutustest tulenevate probleemide lahendamisel üksteiselt õppida;

| 81. | julgustab liikmesriike edendama põlvkondadevahelisi projekte, kus vanemad inimesed töötavad koos noortega, et jagada oskusi ja saada uusi kogemusi; kutsub komisjoni üles lihtsustama heade tavade vahetamist kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

81.

julgustab liikmesriike edendama põlvkondadevahelisi projekte, kus vanemad inimesed töötavad koos noortega, et jagada oskusi ja saada uusi kogemusi; kutsub komisjoni üles lihtsustama heade tavade vahetamist kõnealuses valdkonnas;

| 82. | kutsub liikmesriike üles aitama väheneva elanikkonnaga piirkondi, tagades üldhuviteenuste kõrge taseme (nt haridus, kaasa arvatud väikelaste hoidmine, hoolekande- ja tervishoiu- ning postiteenused), juurdepääsu (nt ühistransport, transpordi infrastruktuur ja telekommunikatsioonivõrgud), osalemise majandustegevuses ja oskused (nt koolituse abil, mis hõlmab elukestvat õpet ja uute tehnoloogiate kasutamist ning nendesse investeerimist); palub nende ülesannete täitmise eesmärgil kohandada raamtingimusi vastavalt kohalikele vajadustele ja kohalikele osalistele ning parandada nende kohanemisvõimet; juhib erilist tähelepanu saarte, piirialade, mägipiirkondade ja teiste asustuskeskustest kaugemal asuvate piirkondade olukorrale; |
| --- | --- |

82.

kutsub liikmesriike üles aitama väheneva elanikkonnaga piirkondi, tagades üldhuviteenuste kõrge taseme (nt haridus, kaasa arvatud väikelaste hoidmine, hoolekande- ja tervishoiu- ning postiteenused), juurdepääsu (nt ühistransport, transpordi infrastruktuur ja telekommunikatsioonivõrgud), osalemise majandustegevuses ja oskused (nt koolituse abil, mis hõlmab elukestvat õpet ja uute tehnoloogiate kasutamist ning nendesse investeerimist); palub nende ülesannete täitmise eesmärgil kohandada raamtingimusi vastavalt kohalikele vajadustele ja kohalikele osalistele ning parandada nende kohanemisvõimet; juhib erilist tähelepanu saarte, piirialade, mägipiirkondade ja teiste asustuskeskustest kaugemal asuvate piirkondade olukorrale;

| 83. | tervitab ettepanekut luua Euroopa Integratsioonifond; kutsub pädevaid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi, mis vastutavad ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengupoliitika koostamise ning haldamise eest, üles tegema tihedamat koostööd, et julgustada inimesi kolima tagasi väheneva elanikkonnaga maapiirkondadesse, parandades kõnealustes piirkondades elu- ja töötingimusi; |
| --- | --- |

83.

tervitab ettepanekut luua Euroopa Integratsioonifond; kutsub pädevaid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi, mis vastutavad ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengupoliitika koostamise ning haldamise eest, üles tegema tihedamat koostööd, et julgustada inimesi kolima tagasi väheneva elanikkonnaga maapiirkondadesse, parandades kõnealustes piirkondades elu- ja töötingimusi;

| 84. | tervitab asjaolu, et komisjon on neljandas aruandes sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse kohta nimetanud suurenevat demograafilist tasakaalutust üheks peamiseks probleemiks; ootab huviga ühiskonnaga konsulteerimise tulemusi ja regionaalpoliitika rolli kindlaksmääramist demograafiliste muutuste negatiivsete mõjude vastu võitlemisel järgmise programmiperioodi ajal; |
| --- | --- |

84.

tervitab asjaolu, et komisjon on neljandas aruandes sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse kohta nimetanud suurenevat demograafilist tasakaalutust üheks peamiseks probleemiks; ootab huviga ühiskonnaga konsulteerimise tulemusi ja regionaalpoliitika rolli kindlaksmääramist demograafiliste muutuste negatiivsete mõjude vastu võitlemisel järgmise programmiperioodi ajal;

| 85. | tuletab liikmesriikidele meelde paljusid ebasoodsaid olusid, millega hooldajad, eriti vanemaealised hooldajad kokku puutuvad; soovitab, et rohkem tuge tuleb pakkuda kõnealustele rühmadele, et võimaldada neil ületada arvukaid tööleasumisega seotud takistusi; |
| --- | --- |

85.

tuletab liikmesriikidele meelde paljusid ebasoodsaid olusid, millega hooldajad, eriti vanemaealised hooldajad kokku puutuvad; soovitab, et rohkem tuge tuleb pakkuda kõnealustele rühmadele, et võimaldada neil ületada arvukaid tööleasumisega seotud takistusi;

| 86. | mahajäänud linnapiirkondades, linnalähedastes piirkondades ja maapiirkondades põhjustavad demograafilised tegurid tõenäoliselt rahvastikukadu, millel on otsustav mõju elamumajandusele ja infrastruktuurile; |
| --- | --- |

86.

mahajäänud linnapiirkondades, linnalähedastes piirkondades ja maapiirkondades põhjustavad demograafilised tegurid tõenäoliselt rahvastikukadu, millel on otsustav mõju elamumajandusele ja infrastruktuurile;

| 87. | kutsub liikmesriike üles muutma perekondadele sobivad elamispinnad kättesaadavamaks, eelkõige üksikvanemaga perekondadele ja vanematele inimestele, näiteks põlvkondadevaheliste projektide abil linnaarenduse ja linnaplaneerimise raames; |
| --- | --- |

87.

kutsub liikmesriike üles muutma perekondadele sobivad elamispinnad kättesaadavamaks, eelkõige üksikvanemaga perekondadele ja vanematele inimestele, näiteks põlvkondadevaheliste projektide abil linnaarenduse ja linnaplaneerimise raames;

| 88. | rõhutab, et demograafiline tasakaalutus maailmatasandil võib tugevdada ebavõrdset arengut ja rändesurvet; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles integreerima neid elemente ühise arengu eesmärgil oma sisserändepoliitikasse; |
| --- | --- |

88.

rõhutab, et demograafiline tasakaalutus maailmatasandil võib tugevdada ebavõrdset arengut ja rändesurvet; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles integreerima neid elemente ühise arengu eesmärgil oma sisserändepoliitikasse;

Sisseränne ja lõimimine

| 89. | märgib, et sisseränne on ja jääb Euroopa Liidu demograafilise olukorra üheks mõjutajaks ning majanduslikust, ühiskondlikust ja kultuurilisest vaatenurgast võib tegu olla positiivse teguriga; kutsub seetõttu komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles töötama välja selget ja põhjendatud lähenemisviisi sisserändele, et võidelda ksenofoobsete ja rassistlike hoiakute ja arvamuste vastu ning edendada sisserändajate täielikku ja tõhusat lõimimist ühiskonda; |
| --- | --- |

89.

märgib, et sisseränne on ja jääb Euroopa Liidu demograafilise olukorra üheks mõjutajaks ning majanduslikust, ühiskondlikust ja kultuurilisest vaatenurgast võib tegu olla positiivse teguriga; kutsub seetõttu komisjoni, liikmesriike ja tööturu osapooli üles töötama välja selget ja põhjendatud lähenemisviisi sisserändele, et võidelda ksenofoobsete ja rassistlike hoiakute ja arvamuste vastu ning edendada sisserändajate täielikku ja tõhusat lõimimist ühiskonda;

| 90. | tunnistab siiski, et sisseränne ja eriti selline, mis pärineb väljarände piirkondadest, annab võimaluse peatada demograafiliste muutuste negatiivset mõju, ning kutsub seetõttu liikmesriike üles käsitama sisserändajate lõimimist strateegiliselt olulise poliitilise meetmena; |
| --- | --- |

90.

tunnistab siiski, et sisseränne ja eriti selline, mis pärineb väljarände piirkondadest, annab võimaluse peatada demograafiliste muutuste negatiivset mõju, ning kutsub seetõttu liikmesriike üles käsitama sisserändajate lõimimist strateegiliselt olulise poliitilise meetmena;

| 91. | on seisukohal, et ELi liikmesriikides tuleks tugevdada lõimimispoliitikat nii, et lihtsustada ümberasujatel end ELis sisse seada; tervitab seetõttu nõukogu 25. juuni 2007. aasta otsust 2007/435/EÜ, (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013) (13) ja loodab, et see aitab lihtsustada ümberasujate sotsiaalset ja majanduslikku lõimimist ELis; |
| --- | --- |

91.

on seisukohal, et ELi liikmesriikides tuleks tugevdada lõimimispoliitikat nii, et lihtsustada ümberasujatel end ELis sisse seada; tervitab seetõttu nõukogu 25. juuni 2007. aasta otsust 2007/435/EÜ, (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013) (13) ja loodab, et see aitab lihtsustada ümberasujate sotsiaalset ja majanduslikku lõimimist ELis;

| 92. | rõhutab, et liikmesriigid peavad määratlema ja kooskõlastama sisserändepoliitika, tagades sisserändajatele võrdsed elu- ja töötingimused; kutsub komisjoni üles arutama majandusliku sisserände strateegiat ja erimeetmeid ning esitama neid võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, et liikmesriigid peavad määratlema ja kooskõlastama sisserändepoliitika, tagades sisserändajatele võrdsed elu- ja töötingimused; kutsub komisjoni üles arutama majandusliku sisserände strateegiat ja erimeetmeid ning esitama neid võimalikult kiiresti;

| 93. | rõhutab vajadust ühtlustada suuremal määral liikmesriikide sisserändepoliitikat, et tagada sisserändajate parem lõimimine ühiskonda ja ametlikku majandusse ning tagada sisserändajate õiguslik seisund ja sotsiaalkaitse, sealhulgas pensioniõigused; kutsub liikmesriike üles võitlema resoluutselt inimkaubanduse ja ebaseadusliku sisserände võrgustikega ning karistama ebaseaduslikus olukorras olevaid töötajaid kasutavaid ja/või ekspluateerivaid tööandjaid; avaldab toetust üleeuroopalisele algatusele ebaseadusliku töötamise ning ebaseaduslike sisserändajate ärakasutamise ja nende häbiväärsete elutingimuste vastu; |
| --- | --- |

93.

rõhutab vajadust ühtlustada suuremal määral liikmesriikide sisserändepoliitikat, et tagada sisserändajate parem lõimimine ühiskonda ja ametlikku majandusse ning tagada sisserändajate õiguslik seisund ja sotsiaalkaitse, sealhulgas pensioniõigused; kutsub liikmesriike üles võitlema resoluutselt inimkaubanduse ja ebaseadusliku sisserände võrgustikega ning karistama ebaseaduslikus olukorras olevaid töötajaid kasutavaid ja/või ekspluateerivaid tööandjaid; avaldab toetust üleeuroopalisele algatusele ebaseadusliku töötamise ning ebaseaduslike sisserändajate ärakasutamise ja nende häbiväärsete elutingimuste vastu;

| 94. | tunnistab sellega seoses linnade spetsiifilist rolli, kuna enamik sisserändajatest jäävad elama linnadesse, ning rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad võtma arvesse sisserändepoliitika mõju linnadele ja kaasama neid tihedamalt sisserändega seotud poliitika kujundamisse ja rakendamisse; jälgib huviga 2006. aastal komisjoni ja EUROCITIES võrgustiku algatatud linnade lõimimise protsessi ning 6. novembril 2007. aastal allkirjastatud Milano deklaratsiooni integratsiooni kohta, et tagada dialoogi jätkumine lõimimispoliitika ühiste aluspõhimõtete rakendamise kohta linna tasandil; |
| --- | --- |

94.

tunnistab sellega seoses linnade spetsiifilist rolli, kuna enamik sisserändajatest jäävad elama linnadesse, ning rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad võtma arvesse sisserändepoliitika mõju linnadele ja kaasama neid tihedamalt sisserändega seotud poliitika kujundamisse ja rakendamisse; jälgib huviga 2006. aastal komisjoni ja EUROCITIES võrgustiku algatatud linnade lõimimise protsessi ning 6. novembril 2007. aastal allkirjastatud Milano deklaratsiooni integratsiooni kohta, et tagada dialoogi jätkumine lõimimispoliitika ühiste aluspõhimõtete rakendamise kohta linna tasandil;

| 95. | rõhutab, et Euroopa Liidu sisene seaduslik ränne peaks olema kasulik ümberasujatele ning ei tohiks olla koormav päritoluriigile; ergutab liikmesriike laiendama sisserändajate integratsioonimeetmeid; |
| --- | --- |

95.

rõhutab, et Euroopa Liidu sisene seaduslik ränne peaks olema kasulik ümberasujatele ning ei tohiks olla koormav päritoluriigile; ergutab liikmesriike laiendama sisserändajate integratsioonimeetmeid;

| 96. | avaldab heameelt komisjoni ja liikmesriikide algatuse üle võtta arvesse sisserände üleilmalist mõõdet ning ELi suunduva majandusliku sisserände tagajärgi päritoluriigi arengule; rõhutab vajadust võtta arvesse nn ajude väljavoolu ohtu sisserändajate päritoluriigist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama koos asjaomaste kolmandate riikidega välja tõhusaid meetmeid nn ajude väljavoolu takistamiseks; |
| --- | --- |

96.

avaldab heameelt komisjoni ja liikmesriikide algatuse üle võtta arvesse sisserände üleilmalist mõõdet ning ELi suunduva majandusliku sisserände tagajärgi päritoluriigi arengule; rõhutab vajadust võtta arvesse nn ajude väljavoolu ohtu sisserändajate päritoluriigist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama koos asjaomaste kolmandate riikidega välja tõhusaid meetmeid nn ajude väljavoolu takistamiseks;

| 97. | nõuab, et sisserände inimmõõde ei kaoks rangelt majanduslike kaalutluste taha ja perekonna lõimimise valik jääks avatuks seda soovivatele sisserändajatele; nõuab tiheda koostöö tegemist Euroopa sisserände-, tööhõive-, sotsiaal-, haridus- ja regionaalpoliitika alal; |
| --- | --- |

97.

nõuab, et sisserände inimmõõde ei kaoks rangelt majanduslike kaalutluste taha ja perekonna lõimimise valik jääks avatuks seda soovivatele sisserändajatele; nõuab tiheda koostöö tegemist Euroopa sisserände-, tööhõive-, sotsiaal-, haridus- ja regionaalpoliitika alal;

| 98. | tuletab meelde, et rahaülekanded Euroopa sisserändajatelt on väga märkimisväärne meetod vanemate inimeste elu rahastamiseks arenguriikides; |
| --- | --- |

98.

tuletab meelde, et rahaülekanded Euroopa sisserändajatelt on väga märkimisväärne meetod vanemate inimeste elu rahastamiseks arenguriikides;

| 99. | juhib tähelepanu sellele, et sisserändepoliitika peab olema suunatud diskrimineerimise vastu ja selle eesmärgiks peab olema praeguste ja tulevaste Euroopasse sisserändajate suurem õigusalane, sotsiaalne ja ühiskondlik võrdsus; |
| --- | --- |

99.

juhib tähelepanu sellele, et sisserändepoliitika peab olema suunatud diskrimineerimise vastu ja selle eesmärgiks peab olema praeguste ja tulevaste Euroopasse sisserändajate suurem õigusalane, sotsiaalne ja ühiskondlik võrdsus;

| 100. | on seisukohal, et koos võõrtöölisega riiki saabuvad pereliikmed peavad saama elamisloa ning vajadusel tööloa; |
| --- | --- |

100.

on seisukohal, et koos võõrtöölisega riiki saabuvad pereliikmed peavad saama elamisloa ning vajadusel tööloa;

| 101. | rõhutab sisserännanud naiste olulist rolli ning kutsub liikmesriike üles pöörama neile lõimimispoliitikas piisavalt tähelepanu ja tagama neile kõik nende õigused; |
| --- | --- |

101.

rõhutab sisserännanud naiste olulist rolli ning kutsub liikmesriike üles pöörama neile lõimimispoliitikas piisavalt tähelepanu ja tagama neile kõik nende õigused;

| 102. | kutsub liikmesriike üles lisama järgmise tippkohtumise päevakorda arvamuste vahetust demograafiliste muutuste ja heade tavade kohta sellistes valdkondades nagu vanaduspõlves töötamine, noorte tööhõive, perepoliitika ja sisserändajate lõimimine; |
| --- | --- |

102.

kutsub liikmesriike üles lisama järgmise tippkohtumise päevakorda arvamuste vahetust demograafiliste muutuste ja heade tavade kohta sellistes valdkondades nagu vanaduspõlves töötamine, noorte tööhõive, perepoliitika ja sisserändajate lõimimine;

| 103. | tervitab komisjoni võetud kohustust esitada iga kahe aasta tagant Euroopa demograafilise foorumi raames olukorda käsitlev aruanne; loodab, et nimetatud aruandes hinnatakse samuti liikmesriikides asjaomastes valdkondades kehtestatud poliitika mõju; toetab komisjoni algatust pühendada iga kahe aasta tagant oma aruande üks peatükk viljatusele ning lisada aruandesse peatükk, milles käsitletakse ettevalmistusi Euroopa Liidus demograafilisteks muutusteks; julgustab komisjoni looma näitajate süsteemi demograafilise arengu saavutuste jälgimiseks ja analüüsimiseks erinevates liikmesriikides ja Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

103.

tervitab komisjoni võetud kohustust esitada iga kahe aasta tagant Euroopa demograafilise foorumi raames olukorda käsitlev aruanne; loodab, et nimetatud aruandes hinnatakse samuti liikmesriikides asjaomastes valdkondades kehtestatud poliitika mõju; toetab komisjoni algatust pühendada iga kahe aasta tagant oma aruande üks peatükk viljatusele ning lisada aruandesse peatükk, milles käsitletakse ettevalmistusi Euroopa Liidus demograafilisteks muutusteks; julgustab komisjoni looma näitajate süsteemi demograafilise arengu saavutuste jälgimiseks ja analüüsimiseks erinevates liikmesriikides ja Euroopa Liidus;

| 104. | märgib, et Euroopa demograafiline tulevik toob kaasa uusi probleeme seoses demokraatlike mehhanismide ja kanalitega, mille kaudu Euroopa osade mitmekesisust esindav hääl võib end kuuldavaks teha ja mõjutada poliitiliste otsuste vastuvõtmist; märgib, et otsustava tähtsusega küsimus vananevas ühiskonnas on alaealiste poliitiline esindatus, kuna nemad kujutavad endast ühenduse ühist ja ühtlasi poliitilist tulevikku, kuid praegu ei saa oma häält kuuldavaks teha ega mõjuta otsuste vastuvõtmist; märgib, et erinevatel põhjustel ei ole sisserändajate, ei täiskasvanute ega nende laste hääl kuuldav; on seisukohal, et väljendusvõimaluste ja sotsiaalsete rühmade (eriti alaealiste) poliitilise esindatuse puudumine on otsustava tähtsusega küsimus, mis nõuab põhjalikku laiaulatuslikku arutelu; |
| --- | --- |

104.

märgib, et Euroopa demograafiline tulevik toob kaasa uusi probleeme seoses demokraatlike mehhanismide ja kanalitega, mille kaudu Euroopa osade mitmekesisust esindav hääl võib end kuuldavaks teha ja mõjutada poliitiliste otsuste vastuvõtmist; märgib, et otsustava tähtsusega küsimus vananevas ühiskonnas on alaealiste poliitiline esindatus, kuna nemad kujutavad endast ühenduse ühist ja ühtlasi poliitilist tulevikku, kuid praegu ei saa oma häält kuuldavaks teha ega mõjuta otsuste vastuvõtmist; märgib, et erinevatel põhjustel ei ole sisserändajate, ei täiskasvanute ega nende laste hääl kuuldav; on seisukohal, et väljendusvõimaluste ja sotsiaalsete rühmade (eriti alaealiste) poliitilise esindatuse puudumine on otsustava tähtsusega küsimus, mis nõuab põhjalikku laiaulatuslikku arutelu;

| 105. | julgustab komisjoni ja liikmesriike suurendama ELi kodanike teadlikkust demograafiliste väljakutsete kohta Euroopas, nt viies läbi kampaaniaid ja katseprojekte kõnealusel teemal; |
| --- | --- |

105.

julgustab komisjoni ja liikmesriike suurendama ELi kodanike teadlikkust demograafiliste väljakutsete kohta Euroopas, nt viies läbi kampaaniaid ja katseprojekte kõnealusel teemal;

*

* *

| 106. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

106.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 115, 14.4.1997, lk 238.

(2)  EÜT C 104, 6.4.1998, lk 222.

(3)  EÜT C 232, 17.8.2001, lk 381.

(4)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 131.

(5)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 141.

(6)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 66.

(7)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(8)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(9)  EÜT L 145, 19.6.1996, lk 4.

(10)  EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9.

(11)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(12)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(13)  ELT L 168, 28.6.2007, lk 18.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/88

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Teadusalane koostöö Aafrikaga

P6_TA(2008)0067

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Aafrikaga tehtava rahvusvahelise teaduskoostöö parandamisele suunatud tugimeetmete olulisuse kohta

2009/C 184 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 8. ja 9. detsembril 2007 toimunud ELi ja Aafrika tippkohtumist, ELi ja Aafrika strateegilist partnerlust ning ELi-Aafrika tegevuskava (2008–2010);

võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa teadusruumi uute perspektiivide kohta (1);

võttes arvesse energiatehnoloogiate osa võitluses kliimamuutusega;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| 1. | tunnustab Aafrika poliitikakujundajate kasvavat suundumust pidada arengu juures oluliseks teadust ja tehnoloogiat ning innovatsiooni; |
| --- | --- |

1.

tunnustab Aafrika poliitikakujundajate kasvavat suundumust pidada arengu juures oluliseks teadust ja tehnoloogiat ning innovatsiooni;

| 2. | märgib Aafrika uue arengupartnerluse (NEPAD) olulist panust, selle teaduse ja tehnoloogia ühtset tegevuskava ning Aafrika Liidu teadus- ja tehnoloogiaalaseid programme ning nõuab nende paremat rakendamist ja põhjalikumat arendamist ning asjaomaste meetmete parandamist; |
| --- | --- |

2.

märgib Aafrika uue arengupartnerluse (NEPAD) olulist panust, selle teaduse ja tehnoloogia ühtset tegevuskava ning Aafrika Liidu teadus- ja tehnoloogiaalaseid programme ning nõuab nende paremat rakendamist ja põhjalikumat arendamist ning asjaomaste meetmete parandamist;

| 3. | rõhutab vajadust suurendada Aafrika teadlaste osalust rahvusvahelises teaduskoostöös ning uurimis- ja arendustegevuse projektides, et säilitada ning arendada uurimis- ja arendustegevust Aafrikas, eelkõige kindlates valdkondades, nagu toit, tervishoid ja energia; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust suurendada Aafrika teadlaste osalust rahvusvahelises teaduskoostöös ning uurimis- ja arendustegevuse projektides, et säilitada ning arendada uurimis- ja arendustegevust Aafrikas, eelkõige kindlates valdkondades, nagu toit, tervishoid ja energia;

| 4. | tuletab meelde, et teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis (2) on olulisel kohal tähelepanuta jäetud haigused, ja on seisukohal, et erilist rõhku tuleks panna HIV/AIDSi-uuringutele Aafrika riikides; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis (2) on olulisel kohal tähelepanuta jäetud haigused, ja on seisukohal, et erilist rõhku tuleks panna HIV/AIDSi-uuringutele Aafrika riikides;

| 5. | nõuab olemasoleva teadustegevuse infrastruktuuri, sealhulgas Aafrika uue arengupartnerluse (NEPAD) teaduse ja tehnoloogia büroo, Aafrika Liidu programmide ning teadus- ja arendustegevuse projektide tugevdamist Aafrika Liidu ja Aafrika teadusringkondade suuniste alusel, eelkõige kindlates valdkondades, nagu toit, tervishoid ja energia; |
| --- | --- |

5.

nõuab olemasoleva teadustegevuse infrastruktuuri, sealhulgas Aafrika uue arengupartnerluse (NEPAD) teaduse ja tehnoloogia büroo, Aafrika Liidu programmide ning teadus- ja arendustegevuse projektide tugevdamist Aafrika Liidu ja Aafrika teadusringkondade suuniste alusel, eelkõige kindlates valdkondades, nagu toit, tervishoid ja energia;

| 6. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid teadus- ja tehnoloogiaalast koostööd Aafrikaga, mis tagab kiiresti tõelise ning ulatusliku teadmiste ja tehnoloogia arengu Aafrika riikides; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid teadus- ja tehnoloogiaalast koostööd Aafrikaga, mis tagab kiiresti tõelise ning ulatusliku teadmiste ja tehnoloogia arengu Aafrika riikides;

| 7. | märgib, et teaduse areng aitab kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, mida näevad ette aastatuhande arengueesmärgid; kutsub eelkõige Euroopa Liitu üles tähtsustama Aafrikaga tehtava teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö raames kliimamuutuse küsimust, pannes peamist rõhku Aafrikas leiduvatele ülisuurtele taastuvatele energiaallikatele, eriti päikeseenergiale; |
| --- | --- |

7.

märgib, et teaduse areng aitab kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, mida näevad ette aastatuhande arengueesmärgid; kutsub eelkõige Euroopa Liitu üles tähtsustama Aafrikaga tehtava teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö raames kliimamuutuse küsimust, pannes peamist rõhku Aafrikas leiduvatele ülisuurtele taastuvatele energiaallikatele, eriti päikeseenergiale;

| 8. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid koos teadus- ja arendusprojektidega teadmiste ja tehnoloogia siiret ELi ja Aafrika vahel uue sidusa tegevusraamistiku kaudu, et saavutada säästva arengu vahetud ja pikaajalised eesmärgid, ning kujundaksid vastavalt sellele poliitikat ja ressursse; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid koos teadus- ja arendusprojektidega teadmiste ja tehnoloogia siiret ELi ja Aafrika vahel uue sidusa tegevusraamistiku kaudu, et saavutada säästva arengu vahetud ja pikaajalised eesmärgid, ning kujundaksid vastavalt sellele poliitikat ja ressursse;

| 9. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles tagama ELi teaduse ja tehnoloogiaga seotud rahvusvahelise poliitika ning Aafrika riikide põhivajaduste paremat sidusust, et töötada välja uus üldine raamistik teaduskoostööks ja diplomaatilisteks suheteks Aafrikaga; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles tagama ELi teaduse ja tehnoloogiaga seotud rahvusvahelise poliitika ning Aafrika riikide põhivajaduste paremat sidusust, et töötada välja uus üldine raamistik teaduskoostööks ja diplomaatilisteks suheteks Aafrikaga;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0029.

