# Europos Sąjungos C 228/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.228.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 228 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. rugsėjo 22d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.228.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 228

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. rugsėjo 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 452-oji plenarinė sesija, 2009 m. kovo 24–25 d. |
| 2009/C 228/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl miškų ir miškų sektoriaus vaidmens vykdant ES klimato srities įsipareigojimus (tiriamoji nuomonė) | 1 |
| 2009/C 228/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystės (Tiriamoji nuomonė) | 9 |
| 2009/C 228/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Vis dar esančių kliūčių judumui vidaus darbo rinkoje nustatymo (tiriamoji nuomonė) | 14 |
| 2009/C 228/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Senėjančių darbuotojų padėties vykstant pramonės permainoms: paramos teikimas ir darbuotojų amžiaus įvairovės valdymas sektoriuose ir įmonėse (nuomonė savo iniciatyva) | 24 |
| 2009/C 228/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Transatlantinių santykių. Kaip pagerinti pilietinės visuomenės dalyvavimą | 32 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

452-oji plenarinė sesija, 2009 m. kovo 24–25 d.

2009/C 228/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl miškų ir miškų sektoriaus vaidmens vykdant ES klimato srities įsipareigojimus (tiriamoji nuomonė)

1

2009/C 228/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystės (Tiriamoji nuomonė)

9

2009/C 228/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Vis dar esančių kliūčių judumui vidaus darbo rinkoje nustatymo (tiriamoji nuomonė)

14

2009/C 228/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Senėjančių darbuotojų padėties vykstant pramonės permainoms: paramos teikimas ir darbuotojų amžiaus įvairovės valdymas sektoriuose ir įmonėse (nuomonė savo iniciatyva)

24

2009/C 228/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Transatlantinių santykių. Kaip pagerinti pilietinės visuomenės dalyvavimą

32

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 452-oji plenarinė sesija, 2009 m. kovo 24–25 d. |
| 2009/C 228/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo | 40 |
| 2009/C 228/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos. 2007 metų konkurencijos politikos ataskaita | 47 |
| 2009/C 228/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos Autorių teisės žinių ekonomikoje | 52 |
| 2009/C 228/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Bendras mokslinių tyrimų programavimas. Bendradarbiavimas siekiant veiksmingiau spręsti bendrus uždavinius | 56 |
| 2009/C 228/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičią direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo | 62 |
| 2009/C 228/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje | 66 |
| 2009/C 228/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų programoje | 69 |
| 2009/C 228/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa | 75 |
| 2009/C 228/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo | 78 |
| 2009/C 228/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus | 81 |
| 2009/C 228/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl antrosios strateginės energetikos apžvalgos – ES energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planas | 84 |
| 2009/C 228/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija) | 90 |
| 2009/C 228/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją Marco Polo programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti (Marco Polo II) | 95 |
| 2009/C 228/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo | 100 |
| 2009/C 228/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą | 103 |
| 2009/C 228/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo | 107 |
| 2009/C 228/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos rekomendaciją dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės | 113 |
| 2009/C 228/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos Centriniam Bankui – EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo | 116 |
| 2009/C 228/24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Žaliosios knygos dėl teritorinės sanglaudos. Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu | 123 |
| 2009/C 228/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 92/79/EEB, 92/80/EEB ir 95/59/EB dėl apdorotam tabakui taikomų akcizų struktūros ir tarifų | 130 |
| 2009/C 228/26 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui apie derybų dėl sanglaudos politikos strategijų ir programų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu rezultatus | 141 |
| 2009/C 228/27 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių | 148 |
| 2009/C 228/28 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonė dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (papildoma nuomonė) | 149 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

452-oji plenarinė sesija, 2009 m. kovo 24–25 d.