(2)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/89

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Neljas aruanne ühtekuuluvuse kohta

P6_TA(2008)0068

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitleva neljanda aruande kohta (2007/2148(INI))

2009/C 184 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse neljandat aruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta (KOM(2007)0273) („neljas ühtekuuluvusaruanne”);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Äärepoolseimate piirkondade strateegia: kokkuvõte ja arenguperspektiivid” (KOM(2007)0507);

võttes arvesse Euroopa Ühenduste asutamislepingu artikleid 158 ja 159 ning artikli 299 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Liidu territoriaalset tegevuskava ja Euroopa linnade säästvat arengut käsitlevat Leipzigi hartat ning esimest tegevusprogrammi Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava rakendamiseks;

võttes arvesse Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) uuringut „Ruumilise arengu tulevikukontseptsioon – Euroopa territoriaalse arengu mudelid” ning Euroopa Parlamendi uuringut „Piirkondlik ebavõrdsus ja ühtekuuluvus – millised on tulevikustrateegiad?”;

võttes arvesse Regioonide Komitee 28. novembri 2007. aasta arvamust (COTER-IV-011) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. detsembri 2007. aasta arvamust (CESE/1712/2007) neljanda ühtekuuluvusaruande kohta;

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni struktuuripoliitika mõju ja tagajärgede kohta Euroopa Liidu ühtekuuluvusele (1);

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika rolli ja tõhususe kohta erinevuste vähendamisel vaeseimates ELi piirkondades (2);

võttes arvesse parlamendi kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2;

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A6-0023/2008),

| A. | arvestades, et paljudes Euroopa piirkondades endiselt püsiva suure ebavõrdsuse ja eriomaste struktuuriprobleemide tõttu, mis on liidu hiljutise laienemise tagajärjel veelgi süvenenud, püsib vajadus üldise Euroopa ühtekuuluvuspoliitika järele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljudes Euroopa piirkondades endiselt püsiva suure ebavõrdsuse ja eriomaste struktuuriprobleemide tõttu, mis on liidu hiljutise laienemise tagajärjel veelgi süvenenud, püsib vajadus üldise Euroopa ühtekuuluvuspoliitika järele;

| B. | arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on jätkuvalt Euroopa integratsiooni üks alussammas ja sellel on tähtis roll ebavõrdsuse ning arenguprobleemide vähendamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on jätkuvalt Euroopa integratsiooni üks alussammas ja sellel on tähtis roll ebavõrdsuse ning arenguprobleemide vähendamisel;

| C. | arvestades selget seost euroskeptilisuse ja regioonides territoriaalse ebavõrdsuse suurenemise vahel, mis tõestab vajadust majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse järele, et tugevdada Euroopa Liidu õiguspärasust, mis toetub kohapealsele nähtavale regionaalpoliitikale; arvestades, et ELi tegevuse kodanikele lähemale toomisel ja regionaalpoliitika rakendamisel etendavad keskset rolli piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning kohalikud osalised, kelle saavutusi tuleks tõhusamalt avalikustada; |
| --- | --- |

C.

arvestades selget seost euroskeptilisuse ja regioonides territoriaalse ebavõrdsuse suurenemise vahel, mis tõestab vajadust majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse järele, et tugevdada Euroopa Liidu õiguspärasust, mis toetub kohapealsele nähtavale regionaalpoliitikale; arvestades, et ELi tegevuse kodanikele lähemale toomisel ja regionaalpoliitika rakendamisel etendavad keskset rolli piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning kohalikud osalised, kelle saavutusi tuleks tõhusamalt avalikustada;

| D. | arvestades, et võttes arvesse tema lisaväärtust, annab ühtekuuluvuspoliitika igale piirkonnale võimaluse saada konkreetseid hüvesid kohalikule elanikkonnale pikaajalise tööhõive ja kõrgema elatustaseme kindlustamise kaudu, eriti piirkondades, mis on jäänud maha konkurentsivõime tugevdamise ja haldussuutlikkuse suurendamise ning detsentraliseeritud haldamise tagamise valdkonnas; arvestades, et seetõttu tuleb lükata tagasi kõik katsed paigutada kõnealune poliitikavaldkond uuesti riikide pädevusse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et võttes arvesse tema lisaväärtust, annab ühtekuuluvuspoliitika igale piirkonnale võimaluse saada konkreetseid hüvesid kohalikule elanikkonnale pikaajalise tööhõive ja kõrgema elatustaseme kindlustamise kaudu, eriti piirkondades, mis on jäänud maha konkurentsivõime tugevdamise ja haldussuutlikkuse suurendamise ning detsentraliseeritud haldamise tagamise valdkonnas; arvestades, et seetõttu tuleb lükata tagasi kõik katsed paigutada kõnealune poliitikavaldkond uuesti riikide pädevusse;

| E. | arvestades, et Lissaboni leping, mille kiitsid 18. oktoobril 2007. aastal heaks ja allkirjastasid 13. detsembril 2007. aastal liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid, asetab territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi koos majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega liidu peamiste eesmärkide hulka; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lissaboni leping, mille kiitsid 18. oktoobril 2007. aastal heaks ja allkirjastasid 13. detsembril 2007. aastal liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid, asetab territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi koos majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvusega liidu peamiste eesmärkide hulka;

| F. | arvestades, et tulevikus tuleb ühtekuuluvuspoliitika jaoks tagada rohkem rahalisi vahendeid, et tulla toime uute ette aimatavate väljakutsetega, millel on oluline territoriaalne mõju, nagu näiteks demograafilised muutused, linnastumine, segregatsioon, rändevood (mis on eriti suur probleem maapiirkondades ja äärealadel), globaliseerumisega kohanemine, kliimamuutus, energiavarustus ning maapiirkondade aeglane järelejõudmisprotsess; arvestades, et nendele väljakutsetele on võimalik leida vastus vaid juhul, kui tulevikus tunnistatakse ühtekuuluvuspoliitika olulist tähtsust kõnealuse eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tulevikus tuleb ühtekuuluvuspoliitika jaoks tagada rohkem rahalisi vahendeid, et tulla toime uute ette aimatavate väljakutsetega, millel on oluline territoriaalne mõju, nagu näiteks demograafilised muutused, linnastumine, segregatsioon, rändevood (mis on eriti suur probleem maapiirkondades ja äärealadel), globaliseerumisega kohanemine, kliimamuutus, energiavarustus ning maapiirkondade aeglane järelejõudmisprotsess; arvestades, et nendele väljakutsetele on võimalik leida vastus vaid juhul, kui tulevikus tunnistatakse ühtekuuluvuspoliitika olulist tähtsust kõnealuse eesmärgi saavutamiseks;

Euroopa Liidu 27 liikmesriigi ühtekuuluvuspoliitika olukorra hindamise vastandlikud tulemused

| 1. | toetab kõnealust aruannet, mis on eelmistest üksikasjalikum, põhineb erinevatel näitajatel ja milles leidub kasulikke andmeid võrdluseks muude riikidega, nagu Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Hiina või India, kajastades rahvusvahelist konteksti, milles ELi majandused toimivad; |
| --- | --- |

1.

toetab kõnealust aruannet, mis on eelmistest üksikasjalikum, põhineb erinevatel näitajatel ja milles leidub kasulikke andmeid võrdluseks muude riikidega, nagu Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Hiina või India, kajastades rahvusvahelist konteksti, milles ELi majandused toimivad;

| 2. | avaldab siiski kahetsust, et majanduskasvu ja lähenemise jätkusuutlikkuse paremaks hindamiseks ei ole esitatud küllaldaselt võrreldavat teavet ja võrreldavaid andmeid erinevate NUTSi tasandite kohta; nõuab seetõttu paremate statistiliste vahendite rakendamist, nagu näiteks neljanda ühtekuuluvusaruande koostamisel edukalt kasutatud uued näitajad (lisaks SKT-le inimese kohta), mis võimaldaksid mõõta täpsemalt majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohapealset taset, samuti kohalike meetmete konkreetset panust ühtekuuluvuspoliitikasse; on arvamusel, et selle saavutamiseks peab ESPONi suutlikkust suurendama; |
| --- | --- |

2.

avaldab siiski kahetsust, et majanduskasvu ja lähenemise jätkusuutlikkuse paremaks hindamiseks ei ole esitatud küllaldaselt võrreldavat teavet ja võrreldavaid andmeid erinevate NUTSi tasandite kohta; nõuab seetõttu paremate statistiliste vahendite rakendamist, nagu näiteks neljanda ühtekuuluvusaruande koostamisel edukalt kasutatud uued näitajad (lisaks SKT-le inimese kohta), mis võimaldaksid mõõta täpsemalt majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohapealset taset, samuti kohalike meetmete konkreetset panust ühtekuuluvuspoliitikasse; on arvamusel, et selle saavutamiseks peab ESPONi suutlikkust suurendama;

| 3. | viitab probleemidele liikmesriikidele eraldatud struktuuriliste vahendite ärakasutamisel ja nõuab olukorra parandmiseks meetmete võtmist; märgib, et on veel liiga vara hinnata uute liikmesriikide ühtekuuluvuspoliitika tulemusi; toetab kõiki pingutusi ühtekuuluvupoliitika tõhususe suurendamiseks ja liigse bürokraatia vähendamiseks ning nõuab kõnealuse poliitikavaldkonna tulemuste süstemaatilist hindamist; kinnitab oma tugevat toetust komisjoni algatatud Euroopa läbipaistvuse algatusele, milles nimetatakse struktuuriliste vahendite saajad alates 2008. aastast; |
| --- | --- |

3.

viitab probleemidele liikmesriikidele eraldatud struktuuriliste vahendite ärakasutamisel ja nõuab olukorra parandmiseks meetmete võtmist; märgib, et on veel liiga vara hinnata uute liikmesriikide ühtekuuluvuspoliitika tulemusi; toetab kõiki pingutusi ühtekuuluvupoliitika tõhususe suurendamiseks ja liigse bürokraatia vähendamiseks ning nõuab kõnealuse poliitikavaldkonna tulemuste süstemaatilist hindamist; kinnitab oma tugevat toetust komisjoni algatatud Euroopa läbipaistvuse algatusele, milles nimetatakse struktuuriliste vahendite saajad alates 2008. aastast;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et endised ühtekuuluvuspoliitika sihtriigid Kreeka, Hispaania, Portugal ja Iirimaa on jõudnud muudele riikidele märkimisväärselt järele ning nende majanduskasv on olnud ajavahemikus 2000–2006 silmapaistev, kuid tuletab meelde, et majanduskasvule vaatamata esineb nendes riikides endiselt olulisi piirkondadevahelisi erinevusi ja sügavaid struktuurilisi probleeme; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et endised ühtekuuluvuspoliitika sihtriigid Kreeka, Hispaania, Portugal ja Iirimaa on jõudnud muudele riikidele märkimisväärselt järele ning nende majanduskasv on olnud ajavahemikus 2000–2006 silmapaistev, kuid tuletab meelde, et majanduskasvule vaatamata esineb nendes riikides endiselt olulisi piirkondadevahelisi erinevusi ja sügavaid struktuurilisi probleeme;

| 5. | väljendab heameelt uute liikmesriikide kõrge majanduskasvu üle, kuid märgib, et nende majanduslik lähenemine on võimalik vaid keskmises või pikas perspektiivis ning et see on pikk protsess, kuna SKT inimese kohta oli mõnes kõnealustest riikidest esialgu väga madal; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt uute liikmesriikide kõrge majanduskasvu üle, kuid märgib, et nende majanduslik lähenemine on võimalik vaid keskmises või pikas perspektiivis ning et see on pikk protsess, kuna SKT inimese kohta oli mõnes kõnealustest riikidest esialgu väga madal;

| 6. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon kinnitas veel kord ühtekuuluvuspoliitika tähtsat rolli kõikide liikmesriikide suutlikkuse tugevdamisel arendada harmooniliselt tööhõivet ning luua uusi ja toimivaid töökohti, nagu sellest annavad tunnistust ühtekuuluvuspoliitika suurepärased tulemused paljudes eesmärgi 2 piirkondades; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon kinnitas veel kord ühtekuuluvuspoliitika tähtsat rolli kõikide liikmesriikide suutlikkuse tugevdamisel arendada harmooniliselt tööhõivet ning luua uusi ja toimivaid töökohti, nagu sellest annavad tunnistust ühtekuuluvuspoliitika suurepärased tulemused paljudes eesmärgi 2 piirkondades;

| 7. | tunneb muret selle pärast, et riikidevaheline lähenemine väga tihti varjab piirkondadevaheliste ja piirkonnasiseste erinevuste süvenemist; märgib, et piirkondades ja kohalikes kogukondades täheldatakse paljudes valdkondades ebavõrdsuse teravnemist, nagu näiteks tööhõive, tootlikkus, sissetulek, haridustase ja uuendustegevuse suutlikkus; rõhutab ka territoriaalse koostöö tähtsust nende probleemide lahendamisele kaasa aitamisel; |
| --- | --- |

7.

tunneb muret selle pärast, et riikidevaheline lähenemine väga tihti varjab piirkondadevaheliste ja piirkonnasiseste erinevuste süvenemist; märgib, et piirkondades ja kohalikes kogukondades täheldatakse paljudes valdkondades ebavõrdsuse teravnemist, nagu näiteks tööhõive, tootlikkus, sissetulek, haridustase ja uuendustegevuse suutlikkus; rõhutab ka territoriaalse koostöö tähtsust nende probleemide lahendamisele kaasa aitamisel;

| 8. | juhib tähelepanu näiteks sellele, et piirkondade konkurentsivõime sõltub paljuski tootlikkusest, turgudele juurdepääsust ja tööjõu kvalifikatsiooni tasemest, mis erineb märgatavalt rohkem piirkonniti kui liikmesriigiti; lisaks märgib, et institutsioonilistes tegurites nähakse järjest enam konkurentsivõime võtmeelemente, mis sisaldavad sotsiaalkapitali toetamist ettevõtluskultuuri ja jagatud käitumisnormide kujul, mis soodustavad koostööd ja ettevõtlust ning avaliku halduse tõhusust; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu näiteks sellele, et piirkondade konkurentsivõime sõltub paljuski tootlikkusest, turgudele juurdepääsust ja tööjõu kvalifikatsiooni tasemest, mis erineb märgatavalt rohkem piirkonniti kui liikmesriigiti; lisaks märgib, et institutsioonilistes tegurites nähakse järjest enam konkurentsivõime võtmeelemente, mis sisaldavad sotsiaalkapitali toetamist ettevõtluskultuuri ja jagatud käitumisnormide kujul, mis soodustavad koostööd ja ettevõtlust ning avaliku halduse tõhusust;

| 9. | märgib sellega seoses, et teatavates arenenud piirkondades ja isegi mõnes vähemarenenud piirkonnas on tuntavad mitmed probleemid, millel on arengupotentsiaali seisukohalt tugev territoriaalne mõju: madal majanduskasv, tootlikkuse ja tööhõive langus ning elanikkonna vananemine; |
| --- | --- |

9.

märgib sellega seoses, et teatavates arenenud piirkondades ja isegi mõnes vähemarenenud piirkonnas on tuntavad mitmed probleemid, millel on arengupotentsiaali seisukohalt tugev territoriaalne mõju: madal majanduskasv, tootlikkuse ja tööhõive langus ning elanikkonna vananemine;

| 10. | märgib, et kuigi kõrge majanduskasv on võimaldanud teatud liikmesriikidel saavutada täieliku tööhõive ja suurendada enda SKT taset inimese kohta, on teistes liikmesriikides erinevused eri sotsiaalsete rühmade vahel suurenenud, mis tähendab, et endiselt on vajalik elanikkonna kõige haavatavamate rühmade sotsiaalne integratsioon; |
| --- | --- |

10.

märgib, et kuigi kõrge majanduskasv on võimaldanud teatud liikmesriikidel saavutada täieliku tööhõive ja suurendada enda SKT taset inimese kohta, on teistes liikmesriikides erinevused eri sotsiaalsete rühmade vahel suurenenud, mis tähendab, et endiselt on vajalik elanikkonna kõige haavatavamate rühmade sotsiaalne integratsioon;

| 11. | rõhutab haridustasemete ebapiisavat lähendamist ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist tõelist lõhet hariduse valdkonnas, viimase kodanikest 29 % vanuses 25–64 on ülikoolidiplom võrreldes Euroopa Liidu vaevalt 16 %; märgib siiski, et kõrgharidusega naiste hulk suureneb kiiremini kui kõrgharidusega meeste hulk; |
| --- | --- |

11.

rõhutab haridustasemete ebapiisavat lähendamist ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist tõelist lõhet hariduse valdkonnas, viimase kodanikest 29 % vanuses 25–64 on ülikoolidiplom võrreldes Euroopa Liidu vaevalt 16 %; märgib siiski, et kõrgharidusega naiste hulk suureneb kiiremini kui kõrgharidusega meeste hulk;

| 12. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, võrdsete võimaluste ning puuetega inimeste ja eakate kodanike erivajaduste integreerimise tähtsust ühtekuuluvuspoliitika raames teostatavate projektide läbiviimise igas etapis; |
| --- | --- |

12.

rõhutab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, võrdsete võimaluste ning puuetega inimeste ja eakate kodanike erivajaduste integreerimise tähtsust ühtekuuluvuspoliitika raames teostatavate projektide läbiviimise igas etapis;

| 13. | rõhutab majandustegevuse olulist koondumist pealinnapiirkondadesse – nähtus avaldub kõige suuremal määral uutes liikmesriikides – kus toodeti keskmiselt 32 % vastava riigi SKTst, samas kui seal elab vaid 22 % riigi elanikkonnast; märgib, et selline koondumine võib tuua kesklinna piirkonnas kaasa väga erinevad tööpuuduse määrad; |
| --- | --- |

13.

rõhutab majandustegevuse olulist koondumist pealinnapiirkondadesse – nähtus avaldub kõige suuremal määral uutes liikmesriikides – kus toodeti keskmiselt 32 % vastava riigi SKTst, samas kui seal elab vaid 22 % riigi elanikkonnast; märgib, et selline koondumine võib tuua kesklinna piirkonnas kaasa väga erinevad tööpuuduse määrad;

| 14. | märgib, et kontrollimatu linnastumine võib luua demograafilise, majandusliku, sotsiaalse, transpordi- ja keskkonnaalase tasakaalustamatuse kitsal alal ning tuua kaasa valglinnastumise ja linnadest kaugemal asuvate maapiirkondade elanikkonna vähenemise; palub seepärast komisjonil kõnealusele probleemile erilist tähelepanu pöörata ja esitada nende probleemide lahendamiseks konkreetseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

14.

märgib, et kontrollimatu linnastumine võib luua demograafilise, majandusliku, sotsiaalse, transpordi- ja keskkonnaalase tasakaalustamatuse kitsal alal ning tuua kaasa valglinnastumise ja linnadest kaugemal asuvate maapiirkondade elanikkonna vähenemise; palub seepärast komisjonil kõnealusele probleemile erilist tähelepanu pöörata ja esitada nende probleemide lahendamiseks konkreetseid ettepanekuid;

| 15. | rõhutab piirkondlikku ebavõrdsust seoses juurdepääsetavuse ning keskuste ja äärealade vahelise liiklusühendusega, mis tuleneb ebasoodsatest geograafilistest ja strukuurilistest oludest ning ebapiisavast investeerimisest transpordi infrastruktuuri ja potentsiaalsete ühendusvõimaluste puuduvast mitmekesistamisest; rõhutab eriti asjaolu, et juurdepääsetavus mägi- ja saarepiirkondadele, samuti äärealadele ja Euroopa mandriosast väga kaugel asuvatele äärepoolseimatele piirkondadele on oluliselt takistatud; rõhutab vajadust töötada välja meetmed, et edendada piirkondlikku potentsiaali, ligitõmbavust ja kõnealuste piirkondade säästvat arengut ergutavate meetmete kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

15.

rõhutab piirkondlikku ebavõrdsust seoses juurdepääsetavuse ning keskuste ja äärealade vahelise liiklusühendusega, mis tuleneb ebasoodsatest geograafilistest ja strukuurilistest oludest ning ebapiisavast investeerimisest transpordi infrastruktuuri ja potentsiaalsete ühendusvõimaluste puuduvast mitmekesistamisest; rõhutab eriti asjaolu, et juurdepääsetavus mägi- ja saarepiirkondadele, samuti äärealadele ja Euroopa mandriosast väga kaugel asuvatele äärepoolseimatele piirkondadele on oluliselt takistatud; rõhutab vajadust töötada välja meetmed, et edendada piirkondlikku potentsiaali, ligitõmbavust ja kõnealuste piirkondade säästvat arengut ergutavate meetmete kasutuselevõttu;

| 16. | väljendab suurt imestust komisjoni neljandas ühtekuuluvusaruandes esitatud väite üle, et eraldatus ei näi kujutavat endast suurt takistust arengule, ning märgib saarepiirkondade elanike suurt pettumust selle avalduse pärast, sest nad puutuvad iga päev kokku eraldatuse negatiivsete mõjude ja raskustega; |
| --- | --- |

16.

väljendab suurt imestust komisjoni neljandas ühtekuuluvusaruandes esitatud väite üle, et eraldatus ei näi kujutavat endast suurt takistust arengule, ning märgib saarepiirkondade elanike suurt pettumust selle avalduse pärast, sest nad puutuvad iga päev kokku eraldatuse negatiivsete mõjude ja raskustega;

Regionaalpoliitika ja Lissaboni strateegia

| 17. | rõhutab riikidevahelisi suuri erinevusi teadus- ja arendustegevusse investeeritud summades ning täheldab tugevaid piirkondlikke erinevusi uuendustegevuse valdkonnas, mida on neljandas ühtekuuluvusaruandes mõõdetud uuendustegevuse valdkonna piirkondliku tulemusnäitaja alusel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab riikidevahelisi suuri erinevusi teadus- ja arendustegevusse investeeritud summades ning täheldab tugevaid piirkondlikke erinevusi uuendustegevuse valdkonnas, mida on neljandas ühtekuuluvusaruandes mõõdetud uuendustegevuse valdkonna piirkondliku tulemusnäitaja alusel;

| 18. | jagab komisjoni arvamust ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta Lissaboni strateegiale, suunates avaliku sektori investeeringud projektidesse, mis toetavad dünaamilise, majanduskasvu ja uuendustegevust soodustava majandusstruktuuri loomist, põhinedes poliitikate ja programmide tõhusama ühtlustamise tulemusel tekkinud sünergial; |
| --- | --- |

18.

jagab komisjoni arvamust ühtekuuluvuspoliitika võimendava mõju kohta Lissaboni strateegiale, suunates avaliku sektori investeeringud projektidesse, mis toetavad dünaamilise, majanduskasvu ja uuendustegevust soodustava majandusstruktuuri loomist, põhinedes poliitikate ja programmide tõhusama ühtlustamise tulemusel tekkinud sünergial;

| 19. | avaldab kahetsust, et ühtekuuluvuspoliitika eluviimisel ei ole vaatamata vahendite eraldamisele võetud piisavalt arvesse väike- ja mikroettevõtete ning käsitöönduse uuendustegevuse potentsiaali; nõuab seepärast aktiivse poliitika teostamist, et toetada kõnealustes ettevõtetes uuendustegevuse kõiki vorme, ning palub komisjonil luua võimalused vastastikuseks koostööks ettevõtete, avaliku sektori, koolide ja ülikoolide vahel, et rajada kooskõlas Lissaboni strateegiaga piirkondlikud uuendustegevuse klastrid; |
| --- | --- |

19.

avaldab kahetsust, et ühtekuuluvuspoliitika eluviimisel ei ole vaatamata vahendite eraldamisele võetud piisavalt arvesse väike- ja mikroettevõtete ning käsitöönduse uuendustegevuse potentsiaali; nõuab seepärast aktiivse poliitika teostamist, et toetada kõnealustes ettevõtetes uuendustegevuse kõiki vorme, ning palub komisjonil luua võimalused vastastikuseks koostööks ettevõtete, avaliku sektori, koolide ja ülikoolide vahel, et rajada kooskõlas Lissaboni strateegiaga piirkondlikud uuendustegevuse klastrid;

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et struktuuriabi võimendavat mõju saab erasektori kaasfinantseerimise abil suurendada; nõuab avaliku ja erasektori vahelise partnerluse jaoks läbipaistvate eeskirjade ja standardlahenduste kohest kasutuselevõttu, mis annaks piirkondadele võimaluse võtta riiklike eesmärkide saavutamisel appi erakapital; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu sellele, et struktuuriabi võimendavat mõju saab erasektori kaasfinantseerimise abil suurendada; nõuab avaliku ja erasektori vahelise partnerluse jaoks läbipaistvate eeskirjade ja standardlahenduste kohest kasutuselevõttu, mis annaks piirkondadele võimaluse võtta riiklike eesmärkide saavutamisel appi erakapital;

| 21. | toob välja, et automaatne kohustustest vabastamise põhimõttest kinnipidamine on eriliselt oluline, et julgustada korraldusasutusi projekte rahastama ja kiiresti teostama; nõuab n + 2 reegli (uutes liikmesriikides finantsraamistiku 2007–2013 kolmel esimesel aastal n + 3) põhimõtte järgimist; |
| --- | --- |

21.

toob välja, et automaatne kohustustest vabastamise põhimõttest kinnipidamine on eriliselt oluline, et julgustada korraldusasutusi projekte rahastama ja kiiresti teostama; nõuab n + 2 reegli (uutes liikmesriikides finantsraamistiku 2007–2013 kolmel esimesel aastal n + 3) põhimõtte järgimist;

| 22. | toob välja, et viivitused struktuuripoliitika elluviimisel on osaliselt tingitud liiga rangest korrast, mistõttu tuleks kaaluda nende menetluste lihtsustamist ning kohustuste ja pädevuse selget jaotamist ELi ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

22.

toob välja, et viivitused struktuuripoliitika elluviimisel on osaliselt tingitud liiga rangest korrast, mistõttu tuleks kaaluda nende menetluste lihtsustamist ning kohustuste ja pädevuse selget jaotamist ELi ja liikmesriikide vahel;

| 23. | märgib, et programmitöö perioodil 2007–2013 suunatakse vahendite eriotstarbeks määramise süsteemi kaudu 64 % eesmärgi 1 (lähenemine) vahenditest ja 80 % eesmärgi 2 (piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive) vahenditest uuendustegevuse kuludesse, mis on 55 000 miljonit eurot rohkem kui eelmisel ajavahemikul; märgib, et nende vahendite kasutamise tase on seotud vähem arenenud piirkondade suutlikkusega uurimis- ja arendustegevuse ning uuendustegevusega seotud projekte kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt hallata, et rahalisi vahendeid täielikult ära kasutada ning mitte suunata väikese mahulistesse investeeringutesse; |
| --- | --- |

23.

märgib, et programmitöö perioodil 2007–2013 suunatakse vahendite eriotstarbeks määramise süsteemi kaudu 64 % eesmärgi 1 (lähenemine) vahenditest ja 80 % eesmärgi 2 (piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive) vahenditest uuendustegevuse kuludesse, mis on 55 000 miljonit eurot rohkem kui eelmisel ajavahemikul; märgib, et nende vahendite kasutamise tase on seotud vähem arenenud piirkondade suutlikkusega uurimis- ja arendustegevuse ning uuendustegevusega seotud projekte kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt hallata, et rahalisi vahendeid täielikult ära kasutada ning mitte suunata väikese mahulistesse investeeringutesse;

| 24. | palub komisjonil hinnata vahendite eriotstarbeks määramise süsteemi ja selle mõju piirkondlikule ebavõrdsusele ning teha kindlaks, kas prioriteetide määratlemisel ei soodusta kõnealune süsteem liiga tsentraliseeritud või „ülalt alla” lähenemisviisi („top down approach”); loodab, et see hindamine algab 2008. aastal ilmuva komisjoni viienda aruandega ühtekuuluvuse kohta, milles eeldatavasti keskendutakse ühtekuuluvuspoliitika ning Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide vahelistele suhetele kõikides piirkondades; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil hinnata vahendite eriotstarbeks määramise süsteemi ja selle mõju piirkondlikule ebavõrdsusele ning teha kindlaks, kas prioriteetide määratlemisel ei soodusta kõnealune süsteem liiga tsentraliseeritud või „ülalt alla” lähenemisviisi („top down approach”); loodab, et see hindamine algab 2008. aastal ilmuva komisjoni viienda aruandega ühtekuuluvuse kohta, milles eeldatavasti keskendutakse ühtekuuluvuspoliitika ning Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide vahelistele suhetele kõikides piirkondades;

| 25. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika raames ei saa eelistada juba dünaamilisi piirkondi, mis kaasneks vahendite eriotstarbeks määramise süsteemi range järgimisega; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu jõustumisel on ühtekuuluvuspoliitikal kolm Lissaboni strateegia raamistikust kaugemale ulatuvat eesmärki: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika raames ei saa eelistada juba dünaamilisi piirkondi, mis kaasneks vahendite eriotstarbeks määramise süsteemi range järgimisega; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu jõustumisel on ühtekuuluvuspoliitikal kolm Lissaboni strateegia raamistikust kaugemale ulatuvat eesmärki: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus;

| 26. | nõuab Lissaboni strateegia laiendamist, et lisada sellesse territoriaalne mõõde, mis võimaldab võtta arvesse piirkondadele iseloomulikke omadusi, julgustades samal ajal üleeuroopalist sünergiat ja koostööd, mille raames toetatakse eriti laiapõhjalise uuendustegevuse väljatöötamist ja elluviimist; |
| --- | --- |

26.

nõuab Lissaboni strateegia laiendamist, et lisada sellesse territoriaalne mõõde, mis võimaldab võtta arvesse piirkondadele iseloomulikke omadusi, julgustades samal ajal üleeuroopalist sünergiat ja koostööd, mille raames toetatakse eriti laiapõhjalise uuendustegevuse väljatöötamist ja elluviimist;

| 27. | palub komisjonil lisada „territoriaalse ühtekuuluvuse” mõiste peagi ilmuvasse territoriaalset ühtekuuluvuse teemat käsitlevasse rohelisse raamatusse (mis kavatsetakse avaldada 2008. aasta septembris), et saavutada kõnealuses ühenduse poliitikavaldkonnas edasist edu; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil lisada „territoriaalse ühtekuuluvuse” mõiste peagi ilmuvasse territoriaalset ühtekuuluvuse teemat käsitlevasse rohelisse raamatusse (mis kavatsetakse avaldada 2008. aasta septembris), et saavutada kõnealuses ühenduse poliitikavaldkonnas edasist edu;

Territoriaalne ühtekuuluvus – integreeritud lähenemisviisi suunas

| 28. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika ulatust ei saa kahandada Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele; on arvamusel, et territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamine lähenemise eesmärgi meetmete abil on piirkondade pikaajalise konkurentsivõime eeltingimus; on seepärast seisukohal, et eesmärki 1 (lähenemine) ja eesmärki 2 (piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive) tuleks tulevikus käsitleda nii teineteist kui ka eesmärki 3 (Euroopa territoriaalne koostöö) täiendavatena; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika ulatust ei saa kahandada Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele; on arvamusel, et territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamine lähenemise eesmärgi meetmete abil on piirkondade pikaajalise konkurentsivõime eeltingimus; on seepärast seisukohal, et eesmärki 1 (lähenemine) ja eesmärki 2 (piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive) tuleks tulevikus käsitleda nii teineteist kui ka eesmärki 3 (Euroopa territoriaalne koostöö) täiendavatena;

| 29. | rõhutab seoses sellega tõelise partnerluse ja asjakohase mitmetasandilise valitsemissüsteemi loomise olulisust erinevatel tasanditel, mille raames on regionaalarengu eesmärkide määratlemisse ja elluviimisse kaasatud arutelude kaudu majanduspartnerite ja tööturu osapooltega nii ühenduse, riigi, piirkondlik kui ka kohalik tasand, mis tagab, et Euroopa tasandil määratletud tegevusprioriteetide ulatust ei piirata nende rakendamisel kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil (altpoolt tulev algatus) ja et hoida ära mis tahes oht kohalikku arengusse ja ühtekuuluvust edendavasse tegevusse kaasatud tegutsejad välja jätta, nagu juhtub sageli linnapoliitika valdkonnaga; |
| --- | --- |

29.

rõhutab seoses sellega tõelise partnerluse ja asjakohase mitmetasandilise valitsemissüsteemi loomise olulisust erinevatel tasanditel, mille raames on regionaalarengu eesmärkide määratlemisse ja elluviimisse kaasatud arutelude kaudu majanduspartnerite ja tööturu osapooltega nii ühenduse, riigi, piirkondlik kui ka kohalik tasand, mis tagab, et Euroopa tasandil määratletud tegevusprioriteetide ulatust ei piirata nende rakendamisel kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil (altpoolt tulev algatus) ja et hoida ära mis tahes oht kohalikku arengusse ja ühtekuuluvust edendavasse tegevusse kaasatud tegutsejad välja jätta, nagu juhtub sageli linnapoliitika valdkonnaga;

| 30. | teeb ettepaneku käsitleda esmatähtsatena poliitikavaldkondi, mis toetavad territooriumide tõeliselt detsentraliseeritud arengut, leevendades pealinnadele avaldatavat survet ja soodustades hajutatud sõlmede esilekerkimist; on arvamusel, et sellega seoses ei tohiks kahe silma vahele jätta maapiirkondade toetamist ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tähtsat rolli maapiirkondades; |
| --- | --- |

30.

teeb ettepaneku käsitleda esmatähtsatena poliitikavaldkondi, mis toetavad territooriumide tõeliselt detsentraliseeritud arengut, leevendades pealinnadele avaldatavat survet ja soodustades hajutatud sõlmede esilekerkimist; on arvamusel, et sellega seoses ei tohiks kahe silma vahele jätta maapiirkondade toetamist ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tähtsat rolli maapiirkondades;

| 31. | nõuab samuti praktiliste sammude astumist, et vähendada erinevusi juurdepääsetava territooriumiga piirkondade ja struktuuriliselt ebasoodsate tingimustega piirkondade, täpsemalt mägi- ja saarepiirkondade, hõredalt asustatud alade, äärealade ning piirialade vahel, tunnistades samal ajal viimaste ebasoodsat olukorda ning võttes nende toetamiseks nii erimeetmeid kui ka alalisi meetmeid; kinnitab oma põhimõtet võtta arvesse äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulikke ebavõrdseid tingimusi; |
| --- | --- |

31.

nõuab samuti praktiliste sammude astumist, et vähendada erinevusi juurdepääsetava territooriumiga piirkondade ja struktuuriliselt ebasoodsate tingimustega piirkondade, täpsemalt mägi- ja saarepiirkondade, hõredalt asustatud alade, äärealade ning piirialade vahel, tunnistades samal ajal viimaste ebasoodsat olukorda ning võttes nende toetamiseks nii erimeetmeid kui ka alalisi meetmeid; kinnitab oma põhimõtet võtta arvesse äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulikke ebavõrdseid tingimusi;

| 32. | soovitab käsitleda sidusamalt linna- ja maapiirkondade problemaatikat; rõhutab, et maapiirkondade arengut tuleks koordineerida regionaalpoliitika raamistikus rakendatavate meetemete kaudu; tunneb sellega seoses muret ühtekuuluvuse ja maaelu arengu eraldiseisva lähenemisviisi sobivuse kohta (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu); nõuab kohustusliku ümbersuunamise teel maaelu arengu rahastamise suurendamise mõjude uurimuse läbiviimist; |
| --- | --- |

32.

soovitab käsitleda sidusamalt linna- ja maapiirkondade problemaatikat; rõhutab, et maapiirkondade arengut tuleks koordineerida regionaalpoliitika raamistikus rakendatavate meetemete kaudu; tunneb sellega seoses muret ühtekuuluvuse ja maaelu arengu eraldiseisva lähenemisviisi sobivuse kohta (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu); nõuab kohustusliku ümbersuunamise teel maaelu arengu rahastamise suurendamise mõjude uurimuse läbiviimist;

| 33. | hoiatab poliitikavaldkondade sektoriteks jaotamise ohu eest ja pooldab integreeritud lähenemisviisi arendamist, mis aitab määratleda, milline sünergia on võimalik ühtekuuluvuspoliitika ja teiste olulisemate valdkondade vahel, nagu transport, põllumajandus, kalandus, maaelu areng, keskkond ja energiavaldkond, teadusuuringud ja tehnoloogia; |
| --- | --- |

33.

hoiatab poliitikavaldkondade sektoriteks jaotamise ohu eest ja pooldab integreeritud lähenemisviisi arendamist, mis aitab määratleda, milline sünergia on võimalik ühtekuuluvuspoliitika ja teiste olulisemate valdkondade vahel, nagu transport, põllumajandus, kalandus, maaelu areng, keskkond ja energiavaldkond, teadusuuringud ja tehnoloogia;

| 34. | kutsub komisjoni üles analüüsima järgmistes aruannetes, millises ulatuses on erinevad vahendid ja poliitikavaldkonnad, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika, aidanud kaasa majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas saavutatud edusammudele; on arvamusel, et kõikide oluliste valdkondade edusamme ja probleeme on vaja analüüsida, eriti mis puudutab Lissaboni strateegiat; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles analüüsima järgmistes aruannetes, millises ulatuses on erinevad vahendid ja poliitikavaldkonnad, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika, aidanud kaasa majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas saavutatud edusammudele; on arvamusel, et kõikide oluliste valdkondade edusamme ja probleeme on vaja analüüsida, eriti mis puudutab Lissaboni strateegiat;

| 35. | eeldab, et arutelude tulemusel ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat pööratakse erilist tähelepanu ühenduse välispiiril asuvatele piirkondadele, et tagada piirialade stabiilsus ja heaolu ning selle lõpptulemuseks ei oleks mitte üksnes ELi piirialade areng, vaid ka suurem ühtekuuluvus ja konkurentsivõime ühenduse jaoks tervikuna; |
| --- | --- |

35.

eeldab, et arutelude tulemusel ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat pööratakse erilist tähelepanu ühenduse välispiiril asuvatele piirkondadele, et tagada piirialade stabiilsus ja heaolu ning selle lõpptulemuseks ei oleks mitte üksnes ELi piirialade areng, vaid ka suurem ühtekuuluvus ja konkurentsivõime ühenduse jaoks tervikuna;

| 36. | juhib tähelepanu sellele, et ruumilise eraldatuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastane võitlus eesmärgiga saavutada säästev ja tasakaalustatud areng vajab hoolika elamumajanduspoliitika tuge, mis kuulub laiema kohaliku arengu, linnaplaneerimise ja kohalike avalike teenuste haldamise strateegia valdkonda; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu sellele, et ruumilise eraldatuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastane võitlus eesmärgiga saavutada säästev ja tasakaalustatud areng vajab hoolika elamumajanduspoliitika tuge, mis kuulub laiema kohaliku arengu, linnaplaneerimise ja kohalike avalike teenuste haldamise strateegia valdkonda;

| 37. | väljendab seoses sellega heameelt territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta rakendamise tegevuskava vastuvõtmise üle, mille eesmärk on tagada, et territoriaalset mõõdet võetakse paremini arvesse kogu avaliku sektori poliitikas nii ühenduse, riigi kui ka kohalikul tasandil, ning ootab selle avaldumist tegelikkuses; pidades silmas Lissaboni lepingu alusel kavandatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse laiendamist territoriaalse mõõtme võrra, on vaja välja töötada sobivad näitajad, et määratleda territoriaalse ühtekuuluvuse sisu; |
| --- | --- |

37.

väljendab seoses sellega heameelt territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta rakendamise tegevuskava vastuvõtmise üle, mille eesmärk on tagada, et territoriaalset mõõdet võetakse paremini arvesse kogu avaliku sektori poliitikas nii ühenduse, riigi kui ka kohalikul tasandil, ning ootab selle avaldumist tegelikkuses; pidades silmas Lissaboni lepingu alusel kavandatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse laiendamist territoriaalse mõõtme võrra, on vaja välja töötada sobivad näitajad, et määratleda territoriaalse ühtekuuluvuse sisu;

| 38. | väljendab heameelt komisjoni teate üle avaldada roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, mis on kavas võtta vastu 2008. aasta septembris, ning nõuab, et see sisaldaks konkreetseid suundi integreeritud lähenemisviisi rakendamiseks; |
| --- | --- |

38.

väljendab heameelt komisjoni teate üle avaldada roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, mis on kavas võtta vastu 2008. aasta septembris, ning nõuab, et see sisaldaks konkreetseid suundi integreeritud lähenemisviisi rakendamiseks;

| 39. | on teadlik Euroopa Parlamendi, keda esindab regionaalarengukomisjon, ja Regioonide Komitee koostöö jätkumise tähtsusest seoses regionaalpoliitika tulevikuga; |
| --- | --- |

39.

on teadlik Euroopa Parlamendi, keda esindab regionaalarengukomisjon, ja Regioonide Komitee koostöö jätkumise tähtsusest seoses regionaalpoliitika tulevikuga;

Uued väljakutsed ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ja Euroopa Liidu üldeelarve

| 40. | on arvamusel, et tulevikus on liit üha sagedamini vastamisi uute tugeva territoriaalse mõjuga väljakutsetega, mis suurendavad regionaalarengu valdkonna praeguseid takistusi, nagu näiteks demograafilised muutused, linnastumine, rändevood (mis kujutavad endast eriti suurt probleemi äärepoolsemate piirkondade ja maapiirkondade jaoks), energiavarustus- ja kliimaküsimused, kohanemine globaliseerumisega seotud muutustega ning samuti laienemine ja naabruspoliitikad; rõhutab katseprojektide tähtsust, mis on seotud piirkondade kohandamisega nendele uutele väljakutsetele; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et tulevikus on liit üha sagedamini vastamisi uute tugeva territoriaalse mõjuga väljakutsetega, mis suurendavad regionaalarengu valdkonna praeguseid takistusi, nagu näiteks demograafilised muutused, linnastumine, rändevood (mis kujutavad endast eriti suurt probleemi äärepoolsemate piirkondade ja maapiirkondade jaoks), energiavarustus- ja kliimaküsimused, kohanemine globaliseerumisega seotud muutustega ning samuti laienemine ja naabruspoliitikad; rõhutab katseprojektide tähtsust, mis on seotud piirkondade kohandamisega nendele uutele väljakutsetele;

| 41. | nõuab enne uute ühinemisläbirääkimiste alustamist eelseisva võimaliku laienemise kulude ja struktuuripoliitika regulaarset analüüsimist ning loodab, et Euroopa Parlamendi roll ühinemisläbirääkimiste ja naabruspoliitika raames võiks olla suurem ning tema osalemine ühinemiseelsete vahendite kavandamisel oleks siduv; |
| --- | --- |

41.

nõuab enne uute ühinemisläbirääkimiste alustamist eelseisva võimaliku laienemise kulude ja struktuuripoliitika regulaarset analüüsimist ning loodab, et Euroopa Parlamendi roll ühinemisläbirääkimiste ja naabruspoliitika raames võiks olla suurem ning tema osalemine ühinemiseelsete vahendite kavandamisel oleks siduv;

| 42. | rõhutab rahvaarvu vähenemise probleemi tõsidust mitmetes ELi piikondades, mis hõlmab elanikkonna vananemist, inimkapitali kaotust, kapitali väljavoolu, teenuste kallinemist jne; |
| --- | --- |

42.

rõhutab rahvaarvu vähenemise probleemi tõsidust mitmetes ELi piikondades, mis hõlmab elanikkonna vananemist, inimkapitali kaotust, kapitali väljavoolu, teenuste kallinemist jne;

| 43. | on arvamusel, et demograafilisel arengul võib olla suur territoriaalne mõju, näiteks teatavate piirkondade rahvaarvu vähenemine, mis puudutab eelkõige vähem arenenud maapiirkondi ning millega kaasneb linnastumine ja ühiskonna vananemine, või elamumajanduse areng muudes piirkondades, mis sunnib nende probleemide lahendamiseks töötama välja konkreetseid uuenduslikke strateegiaid, mis omakorda nõuab jõupingutust üldist majandushuvi pakkuvate teenuste säilitamiseks ja kõrgetasemeliste universaalteenuste tagamiseks; |
| --- | --- |

43.

on arvamusel, et demograafilisel arengul võib olla suur territoriaalne mõju, näiteks teatavate piirkondade rahvaarvu vähenemine, mis puudutab eelkõige vähem arenenud maapiirkondi ning millega kaasneb linnastumine ja ühiskonna vananemine, või elamumajanduse areng muudes piirkondades, mis sunnib nende probleemide lahendamiseks töötama välja konkreetseid uuenduslikke strateegiaid, mis omakorda nõuab jõupingutust üldist majandushuvi pakkuvate teenuste säilitamiseks ja kõrgetasemeliste universaalteenuste tagamiseks;

| 44. | märgib, et kliimamuutusel on erinevad tagajärjed, eriti mis puudutab üha sagedamini esinevaid ja tõsisemaid loodusõnnestusi, nagu näiteks metsatulekahjud, põuad ja üleujutused, millega toimetulekuks tuleb ELi erinevates piirkondades leida erinevaid võimalusi ja mille lahendamiseks peavad piirkonnad vaatama läbi ja kohandama oma ELi süsinikdioksiidi heite vähendamise eesmärgi saavutamiseks koostatud säästva arengu strateegiaid; on veendunud, et ELi ühtekuluuvuspoliitika peaks olema kliimasõbralik, kuid tuletab ühtlasi meelde, et kõnealuses valdkonnas on ühtekuuluvuspoliitika jaoks avatud võimalused piiratud; on arvamusel, et kliimamuutuse vastu võitlemisega tuleks tegeleda ka muudes ühenduse poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

44.

märgib, et kliimamuutusel on erinevad tagajärjed, eriti mis puudutab üha sagedamini esinevaid ja tõsisemaid loodusõnnestusi, nagu näiteks metsatulekahjud, põuad ja üleujutused, millega toimetulekuks tuleb ELi erinevates piirkondades leida erinevaid võimalusi ja mille lahendamiseks peavad piirkonnad vaatama läbi ja kohandama oma ELi süsinikdioksiidi heite vähendamise eesmärgi saavutamiseks koostatud säästva arengu strateegiaid; on veendunud, et ELi ühtekuluuvuspoliitika peaks olema kliimasõbralik, kuid tuletab ühtlasi meelde, et kõnealuses valdkonnas on ühtekuuluvuspoliitika jaoks avatud võimalused piiratud; on arvamusel, et kliimamuutuse vastu võitlemisega tuleks tegeleda ka muudes ühenduse poliitikavaldkondades;

| 45. | tuletab samuti meelde, et on oluline võtta tõhusate üldpõhimõtete sõnastamise raames vastu ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse Euroopa solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108), mis tagab õigeaegsema ja piisava abi piirkondlike loodusõnnetuste korral, mis on teatavates piirkondades nende geograafilise asukoha tõttu sageli laastavad; |
| --- | --- |

45.

tuletab samuti meelde, et on oluline võtta tõhusate üldpõhimõtete sõnastamise raames vastu ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse Euroopa solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108), mis tagab õigeaegsema ja piisava abi piirkondlike loodusõnnetuste korral, mis on teatavates piirkondades nende geograafilise asukoha tõttu sageli laastavad;

| 46. | on arvamusel, et energiavarustuse ja energiahindade tõusu probleemidel võivad olla territooriumidele olulised ruumilised mõjud enamiku ELi liikmesriikide tugeva energiaalase sõltuvuse tõttu, eriti maa-, mägi- ja saarepiirkondades, väga kõrvalistes piirkondades ja äärepoolseimates piirkondades nende sõltuvuse tõttu transpordist, mis on energiahinna suhtes tundlik; juhib siiski tähelepanu sellele, et taastuvate energiaallikate arendamine ning energiatõhususse ja detsentraliseeritud energiavarustusse investeerimine võivad tulevikus pakkuda suuri piirkondlikke ja kohalikke arenguvõimalusi; |
| --- | --- |

46.

on arvamusel, et energiavarustuse ja energiahindade tõusu probleemidel võivad olla territooriumidele olulised ruumilised mõjud enamiku ELi liikmesriikide tugeva energiaalase sõltuvuse tõttu, eriti maa-, mägi- ja saarepiirkondades, väga kõrvalistes piirkondades ja äärepoolseimates piirkondades nende sõltuvuse tõttu transpordist, mis on energiahinna suhtes tundlik; juhib siiski tähelepanu sellele, et taastuvate energiaallikate arendamine ning energiatõhususse ja detsentraliseeritud energiavarustusse investeerimine võivad tulevikus pakkuda suuri piirkondlikke ja kohalikke arenguvõimalusi;

| 47. | rõhutab taas, et kasutamata jäänud assigneeringud tuleks uuesti kasutusele võtta, rakendades n+2 või n+3 reeglit ühtekuuluvuspoliitika raames, et neid nappe vahendeid paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

47.