2009/C 228/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo

40

2009/C 228/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos. 2007 metų konkurencijos politikos ataskaita

47

2009/C 228/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos Autorių teisės žinių ekonomikoje

52

2009/C 228/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Bendras mokslinių tyrimų programavimas. Bendradarbiavimas siekiant veiksmingiau spręsti bendrus uždavinius

56

2009/C 228/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičią direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo

62

2009/C 228/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje

66

2009/C 228/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų programoje

69

2009/C 228/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa

75

2009/C 228/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo

78

2009/C 228/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus

81

2009/C 228/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl antrosios strateginės energetikos apžvalgos – ES energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planas

84

2009/C 228/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija)

90

2009/C 228/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją Marco Polo programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti (Marco Polo II)

95

2009/C 228/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo

100

2009/C 228/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą

103

2009/C 228/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo

107

2009/C 228/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos rekomendaciją dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės

113

2009/C 228/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos Centriniam Bankui – EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo

116

2009/C 228/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Žaliosios knygos dėl teritorinės sanglaudos. Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu

123

2009/C 228/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 92/79/EEB, 92/80/EEB ir 95/59/EB dėl apdorotam tabakui taikomų akcizų struktūros ir tarifų

130

2009/C 228/26

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui apie derybų dėl sanglaudos politikos strategijų ir programų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu rezultatus

141

2009/C 228/27

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių

148

2009/C 228/28

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonė dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (papildoma nuomonė)

149

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

452-oji plenarinė sesija, 2009 m. kovo 24–25 d.

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl miškų ir miškų sektoriaus vaidmens vykdant ES klimato srities įsipareigojimus (tiriamoji nuomonė)

2009/C 228/01

Europos Komisijos pirmininko pavaduotoja Margot WALLSTRÖM, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. birželio 20 d. raštu paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininko Dimitris DIMITRIADIS pateikti tiriamąją nuomonę dėl

„Miškų ir miškų sektoriaus vaidmens vykdant ES klimato srities įsipareigojimus“ (tiriamoji nuomonė).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 3 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Seppo KALLIO.

452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 145 nariams balsavus už, 8 – prieš ir 14 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK mano, kad miškai ir atsinaujinančiai energijai gaminti skirta mediena vaidina svarbų vaidmenį kontroliuojant klimato kaitą, nes:






  — | augdami miškai iš atmosferos sugeria anglį ir ją saugo biomasėje bei dirvožemyje, |
| --- | --- | --- |

1.1

EESRK mano, kad miškai ir atsinaujinančiai energijai gaminti skirta mediena vaidina svarbų vaidmenį kontroliuojant klimato kaitą, nes:

—

augdami miškai iš atmosferos sugeria anglį ir ją saugo biomasėje bei dirvožemyje,

| — | medienos produktai saugo anglies dioksidą – saugojimo laikotarpiu anglis pašalinama iš atmosferos, |
| --- | --- |

—

medienos produktai saugo anglies dioksidą – saugojimo laikotarpiu anglis pašalinama iš atmosferos,

| — | medienos energijos naudojimas mažina priklausomumą nuo iškastinio kuro ir taip mažėja šiltnamio dujų išlakų, |
| --- | --- |

—

medienos energijos naudojimas mažina priklausomumą nuo iškastinio kuro ir taip mažėja šiltnamio dujų išlakų,

| — | medienos gaminių naudojimas pastatams ir baldams netiesiogiai mažina dėl iškastinio kuro naudojimo atsirandančias išlakas, nes jais pakeičiamos tokios medžiagos kaip betonas, kuriam pagaminti suvartojama daugiau energijos ir išmetama daugiau teršalų nei naudojant medieną. |
| --- | --- |

—

medienos gaminių naudojimas pastatams ir baldams netiesiogiai mažina dėl iškastinio kuro naudojimo atsirandančias išlakas, nes jais pakeičiamos tokios medžiagos kaip betonas, kuriam pagaminti suvartojama daugiau energijos ir išmetama daugiau teršalų nei naudojant medieną.