rõhutab taas, et kasutamata jäänud assigneeringud tuleks uuesti kasutusele võtta, rakendades n+2 või n+3 reeglit ühtekuuluvuspoliitika raames, et neid nappe vahendeid paremini ära kasutada;

| 48. | leiab, et ühtekuuluvuspoliitika püsima jäämine ka pärast 2013. aastat on sobiv vastus uutele väljakutsetele ning et seda tuleb kohaldada eri viisidel kogu liidu territooriumi suhtes; on arvamusel, et vastavalt asutamislepingule ja solidaaruse põhimõttele peaks ühtekuuluvuspoliitika jääma ühenduse poliitikavaldkonnaks ning lükkab seega tagasi kõik katsed paigutada ühtekuuluvuspoliitika uuesti liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

48.

leiab, et ühtekuuluvuspoliitika püsima jäämine ka pärast 2013. aastat on sobiv vastus uutele väljakutsetele ning et seda tuleb kohaldada eri viisidel kogu liidu territooriumi suhtes; on arvamusel, et vastavalt asutamislepingule ja solidaaruse põhimõttele peaks ühtekuuluvuspoliitika jääma ühenduse poliitikavaldkonnaks ning lükkab seega tagasi kõik katsed paigutada ühtekuuluvuspoliitika uuesti liikmesriikide pädevusse;

| 49. | on arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitikat tuleb tulevikus ka edaspidi tugevdada ning selle lisandväärtust tuleks rohkem esile tõsta; nõuab seetõttu piisavate rahaliste vahendite eraldamist ühtekuuluvuspoliitika valdkonna jaoks ühenduse tasandil; nõuab, et finantsperspektiivi läbivaatamine annaks võimaluse määratleda vajalikud eelarvevahendid liidu ühtekuuluvuspoliitika kõigi väljakutsetega toime tulemiseks; |
| --- | --- |

49.

on arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitikat tuleb tulevikus ka edaspidi tugevdada ning selle lisandväärtust tuleks rohkem esile tõsta; nõuab seetõttu piisavate rahaliste vahendite eraldamist ühtekuuluvuspoliitika valdkonna jaoks ühenduse tasandil; nõuab, et finantsperspektiivi läbivaatamine annaks võimaluse määratleda vajalikud eelarvevahendid liidu ühtekuuluvuspoliitika kõigi väljakutsetega toime tulemiseks;

*

* *

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0202.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0356.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/95

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Territoriaalne tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmed – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm

P6_TA(2008)0069

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta järelmeetmete kohta – Euroopa ruumilise arengu ja territoriaalse ühtekuuluvuse tegevusprogramm (2007/2190(INI))

2009/C 184 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ELi territoriaalset tegevuskava („territoriaalne tegevuskava”) ja jätkusuutlike Euroopa linnade Leipzigi hartat („Leipzigi harta”), mis mõlemad võeti vastu ruumilise planeerimise ja linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24.–25. mail 2007, ning Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava rakendamise esimest tegevusprogrammi, mis võeti vastu ruumilise planeerimise ja arengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Ponta Delgadas (Assoorid) 23.–24. novembril 2007 („esimene tegevuskava”);

võttes arvesse neljandat aruannet majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta (KOM(2007)0273) („neljas ühtekuuluvuse aruanne”);

võttes arvesse Euroopa ruumi arenguplaani, mis võeti vastu ruumilise planeerimise eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Potsdamis 11. mail 1999;

võttes arvesse Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (ESPON) 2006. aasta programmi tulemusi;

võttes arvesse kavandatavat programmi ESPON 2013;

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 158 ja artiklit 159;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A6-0028/2008),

| A. | arvestades, et territoriaalne mitmekesisus, mitmekeskuselised ja kompaktsed linnad on ELi territooriumi struktuuri olulised tunnused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et territoriaalne mitmekesisus, mitmekeskuselised ja kompaktsed linnad on ELi territooriumi struktuuri olulised tunnused;

| B. | arvestades, et käesoleval ajal elab suurem osa ELi kodanikest linnades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et käesoleval ajal elab suurem osa ELi kodanikest linnades;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu ruumilise arengu praeguste väljakutsete hulka kuuluvad kliimamuutus, valglinnastumine ja maa-arendus, energiatarbimine, transpordiinfrastruktuurid, demograafilised muutused, sealhulgas elanike lahkumine maapiirkondadest ja teistest ELi piirkondadest, laienemise mõju sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele ning globaliseerumise ebavõrdne mõju piirkondadele, mis hõlmab suurenevat lõhet jõukate ja vähem jõukate piirkondade vahel ning linna- ja maapiirkondade ebavõrdset arengut koostoimes struktuursete muutustega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu ruumilise arengu praeguste väljakutsete hulka kuuluvad kliimamuutus, valglinnastumine ja maa-arendus, energiatarbimine, transpordiinfrastruktuurid, demograafilised muutused, sealhulgas elanike lahkumine maapiirkondadest ja teistest ELi piirkondadest, laienemise mõju sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele ning globaliseerumise ebavõrdne mõju piirkondadele, mis hõlmab suurenevat lõhet jõukate ja vähem jõukate piirkondade vahel ning linna- ja maapiirkondade ebavõrdset arengut koostoimes struktuursete muutustega;

| D. | arvestades, et territoriaalses tegevuskavas seatud eesmärkideks on tasakaalustatud ja mitmekeskuselise linnasüsteemi arendamine ning linna ja maapiirkondade vahelise uue partnerluse loomine, piirkondlike innovatsiooniklastrite rajamine, mis tagavad ühesuguse juurdepääsu infrastruktuurile ja teadmistele, üleeuroopalise riskijuhtimise edendamine, säästev areng, looduse ja kultuuripärandi tulevikule suunatud korraldus ja kaitse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et territoriaalses tegevuskavas seatud eesmärkideks on tasakaalustatud ja mitmekeskuselise linnasüsteemi arendamine ning linna ja maapiirkondade vahelise uue partnerluse loomine, piirkondlike innovatsiooniklastrite rajamine, mis tagavad ühesuguse juurdepääsu infrastruktuurile ja teadmistele, üleeuroopalise riskijuhtimise edendamine, säästev areng, looduse ja kultuuripärandi tulevikule suunatud korraldus ja kaitse;

| E. | arvestades, et Leipzigi hartas sätestatud eesmärgid on rohkem suunatud integreeritud linnaarengupoliitika paremale rakendamisele, nähes ette kvaliteetse avaliku ruumi loomise ja tagamise, infrastruktuurivõrgustike kaasajastamise ja energiatõhususe parandamise, ennetava innovatsiooni ja hariduse edendamise ning – eriti ebasoodsamas olukorras olevates linnaosades – keskkonnasõbraliku, tõhusa ja taskukohase linnatranspordi arendamise, füüsilise keskkonna parandamise strateegiate väljatöötamise, kohaliku majanduse ja tööturupoliitika tugevdamise ning aktiivse haridus- ja kutseõppepoliitika laste ja noorte jaoks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Leipzigi hartas sätestatud eesmärgid on rohkem suunatud integreeritud linnaarengupoliitika paremale rakendamisele, nähes ette kvaliteetse avaliku ruumi loomise ja tagamise, infrastruktuurivõrgustike kaasajastamise ja energiatõhususe parandamise, ennetava innovatsiooni ja hariduse edendamise ning – eriti ebasoodsamas olukorras olevates linnaosades – keskkonnasõbraliku, tõhusa ja taskukohase linnatranspordi arendamise, füüsilise keskkonna parandamise strateegiate väljatöötamise, kohaliku majanduse ja tööturupoliitika tugevdamise ning aktiivse haridus- ja kutseõppepoliitika laste ja noorte jaoks;

| F. | arvestades, et ruumiline planeerimine on sobiv vahend liikmesriikide, nende piirkondade ja linnade maakasutuse ja asustuse struktuuri reguleerimiseks ning asustatud punktide elutingimuste ja arenguvõimaluste määratlemiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ruumiline planeerimine on sobiv vahend liikmesriikide, nende piirkondade ja linnade maakasutuse ja asustuse struktuuri reguleerimiseks ning asustatud punktide elutingimuste ja arenguvõimaluste määratlemiseks;

| G. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika kui strateegilise juhtimisvahendi kõrval on vaja teisi meetmeid, et täita territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärke, eriti ruumilise mõju hindamise, integreeritud lähenemisviisi ja ruumilise planeerimise vaatluse osas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika kui strateegilise juhtimisvahendi kõrval on vaja teisi meetmeid, et täita territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärke, eriti ruumilise mõju hindamise, integreeritud lähenemisviisi ja ruumilise planeerimise vaatluse osas;

| H. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika kõrval avaldab ruumilisele arengule olulist mõju maaelu arengu poliitika; arvestades, et mõlema poliitika integreerimine on siiski veel puudulik ja seetõttu on vajalik parem sünergia, mis tooks esile tegeliku arengupotentsiaali ning suurendaks maapiirkondade külgetõmmet ja konkurentsivõimet, mis omakorda aitaks võidelda elanikkonna lahkumisega maapiirkondadest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika kõrval avaldab ruumilisele arengule olulist mõju maaelu arengu poliitika; arvestades, et mõlema poliitika integreerimine on siiski veel puudulik ja seetõttu on vajalik parem sünergia, mis tooks esile tegeliku arengupotentsiaali ning suurendaks maapiirkondade külgetõmmet ja konkurentsivõimet, mis omakorda aitaks võidelda elanikkonna lahkumisega maapiirkondadest;

| I. | arvestades, et avaliku ruumi, loodus- ja kultuurmaastiku ning arhitektuuri kvaliteet mängib linnas ja maapiirkondades elavate inimeste elutingimuste juures olulist rolli ning kujutab endast märkimisväärset mõjurit elukoha valikul; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et avaliku ruumi, loodus- ja kultuurmaastiku ning arhitektuuri kvaliteet mängib linnas ja maapiirkondades elavate inimeste elutingimuste juures olulist rolli ning kujutab endast märkimisväärset mõjurit elukoha valikul;

| J. | arvestades, et loovus ja innovatsioon on määrava tähtsusega ressursid globaliseeritud teadmuspõhisele ühiskonnale üleminekul; arvestades, et seetõttu sõltub jätkusuutliku ruumi- ja linnaarengu edu oluliselt kohaliku loomingulise potentsiaali arengust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et loovus ja innovatsioon on määrava tähtsusega ressursid globaliseeritud teadmuspõhisele ühiskonnale üleminekul; arvestades, et seetõttu sõltub jätkusuutliku ruumi- ja linnaarengu edu oluliselt kohaliku loomingulise potentsiaali arengust;

| K. | arvestades, et ehituskultuur (kvaliteetse hoonestatud keskkonna kultuur), st kultuuriliste, majanduslike, tehnoloogiliste ja keskkonnategurite kogum, mis mõjutab planeerimise ja ehitamise kvaliteeti ning kulgu, kujutab endast integreeritud linnaarengu olulist osa; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ehituskultuur (kvaliteetse hoonestatud keskkonna kultuur), st kultuuriliste, majanduslike, tehnoloogiliste ja keskkonnategurite kogum, mis mõjutab planeerimise ja ehitamise kvaliteeti ning kulgu, kujutab endast integreeritud linnaarengu olulist osa;

| L. | arvestades, et integreeritud lähenemisviis eeldab, et arendatavad projektid peaksid moodustama ühtse pikaajalise tegevuskava, milles on ühendatud majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõõde ning millesse on täielikult kaasatud linnaarengu programmide planeerimise, elluviimise ja hindamisega tegelevad peamised sidusrühmad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et integreeritud lähenemisviis eeldab, et arendatavad projektid peaksid moodustama ühtse pikaajalise tegevuskava, milles on ühendatud majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõõde ning millesse on täielikult kaasatud linnaarengu programmide planeerimise, elluviimise ja hindamisega tegelevad peamised sidusrühmad;

| M. | arvestades, et ühtekuuluvuse territoriaalset mõõdet puudutav integreeritud lähenemisviis ei hõlma üksnes maakasutuse planeerimist ja linnaarengu meetmeid ning poliitikat, sest lõppeesmärk on tagada tasakaal ELi kodanike vahel olenemata nende elukohast – eesmärk, mida ei saa saavutada ainuüksi maakasutuse planeerimise abil, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ühtekuuluvuse territoriaalset mõõdet puudutav integreeritud lähenemisviis ei hõlma üksnes maakasutuse planeerimist ja linnaarengu meetmeid ning poliitikat, sest lõppeesmärk on tagada tasakaal ELi kodanike vahel olenemata nende elukohast – eesmärk, mida ei saa saavutada ainuüksi maakasutuse planeerimise abil,

| 1. | on seisukohal, et territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärke on võimalik saavutada üksnes siis, kui järgitakse laiahaardelist, paljusid sektoreid hõlmavat ja terviklikku arengustrateegiat, millega viiakse ellu integreeritud lähenemisviisi põhimõtted; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärke on võimalik saavutada üksnes siis, kui järgitakse laiahaardelist, paljusid sektoreid hõlmavat ja terviklikku arengustrateegiat, millega viiakse ellu integreeritud lähenemisviisi põhimõtted;

| 2. | teeb ettepaneku – pidades silmas ühtekuuluvuspoliitika vahehindamist ning ühtekuuluvuspoliitikat pärast 2013. aastat –, et integreeritud lähenemisviisi rakendamine oleks siduvaks nõudeks struktuurifondide programmide planeerimisel ja projektide valikul; palub seetõttu otsuste tegijatel vabatahtlikult rakendada uusi koostöömeetodeid; |
| --- | --- |

2.

teeb ettepaneku – pidades silmas ühtekuuluvuspoliitika vahehindamist ning ühtekuuluvuspoliitikat pärast 2013. aastat –, et integreeritud lähenemisviisi rakendamine oleks siduvaks nõudeks struktuurifondide programmide planeerimisel ja projektide valikul; palub seetõttu otsuste tegijatel vabatahtlikult rakendada uusi koostöömeetodeid;

| 3. | tervitab linnaarengu eest vastutavate ELi ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24.–25. mail 2007. aastal vastu võetud otsust moodustada Saksamaa juhtimisel valitsustevaheline töörühm, et kindlaks teha ja selgitada mitmesuguseid küsimusi seoses algatuse JESSICA rakendamisega; |
| --- | --- |

3.

tervitab linnaarengu eest vastutavate ELi ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24.–25. mail 2007. aastal vastu võetud otsust moodustada Saksamaa juhtimisel valitsustevaheline töörühm, et kindlaks teha ja selgitada mitmesuguseid küsimusi seoses algatuse JESSICA rakendamisega;

| 4. | tervitab komisjoni talituste vahelise rühma loomist, mis hakkab tegelema integreeritud lähenemisviisi rakendamise ettepanekutega, ning kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd kõigi sotsiaal-, keskkonna- ja majanduspartneritega ning tagama nende kaasamise kõikide territoriaalse ühtekuuluvusega seotud otsuse langetamisse; palub, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti rühma edasisest tegevusest; |
| --- | --- |

4.

tervitab komisjoni talituste vahelise rühma loomist, mis hakkab tegelema integreeritud lähenemisviisi rakendamise ettepanekutega, ning kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd kõigi sotsiaal-, keskkonna- ja majanduspartneritega ning tagama nende kaasamise kõikide territoriaalse ühtekuuluvusega seotud otsuse langetamisse; palub, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti rühma edasisest tegevusest;

| 5. | palub ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kujundamisel pärast 2013. aastat erilist tähelepanu pöörata ruumilistele erijoontele ja vajadustele ning nendest teguritest lähtuvale piirkondade eristamisele; soovitab kasutada rakendamisele suunatud ning teadusuuringutel ja pideval seirel põhinevaid planeerimisvahendeid, nagu on sätestatud Leipzigi hartas; |
| --- | --- |

5.

palub ühtekuuluvuspoliitika tuleviku kujundamisel pärast 2013. aastat erilist tähelepanu pöörata ruumilistele erijoontele ja vajadustele ning nendest teguritest lähtuvale piirkondade eristamisele; soovitab kasutada rakendamisele suunatud ning teadusuuringutel ja pideval seirel põhinevaid planeerimisvahendeid, nagu on sätestatud Leipzigi hartas;

| 6. | palub komisjonil ja nõukogul ühtekuuluvuspoliitika vahehindamise raames kogu territooriumi arendamise huvides paremini ära kasutada sünergiat Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondiga (EAFRD); soovitab, pidades silmas ühtekuuluvuspoliitikat pärast 2013. aastat, tihedat kooskõlastatust ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu poliitika vahel, et edendada maapiirkondade elukvaliteedi parandamise võimalusi; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil ja nõukogul ühtekuuluvuspoliitika vahehindamise raames kogu territooriumi arendamise huvides paremini ära kasutada sünergiat Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondiga (EAFRD); soovitab, pidades silmas ühtekuuluvuspoliitikat pärast 2013. aastat, tihedat kooskõlastatust ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu poliitika vahel, et edendada maapiirkondade elukvaliteedi parandamise võimalusi;

| 7. | märgib, et innovatsioonipotentsiaali ei ilmuta mitte üksnes suurlinnapiirkonnad, vaid Lissaboni strateegia eesmärkide edukate täitjate hulka kuuluvad ka mõned ääremaal asuvad ja maapiirkonnad; palub komisjoni tungivalt senisest rohkem tegelda kõnealuste piirkondade eduteguritega, et luua maapiirkondades asuvate väikeste ja keskmiste linnade arengumudel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et innovatsioonipotentsiaali ei ilmuta mitte üksnes suurlinnapiirkonnad, vaid Lissaboni strateegia eesmärkide edukate täitjate hulka kuuluvad ka mõned ääremaal asuvad ja maapiirkonnad; palub komisjoni tungivalt senisest rohkem tegelda kõnealuste piirkondade eduteguritega, et luua maapiirkondades asuvate väikeste ja keskmiste linnade arengumudel;

| 8. | rõhutab linna- ja maapiirkondade vahelise partnerluse ning ülesannete jagamise olulisust piirkonna kui terviku tasakaalustatud ja säästva arengu jaoks; kutsub linna- ja maapiirkondade valitsusi üles koostöös kõigi avaliku ja erasektori sidusrühmadega kindlaks tegema, millised on nende ühised väärtused, ning välja töötama ühiseid piirkondlikke ja allpiirkondlikke arengustrateegiaid, et tagada kõikidele Euroopa Liidu kodanikele paremad elutingimused ja elukvaliteet; palub tulevastel eesistujariikidel korraldada nende küsimustega tegelemiseks territoriaalse planeerimise ja linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikke kohtumisi; |
| --- | --- |

8.

rõhutab linna- ja maapiirkondade vahelise partnerluse ning ülesannete jagamise olulisust piirkonna kui terviku tasakaalustatud ja säästva arengu jaoks; kutsub linna- ja maapiirkondade valitsusi üles koostöös kõigi avaliku ja erasektori sidusrühmadega kindlaks tegema, millised on nende ühised väärtused, ning välja töötama ühiseid piirkondlikke ja allpiirkondlikke arengustrateegiaid, et tagada kõikidele Euroopa Liidu kodanikele paremad elutingimused ja elukvaliteet; palub tulevastel eesistujariikidel korraldada nende küsimustega tegelemiseks territoriaalse planeerimise ja linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikke kohtumisi;

| 9. | palub komisjonil ja nõukogul Euroopa Liidu üldeelarve läbivaatamise raames arvestada territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi hartaga ning teha kvalitatiivseid kohandusi, mis võimaldaksid territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide tulemuslikumat arvestamist ELi poliitikas; on seisukohal, et selle saavutamiseks tuleb võtta lähematel aastatel õigusloomega seotud meetmeid; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil ja nõukogul Euroopa Liidu üldeelarve läbivaatamise raames arvestada territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi hartaga ning teha kvalitatiivseid kohandusi, mis võimaldaksid territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide tulemuslikumat arvestamist ELi poliitikas; on seisukohal, et selle saavutamiseks tuleb võtta lähematel aastatel õigusloomega seotud meetmeid;

| 10. | palub nõukogul Lissaboni strateegia ja Göteborgi strateegia (jätkusuutliku arengu strateegia) läbivaatamise käigus 2008. aasta kevadisel ülemkogul määratleda territoriaalse ja linnapoliitika huvid eesmärkidena; |
| --- | --- |

10.

palub nõukogul Lissaboni strateegia ja Göteborgi strateegia (jätkusuutliku arengu strateegia) läbivaatamise käigus 2008. aasta kevadisel ülemkogul määratleda territoriaalse ja linnapoliitika huvid eesmärkidena;

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kiiresti meetmeid territoriaalse tegevuskava eesmärkide saavutamiseks ja Leipzigi harta rakendamiseks; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kiiresti meetmeid territoriaalse tegevuskava eesmärkide saavutamiseks ja Leipzigi harta rakendamiseks;

| 12. | palub, et nõukogu ja liikmesriigid, lähtudes mitmetasandilisest valitsemise põhimõttest, milles võetakse arvesse Euroopa Liidu territoriaalset mitmekesisust ja austatakse subsidiaarsuse põhimõtet, kaasaksid territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta tegevusprogrammi elluviimisesse täielikult kohalikud ja piirkondlikud valitsused, sealhulgas piiriülesed riigiasutused, ning partnerluse põhimõtte alusel majandus- ja sotsiaalpartnerid, samuti asjaomased valitsusvälised organisatsioonid ja erasektori sidusrühmad, ning toetab selliseid püüdlusi aktiivselt; rõhutab, et vajadusse koostööd teha peaksid positiivselt suhtuma kõik asjaomased sidusrühmad, kuna on tõestatud, et järjekindel koostöö on tulemuslik; |
| --- | --- |

12.

palub, et nõukogu ja liikmesriigid, lähtudes mitmetasandilisest valitsemise põhimõttest, milles võetakse arvesse Euroopa Liidu territoriaalset mitmekesisust ja austatakse subsidiaarsuse põhimõtet, kaasaksid territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta tegevusprogrammi elluviimisesse täielikult kohalikud ja piirkondlikud valitsused, sealhulgas piiriülesed riigiasutused, ning partnerluse põhimõtte alusel majandus- ja sotsiaalpartnerid, samuti asjaomased valitsusvälised organisatsioonid ja erasektori sidusrühmad, ning toetab selliseid püüdlusi aktiivselt; rõhutab, et vajadusse koostööd teha peaksid positiivselt suhtuma kõik asjaomased sidusrühmad, kuna on tõestatud, et järjekindel koostöö on tulemuslik;

| 13. | tuletab meelde info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsu tähtsat rolli piirkondade tulevaste arenguvõimaluste jaoks ning soovitab seepärast – nagu on sätestatud territoriaalses tegevuskavas – lülitada infrastruktuur (näiteks lairibakaablid) uutesse transpordi- ja sideprogrammidesse; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsu tähtsat rolli piirkondade tulevaste arenguvõimaluste jaoks ning soovitab seepärast – nagu on sätestatud territoriaalses tegevuskavas – lülitada infrastruktuur (näiteks lairibakaablid) uutesse transpordi- ja sideprogrammidesse;

| 14. | palub komisjonil läbi viia ELi asjaomase põhipoliitika süstemaatiline analüüs, nagu liikmesriigid on kokku leppinud esimese tegevuskava teise tegevusliini põhjal, ning viia läbi asjaomaste uute õigusaktide ruumilise mõju hindamine; tuletab siinkohal meelde ESPONi poolt välja töötatud hindamismeetodite potentsiaali; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil läbi viia ELi asjaomase põhipoliitika süstemaatiline analüüs, nagu liikmesriigid on kokku leppinud esimese tegevuskava teise tegevusliini põhjal, ning viia läbi asjaomaste uute õigusaktide ruumilise mõju hindamine; tuletab siinkohal meelde ESPONi poolt välja töötatud hindamismeetodite potentsiaali;

| 15. | tunnistab, et kvaliteetne koolieelne ja kooliharidus, elukestev õpe, ülikoolid ja muud uurimisinstituudid on linnade ja piirkondade tulevase arengu jaoks üliolulised; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, et kvaliteetne koolieelne ja kooliharidus, elukestev õpe, ülikoolid ja muud uurimisinstituudid on linnade ja piirkondade tulevase arengu jaoks üliolulised;

| 16. | tuletab meelde, et Natura 2000 on Euroopa ruumilise arengu oluline vahend; nõuab Natura 2000 nõuete täielikku rakendamist ning kaitsealasid ühendavate koridoride ja avatud alade võrgustike loomist, nii et taimestik saaks levida ja loomad vabalt liikuda, sellega kaitstakse bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et Natura 2000 on Euroopa ruumilise arengu oluline vahend; nõuab Natura 2000 nõuete täielikku rakendamist ning kaitsealasid ühendavate koridoride ja avatud alade võrgustike loomist, nii et taimestik saaks levida ja loomad vabalt liikuda, sellega kaitstakse bioloogilist mitmekesisust;

| 17. | nõuab loovate majandussektorite poliitika sidumist ruumi- ja linnaarenguga, et luua kättesaadavate vahenditega (ühtekuuluvuspoliitika, ruumi- ja linnaplaneerimine) raamistik ning, arvestades ruumi kvaliteeti, parandada loova ja uuendusliku tegevuse võimalusi; |
| --- | --- |

17.

nõuab loovate majandussektorite poliitika sidumist ruumi- ja linnaarenguga, et luua kättesaadavate vahenditega (ühtekuuluvuspoliitika, ruumi- ja linnaplaneerimine) raamistik ning, arvestades ruumi kvaliteeti, parandada loova ja uuendusliku tegevuse võimalusi;

| 18. | peab demograafilist arengut arvesse võttes vajalikuks tõsta linnade ja piirkondade kohanemisvõimet, asetades sealjuures raskuspunkti iseseisvale arengule ja vabatahtliku töö propageerimisele; |
| --- | --- |

18.

peab demograafilist arengut arvesse võttes vajalikuks tõsta linnade ja piirkondade kohanemisvõimet, asetades sealjuures raskuspunkti iseseisvale arengule ja vabatahtliku töö propageerimisele;

| 19. | rõhutab, et demograafiline areng toob kaasa uusi väljakutseid tööturul, sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kättesaadavuses ning elamumajanduses ja planeerimises üldisemalt; märgib, et elanikkonna vananemist võib vaadelda võimalusena luua uusi töökohti üha suureneval turul ning uusi tooteid ja teenuseid, mis parandavad eakamate inimeste elukvaliteeti; rõhutab, et nn hõbedase majanduse arendamine on tähtis nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et demograafiline areng toob kaasa uusi väljakutseid tööturul, sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kättesaadavuses ning elamumajanduses ja planeerimises üldisemalt; märgib, et elanikkonna vananemist võib vaadelda võimalusena luua uusi töökohti üha suureneval turul ning uusi tooteid ja teenuseid, mis parandavad eakamate inimeste elukvaliteeti; rõhutab, et nn hõbedase majanduse arendamine on tähtis nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil;

| 20. | kutsub liikmesriike üles, et nad tagaksid põhimõtteliselt kogu oma territooriumil üldhuviteenuste osutamise, juurdepääsu ja kättesaadavuse, et võimaldada eri piirkondade elanikel oma piirkonna konkreetseid võimalusi ja potentsiaali ära kasutada; nõuab tungivalt, et eriti võetaks arvesse ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade vajadusi, nagu puuetega inimesed, sisserändajad, etnilised vähemused, pikaajalised töötud ja vähekvalifitseeritud töötajad, ning naiste erivajadusi; kutsub komisjoni üles, et ta annaks oma suunistes üldhuviteenuste ja riigihangete korraldamise raameeskirjade kohaldamise kohta kohalikele asutustele rohkem võimalusi kohalike vajaduste ja kohalike sidusrühmade arvestamiseks, ning parandaks nende paindlikkust; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles, et nad tagaksid põhimõtteliselt kogu oma territooriumil üldhuviteenuste osutamise, juurdepääsu ja kättesaadavuse, et võimaldada eri piirkondade elanikel oma piirkonna konkreetseid võimalusi ja potentsiaali ära kasutada; nõuab tungivalt, et eriti võetaks arvesse ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade vajadusi, nagu puuetega inimesed, sisserändajad, etnilised vähemused, pikaajalised töötud ja vähekvalifitseeritud töötajad, ning naiste erivajadusi; kutsub komisjoni üles, et ta annaks oma suunistes üldhuviteenuste ja riigihangete korraldamise raameeskirjade kohaldamise kohta kohalikele asutustele rohkem võimalusi kohalike vajaduste ja kohalike sidusrühmade arvestamiseks, ning parandaks nende paindlikkust;

| 21. | palub komisjonil, pidades silmas Lissaboni lepinguga ühendusele uue pädevuse andmist ruumilise planeerimise valdkonnas, töötada välja teatis ELi raamistiku loomise kohta ruumilise mõju hindamiseks projekti tasandil, võttes arvesse ESPONi tehtud tööd; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil, pidades silmas Lissaboni lepinguga ühendusele uue pädevuse andmist ruumilise planeerimise valdkonnas, töötada välja teatis ELi raamistiku loomise kohta ruumilise mõju hindamiseks projekti tasandil, võttes arvesse ESPONi tehtud tööd;

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb esimese tegevusprogrammi rakendamiseks tugevdada koostööd ja koordineerimist parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu asjaolule, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb esimese tegevusprogrammi rakendamiseks tugevdada koostööd ja koordineerimist parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel;

| 23. | väljendab heakskiitu eriti selle üle, et Lissaboni lepinguga kuulutatakse territoriaalne ühtekuuluvus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrval lepingu eesmärgiks ning kõnealuses valdkonnas nähakse ette ELi ja liikmesriikide vahel jagatud õigusloomepädevus; juhib tähelepanu sellele, et Lissaboni lepinguga tunnistatakse asjaolu, et saari, mägi- ja piirialasid ning väga kõrvalisi ja hõredalt asustatud piirkondi mõjutavate territoriaalsete probleemidega tuleb tegelda, kuna nad mõjutavad negatiivselt ELi majanduse üldist konkurentsivõimet; kutsub komisjoni üles täiendama esimest tegevusprogrammi konkreetsete ettepanekutega ELi meetmete ja algatuste kohta; |
| --- | --- |

23.

väljendab heakskiitu eriti selle üle, et Lissaboni lepinguga kuulutatakse territoriaalne ühtekuuluvus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrval lepingu eesmärgiks ning kõnealuses valdkonnas nähakse ette ELi ja liikmesriikide vahel jagatud õigusloomepädevus; juhib tähelepanu sellele, et Lissaboni lepinguga tunnistatakse asjaolu, et saari, mägi- ja piirialasid ning väga kõrvalisi ja hõredalt asustatud piirkondi mõjutavate territoriaalsete probleemidega tuleb tegelda, kuna nad mõjutavad negatiivselt ELi majanduse üldist konkurentsivõimet; kutsub komisjoni üles täiendama esimest tegevusprogrammi konkreetsete ettepanekutega ELi meetmete ja algatuste kohta;

| 24. | rõhutab asjaolu, et territoriaalse ühtekuuluvuse kohta puudub veel ühiselt kokkulepitud määratlus; ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon annaks territoriaalsele ühtekuuluvusele selge määratluse ning tooks oma tulevases territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevas rohelises raamatus ära territoriaalse arengu eesmärgid Euroopa Liidus; eeldab, et suurimat tähtsust omistatakse eesmärgile, et kõikidele liidu kodanikele tagatakse olenemata nende elukohast ELis võrdsed arengu- ja juurdepääsuvõimalused; |
| --- | --- |

24.

rõhutab asjaolu, et territoriaalse ühtekuuluvuse kohta puudub veel ühiselt kokkulepitud määratlus; ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon annaks territoriaalsele ühtekuuluvusele selge määratluse ning tooks oma tulevases territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevas rohelises raamatus ära territoriaalse arengu eesmärgid Euroopa Liidus; eeldab, et suurimat tähtsust omistatakse eesmärgile, et kõikidele liidu kodanikele tagatakse olenemata nende elukohast ELis võrdsed arengu- ja juurdepääsuvõimalused;

| 25. | soovitab Euroopa ruumi arenguplaani edasi arendada ja rõhutab uute liikmesriikide täieliku kaasamise vajadust kõnealusesse plaani; |
| --- | --- |

25.

soovitab Euroopa ruumi arenguplaani edasi arendada ja rõhutab uute liikmesriikide täieliku kaasamise vajadust kõnealusesse plaani;

| 26. | peab oluliseks territoriaalse tegevuskava rakendamise edukuse järjepidevat hindamist; kutsub nõukogu, komisjoni ja kõiki teisi sidusrühmi üles hindama nii esimese tegevusprogrammi üksikute meetmete rakendamise edukust kui ka nende meetmete mõju ja osatähtsust ELi jätkusuutlikus ruumilises arengus; |
| --- | --- |

26.

peab oluliseks territoriaalse tegevuskava rakendamise edukuse järjepidevat hindamist; kutsub nõukogu, komisjoni ja kõiki teisi sidusrühmi üles hindama nii esimese tegevusprogrammi üksikute meetmete rakendamise edukust kui ka nende meetmete mõju ja osatähtsust ELi jätkusuutlikus ruumilises arengus;

| 27. | kutsub nõukogu üles nii kiiresti kui võimalik avaldama lihtsad kvantifitseeritavad näitajad ELi ruumilise arengu vaatluseks; soovitab maa-arendusega seotud aastanäitajad kasutusele võtta ruumilise arengu ühe näitajana; |
| --- | --- |

27.

kutsub nõukogu üles nii kiiresti kui võimalik avaldama lihtsad kvantifitseeritavad näitajad ELi ruumilise arengu vaatluseks; soovitab maa-arendusega seotud aastanäitajad kasutusele võtta ruumilise arengu ühe näitajana;

| 28. | juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealuseid näitajaid on võimalik kasutada sihtmärkidena ruumilise arengu juhtimiseks; teeb ettepaneku, et nõukogu ja komisjon kasutaksid kindlaks määratud näitajaid tulemuste võrdlemiseks liikmesriikide vahel ning parimate tavade andmebaasi loomiseks; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealuseid näitajaid on võimalik kasutada sihtmärkidena ruumilise arengu juhtimiseks; teeb ettepaneku, et nõukogu ja komisjon kasutaksid kindlaks määratud näitajaid tulemuste võrdlemiseks liikmesriikide vahel ning parimate tavade andmebaasi loomiseks;

| 29. | toetab nõukogu kavatsust esitada aruanne esimese tegevusprogrammi rakendamise kohta igal mitteametlikul ministrite kohtumisel; teeb nõukogule ettepaneku kaaluda Euroopa ruumilise arengu vastastikuse õppe programmi loomist liikmesriikide kogemuste ja heade tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

29.

toetab nõukogu kavatsust esitada aruanne esimese tegevusprogrammi rakendamise kohta igal mitteametlikul ministrite kohtumisel; teeb nõukogule ettepaneku kaaluda Euroopa ruumilise arengu vastastikuse õppe programmi loomist liikmesriikide kogemuste ja heade tavade vahetamiseks;

| 30. | rõhutab territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta vahelise parema koordineerimise olulisust; avaldab seoses sellega kahetsust, et nõukogu pole veel vastu võtnud tegevuskava Leipzigi harta eesmärkide saavutamiseks, ja palub seda teha järgmistel eesistujariikidel, et sel viisil saavutada Leipzigi harta raames järjepidev jätkutegevus; |
| --- | --- |

30.

rõhutab territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta vahelise parema koordineerimise olulisust; avaldab seoses sellega kahetsust, et nõukogu pole veel vastu võtnud tegevuskava Leipzigi harta eesmärkide saavutamiseks, ja palub seda teha järgmistel eesistujariikidel, et sel viisil saavutada Leipzigi harta raames järjepidev jätkutegevus;

| 31. | tervitab Sloveenia kui eesistujariigi algatust välja töötada ruumilise ja linnaarengu koordineerimise parandamise meetmed ning neid edendada, et veelgi paremini ühitada territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärgid; |
| --- | --- |

31.

tervitab Sloveenia kui eesistujariigi algatust välja töötada ruumilise ja linnaarengu koordineerimise parandamise meetmed ning neid edendada, et veelgi paremini ühitada territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi harta eesmärgid;

| 32. | viitab komisjoni neljandast ühtekuuluvusaruandest tulenevatele järeldustele, milles linnu ja maapiirkondi nähakse elanikkonna, majandusliku tugevuse ja innovatsiooni keskustena; tervitab piirkondlike ja linna innovatsiooniklastrite rajamise ettepanekuid nii ELi piires kui ka väljaspool ELi piire; |
| --- | --- |

32.

viitab komisjoni neljandast ühtekuuluvusaruandest tulenevatele järeldustele, milles linnu ja maapiirkondi nähakse elanikkonna, majandusliku tugevuse ja innovatsiooni keskustena; tervitab piirkondlike ja linna innovatsiooniklastrite rajamise ettepanekuid nii ELi piires kui ka väljaspool ELi piire;

| 33. | palub komisjonil ja nõukogul, arvestades eriti linnakeskkonna auditi projekti tulemusi, kehtestada näitajad linnade jätkusuutlikkuse tulemuste võrdlemiseks Leipzigi harta mõistes, näiteks energiatarbimine inimese kohta, ühiskondliku transpordi kasutamise osakaal transpordi kogumahus ning kasvuhoonegaaside heitkogused inimese kohta; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil ja nõukogul, arvestades eriti linnakeskkonna auditi projekti tulemusi, kehtestada näitajad linnade jätkusuutlikkuse tulemuste võrdlemiseks Leipzigi harta mõistes, näiteks energiatarbimine inimese kohta, ühiskondliku transpordi kasutamise osakaal transpordi kogumahus ning kasvuhoonegaaside heitkogused inimese kohta;

| 34. | rõhutab linnade keskset rolli Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ning nõuab seepärast tervikliku ja hästi koordineeritud linnaarengu strateegia loomist, mida toetaksid kõik valitsemistasandid ja erasektor; |
| --- | --- |

34.

rõhutab linnade keskset rolli Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel ning nõuab seepärast tervikliku ja hästi koordineeritud linnaarengu strateegia loomist, mida toetaksid kõik valitsemistasandid ja erasektor;

| 35. | kutsub komisjoni üles tundma suuremat huvi valglinnastumise küsimuse vastu; kutsub liikmesriike üles – võttes arvesse maastiku killustamist ja linnade kasvust tulenevat maa kaotust liikmesriikides – rakendama tõhusaid meetmeid ja maa-arenduse piiramise strateegiaid; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles tundma suuremat huvi valglinnastumise küsimuse vastu; kutsub liikmesriike üles – võttes arvesse maastiku killustamist ja linnade kasvust tulenevat maa kaotust liikmesriikides – rakendama tõhusaid meetmeid ja maa-arenduse piiramise strateegiaid;

| 36. | soovitab liikmesriikidel rõhutada linnade sisearengu eelistamist välisarengu ees, st olemasoleva hoonestuse tähtsustamist uus- või ümberehitistena uute maa-alade hõlvamise ees, seda eelkõige jätkusuutliku maakorralduse abil; |
| --- | --- |

36.

soovitab liikmesriikidel rõhutada linnade sisearengu eelistamist välisarengu ees, st olemasoleva hoonestuse tähtsustamist uus- või ümberehitistena uute maa-alade hõlvamise ees, seda eelkõige jätkusuutliku maakorralduse abil;

| 37. | tervitab rõhu asetamist transpordiliikide vastastikusele sidumisele Leipzigi hartas; rõhutab integreeritud ja säästva transpordisüsteemi tähtsust ning olulist rolli, mida jalgratturitele ja jalakäijatele mõeldud parandatud infrastruktuur võib etendada eelkõige suuremates linnades; palub komisjonil uurida tõhusamaid mehhanisme, et aidata kohalikke asutusi integreeritud transpordivõrkude väljatöötamisel, eriti vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

37.

tervitab rõhu asetamist transpordiliikide vastastikusele sidumisele Leipzigi hartas; rõhutab integreeritud ja säästva transpordisüsteemi tähtsust ning olulist rolli, mida jalgratturitele ja jalakäijatele mõeldud parandatud infrastruktuur võib etendada eelkõige suuremates linnades; palub komisjonil uurida tõhusamaid mehhanisme, et aidata kohalikke asutusi integreeritud transpordivõrkude väljatöötamisel, eriti vähem arenenud piirkondades;

| 38. | on arvamusel, et eesmärgiga vastata tõhusalt kõrgetele elukvaliteedi standarditele linnades, peavad asutused viima tingimata oma tehnilise varustuse vastavusse ELi standarditega; on seetõttu arvamusel, et joogiveega varustamine (näiteks varustamise parandamine või veekvaliteedi tõstmine), heitvee puhastamine (näiteks veevõrkude hävitamine või uute võrkude rajamine) ja kogu analoogne varustus tuleb viivitamata kohandada uute reguleerivate sätetega; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et eesmärgiga vastata tõhusalt kõrgetele elukvaliteedi standarditele linnades, peavad asutused viima tingimata oma tehnilise varustuse vastavusse ELi standarditega; on seetõttu arvamusel, et joogiveega varustamine (näiteks varustamise parandamine või veekvaliteedi tõstmine), heitvee puhastamine (näiteks veevõrkude hävitamine või uute võrkude rajamine) ja kogu analoogne varustus tuleb viivitamata kohandada uute reguleerivate sätetega;

| 39. | täheldab kahetsusega, et sotsiaalsed ja majanduslikud erinevused eelkõige ELi suurlinnapiirkondades ja linnades, kuid ka maapiirkondades suurenevad jätkuvalt; kutsub liikmesriike üles selle probleemiga jõulisemalt tegelema ning seda struktuurifondide vahendite jaotamise programmide koostamisel rohkem arvestama; |
| --- | --- |

39.

täheldab kahetsusega, et sotsiaalsed ja majanduslikud erinevused eelkõige ELi suurlinnapiirkondades ja linnades, kuid ka maapiirkondades suurenevad jätkuvalt; kutsub liikmesriike üles selle probleemiga jõulisemalt tegelema ning seda struktuurifondide vahendite jaotamise programmide koostamisel rohkem arvestama;

| 40. | on seisukohal, et linnad kannavad erilist vastutust ELi kliimakaitse eesmärkide täitmise eest, kuna vaid nemad saavad pakkuda võimalikke lahendusi vähendamaks ülemaailmseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid seoksid kliimakaitse kui üldeesmärgi linnaarenguga; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et linnad kannavad erilist vastutust ELi kliimakaitse eesmärkide täitmise eest, kuna vaid nemad saavad pakkuda võimalikke lahendusi vähendamaks ülemaailmseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid seoksid kliimakaitse kui üldeesmärgi linnaarenguga;

| 41. | rõhutab asjaolu, et investeerimine keskkonnasõbralikku tehnoloogiasse, nagu uuenduslikud ennetus-, leevendus- ja kohandusmeetmed, pakub pikas perspektiivis olulisi ettevõtlusvõimalusi; |
| --- | --- |

41.

rõhutab asjaolu, et investeerimine keskkonnasõbralikku tehnoloogiasse, nagu uuenduslikud ennetus-, leevendus- ja kohandusmeetmed, pakub pikas perspektiivis olulisi ettevõtlusvõimalusi;

| 42. | märgib, et kui värske õhu koridoride puudumine põhjustab edasist kliima soojenemist ja saasteainete sisalduse suurenemist, hakkavad linnapiirkonnad kliimamuutuse mõju all veelgi tõsisemalt kannatama; |
| --- | --- |

42.

märgib, et kui värske õhu koridoride puudumine põhjustab edasist kliima soojenemist ja saasteainete sisalduse suurenemist, hakkavad linnapiirkonnad kliimamuutuse mõju all veelgi tõsisemalt kannatama;

| 43. | nõuab pingutuste suurendamist integratsiooni ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks, eelkõige hoonestatud keskkonna puuduste kõrvaldamise ja keskkonnatingimuste parandamise abil, püüeldes samal ajal linnapiirkondade tasakaalustatud arengupoliitika suunas, nimelt probleemsete linnaosade stabiliseerimise ja atraktiivsete elamis-, töötamis- ja vaba aja veetmise võimaluste pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

43.

nõuab pingutuste suurendamist integratsiooni ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks, eelkõige hoonestatud keskkonna puuduste kõrvaldamise ja keskkonnatingimuste parandamise abil, püüeldes samal ajal linnapiirkondade tasakaalustatud arengupoliitika suunas, nimelt probleemsete linnaosade stabiliseerimise ja atraktiivsete elamis-, töötamis- ja vaba aja veetmise võimaluste pakkumise kaudu;

| 44. | nõuab ebasoodsas olukorras olevate linnajagude paremat integreerimist; palub liikmesriikide pädevatel asutustel teha kindlaks hoiatavad taandarengu märgid konkreetsetes piirkondades ning suurendada pingutusi sotsiaalse integratsiooni poliitika rakendamiseks, et vähendada ebavõrdsust ja ennetada sotsiaalset tõrjutust; rõhutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete olulist rolli majandusarengus ja territoriaalses konkurentsivõimes mitte ainult ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, vaid kõigis linnapiirkondades; |
| --- | --- |

44.

nõuab ebasoodsas olukorras olevate linnajagude paremat integreerimist; palub liikmesriikide pädevatel asutustel teha kindlaks hoiatavad taandarengu märgid konkreetsetes piirkondades ning suurendada pingutusi sotsiaalse integratsiooni poliitika rakendamiseks, et vähendada ebavõrdsust ja ennetada sotsiaalset tõrjutust; rõhutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete olulist rolli majandusarengus ja territoriaalses konkurentsivõimes mitte ainult ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, vaid kõigis linnapiirkondades;

| 45. | kutsub komisjoni üles tulevaste rahastamisprogrammide raames, mille alla kuulub ka teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, jõulisemalt toetama projekte, millega edendatakse kogemuste arendamist ja vahetamist jätkusuutliku linnahalduse, energiatõhusate tavade ja tehnoloogia edendamise, linnade keskkonnaprobleemide lahendamise ja linnade kliimamuutuse vastasesse võitlusse panustamise teemal; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles tulevaste rahastamisprogrammide raames, mille alla kuulub ka teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, jõulisemalt toetama projekte, millega edendatakse kogemuste arendamist ja vahetamist jätkusuutliku linnahalduse, energiatõhusate tavade ja tehnoloogia edendamise, linnade keskkonnaprobleemide lahendamise ja linnade kliimamuutuse vastasesse võitlusse panustamise teemal;

| 46. | on seisukohal, et linnade identiteedi ja kodanike aktiivse osaluse tugevdamine võib kaasa aidata Leipzigi harta eesmärkide edukale täitmisele; palub komisjonil ja liikmesriikidel käivitada territoriaalne dialoog, et edendada üldsuse osalemist planeerimises eesmärgiga anda linnapiirkondadele uut elujõudu ja neid arendada; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et linnade identiteedi ja kodanike aktiivse osaluse tugevdamine võib kaasa aidata Leipzigi harta eesmärkide edukale täitmisele; palub komisjonil ja liikmesriikidel käivitada territoriaalne dialoog, et edendada üldsuse osalemist planeerimises eesmärgiga anda linnapiirkondadele uut elujõudu ja neid arendada;

| 47. | kutsub liikmesriike ning nende piirkondi ja linnu üles pöörama suuremat tähelepanu kõrgekvaliteedilise ehituskultuuri loomisele ning korraliku ja taskukohase eluaseme kättesaadavusele kui otsustavatele teguritele sotsiaalse kaasatuse tagamisel ning linna elukvaliteedi kujundamisel jätkusuutliku linnaarengu kontekstis, pöörates samal ajal erilist tähelepanu üldkasutatava ruumi kvaliteedile, eriti arhitektuuriprojektide kvaliteedi seisukohalt, kui vahendile parandada liidu kodanike heaolu; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike ning nende piirkondi ja linnu üles pöörama suuremat tähelepanu kõrgekvaliteedilise ehituskultuuri loomisele ning korraliku ja taskukohase eluaseme kättesaadavusele kui otsustavatele teguritele sotsiaalse kaasatuse tagamisel ning linna elukvaliteedi kujundamisel jätkusuutliku linnaarengu kontekstis, pöörates samal ajal erilist tähelepanu üldkasutatava ruumi kvaliteedile, eriti arhitektuuriprojektide kvaliteedi seisukohalt, kui vahendile parandada liidu kodanike heaolu;

| 48. | palub nõukogul ning eriti eesistujariikidel Sloveenial ja Prantsusmaal tugineda Saksamaa ja Portugali eesistumise ajal territoriaalse ühtekuuluvuse alal tehtud edusammudele ning jätkata selles suhtes ettepanekute vastuvõtmist; on seisukohal, et kuna senini on rõhuasetus olnud linnadel, linna ja maa vahelistel suhetel ning maakasutuse planeerimisel, peaks tulevastes algatustes rohkem arvesse võtma ebasoodsa asukohaga piirkondade vajadusi (näiteks saared, mägi- ja piirialad ning kõrvalised ja hõredalt asustatud piirkonnad); |
| --- | --- |

48.

palub nõukogul ning eriti eesistujariikidel Sloveenial ja Prantsusmaal tugineda Saksamaa ja Portugali eesistumise ajal territoriaalse ühtekuuluvuse alal tehtud edusammudele ning jätkata selles suhtes ettepanekute vastuvõtmist; on seisukohal, et kuna senini on rõhuasetus olnud linnadel, linna ja maa vahelistel suhetel ning maakasutuse planeerimisel, peaks tulevastes algatustes rohkem arvesse võtma ebasoodsa asukohaga piirkondade vajadusi (näiteks saared, mägi- ja piirialad ning kõrvalised ja hõredalt asustatud piirkonnad);

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Regioonide Komiteele.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/101