| 1.2 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad mediena Europoje dažniausiai naudojama statyboms, kaip energijos šaltinis, baldų gamybai ir popieriaus gamybai. Dėl medienos apdirbimo grandinės „grandininės reakcijos“ poveikio medienos gaminiai gali duoti didelę pridėtinę vertę užimtumo, miškų savininkų pajamų ir ekonominės veiklos, pirmiausia kaimo vietovėse, požiūriu. |
| --- | --- |

1.2

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad mediena Europoje dažniausiai naudojama statyboms, kaip energijos šaltinis, baldų gamybai ir popieriaus gamybai. Dėl medienos apdirbimo grandinės „grandininės reakcijos“ poveikio medienos gaminiai gali duoti didelę pridėtinę vertę užimtumo, miškų savininkų pajamų ir ekonominės veiklos, pirmiausia kaimo vietovėse, požiūriu.

| 1.3 | EESRK pabrėžia, kad jau keletą dešimtmečių Europos miškai buvo anglies saugyklos, nes jų metinis prieaugis viršijo kirtimą ir tai padėjo sumažinti anglies dioksido kaupimąsi atmosferoje. Turi būti užtikrintas natūralių miškų kaip anglies saugyklų vaidmuo, nes taip išsaugoma bioįvairovė. Tvari miškotvarka Europos valstybėse yra stebima taikant MCPFE (1) kriterijus ir rodiklius, kurie yra nuolat kuriami. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pabrėžia, kad jau keletą dešimtmečių Europos miškai buvo anglies saugyklos, nes jų metinis prieaugis viršijo kirtimą ir tai padėjo sumažinti anglies dioksido kaupimąsi atmosferoje. Turi būti užtikrintas natūralių miškų kaip anglies saugyklų vaidmuo, nes taip išsaugoma bioįvairovė. Tvari miškotvarka Europos valstybėse yra stebima taikant MCPFE (1) kriterijus ir rodiklius, kurie yra nuolat kuriami.

1

| 1.4 | EESRK siūlo ES imtis šių priemonių:






  — | stengtis naudoti medieną įvairiais būdais ir įvairioms paskirtims, skatinti, pavyzdžiui, naudoti tausiai pagamintą miškų bioenergiją, išsamiau informuoti apie medienos naudojimą statyboms remiantis gyvavimo ciklo skaičiavimais ir bendrais statybos standartais, bei skatinti valstybes nares medienos statybą įtraukti į savo nacionalinę apsirūpinimo mediena politiką, |
| --- | --- | --- |

1.4

EESRK siūlo ES imtis šių priemonių:

—

stengtis naudoti medieną įvairiais būdais ir įvairioms paskirtims, skatinti, pavyzdžiui, naudoti tausiai pagamintą miškų bioenergiją, išsamiau informuoti apie medienos naudojimą statyboms remiantis gyvavimo ciklo skaičiavimais ir bendrais statybos standartais, bei skatinti valstybes nares medienos statybą įtraukti į savo nacionalinę apsirūpinimo mediena politiką,

| — | aktyviau nei dabar dalyvauti rengiant tarptautinę miškininkystės politiką ir imtis vadovaujančio vaidmens propaguojant tvarią miškotvarką pasaulyje, |
| --- | --- |

—

aktyviau nei dabar dalyvauti rengiant tarptautinę miškininkystės politiką ir imtis vadovaujančio vaidmens propaguojant tvarią miškotvarką pasaulyje,

| — | sudaryti Europos svarbiausių specialistų komitetą, į kurio sudėtį įeitų miškininkystės pramonės, miškininkystės politikos kūrėjų, mokslininkų, miškų savininkų ir kiti pagrindiniai miškininkystės, aplinkos ir klimato apsaugos srities atstovai. Jo uždavinys - gilinti ir išplėsti dialogą miškininkystės klausimais bei pagerinti praktinių žinių perdavimą bei patobulinti spendimų priėmimo procesą, |
| --- | --- |