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Ida-Timor

P6_TA(2008)0070

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Ida-Timori kohta

2009/C 184 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ida-Timori kohta;

võttes arvesse Julgeolekunõukogus ÜRO peasekretäri eriesindaja esitatud lühikokkuvõtet (5432. istung);

võttes arvesse aruannet Euroopa Parlamendi seaduslike valimiste vaatlemise missiooni kohta Timor-Leste Demokraatlikus Vabariigis 27. juunist2. juulini 2007, mida juhtis Ana Gomes;

võttes arvesse 5. juulil 2007. aastal eesistujariigi Portugali poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Ida-Timori seadusandlike valimiste kohta;

võttes arvesse 11. veebruari 2008. aasta avaldust, milles ÜRO Julgeolekunõukogu mõistis hukka rünnaku Ida-Timori presidendile José Ramos-Hortale;

võttes arvesse ELi välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana 11. veebruaril 2008. aastal esitatud avaldust, milles mõistetakse hukka atentaadikatsed Ida-Timoris;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ligi 600 sõjaväelase vallandamine Ida-Timoris 2006. aasta aprillis nende rahulolematuse tõttu vallandas riigis väga tõsise kriisi, millega kaasnesid relvastatud kokkupõrked (relvajõudude ja politsei ning vallandatud sõjaväelaste vahel), politseijõudude lõhestumine, märatsemine ja ulatuslik jõukude vägivallatsemine, mille tulemusena hukkus kümneid inimesi, veelgi enam sai haavata ning 150 000 inimest põgenes kodudest, kusjuures pooled neist on siiani ümberasustatud laagritesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ligi 600 sõjaväelase vallandamine Ida-Timoris 2006. aasta aprillis nende rahulolematuse tõttu vallandas riigis väga tõsise kriisi, millega kaasnesid relvastatud kokkupõrked (relvajõudude ja politsei ning vallandatud sõjaväelaste vahel), politseijõudude lõhestumine, märatsemine ja ulatuslik jõukude vägivallatsemine, mille tulemusena hukkus kümneid inimesi, veelgi enam sai haavata ning 150 000 inimest põgenes kodudest, kusjuures pooled neist on siiani ümberasustatud laagritesse;

| B. | arvestades, et julgeolekukriis tõi kaasa peaminister Mari Alkatiri valitsuse kukkumise 2006. aasta juunis ning üleminekuvalitsuse ametissemääramise José Ramos Horta juhtimisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et julgeolekukriis tõi kaasa peaminister Mari Alkatiri valitsuse kukkumise 2006. aasta juunis ning üleminekuvalitsuse ametissemääramise José Ramos Horta juhtimisel;

| C. | arvestades, et endine peaminister ja Nobeli preemia laureaat José Ramos Horta valiti 9. mail 2007. aastal Ida-Timori presidendiks ning 30. juuni 2007. aasta parlamendivalimiste järel sai endine president Kay Rala Xanana Gusmão 6. augustil 2007. aastal riigi peaministriks, mis andis lootusi riigi lõplikuks stabiliseerumiseks ning demokraatlike institutsioonide austamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et endine peaminister ja Nobeli preemia laureaat José Ramos Horta valiti 9. mail 2007. aastal Ida-Timori presidendiks ning 30. juuni 2007. aasta parlamendivalimiste järel sai endine president Kay Rala Xanana Gusmão 6. augustil 2007. aastal riigi peaministriks, mis andis lootusi riigi lõplikuks stabiliseerumiseks ning demokraatlike institutsioonide austamiseks;

| D. | arvestades, et poliitiline ebastabiilsus Ida-Timoris jätkus vaatamata vabadele ja rahumeelsetele presidendi- ja parlamendivalimistele ning rahvusvahelise üldsuse tugevamale kaasatusele ÜRO egiidi all Ida-Timori ametivõimude palvel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et poliitiline ebastabiilsus Ida-Timoris jätkus vaatamata vabadele ja rahumeelsetele presidendi- ja parlamendivalimistele ning rahvusvahelise üldsuse tugevamale kaasatusele ÜRO egiidi all Ida-Timori ametivõimude palvel;

| E. | arvestades, et ebastabiilsuses oli suuresti süüdi õigusriigi põhimõtete eiramine rahulolematute sõjaväelaste juhiks tõusnud põgenikust eksmajori Alfredo Reinado poolt, kes põgenes 2006. aastal vanglast ja oli pealinna vägivaldsetele noortekampadele innustuseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ebastabiilsuses oli suuresti süüdi õigusriigi põhimõtete eiramine rahulolematute sõjaväelaste juhiks tõusnud põgenikust eksmajori Alfredo Reinado poolt, kes põgenes 2006. aastal vanglast ja oli pealinna vägivaldsetele noortekampadele innustuseks;

| F. | arvestades, et 11. veebruaril 2008. aastal tulistasid need mässulised jõugud ja haavasid raskelt Ida-Timori presidenti Ramos-Hortat, kes on kriitilises seisundis Austraalias haiglas, ning avasid tule peaminister Xanana Gusmão pihta; need olid koordineeritud rünnakud riigi juhtkonnale ja institutsioonidele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 11. veebruaril 2008. aastal tulistasid need mässulised jõugud ja haavasid raskelt Ida-Timori presidenti Ramos-Hortat, kes on kriitilises seisundis Austraalias haiglas, ning avasid tule peaminister Xanana Gusmão pihta; need olid koordineeritud rünnakud riigi juhtkonnale ja institutsioonidele;

| G. | arvestades, et Ida-Timori parlament kuulutas välja erakorralise seisukorra, mis on siiani jõus; arvestades, et valitsus on palunud täiendust Ida-Timoris juba tegutsevale 1600 rahvusvahelisele rahuvalvajale; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Ida-Timori parlament kuulutas välja erakorralise seisukorra, mis on siiani jõus; arvestades, et valitsus on palunud täiendust Ida-Timoris juba tegutsevale 1600 rahvusvahelisele rahuvalvajale;

| H. | arvestades, et need vägivaldsed rünnakud Ida-Timori kõrgeimate riiklike institutsioonide ja demokraatlikult valitud juhtide pihta on ikka veel 2006. aasta aprilli kriisi järg, mis annab tunnistust sellest, et vaatamata riigi ametivõimude, ÜRO Ida-Timori integreeritud missiooni (UNMIT) ja rahvusvaheliste jõudude jõupingutustele ei ole Ida-Timoris tõhus riiklik julgeolek ja õigusriigi põhimõtete toimimine veel tagatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et need vägivaldsed rünnakud Ida-Timori kõrgeimate riiklike institutsioonide ja demokraatlikult valitud juhtide pihta on ikka veel 2006. aasta aprilli kriisi järg, mis annab tunnistust sellest, et vaatamata riigi ametivõimude, ÜRO Ida-Timori integreeritud missiooni (UNMIT) ja rahvusvaheliste jõudude jõupingutustele ei ole Ida-Timoris tõhus riiklik julgeolek ja õigusriigi põhimõtete toimimine veel tagatud;

| I. | arvestades, et kvalifitseeritud vaatlejad on juhtinud tähelepanu ÜRO rahvusvahelise politsei (UNIPOLi) või teiste rahvusvaheliste jõudude kiire ja asjakohase reageeringu puudumisele 11. veebruari 2008. aasta rünnakutele, välja arvatud Portugali Riikliku Piirivalve tõhus sekkumine pärast palvet tegutseda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kvalifitseeritud vaatlejad on juhtinud tähelepanu ÜRO rahvusvahelise politsei (UNIPOLi) või teiste rahvusvaheliste jõudude kiire ja asjakohase reageeringu puudumisele 11. veebruari 2008. aasta rünnakutele, välja arvatud Portugali Riikliku Piirivalve tõhus sekkumine pärast palvet tegutseda;

| J. | arvestades, et rünnakud toimusid pärast seda, kui president Ramos Horta oli isiklikult sekkunud püüdlustesse leida läbirääkimiste teel lahendus konfliktile mässulistega; arvestades, et sündmuste täpne kulg on siiani ebaselge ning riiklike ja rahvusvaheliste julgeolekujõudude rolli kohta on veel palju vastamata küsimusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rünnakud toimusid pärast seda, kui president Ramos Horta oli isiklikult sekkunud püüdlustesse leida läbirääkimiste teel lahendus konfliktile mässulistega; arvestades, et sündmuste täpne kulg on siiani ebaselge ning riiklike ja rahvusvaheliste julgeolekujõudude rolli kohta on veel palju vastamata küsimusi;

| K. | arvestades, et Ida-Timori majanduse vilets olukord, kus vaatamata riigi naftatuludele elab 40 % rahvastikust ja 60 % alla 18aastastest allpool vaesuspiiri, tööpudus on massiline, ulatudes 80 %ni ning kirjaoskamatuse määr on kõrge, loob väga ebastabiilse sotsiaalse olukorra ja suurendab kodanike rahutuste võimalust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Ida-Timori majanduse vilets olukord, kus vaatamata riigi naftatuludele elab 40 % rahvastikust ja 60 % alla 18aastastest allpool vaesuspiiri, tööpudus on massiline, ulatudes 80 %ni ning kirjaoskamatuse määr on kõrge, loob väga ebastabiilse sotsiaalse olukorra ja suurendab kodanike rahutuste võimalust;

| L. | arvestades, et nii EL kui ka ÜRO toetavad avalikult Ida-Timori sõltumatust, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtete valitsemist, mis nõuab riigi institutsioonide kindlustamist, head valitsemistava, riigi rahaliste vahendite õiget kasutamist võitluseks vaesuse ja tööpuudusega ning sotsiaalse õigluse arengu edendamiseks, samuti Ida-Timori naabrite eeskujulikku käitumist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nii EL kui ka ÜRO toetavad avalikult Ida-Timori sõltumatust, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtete valitsemist, mis nõuab riigi institutsioonide kindlustamist, head valitsemistava, riigi rahaliste vahendite õiget kasutamist võitluseks vaesuse ja tööpuudusega ning sotsiaalse õigluse arengu edendamiseks, samuti Ida-Timori naabrite eeskujulikku käitumist;

| M. | arvestades, et Ida-Timor on AKV riikide täieõiguslik liige ning ELil on seetõttu eriline vastutus aidata tugevdada riigi demokraatlikku valitsemist, toetades institutsioonide pingutusi suutlikkuse suurendamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Ida-Timor on AKV riikide täieõiguslik liige ning ELil on seetõttu eriline vastutus aidata tugevdada riigi demokraatlikku valitsemist, toetades institutsioonide pingutusi suutlikkuse suurendamisel;

| N. | arvestades, et tuleks arvestada Ida-Timori rahva võõrandamatuid suveräänseid õigusi, eriti õigust loodusvaradele, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tuleks arvestada Ida-Timori rahva võõrandamatuid suveräänseid õigusi, eriti õigust loodusvaradele,

| 1. | mõistab karmilt hukka president Ramos-Horta atentaadikatse ning soovib talle kiiret paranemist ja peatset tagasipöördumist riigi juhtimise juurde; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka president Ramos-Horta atentaadikatse ning soovib talle kiiret paranemist ja peatset tagasipöördumist riigi juhtimise juurde;

| 2. | mõistab karmilt hukka samaaegse rünnaku peaminister Xanana Gusmãole, kes pääses õnneks vigastusteta, ning loodab, et Ida-Timori valitsus, president ja parlament suudavad ületada need tõsised ohud Ida-Timori stabiilsusele ning teha koostööd korra ja seaduslikkuse tagamiseks ning demokraatlike institutsioonide normaalse toimimise nimel vastavalt põhiseadusele; |
| --- | --- |

2.

mõistab karmilt hukka samaaegse rünnaku peaminister Xanana Gusmãole, kes pääses õnneks vigastusteta, ning loodab, et Ida-Timori valitsus, president ja parlament suudavad ületada need tõsised ohud Ida-Timori stabiilsusele ning teha koostööd korra ja seaduslikkuse tagamiseks ning demokraatlike institutsioonide normaalse toimimise nimel vastavalt põhiseadusele;

| 3. | nõuab tungivalt, et kõik Ida-Timori pooled hoiduksid vägivallast, võtaksid osa dialoogist ja osaleksid demokraatlikus protsessis õiguslikus ja põhiseaduslikus raamistikus, aidates sellega kaasa sotsiaalse ja poliitilise stabiilsuse taastamisele; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et kõik Ida-Timori pooled hoiduksid vägivallast, võtaksid osa dialoogist ja osaleksid demokraatlikus protsessis õiguslikus ja põhiseaduslikus raamistikus, aidates sellega kaasa sotsiaalse ja poliitilise stabiilsuse taastamisele;

| 4. | väljendab muret seoses karistamatuse ja õigusriigi põhimõtete eiramise sõnumiga, mille võib olla edastanud Ida-Timori ametivõimude UNMITi ja rahvusvaheliste julgeolekujõudude ebaselge suhtumine (püüdes edendada rahvuslikku leppimist) inimestesse, kes peaksid kohtu ette toodama; |
| --- | --- |

4.

väljendab muret seoses karistamatuse ja õigusriigi põhimõtete eiramise sõnumiga, mille võib olla edastanud Ida-Timori ametivõimude UNMITi ja rahvusvaheliste julgeolekujõudude ebaselge suhtumine (püüdes edendada rahvuslikku leppimist) inimestesse, kes peaksid kohtu ette toodama;

| 5. | mõistab hukka igaühe, kes püüab ära kasutada Ida-Timoris 11. veebruari 2008. aasta rünnakute järel tekkinud tundlikku olukorda, ning kutsub kõiki osapooli austama ja tegema igakülgset koostööd 2007. aasta presidendi- ja parlamendivalimiste järel ametisse nimetatud poliitiliste organitega; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka igaühe, kes püüab ära kasutada Ida-Timoris 11. veebruari 2008. aasta rünnakute järel tekkinud tundlikku olukorda, ning kutsub kõiki osapooli austama ja tegema igakülgset koostööd 2007. aasta presidendi- ja parlamendivalimiste järel ametisse nimetatud poliitiliste organitega;

| 6. | nõuab põhjalikku uurimist Ida-Timori põhiseaduse ja õiguse raames, vajaliku rahvusvahelise koostöö ja toetusega, et selgitada välja ilmse riigipöördekatse ning riigi julgeolekusüsteemi läbikukkumise iga üksikasi ja tuua rünnakute organiseerijad kohtu ette; tervitab rünnakute ühise uurimise alustamist ÜRO ja Ida-Timori politsei koostöös; |
| --- | --- |

6.

nõuab põhjalikku uurimist Ida-Timori põhiseaduse ja õiguse raames, vajaliku rahvusvahelise koostöö ja toetusega, et selgitada välja ilmse riigipöördekatse ning riigi julgeolekusüsteemi läbikukkumise iga üksikasi ja tuua rünnakute organiseerijad kohtu ette; tervitab rünnakute ühise uurimise alustamist ÜRO ja Ida-Timori politsei koostöös;

| 7. | nõuab tungivalt, et Ida-Timori peamised poliitilised jõud, nii võimul kui ka opositsioonis olevad, püüaksid kiiresti parteideüleselt saavutada rahvuslikku üksmeelt riigi toimimise põhiküsimustes, nagu relvajõudude ja politsei roll ning õigussüsteemi tugevdamine; pakub Ida-Timori parlamendi parteidele nendes püüdlustes oma toetust; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Ida-Timori peamised poliitilised jõud, nii võimul kui ka opositsioonis olevad, püüaksid kiiresti parteideüleselt saavutada rahvuslikku üksmeelt riigi toimimise põhiküsimustes, nagu relvajõudude ja politsei roll ning õigussüsteemi tugevdamine; pakub Ida-Timori parlamendi parteidele nendes püüdlustes oma toetust;

| 8. | tuletab meelde, et rahvusvahelisel üldsusel ja eriti ÜROl ja selle julgeolekunõukogul on väga oluline roll Ida-Timori riigi ning selle sõltumatuse ja suveräänsuse kindlustamisel, samuti selle noore riigi demokraatia tugevdamisel; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et rahvusvahelisel üldsusel ja eriti ÜROl ja selle julgeolekunõukogul on väga oluline roll Ida-Timori riigi ning selle sõltumatuse ja suveräänsuse kindlustamisel, samuti selle noore riigi demokraatia tugevdamisel;

| 9. | rõhutab, kui oluline on Ida-Timori naaberriikide käitumine Ida-Timori ühiskonna stabiilsuse austamisel ja soodustamisel ning selle riigi demokraatlike institutsioonide tugevdamisel; tunnustab Indoneesia positiivset suhtumist alates Ida-Timori iseseisvuse väljakuulutamisest, samuti Austraalia ja teiste otsuseid abistada; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui oluline on Ida-Timori naaberriikide käitumine Ida-Timori ühiskonna stabiilsuse austamisel ja soodustamisel ning selle riigi demokraatlike institutsioonide tugevdamisel; tunnustab Indoneesia positiivset suhtumist alates Ida-Timori iseseisvuse väljakuulutamisest, samuti Austraalia ja teiste otsuseid abistada;

| 10. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles nõudma Ida-Timori ametivõimudelt ja UNMITilt poolsõjaväeliste rühmituste, relvastatud jõukude ja relvastatud tsiviilkodanike rühmade keelustamist, laialisaatmist ja desarmeerimist ning tõstatama küsimust Euroopa murest julgeolekuvõime ja õigusriigi põhimõtete järgimise pärast kõikidel ametlikel kohtumistel ÜROga ja Ida-Timori valitsusega ja seda kõige kõrgemal tasandil; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles nõudma Ida-Timori ametivõimudelt ja UNMITilt poolsõjaväeliste rühmituste, relvastatud jõukude ja relvastatud tsiviilkodanike rühmade keelustamist, laialisaatmist ja desarmeerimist ning tõstatama küsimust Euroopa murest julgeolekuvõime ja õigusriigi põhimõtete järgimise pärast kõikidel ametlikel kohtumistel ÜROga ja Ida-Timori valitsusega ja seda kõige kõrgemal tasandil;

| 11. | kutsub rahvusvahelisi institutsioone üles osutama laialdasemat abi Ida-Timorile riigi hapra ja politiseeritud julgeolekusektori reformimisel, kuna see on demokraatliku ja turvalise riigi igakülgseks toimimiseks hädavajalik, toetades ulatuslike konsultatsioonide ja süstemaatilise ning kõikehõlmava lähenemisega, nagu soovitatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1704(2006) ja järgnevates ÜRO aruannetes; kutsub Ida-Timori valitsust üles seadma seda ülesannet prioriteediks; kutsub Ida-Timori valitsust kasutama ära ÜRO julgeolekusektori tugiüksuse kogemusi ja teadmisi riiklike konsultatsioonide korraldamiseks julgeolekusektori reformi küsimuses; kutsub nõukogu, komisjoni ja teisi rahvusvahelisi abiandjaid üles looma süsteemi, mis aitaks kooskõlastada julgeolekusektorile antavat abi; kutsub UNMITi üles andma julgeolekusektori tugiüksusele konsultatsiooniprotsessi ja igakülgse ülevaate juures abistamiseks vajalikud ressursid ja personali; |
| --- | --- |

11.

kutsub rahvusvahelisi institutsioone üles osutama laialdasemat abi Ida-Timorile riigi hapra ja politiseeritud julgeolekusektori reformimisel, kuna see on demokraatliku ja turvalise riigi igakülgseks toimimiseks hädavajalik, toetades ulatuslike konsultatsioonide ja süstemaatilise ning kõikehõlmava lähenemisega, nagu soovitatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1704(2006) ja järgnevates ÜRO aruannetes; kutsub Ida-Timori valitsust üles seadma seda ülesannet prioriteediks; kutsub Ida-Timori valitsust kasutama ära ÜRO julgeolekusektori tugiüksuse kogemusi ja teadmisi riiklike konsultatsioonide korraldamiseks julgeolekusektori reformi küsimuses; kutsub nõukogu, komisjoni ja teisi rahvusvahelisi abiandjaid üles looma süsteemi, mis aitaks kooskõlastada julgeolekusektorile antavat abi; kutsub UNMITi üles andma julgeolekusektori tugiüksusele konsultatsiooniprotsessi ja igakülgse ülevaate juures abistamiseks vajalikud ressursid ja personali;

| 12. | soovitab, et Ida-Timori ametivõimud austaksid ja jõustaksid viivitamata kohtute otsuseid ja korraldusi, vajaduse korral riigis viibivate rahvusvaheliste jõudude abiga; |
| --- | --- |

12.

soovitab, et Ida-Timori ametivõimud austaksid ja jõustaksid viivitamata kohtute otsuseid ja korraldusi, vajaduse korral riigis viibivate rahvusvaheliste jõudude abiga;

| 13. | kutsub Ida-Timori riiklikke institutsioone ja UNMITi üles toetama õigusriigi põhimõtteid, võitlema kuritegude karistamata jätmise vastu ja tagama rahvusvaheliste inimõiguste normide järgimise kõikide poolt Ida-Timoris, eriti politsei ja relvajõudude poolt; |
| --- | --- |

13.

kutsub Ida-Timori riiklikke institutsioone ja UNMITi üles toetama õigusriigi põhimõtteid, võitlema kuritegude karistamata jätmise vastu ja tagama rahvusvaheliste inimõiguste normide järgimise kõikide poolt Ida-Timoris, eriti politsei ja relvajõudude poolt;

| 14. | tunnustab veel kord Ida-Timori vajadust poliitilise, tehnilise ja rahalise abi järele, et ehitada üles infrastruktuur ja haldusstruktuur, mis on väga olulised arengukava rakendamise jätkamiseks, samuti Ida-Timori majanduse tugevdamiseks ja tööhõive edendamiseks; nõuab, et rahvusvaheline üldsus toetaks jätkuvalt vaesuse leevendamist Ida-Timoris ning osutaks abi majanduse arenguks vajalike füüsiliste ja haldusstruktuuride uuesti ülesehitamisel; |
| --- | --- |

14.

tunnustab veel kord Ida-Timori vajadust poliitilise, tehnilise ja rahalise abi järele, et ehitada üles infrastruktuur ja haldusstruktuur, mis on väga olulised arengukava rakendamise jätkamiseks, samuti Ida-Timori majanduse tugevdamiseks ja tööhõive edendamiseks; nõuab, et rahvusvaheline üldsus toetaks jätkuvalt vaesuse leevendamist Ida-Timoris ning osutaks abi majanduse arenguks vajalike füüsiliste ja haldusstruktuuride uuesti ülesehitamisel;

| 15. | kutsub ELi ja rahvusvahelist üldusust, eriti naaberriike ja ASEANi riike üles jätkama ja suurendama toetust, mida Ida-Timor vajab demokraatia ja demokraatliku kultuuri kindlustamiseks, keskendudes mitmepartei kultuurile, sõnavabadusele ja institutsioonide – täpsemalt parlamendi, valitsuse, kohtusüsteemi, julgeoleku ja korrakaitseorganite – ülesehitamisele, ning aitama kaasa massiteabevahendite kajastamise kiirele laiendamisele kogu riigi territooriumile ning tugevdama hariduse ja tervishoiu võrgustikke hoonete, vee- ja sanitaarsüsteemide osas; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi ja rahvusvahelist üldusust, eriti naaberriike ja ASEANi riike üles jätkama ja suurendama toetust, mida Ida-Timor vajab demokraatia ja demokraatliku kultuuri kindlustamiseks, keskendudes mitmepartei kultuurile, sõnavabadusele ja institutsioonide – täpsemalt parlamendi, valitsuse, kohtusüsteemi, julgeoleku ja korrakaitseorganite – ülesehitamisele, ning aitama kaasa massiteabevahendite kajastamise kiirele laiendamisele kogu riigi territooriumile ning tugevdama hariduse ja tervishoiu võrgustikke hoonete, vee- ja sanitaarsüsteemide osas;

| 16. | kutsub komisjoni üles kiirustama ja viima lõpule igakülgselt toimiva delegatsiooni ametisse seadmist Dilis; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles kiirustama ja viima lõpule igakülgselt toimiva delegatsiooni ametisse seadmist Dilis;

| 17. | soovitab saata Ida-Timorisse ajutise parlamendidelegatsiooni, et hinnata ümber poliitilist olukorda, väljendada solidaarsust demokraatlike jõudude ja institutsioonidega ning pakkuda uuesti Euroopa Parlamendi abi Ida-Timori parlamendi demokraatlikuks toimimiseks; |
| --- | --- |

17.

soovitab saata Ida-Timorisse ajutise parlamendidelegatsiooni, et hinnata ümber poliitilist olukorda, väljendada solidaarsust demokraatlike jõudude ja institutsioonidega ning pakkuda uuesti Euroopa Parlamendi abi Ida-Timori parlamendi demokraatlikuks toimimiseks;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ida-Timori presidendile, valitsusele ja parlamendile, ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, AKV riikide valitsustele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Austraalia ja Indoneesia valitsusele, ASEANi sekretariaadile ja peasekretärile, ÜRO peasekretärile, ÜRO peasekretäri eriesindajale Ida-Timoris ja ÜRO Julgeolekunõukogule. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ida-Timori presidendile, valitsusele ja parlamendile, ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, AKV riikide valitsustele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Austraalia ja Indoneesia valitsusele, ASEANi sekretariaadile ja peasekretärile, ÜRO peasekretärile, ÜRO peasekretäri eriesindajale Ida-Timoris ja ÜRO Julgeolekunõukogule.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/104

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Valgevene

P6_TA(2008)0071

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Valgevene kohta

2009/C 184 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Valgevenes, eelkõige 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes pärast 19. märtsi 2006. aasta presidendivalimisi (1);

võttes arvesse komisjoni 2006. aasta 21. novembri avaldust Euroopa Liidu valmisoleku kohta uuendada Euroopa naabruspoliitika raames suhteid Valgevene ja selle inimestega;

võttes arvesse, et 2004. aasta 14. detsembril anti Sahharovi mõttevabaduse auhind Valgevene Ajakirjanike Liidule ja 2006. aasta 13. detsembril Aljaksandr Milinkevitšile;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt mõistnud hukka Valgevene ebaõnnestunud presidendi-, parlamendi- ja kohalikud valimised; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt mõistnud hukka Valgevene ebaõnnestunud presidendi-, parlamendi- ja kohalikud valimised;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament on palunud nõukogul ja komisjonil teha ettepanekud avaldada Lukašenka režiimile rahvusvahelistes organisatsioonides suuremat survet ning nõudnud, et esitataks konkreetsete ja otseste sanktsioonide tervikpakett, mis karistaks rõhujaid, kuid ei suurendaks Valgevene kodanike kannatusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament on palunud nõukogul ja komisjonil teha ettepanekud avaldada Lukašenka režiimile rahvusvahelistes organisatsioonides suuremat survet ning nõudnud, et esitataks konkreetsete ja otseste sanktsioonide tervikpakett, mis karistaks rõhujaid, kuid ei suurendaks Valgevene kodanike kannatusi;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament taunis eelkõige asjaolu, et kohalik demokraatia, mis on demokraatliku juhtimise nurgakivi ja milles väljendub tavakodanike tahe täita oma siirad unistused ja ootused, on Valgevenes hüljatud ja unarusse jäetud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament taunis eelkõige asjaolu, et kohalik demokraatia, mis on demokraatliku juhtimise nurgakivi ja milles väljendub tavakodanike tahe täita oma siirad unistused ja ootused, on Valgevenes hüljatud ja unarusse jäetud;

| D. | arvestades, et jätkuv poliitiline ja haldussurve, mida Valgevenes valitsusvälistele organisatsioonidele avaldatakse, seab ohtu nende olemasolu ja õõnestab nende sõltumatust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et jätkuv poliitiline ja haldussurve, mida Valgevenes valitsusvälistele organisatsioonidele avaldatakse, seab ohtu nende olemasolu ja õõnestab nende sõltumatust;

| E. | arvestades, et jaanuaris 2008 toimus Minskis rida ettevõtjate meeleavaldusi ning et nende meeleavalduste juhte vahistati ja peksti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et jaanuaris 2008 toimus Minskis rida ettevõtjate meeleavaldusi ning et nende meeleavalduste juhte vahistati ja peksti;

| F. | arvestades, et viimasel ajal on komisjoni Minski esinduse rajamise küsimuses tehtud edusamme, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimasel ajal on komisjoni Minski esinduse rajamise küsimuses tehtud edusamme,

| 1. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõte olukord Valgevenes ei parane; juhib tähelepanu sellele, et jätkuvad kodanikuühiskonna liikmete ja opositsiooniaktivistide meelevaldsed vahistamised, eelkõige Aljaksandr Milinkevitši ajutine vahistamine, ning sõltumatu ajakirjanduse mahasurumine on vastuolus Valgevene valitsuse hiljutise retoorikaga seoses sooviga parandada suhteid Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

1.

peab äärmiselt kahetsusväärseks, et demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõte olukord Valgevenes ei parane; juhib tähelepanu sellele, et jätkuvad kodanikuühiskonna liikmete ja opositsiooniaktivistide meelevaldsed vahistamised, eelkõige Aljaksandr Milinkevitši ajutine vahistamine, ning sõltumatu ajakirjanduse mahasurumine on vastuolus Valgevene valitsuse hiljutise retoorikaga seoses sooviga parandada suhteid Euroopa Liiduga;

| 2. | peab kahetsusväärseks kolmeaastase vanglakaristuse määramist ajakirjanik Aljaksandr Zdvižkoule, olles seisukohal, et karistus on põhjendamatult karm, ning palub Valgevene valitsusel selle otsuse läbi vaadata; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks kolmeaastase vanglakaristuse määramist ajakirjanik Aljaksandr Zdvižkoule, olles seisukohal, et karistus on põhjendamatult karm, ning palub Valgevene valitsusel selle otsuse läbi vaadata;

| 3. | võtab teadmiseks mitme demokraatliku opositsiooni aktivisti, sh Valgevene rahvarinde noorte liikumise ja Noorte Rinde juhtide hiljutise vabastamise, kuid mõistab samal ajal hukka nende aktivistide vahistamise – millele järgnes 15 päeva vangistust ja ülikoolist väljaheitmise oht – 16. jaanuaril 2008 Minskis toimunud rahumeelse demonstratsiooni järel, millega näidati solidaarsust Valgevene vangistatud opositsiooniaktivistidega ja tuntud kadunud valgevenelaste perekondadega; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks mitme demokraatliku opositsiooni aktivisti, sh Valgevene rahvarinde noorte liikumise ja Noorte Rinde juhtide hiljutise vabastamise, kuid mõistab samal ajal hukka nende aktivistide vahistamise – millele järgnes 15 päeva vangistust ja ülikoolist väljaheitmise oht – 16. jaanuaril 2008 Minskis toimunud rahumeelse demonstratsiooni järel, millega näidati solidaarsust Valgevene vangistatud opositsiooniaktivistidega ja tuntud kadunud valgevenelaste perekondadega;

| 4. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud vabastaksid viivitamatult ja tingimusteta viimase poliitvangi, Aljaksandr Kazulini, ning lõpetaksid ähvarduste, tagakiusamise, suunatud vahistamiste ja poliitiliste kohtuprotsesside kasutamise Valgevene demokraatliku opositsiooni aktivistide ja kodanikuühiskonna vastu; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud vabastaksid viivitamatult ja tingimusteta viimase poliitvangi, Aljaksandr Kazulini, ning lõpetaksid ähvarduste, tagakiusamise, suunatud vahistamiste ja poliitiliste kohtuprotsesside kasutamise Valgevene demokraatliku opositsiooni aktivistide ja kodanikuühiskonna vastu;

| 5. | tervitab hiljutisi kokkuleppeid asutada Minskisse komisjoni esindus kui sammu Euroopa Liiduga dialoogi uuendamise suunas; ergutab komisjoni esinduse avamise potentsiaali täielikult ära kasutama; |
| --- | --- |

5.

tervitab hiljutisi kokkuleppeid asutada Minskisse komisjoni esindus kui sammu Euroopa Liiduga dialoogi uuendamise suunas; ergutab komisjoni esinduse avamise potentsiaali täielikult ära kasutama;

| 6. | tuletab meelde, et 2006. aasta 21. novembril avaldas Euroopa Liit valmisolekut uuendada Euroopa naabruspoliitika raames suhteid Valgevene ja selle inimestega, niipea kui Valgevene valitsus näitab üles austust demokraatlike väärtuste ja Valgevene inimeste põhiõiguste suhtes; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et 2006. aasta 21. novembril avaldas Euroopa Liit valmisolekut uuendada Euroopa naabruspoliitika raames suhteid Valgevene ja selle inimestega, niipea kui Valgevene valitsus näitab üles austust demokraatlike väärtuste ja Valgevene inimeste põhiõiguste suhtes;

| 7. | rõhutab, et sisulise dialoogi alustamiseks ELiga peab Valgevene täitma ka ülejäänud tingimused, mis on sätestatud mitteametlikus dokumendis „Mida Euroopa Liit võiks Valgevenele pakkuda” ja mille hulka kuuluvad kõikide poliitvangide vabastamine, surmanuhtluse kaotamine, vaba meedia ja sõnavabaduse tagamine, kohtusüsteemi sõltumatus ning demokraatlike väärtuste ja Valgevene inimeste põhiõiguste austamine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et sisulise dialoogi alustamiseks ELiga peab Valgevene täitma ka ülejäänud tingimused, mis on sätestatud mitteametlikus dokumendis „Mida Euroopa Liit võiks Valgevenele pakkuda” ja mille hulka kuuluvad kõikide poliitvangide vabastamine, surmanuhtluse kaotamine, vaba meedia ja sõnavabaduse tagamine, kohtusüsteemi sõltumatus ning demokraatlike väärtuste ja Valgevene inimeste põhiõiguste austamine;

| 8. | taunib asjaolu, et Valgevene on ainuke riik Euroopas, kus siiani on euroopalike väärtustega vastuolus olev surmanuhtlus; |
| --- | --- |

8.

taunib asjaolu, et Valgevene on ainuke riik Euroopas, kus siiani on euroopalike väärtustega vastuolus olev surmanuhtlus;

| 9. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud tühistaksid 8. veebruari 2008. aasta dekreedi nr 70, mille sätted rikuvad Valgevene kodanike õigust haridusele, luues takistusi kõrgemasse õppeasutusse sisseastumisele; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud tühistaksid 8. veebruari 2008. aasta dekreedi nr 70, mille sätted rikuvad Valgevene kodanike õigust haridusele, luues takistusi kõrgemasse õppeasutusse sisseastumisele;

| 10. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud täidaksid 28. septembriks 2008. aastaks kavandatud parlamendivalimiste korraldamisel Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) standardeid; palub, et valitsus võimaldaks demokraatliku opositsiooni esindajatele juurdepääsu piirkondlikele valimiskomisjonidele, registreeriks kõik kandidaadid ja vaatlejad ega takistaks tervikliku ja täieliku rahvusvahelise vaatlusmissiooni korraldamist; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud täidaksid 28. septembriks 2008. aastaks kavandatud parlamendivalimiste korraldamisel Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) standardeid; palub, et valitsus võimaldaks demokraatliku opositsiooni esindajatele juurdepääsu piirkondlikele valimiskomisjonidele, registreeriks kõik kandidaadid ja vaatlejad ega takistaks tervikliku ja täieliku rahvusvahelise vaatlusmissiooni korraldamist;

| 11. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles astuma täiendavaid samme Valgevene kodanike jaoks viisamenetluste lihtsustamiseks ja liberaliseerimiseks, kuna üksnes niisugune abinõu saab aidata täita ELi Valgevene poliitika peamist eesmärki, milleks on inimestevaheliste kontaktide lihtsustamine ja tihendamine ning riigi demokratiseerimine; palub neil seoses sellega kindlasti kaaluda võimalust loobuda Schengeni ruumi sisenevatelt Valgevene kodanikelt viisade eest tasu võtmast, mis on ainuke võimalus hoida ära Valgevene ja selle kodanike üha suuremat isoleerumist; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles astuma täiendavaid samme Valgevene kodanike jaoks viisamenetluste lihtsustamiseks ja liberaliseerimiseks, kuna üksnes niisugune abinõu saab aidata täita ELi Valgevene poliitika peamist eesmärki, milleks on inimestevaheliste kontaktide lihtsustamine ja tihendamine ning riigi demokratiseerimine; palub neil seoses sellega kindlasti kaaluda võimalust loobuda Schengeni ruumi sisenevatelt Valgevene kodanikelt viisade eest tasu võtmast, mis on ainuke võimalus hoida ära Valgevene ja selle kodanike üha suuremat isoleerumist;

| 12. | palub Schengeni piirkonna liikmesriikidel kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid (nagu viisatasu), et hõlbustada Valgevene kodanike liikumist liikmesriikides; |
| --- | --- |

12.

palub Schengeni piirkonna liikmesriikidel kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid (nagu viisatasu), et hõlbustada Valgevene kodanike liikumist liikmesriikides;

| 13. | palub nõukogul, komisjonil ja rahvusvahelisel kogukonnal tervikuna pakkuda rohkem toetust Valgevene kodanikuühiskonnale ning eelkõige suurendada sõltumatule ajakirjandusele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja välismaal õppivatele Valgevene üliõpilastele antavat rahalist abi; väljendab heameelt komisjoni poolt Leedus Vilniuses asuvale Euroopa humanitaarteaduse ülikoolile antud rahalise toetuse üle; palub komisjonil ja nõukogul kaaluda rahalise toetuse andmist olemasolevale projektile, mille eesmärk on luua sõltumatu Valgevene telekanal Belsat; |
| --- | --- |

13.

palub nõukogul, komisjonil ja rahvusvahelisel kogukonnal tervikuna pakkuda rohkem toetust Valgevene kodanikuühiskonnale ning eelkõige suurendada sõltumatule ajakirjandusele, valitsusvälistele organisatsioonidele ja välismaal õppivatele Valgevene üliõpilastele antavat rahalist abi; väljendab heameelt komisjoni poolt Leedus Vilniuses asuvale Euroopa humanitaarteaduse ülikoolile antud rahalise toetuse üle; palub komisjonil ja nõukogul kaaluda rahalise toetuse andmist olemasolevale projektile, mille eesmärk on luua sõltumatu Valgevene telekanal Belsat;

| 14. | väljendab solidaarsust Valgevene ühendatud demokraatliku opositsiooni, selle liikumise juhi Aljaksandr Milinkevitšiga ja kõikide Valgevene kodanikega, kes soovivad õigusriigi põhimõtetele rajatud sõltumatut, avatud ja demokraatlikku Valgevene riiki; ergutab opositsioonijuhte tulevastel parlamendivalimistel üles näitama ühtsust ja otsustavust; |
| --- | --- |

14.

väljendab solidaarsust Valgevene ühendatud demokraatliku opositsiooni, selle liikumise juhi Aljaksandr Milinkevitšiga ja kõikide Valgevene kodanikega, kes soovivad õigusriigi põhimõtetele rajatud sõltumatut, avatud ja demokraatlikku Valgevene riiki; ergutab opositsioonijuhte tulevastel parlamendivalimistel üles näitama ühtsust ja otsustavust;

| 15. | peab kahetsusväärseks, et Valgevene ametivõimud on viimase paari aasta jooksul korduvalt keeldunud andmast riiki sisenemiseks viisat Euroopa Parlamendi liikmetele ja liikmesriikide parlamendiliikmetele; palub Valgevene ametivõimudel mitte teha täiendavaid takistusi Euroopa Parlamendi delegatsioonile suheteks Valgevenega Valgevenesse sisenemisel ja riigist vahetute kogemuste hankimisel; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks, et Valgevene ametivõimud on viimase paari aasta jooksul korduvalt keeldunud andmast riiki sisenemiseks viisat Euroopa Parlamendi liikmetele ja liikmesriikide parlamendiliikmetele; palub Valgevene ametivõimudel mitte teha täiendavaid takistusi Euroopa Parlamendi delegatsioonile suheteks Valgevenega Valgevenesse sisenemisel ja riigist vahetute kogemuste hankimisel;

| 16. | mõistab hukka Valgevene ametivõimude poolt kehtestatud piirangud, mis takistavad välismaa vaimulikke riiki sisenemast ja usuorganisatsioone teenimast, ning palub Valgevene ametivõimudel nimetatud piirangud kaotada; |
| --- | --- |

16.

mõistab hukka Valgevene ametivõimude poolt kehtestatud piirangud, mis takistavad välismaa vaimulikke riiki sisenemast ja usuorganisatsioone teenimast, ning palub Valgevene ametivõimudel nimetatud piirangud kaotada;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, OSCE ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsetele Assambleedele ning Valgevene ametivõimudele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, OSCE ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsetele Assambleedele ning Valgevene ametivõimudele.

---

(1)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 304.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/106 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/106

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Põhja-Kivu (Kongo Demokraatlik Vabariik)

P6_TA(2008)0072

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsioon Põhja-Kivu kohta

2009/C 184 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja vägistamise kui sõjakuriteo kohta (1) ning võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste rikkumiste kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis;

võttes arvesse AKV-EL parlamentaarse ühisassamblee 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, eelkõige riigi idaosas ja selle mõju kohta piirkonnale;

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ELi meetmete kohta ebakindlates olukordades arengumaades (2);

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi meetmed ebakindlates olukordades. Säästvat arengut, stabiilsust ja rahu edendavad meetmed keerulises keskkonnas” (KOM(2007)0643) ning komisjoni talituste töödokumenti ja selle lisasid (SEK(2007)1417);

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni 60/1 2005. aasta maailma tippkohtumise kohta ja eelkõige selle lõikeid 138 kuni 140, mis käsitlevad elanikkonna kaitsmise kohustust;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et alates 1998. aastast Kongo Demokraatlikku Vabariiki laastav konflikt on tänaseks nõudnud 5 400 000 inimelu, põhjustades jätkuvalt – otseselt ja kaudselt – 1 500 inimese hukkumise päevas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 1998. aastast Kongo Demokraatlikku Vabariiki laastav konflikt on tänaseks nõudnud 5 400 000 inimelu, põhjustades jätkuvalt – otseselt ja kaudselt – 1 500 inimese hukkumise päevas;

| B. | arvestades, et võitlus Kongo sõjaväe, ametist tagandatud kindral Laurent Nkunda mässuliste ning Rwanda vabastamise demokraatlike jõudude (Forces démocratiques pour la libération du Rwanda – FDLR, tuntud ka kui Interhamwed) vahel on tõuganud Põhja-Kivu piirkonna tsiviilelanikkonna seninägematusesse kitsikusse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et võitlus Kongo sõjaväe, ametist tagandatud kindral Laurent Nkunda mässuliste ning Rwanda vabastamise demokraatlike jõudude (Forces démocratiques pour la libération du Rwanda – FDLR, tuntud ka kui Interhamwed) vahel on tõuganud Põhja-Kivu piirkonna tsiviilelanikkonna seninägematusesse kitsikusse;

| C. | arvestades, et viimase 18 kuu jooksul on nii Laurent Nkunda mässulised kui ka FDLRi võitlejad ja isegi Kongo sõjavägi pannud Kongo Demokraatlikku Vabariigi idaosas toime tapatalguid ning noorte tüdrukute, emade ja vanaemade vägistamisi, tsiviilisikute ja lapssõdurite vägivaldset värbamist ning muid kuritarvitamisi ja inimõiguste raskeid rikkumisi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimase 18 kuu jooksul on nii Laurent Nkunda mässulised kui ka FDLRi võitlejad ja isegi Kongo sõjavägi pannud Kongo Demokraatlikku Vabariigi idaosas toime tapatalguid ning noorte tüdrukute, emade ja vanaemade vägistamisi, tsiviilisikute ja lapssõdurite vägivaldset värbamist ning muid kuritarvitamisi ja inimõiguste raskeid rikkumisi;

| D. | tuletades meelde, et ÜRO Kongo Demokraatliku Vabariigi missiooni (MONUC) suhtes kohaldub ÜRO harta VIII peatükk, mis võimaldab kasutada kõiki vajalikke vahendeid, et hoida ära igasuguste välismaiste ja kohalike relvarühmituste, teiste hulgas Rwanda relvajõudude (FAR) endiste liikmete ja Interhamwete poolsed jõukasutamise katsed, mis ähvardaksid poliitilist protsessi, ning kaitsta tsiviilelanikke füüsilise vägivalla vahetu ohu korral; |
| --- | --- |

D.

tuletades meelde, et ÜRO Kongo Demokraatliku Vabariigi missiooni (MONUC) suhtes kohaldub ÜRO harta VIII peatükk, mis võimaldab kasutada kõiki vajalikke vahendeid, et hoida ära igasuguste välismaiste ja kohalike relvarühmituste, teiste hulgas Rwanda relvajõudude (FAR) endiste liikmete ja Interhamwete poolsed jõukasutamise katsed, mis ähvardaksid poliitilist protsessi, ning kaitsta tsiviilelanikke füüsilise vägivalla vahetu ohu korral;

| E. | arvestades, et tänavu 25. jaanuaril 2008 teatas ÜRO peasekretäri esindaja Kongo Demokraatlikus Vabariigis, et kõikidesse piirkondadesse, mida tolle ajani kontrollisid relvastatud rühmitused, saadetakse vaatlejad, kelle ülesandeks on jälgida relvarahu täitmist, ning MONUC'i Goma büroo sõjaväe- ja tsiviilpersonali suurendatakse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tänavu 25. jaanuaril 2008 teatas ÜRO peasekretäri esindaja Kongo Demokraatlikus Vabariigis, et kõikidesse piirkondadesse, mida tolle ajani kontrollisid relvastatud rühmitused, saadetakse vaatlejad, kelle ülesandeks on jälgida relvarahu täitmist, ning MONUC'i Goma büroo sõjaväe- ja tsiviilpersonali suurendatakse;

| F. | arvestades 23. jaanuaril 2008. aastal Goma rahu-, julgeoleku- ja arengukonverentsi tulemusel antud lubadusi viia läbi järkjärguline demobiliseerimine ning samas võetud kohustust järgida relvarahu, hõlmates relvarahu kõigi võitlevate poolte vahel, kõigi valitsusväliste jõudude relvitustamist, ümberasustatud inimeste tagasipöördumist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosasse ja nende sisseseadmist ning ajutiste relvarahu seire mehhanismide rajamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades 23. jaanuaril 2008. aastal Goma rahu-, julgeoleku- ja arengukonverentsi tulemusel antud lubadusi viia läbi järkjärguline demobiliseerimine ning samas võetud kohustust järgida relvarahu, hõlmates relvarahu kõigi võitlevate poolte vahel, kõigi valitsusväliste jõudude relvitustamist, ümberasustatud inimeste tagasipöördumist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosasse ja nende sisseseadmist ning ajutiste relvarahu seire mehhanismide rajamist;

| G. | arvestades, et nimetatud demobilisatsiooni praktilisi üksikasju tuleb veel täpsustada rahu ja julgeoleku tehnilise ühiskomisjoni tegevuse raames, mida juhivad üheskoos Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsus ja rahvusvahelised vahendajad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nimetatud demobilisatsiooni praktilisi üksikasju tuleb veel täpsustada rahu ja julgeoleku tehnilise ühiskomisjoni tegevuse raames, mida juhivad üheskoos Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsus ja rahvusvahelised vahendajad;

| H. | arvestades, et võitlusesse on kaasatud FDLRi võitlejad, kes selles piirkonnas varju on leidnud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et võitlusesse on kaasatud FDLRi võitlejad, kes selles piirkonnas varju on leidnud;

| I. | arvestades, et Kongo sõjaväel ei ole piisavaid inim-, tehnilisi ja rahalisi ressursse, et Põhja-Kivus oma missioone läbi viia, ning just see on peamiseks põhjuseks, miks selle asemel, et olla rahva ja rahu teenistuses, kujutab Kongo sõjavägi endast elanikkonna jaoks ohtu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Kongo sõjaväel ei ole piisavaid inim-, tehnilisi ja rahalisi ressursse, et Põhja-Kivus oma missioone läbi viia, ning just see on peamiseks põhjuseks, miks selle asemel, et olla rahva ja rahu teenistuses, kujutab Kongo sõjavägi endast elanikkonna jaoks ohtu;

| J. | arvestades, et Põhja-Kivu kriisile on tarvis leida poliitiline lahendus, et tugevdada rahu ja demokraatiat ning edendada stabiilsust ja arengut kõigi Aafrika suurte järvede piirkonna elanike hüvanguks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Põhja-Kivu kriisile on tarvis leida poliitiline lahendus, et tugevdada rahu ja demokraatiat ning edendada stabiilsust ja arengut kõigi Aafrika suurte järvede piirkonna elanike hüvanguks;

| K. | arvestades 3. septembril 2007. aastal Põhja-Kivu konflikti lahendamise raames aset leidnud Kongo Demokraatliku Vabariigi välisminister Mbusa Nyamwisi ja Rwanda välisminister Charles Murigande kohtumist; |
| --- | --- |

K.