—

sudaryti Europos svarbiausių specialistų komitetą, į kurio sudėtį įeitų miškininkystės pramonės, miškininkystės politikos kūrėjų, mokslininkų, miškų savininkų ir kiti pagrindiniai miškininkystės, aplinkos ir klimato apsaugos srities atstovai. Jo uždavinys - gilinti ir išplėsti dialogą miškininkystės klausimais bei pagerinti praktinių žinių perdavimą bei patobulinti spendimų priėmimo procesą,

| — | dėti visas pastangas, kad būtų patenkinti reikalavimai, nustatyti ataskaitoms dėl išmetamo šiltnamio dujų kiekio baigus galioti Kioto protokolui, šiais būdais:






  a) | patvirtinti ir įtraukti tvariai pagamintuose medienos gaminiuose saugomą anglį į anglies pusiausvyros skaičiavimus kaip privalomą priemonę anglies pusiausvyrai apskaičiuoti, |
| --- | --- | --- |

—

dėti visas pastangas, kad būtų patenkinti reikalavimai, nustatyti ataskaitoms dėl išmetamo šiltnamio dujų kiekio baigus galioti Kioto protokolui, šiais būdais:

a)

patvirtinti ir įtraukti tvariai pagamintuose medienos gaminiuose saugomą anglį į anglies pusiausvyros skaičiavimus kaip privalomą priemonę anglies pusiausvyrai apskaičiuoti,

| b) | vystyti REDD priemonę (2) kaip veiksmingą prekybos anglies apyvartiniais taršos leidimais priemonę ir ją patvirtinti, kai apskaičiuojama žemėnaudos pokyčių anglies pusiausvyra, pirmiausia siekiant užkirsti kelią miškų mažėjimui besivystančiose valstybėse, |
| --- | --- |

b)

vystyti REDD priemonę (2) kaip veiksmingą prekybos anglies apyvartiniais taršos leidimais priemonę ir ją patvirtinti, kai apskaičiuojama žemėnaudos pokyčių anglies pusiausvyra, pirmiausia siekiant užkirsti kelią miškų mažėjimui besivystančiose valstybėse,

2

| — | remti mokslinius tyrimus, miškų išteklių inventorių ir užtikrinti jų finansavimą, nustatyti sritis, kurioms didžiausią riziką kelia klimato kaita, ir kurti miškų būklės stebėjimo sistemas. |
| --- | --- |

—

remti mokslinius tyrimus, miškų išteklių inventorių ir užtikrinti jų finansavimą, nustatyti sritis, kurioms didžiausią riziką kelia klimato kaita, ir kurti miškų būklės stebėjimo sistemas.

| 1.5 | EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į galimą neigiamą klimato kaitos poveikį, ES valstybės narės turėtų rengti nenumatytų atvejų miškotvarkos planus, skirtus užkirsti kelią miškų žalai dėl ekstremalių gamtos reiškinių (audros, sausros, miškų gaisrai, vabzdžių daroma žala), ir ištaisyti tokių reiškinių padarytą žalą, be to, išsamiau informuoti apie miškotvarkos svarbą; |
| --- | --- |

1.5

EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į galimą neigiamą klimato kaitos poveikį, ES valstybės narės turėtų rengti nenumatytų atvejų miškotvarkos planus, skirtus užkirsti kelią miškų žalai dėl ekstremalių gamtos reiškinių (audros, sausros, miškų gaisrai, vabzdžių daroma žala), ir ištaisyti tokių reiškinių padarytą žalą, be to, išsamiau informuoti apie miškotvarkos svarbą;

| 1.6 | EESRK rekomenduoja ES valstybėms narėms taip pat vystyti išskaidytos bioenergijos gamybą remiantis energijos supirkimo tarifais. |
| --- | --- |

1.6

EESRK rekomenduoja ES valstybėms narėms taip pat vystyti išskaidytos bioenergijos gamybą remiantis energijos supirkimo tarifais.