arvestades 3. septembril 2007. aastal Põhja-Kivu konflikti lahendamise raames aset leidnud Kongo Demokraatliku Vabariigi välisminister Mbusa Nyamwisi ja Rwanda välisminister Charles Murigande kohtumist;

| L. | arvestades, et 28.–30. jaanuarini 2008. aastal toimus Benis kohtumine, mida juhatasid ühiselt Kongo Demokraatliku Vabariigi kaitseminister Chikez Diemu ja Uganda kaitseminister Crispus Kiyonga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 28.–30. jaanuarini 2008. aastal toimus Benis kohtumine, mida juhatasid ühiselt Kongo Demokraatliku Vabariigi kaitseminister Chikez Diemu ja Uganda kaitseminister Crispus Kiyonga;

| M. | arvestades, et alates 2006. aasta lõpust on Kongo Demokraatlikku Vabariiki laastav konflikt toonud kaasa ligikaudu 400 000 inimese ümberasustamise ning Põhja-Kivu provintsis on praegu 800 000 ümberasustatut; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et alates 2006. aasta lõpust on Kongo Demokraatlikku Vabariiki laastav konflikt toonud kaasa ligikaudu 400 000 inimese ümberasustamise ning Põhja-Kivu provintsis on praegu 800 000 ümberasustatut;

| N. | arvestades, et juba kolm aastat kestnud kodusõda iseloomustab riigi rikkuste süstemaatiline laastamine nii Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse liitlaste kui vastaste poolt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et juba kolm aastat kestnud kodusõda iseloomustab riigi rikkuste süstemaatiline laastamine nii Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse liitlaste kui vastaste poolt;

| O. | arvestades, et tervishoiu olukorra märkimisväärne parandamine ja suremuse vähendamine Kongo Demokraatlikus Vabariigis üldiselt ja Põhja-Kivus kitsamalt nõuab aastatepikkust sihipärast tegevust ning kopsakaid investeeringuid nii Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse kui rahvusvahelise üldsuse poolt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tervishoiu olukorra märkimisväärne parandamine ja suremuse vähendamine Kongo Demokraatlikus Vabariigis üldiselt ja Põhja-Kivus kitsamalt nõuab aastatepikkust sihipärast tegevust ning kopsakaid investeeringuid nii Kongo Demokraatliku Vabariigi valitsuse kui rahvusvahelise üldsuse poolt;

| P. | arvestades, et käesoleva aasta 3. veebruaril 2008 tabas Aafrika suurte järvede piirkonda ja täpsemalt Bukavu ja Goma linna ning neid ümbritsevaid alasid, mis olid juba ennegi raskelt kannatanud hukkunute, haavatute ja suurte materiaalsete kahjudega konfliktide tõttu, Richteri skaala järgi 6-magnituudine maavärin; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et käesoleva aasta 3. veebruaril 2008 tabas Aafrika suurte järvede piirkonda ja täpsemalt Bukavu ja Goma linna ning neid ümbritsevaid alasid, mis olid juba ennegi raskelt kannatanud hukkunute, haavatute ja suurte materiaalsete kahjudega konfliktide tõttu, Richteri skaala järgi 6-magnituudine maavärin;

| Q. | arvestades, et 2007. aasta lõpu vaenutegevuse tagajärjel on paljud humanitaarorganisatsioonid pidanud peatama oma tegevuse ning katkestatud on mitmete tervishoiuasutuste varustamine ning mitmelt poolt on raviteenuseid osutavad töötajad lahkunud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2007. aasta lõpu vaenutegevuse tagajärjel on paljud humanitaarorganisatsioonid pidanud peatama oma tegevuse ning katkestatud on mitmete tervishoiuasutuste varustamine ning mitmelt poolt on raviteenuseid osutavad töötajad lahkunud;

| R. | arvestades, et organisatsioon Piirideta Arstid märgib, et Põhja-Kivu kohaliku ja ümberasustatud elanikkonna tervis nõrgeneb üha enam ning lahingutegevuse jätkumine takistab humanitaarabi jõudmist teatud piirkondadesse, mis ometigi vajavad kiiremas korras toidu- ja arstiabi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et organisatsioon Piirideta Arstid märgib, et Põhja-Kivu kohaliku ja ümberasustatud elanikkonna tervis nõrgeneb üha enam ning lahingutegevuse jätkumine takistab humanitaarabi jõudmist teatud piirkondadesse, mis ometigi vajavad kiiremas korras toidu- ja arstiabi;

| S. | arvestades, et teine faktor, mis Põhja-Kivu elanikkonna äärmiselt haavatavaks muudab, on alatoitumine, ning Piirideta Arstide arstiabiprogrammide andmete järgi on alatoitumine Põhja-Kivus äärmiselt laialt levinud, tekitades muret perekondade pärast, kelleni abi ei jõua, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et teine faktor, mis Põhja-Kivu elanikkonna äärmiselt haavatavaks muudab, on alatoitumine, ning Piirideta Arstide arstiabiprogrammide andmete järgi on alatoitumine Põhja-Kivus äärmiselt laialt levinud, tekitades muret perekondade pärast, kelleni abi ei jõua,

| 1. | on äärmiselt nördinud tapatalgute ja inimsusevastaste kuritegude pärast, mida Põhja-Kivus juba mitmete aastate jooksul on toime pandud, ning nõuab kõigilt pädevatelt riiklikelt ja rahvusvahelistelt ametivõimudelt selliste tegude toimepanijate kohtu alla andmist, hoolimata nende isikust, ning nõuab, et ÜRO Julgeolekunõukogu võtaks kiiremas korras meetmeid, mille abil hoida reaalselt ära Põhja-Kivu tsiviilelanike ründamist; |
| --- | --- |

1.

on äärmiselt nördinud tapatalgute ja inimsusevastaste kuritegude pärast, mida Põhja-Kivus juba mitmete aastate jooksul on toime pandud, ning nõuab kõigilt pädevatelt riiklikelt ja rahvusvahelistelt ametivõimudelt selliste tegude toimepanijate kohtu alla andmist, hoolimata nende isikust, ning nõuab, et ÜRO Julgeolekunõukogu võtaks kiiremas korras meetmeid, mille abil hoida reaalselt ära Põhja-Kivu tsiviilelanike ründamist;

| 2. | märgib, et, hoolimata ulatuslikust mandaadist, pole MONUC'il piisavalt vahendeid, et takistada tapatalguid, vägistamisi, laastamisi, tsiviilelanike ja lapssõdurite sunniviisilist värbamist ega muid kuritarvitamisi ja inimõiguste rikkumisi, ning nõuab, et nõukogu ja komisjon veenduksid, et MONUC'i hiljutine tugevdamine viib Põhja-Kivu elanike julgeolekuolukorra märkimisväärse paranemiseni, ja kui see nii pole, veenaksid kiiremas korras ÜRO Julgeolekunõukogu, et see tagaks MONUC'ile vahendid, et olla oma ülesannete kõrgusel ja eelkõige valmis kaitsma tõhusalt ja püsivalt piirkonna tsiviilelanikke; |
| --- | --- |

2.

märgib, et, hoolimata ulatuslikust mandaadist, pole MONUC'il piisavalt vahendeid, et takistada tapatalguid, vägistamisi, laastamisi, tsiviilelanike ja lapssõdurite sunniviisilist värbamist ega muid kuritarvitamisi ja inimõiguste rikkumisi, ning nõuab, et nõukogu ja komisjon veenduksid, et MONUC'i hiljutine tugevdamine viib Põhja-Kivu elanike julgeolekuolukorra märkimisväärse paranemiseni, ja kui see nii pole, veenaksid kiiremas korras ÜRO Julgeolekunõukogu, et see tagaks MONUC'ile vahendid, et olla oma ülesannete kõrgusel ja eelkõige valmis kaitsma tõhusalt ja püsivalt piirkonna tsiviilelanikke;

| 3. | kutsub üles nulltolerantsile tüdrukute ja naiste vastu toime pandud seksuaalvägivalla suhtes, mida kasutatakse sõjarelvana, ning nõuab raskeid kriminaalkaristusi nende kuritegude toimepanijatele; tuletab meelde, kui tähtis on juurdepääs naistearsti teenustele konfliktisituatsioonides ja põgenikelaagrites; |
| --- | --- |

3.

kutsub üles nulltolerantsile tüdrukute ja naiste vastu toime pandud seksuaalvägivalla suhtes, mida kasutatakse sõjarelvana, ning nõuab raskeid kriminaalkaristusi nende kuritegude toimepanijatele; tuletab meelde, kui tähtis on juurdepääs naistearsti teenustele konfliktisituatsioonides ja põgenikelaagrites;

| 4. | tervitab, võttes arvesse vajadust leida poliitiline lahendus konfliktile, mis laastab Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa, Goma rahukonverentsi toimumist; rõhutab siiski – hoolimata sellest, et Interhamwed (FDLR) sellelt konverentsilt rõhutatult puudusid – 23. jaanuaril 2008. aastal konverentsi lõpus antud demobilisatsiooni lubaduse ja võetud relvarahu kohustuse haprust ning jätkab kõigi konflikti osapoolte julgustamist tegema viivitust lubamata kõiki jõupingutusi rahu saavutamiseks ja lõpetama inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, peatama kõik rünnakud tsiviilelanike vastu ja võimaldama humanitaarorganisatsioonidele tsiviilelanikkonnale abi osutamist; |
| --- | --- |

4.

tervitab, võttes arvesse vajadust leida poliitiline lahendus konfliktile, mis laastab Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa, Goma rahukonverentsi toimumist; rõhutab siiski – hoolimata sellest, et Interhamwed (FDLR) sellelt konverentsilt rõhutatult puudusid – 23. jaanuaril 2008. aastal konverentsi lõpus antud demobilisatsiooni lubaduse ja võetud relvarahu kohustuse haprust ning jätkab kõigi konflikti osapoolte julgustamist tegema viivitust lubamata kõiki jõupingutusi rahu saavutamiseks ja lõpetama inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, peatama kõik rünnakud tsiviilelanike vastu ja võimaldama humanitaarorganisatsioonidele tsiviilelanikkonnale abi osutamist;

| 5. | tuletab meelde, et demobilisatsiooni praktilisi üksikasju tuleb veel täpsustada rahu ja julgeoleku tehnilise ühiskomisjoni raames, mida juhivad üheskoos valitsus ja rahvusvahelised vahendajad, ning nõuab selle komisjoni viivitamatut loomist, et demobilisatsiooniküsimustega lõpule jõuda; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et demobilisatsiooni praktilisi üksikasju tuleb veel täpsustada rahu ja julgeoleku tehnilise ühiskomisjoni raames, mida juhivad üheskoos valitsus ja rahvusvahelised vahendajad, ning nõuab selle komisjoni viivitamatut loomist, et demobilisatsiooniküsimustega lõpule jõuda;

| 6. | tervitab Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Rwanda välisministri kohtumist 2007. aasta septembris ja nõuab, et Rwanda võimud võtaksid konkreetsel viisil osa erinevatest algatustest Põhja-Kivu konflikti lahendamiseks, eelkõige süüdistuste esitamise, relvitustamise, demobilisatsiooni ja Põhja-Kivus viibivate Interhamwete kodumaale jõudmise võimaldamise näol; |
| --- | --- |

6.

tervitab Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Rwanda välisministri kohtumist 2007. aasta septembris ja nõuab, et Rwanda võimud võtaksid konkreetsel viisil osa erinevatest algatustest Põhja-Kivu konflikti lahendamiseks, eelkõige süüdistuste esitamise, relvitustamise, demobilisatsiooni ja Põhja-Kivus viibivate Interhamwete kodumaale jõudmise võimaldamise näol;

| 7. | nõuab, et nõukogu ja komisjon teeksid selleks, et leevendada rasket humanitaarolukorda, millega Põhja-Kivu elanikel tuleb piirkonda laastavate konfliktide aga ka 3. veebruari 2008 maavärina tõttu kokku puutuda, kättesaadavaks kriisifondid, ning tagaks, et humanitaartöötajad saaksid täita oma ülesandeid võimalikult heades tingimustes; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et nõukogu ja komisjon teeksid selleks, et leevendada rasket humanitaarolukorda, millega Põhja-Kivu elanikel tuleb piirkonda laastavate konfliktide aga ka 3. veebruari 2008 maavärina tõttu kokku puutuda, kättesaadavaks kriisifondid, ning tagaks, et humanitaartöötajad saaksid täita oma ülesandeid võimalikult heades tingimustes;

| 8. | nõuab nõukogult ja komisjonilt juba praegu laiaulatuslike arstiabiprogrammide rakendamist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa elanikkonna esmaste vajaduste rahuldamiseks ning piirkonna aegsa ülesehituse võimaldamiseks; |
| --- | --- |

8.

nõuab nõukogult ja komisjonilt juba praegu laiaulatuslike arstiabiprogrammide rakendamist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa elanikkonna esmaste vajaduste rahuldamiseks ning piirkonna aegsa ülesehituse võimaldamiseks;

| 9. | nõuab Kimberley protsessi eeskujul tõhusate kontrollimehhanismide loomist ELi turule tarnitavate loodusvarade päritolu kindlakstegemise vallas; |
| --- | --- |

9.

nõuab Kimberley protsessi eeskujul tõhusate kontrollimehhanismide loomist ELi turule tarnitavate loodusvarade päritolu kindlakstegemise vallas;

| 10. | nõuab nõukogult ja igalt liikmesriigilt konkreetse abi andmist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa elanikele; |
| --- | --- |

10.

nõuab nõukogult ja igalt liikmesriigilt konkreetse abi andmist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosa elanikele;

| 11. | kutsub Euroopa Liidu Põhja-Kivu missiooni, mille loomine peaks eeldatavasti aset leidma 2008. aasta märtsis, üles esitama Euroopa Parlamendile aruande; |
| --- | --- |

11.

kutsub Euroopa Liidu Põhja-Kivu missiooni, mille loomine peaks eeldatavasti aset leidma 2008. aasta märtsis, üles esitama Euroopa Parlamendile aruande;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Aafrika Liidu institutsioonidele, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule, Kongo Demokraatliku Vabariigi presidendile, parlamendile ja valitsusele ning Rwanda presidendile, parlamendile ja valitsusele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Aafrika Liidu institutsioonidele, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule, Kongo Demokraatliku Vabariigi presidendile, parlamendile ja valitsusele ning Rwanda presidendile, parlamendile ja valitsusele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0022.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0540.

---

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. veebruar 2008

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/110 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/110

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Claudio Fava puutumatuse kaitsmise taotlus

P6_TA(2008)0047

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta otsus Claudio Fava puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2007/2155(IMM))

2009/C 184 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Claudio Fava 29. mail 2007. aastal esitatud taotlust tema puutumatuse kaitsmise kohta seoses Marsala tsiviilkohtus tema vastu algatatud tsiviilasjaga, millest anti teada 6. juuni 2007. aasta täiskogu istungil;

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Claudio Fava ära kuulanud;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0007/2008),

| 1. | otsustab kaitsta Claudio Fava puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab kaitsta Claudio Fava puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, ning kohtuasi 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/111

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Witold Tomczaki puutumatuse kaitsmise taotlus

P6_TA(2008)0048

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta otsus Witold Tomczaki puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2007/2130(IMM))

2009/C 184 E/20

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Witold Tomczaki 21. mail 2007. aastal esitatud taotlust puutumatuse kaitsmise kohta seoses tema vastu Poolas Ostrów Wielkopolski ringkonnakohtus algatatud kriminaalmenetlusega, millest anti teada 24. mai 2007. aasta täiskogu istungil;

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Witold Tomczaki 4. oktoobril 2007 ära kuulanud;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 8, 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse Poola põhiseaduse artiklit 105;

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0008/2008),

| A. | arvestades, et Witold Tomczak valiti Sejmi (Poola parlamendi alamkoda) liikmeks 21. septembril 1997 ja 23. septembril 2001; arvestades, et pärast ühinemislepingu allkirjastamist 16. aprillil 2003 sai temast vaatleja; arvestades, et ta oli Euroopa Parlamendi liige 1. maist 2004 kuni 19. juulini 2004; arvestades, et ta valiti Euroopa Parlamendi liikmeks 13. juunil 2004 ja tema ametiaeg Poola parlamendis lõppes 16. juunil 2004; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Witold Tomczak valiti Sejmi (Poola parlamendi alamkoda) liikmeks 21. septembril 1997 ja 23. septembril 2001; arvestades, et pärast ühinemislepingu allkirjastamist 16. aprillil 2003 sai temast vaatleja; arvestades, et ta oli Euroopa Parlamendi liige 1. maist 2004 kuni 19. juulini 2004; arvestades, et ta valiti Euroopa Parlamendi liikmeks 13. juunil 2004 ja tema ametiaeg Poola parlamendis lõppes 16. juunil 2004;

| B. | arvestades, et Witold Tomczakit süüdistatakse kahe teenistuskohustusi täitva politseiametniku solvamises Ostrów Wielkopolskis 26. juunil 1999, millega ta rikkus Poola kriminaalkoodeksi artikli 226 lõiget 1; arvestades, et pärast seda, kui Witold Tomczak ei olnud korduvalt kohtuasja arutamisele ilmunud, otsustas Ostrów Wielkopolski ringkonnakohus 10. jaanuaril 2005 vastavalt Poola kriminaalmenetluse koodeksi artikli 377 lõikele 3 jätkata kohtumenetlust ilma tema kohalolekuta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Witold Tomczakit süüdistatakse kahe teenistuskohustusi täitva politseiametniku solvamises Ostrów Wielkopolskis 26. juunil 1999, millega ta rikkus Poola kriminaalkoodeksi artikli 226 lõiget 1; arvestades, et pärast seda, kui Witold Tomczak ei olnud korduvalt kohtuasja arutamisele ilmunud, otsustas Ostrów Wielkopolski ringkonnakohus 10. jaanuaril 2005 vastavalt Poola kriminaalmenetluse koodeksi artikli 377 lõikele 3 jätkata kohtumenetlust ilma tema kohalolekuta;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi valimiste 23. jaanuari 2004. aasta akti artikli 9 kohaselt on isikul õigus kandideerida Poola Vabariigis toimuvatel Euroopa Parlamendi valimistel, kui teda ei ole tahtliku kuriteo eest süüdi mõistetud ja talle ei ole kohtulikku süüdistust esitatud; arvestades, et nimetatud akti artikli 142 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikme koha kaotus on valimissobivuse kaotuse tulemus; arvestades, et Poola Vabariigi sejmi ja senati (Poola parlament) valimiste 12. aprilli 2001. aasta aktis selliseid sätteid ei ole; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi valimiste 23. jaanuari 2004. aasta akti artikli 9 kohaselt on isikul õigus kandideerida Poola Vabariigis toimuvatel Euroopa Parlamendi valimistel, kui teda ei ole tahtliku kuriteo eest süüdi mõistetud ja talle ei ole kohtulikku süüdistust esitatud; arvestades, et nimetatud akti artikli 142 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikme koha kaotus on valimissobivuse kaotuse tulemus; arvestades, et Poola Vabariigi sejmi ja senati (Poola parlament) valimiste 12. aprilli 2001. aasta aktis selliseid sätteid ei ole;

| D. | arvestades, et Witold Tomczak on varem (29. aprillil 2005) palunud Euroopa Parlamendil kaitsta tema puutumatust nendes kriminaalasjades; arvestades, et Euroopa Parlament otsustas 4. aprilli 2006. aasta täiskogu istungil tema puutumatust mitte kaitsta, kuigi Witold Tomczak edastas enne täiskogu istungit kirja, milles ta avaldas soovi varem esitatud puutumatuse kaitsmise taotlus tagasi võtta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Witold Tomczak on varem (29. aprillil 2005) palunud Euroopa Parlamendil kaitsta tema puutumatust nendes kriminaalasjades; arvestades, et Euroopa Parlament otsustas 4. aprilli 2006. aasta täiskogu istungil tema puutumatust mitte kaitsta, kuigi Witold Tomczak edastas enne täiskogu istungit kirja, milles ta avaldas soovi varem esitatud puutumatuse kaitsmise taotlus tagasi võtta;

| E. | arvestades, et Witold Tomczak väidab, et asja arutamist juhtiv kohtunik ei ole erapooletu ja et võimalusega kohtuasja menetleda ilma süüdistatava kohalolekuta rikutakse süütuse presumptsiooni põhimõtet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Witold Tomczak väidab, et asja arutamist juhtiv kohtunik ei ole erapooletu ja et võimalusega kohtuasja menetleda ilma süüdistatava kohalolekuta rikutakse süütuse presumptsiooni põhimõtet;

| F. | arvestades, et Witold Tomczak kaebab, et ringkonnakohus ei anna talle juurdepääsu kohtuasja dokumentidele ja et tema vastu algatatud kriminaalasi on erapoolik, sest ta püüdis vaidlustada kohaliku politsei ja kohaliku prokuröri tegevuse seaduslikkust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Witold Tomczak kaebab, et ringkonnakohus ei anna talle juurdepääsu kohtuasja dokumentidele ja et tema vastu algatatud kriminaalasi on erapoolik, sest ta püüdis vaidlustada kohaliku politsei ja kohaliku prokuröri tegevuse seaduslikkust;

| G. | arvestades, et saadud andmete põhjal ei ole Witold Tomczakil õigust parlamendiliikme puutumatusele mitte ühegi nõude osas, mis on esitatud teadmiseks Euroopa Parlamendi presidendile, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et saadud andmete põhjal ei ole Witold Tomczakil õigust parlamendiliikme puutumatusele mitte ühegi nõude osas, mis on esitatud teadmiseks Euroopa Parlamendi presidendile,

| 1. | Otsustab mitte kaitsta Witold Tomczaki puutumatust ja eesõigusi. |
| --- | --- |

1.

Otsustab mitte kaitsta Witold Tomczaki puutumatust ja eesõigusi.

---

(1)  Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, ning otsus kohtuasjas 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391.

---

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. veebruar 2008

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/113 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/113

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008EÜ ja Iisraeli vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist ELiga ***

P6_TA(2008)0036

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (15061/2007 – KOM(2007)0464 – C6-0445/2007 – 2007/0165(AVC))

2009/C 184 E/21

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2007)0464);

võttes arvesse nõukogu dokumenti (15061/2007);

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikliga 310 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega (C6-0445/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0025/2008),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Iisraeli Riigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Iisraeli Riigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/114

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008EÜ ja Egiptuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist ELiga ***

P6_TA(2008)0037

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga (13199/2007 – KOM(2007)0487 – C6-0438/2007 – 2007/0180(AVC))

2009/C 184 E/22

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2007)0487),

võttes arvesse nõukogu teksti (13199/2007);

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule koostoimes artikliga 310 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega (C6-0438/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 75, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A6-0026/2008),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Egiptuse Araabia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Egiptuse Araabia Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/114

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Töötajate kokkupuuted füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega ***I

P6_TA(2008)0038

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (KOM(2007)0669 – C6-0394/2007 – 2007/0230(COD))

2009/C 184 E/23

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0669);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 137 lõiget 2, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0394/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ning artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0012/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/115 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/115

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0039

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0192 – C6-0108/2007 – 2007/0066(COD))

2009/C 184 E/24

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0192);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0108/2007);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0022/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/116

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Mootorsõidukite ja nende haagiste andmesildid ning kirjed (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0040

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste andmesiltide ning kirjete, nende asukoha ja kinnitusviisi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0344 – C6-0193/2007 – 2007/0119(COD))

2009/C 184 E/25

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0344);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0193/2007);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0016/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/116

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Mootorsõidukite ja nende haagiste tagumised numbritulelaternad (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0041

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite ja nende haagiste tagumiste numbritulelaternate kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0451 – C6-0252/2007 – 2007/0162(COD))

2009/C 184 E/26

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0451);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0252/2007);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0017/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/117

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamine (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0042

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamise (elektromagnetiline ühilduvus) kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0462 – C6-0256/2007 – 2007/0166(COD))

2009/C 184 E/27

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0462);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0256/2007);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0018/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/118

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite müra tase (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0043

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taseme kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0588 – C6-0344/2007 – 2007/0205(COD))

2009/C 184 E/28

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0588);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0344/2007);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0019/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/118

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamine (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0044

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0667 – C6-0397/2007 – 2007/0235(COD))

2009/C 184 E/29

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0667);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 175, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0397/2007);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0020/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/119

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Tubakatoodetele kohaldatavad aktsiisid (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2008)0045

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv tubakatoodetele kohaldatavate aktsiiside struktuuri ja määrade kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0587 – C6-0392/2007 – 2007/0206(CNS))

2009/C 184 E/30

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0587);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0392/2007);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0021/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/120

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008EÜ ja Šveitsi vaheline leping programmi MEDIA 2007 kohta *

P6_TA(2008)0046

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus selle kohta, et sõlmitakse ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline audiovisuaalvaldkonda käsitlev leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis MEDIA 2007, ja lõppakt (KOM(2007)0477 – C6-0328/2007 – 2007/0171(CNS))

2009/C 184 E/31

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2007)0477);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 150 lõiget 4 ja artikli 157 lõiget 3 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lausega;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0328/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0512/2007),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/120

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Ühenduse tolliseadustik ***II

P6_TA(2008)0049

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (11272/6/2007 – C6-0354/2007 – 2005/0246 (COD))

2009/C 184 E/32

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11272/6/2007 – C6-0354/2007) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0608) kohta;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0011/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada nõukogu peasekretäri nõusolekul selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada nõukogu peasekretäri nõusolekul selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 298 E, 11.12.2007, lk 1.

(2)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 82.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/121 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/121

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008Tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide kohaldamine ***I

P6_TA(2008)0050

Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (KOM(2006)0866 – C6-0033/2007 – 2006/0290(COD))

2009/C 184 E/33

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0866);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikleid 135 ning 280, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0033/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A6-0488/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 19. veebruar 2008P6_TC1-COD(2006)0290

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr .../2008) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 20. veebruar 2008

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/122

---

Kolmapäev, 20. veebruar 2008Rahva ja eluruumide loendused ***I

P6_TA(2008)0056

Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahva ja eluruumide loenduste kohta (KOM(2007)0069 – C6-0078

2009/C 184 E/34

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0069);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0078/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0471/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 20. veebruar 2008P6_TC1-COD(2007)0032

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 rahva ja eluruumide loenduste kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, määrusele (EÜ) nr .../2008.)

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/123

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Akrediteerimine ja turujärelevalve seoses toodete turustamisega ***I

P6_TA(2008)0061

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (KOM(2007)0037 – C6-0068/2007 – 2007/0029(COD))

2009/C 184 E/35

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0037);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikleid 95 ja 133, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0068/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0491/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanek uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanek uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008P6_TC1-COD(2007)0029

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, määrusele (EÜ) nr .../2008.)

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/123

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Toodete turustamise ühine raamistik ***I

P6_TA(2008)0062

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega sätestatakse toodete turustamise ühine raamistik (KOM(2007)0053 – C6-0067/2007 – 2007/0030(COD))

2009/C 184 E/36

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0053);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0067/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A6-0490/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008P6_TC1-COD(2007)0030

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ, toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 93/465/EMÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, otsusele nr .../2008/EÜ.)

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/124

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008Riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamine teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ***I

P6_TA(2008)0063

Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus 3052/95/EÜ (KOM(2007)0036 – C6–0065/2007 – 2007/0028(COD))

2009/C 184 E/37

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0036);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikleid 37 ja 95, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6–0065/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja õiguskomisjon arvamusi (A6–0489/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 21. veebruar 2008P6_TC1-COD(2007)0028

Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 21. veebruaril 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr .../2008/EÜ, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 3052/95/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, määrusele (EÜ) nr .../2008.)

---