| 1.7 | EESRK pabrėžia, kad, be to, kad miškai svarbūs klimato kaitos požiūriu, jie atlieka ir daug kitų svarbių ekologinių, socialinių ir ekonominių funkcijų, į kurias irgi reikia atsižvelgti. Be medienos gamybos, miškininkystės tikslai apima miškų bioįvairovės išsaugojimą, požeminio vandens išteklių tvarkymą, kraštovaizdžio tvarkymą, miškų naudojimą rekreaciniams tikslams ir turizmui, eismo triukšmo užtvaro funkciją, apsaugą nuo lavinų ir korozijos; be to, miškininkystė yra ne tik medienos, bet ir kitų gėrybių, pvz., uogų, grybų ir medžiojamųjų paukščių ir žvėrių, šaltinis. Šios įvairiapusės papildomos gerovę kuriančios miško funkcijos neatsispindi jokiame pelningumo skaičiavime ar medienos kainose. |
| --- | --- |

1.7

EESRK pabrėžia, kad, be to, kad miškai svarbūs klimato kaitos požiūriu, jie atlieka ir daug kitų svarbių ekologinių, socialinių ir ekonominių funkcijų, į kurias irgi reikia atsižvelgti. Be medienos gamybos, miškininkystės tikslai apima miškų bioįvairovės išsaugojimą, požeminio vandens išteklių tvarkymą, kraštovaizdžio tvarkymą, miškų naudojimą rekreaciniams tikslams ir turizmui, eismo triukšmo užtvaro funkciją, apsaugą nuo lavinų ir korozijos; be to, miškininkystė yra ne tik medienos, bet ir kitų gėrybių, pvz., uogų, grybų ir medžiojamųjų paukščių ir žvėrių, šaltinis. Šios įvairiapusės papildomos gerovę kuriančios miško funkcijos neatsispindi jokiame pelningumo skaičiavime ar medienos kainose.

2.   Su miškais ir miškininkyste susiję ES įsipareigojimai klimato srityje

Su miškais ir miškininkyste susiję ES įsipareigojimai klimato srityje

| 2.1 | 2008 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas patvirtino ES klimato ir energetikos paketą. Miškams ir miškininkystei įtaką daro šie teisėkūros sprendimai:






  — | ES direktyvos dėl prekybos apyvartiniais taršos leidimais persvarstymas. Direktyvoje nustatytos žemėnaudos, žemėnaudos paskirties pakeitimo ir miškininkystės gairės ataskaitoms dėl išmetamo šiltnamio dujų kiekio ir prekybos apyvartiniais taršos leidimais. Medienos gaminiuose ir pačiuose miškuose saugoma anglis yra svarbi ataskaitų dėl išmetamo šiltnamio dujų kiekio dalis. |
| --- | --- | --- |

2.1

2008 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas patvirtino ES klimato ir energetikos paketą. Miškams ir miškininkystei įtaką daro šie teisėkūros sprendimai:

—

ES direktyvos dėl prekybos apyvartiniais taršos leidimais persvarstymas. Direktyvoje nustatytos žemėnaudos, žemėnaudos paskirties pakeitimo ir miškininkystės gairės ataskaitoms dėl išmetamo šiltnamio dujų kiekio ir prekybos apyvartiniais taršos leidimais. Medienos gaminiuose ir pačiuose miškuose saugoma anglis yra svarbi ataskaitų dėl išmetamo šiltnamio dujų kiekio dalis.

ES direktyvos dėl prekybos apyvartiniais taršos leidimais persvarstymas

| — | Prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistema apima cheminę medienos plaušieną ir popieriaus pramonę, tačiau sektorius atitinka kriterijus, pagal kuriuos jis galėtų būti priskirtas „anglies dioksido nutekėjimo“ sektoriui. Sprendimai dėl šio sektoriaus bus priimti vėliau. Medienos kaip žaliavos naudojimas, palyginti su daugeliu kitų statybinių medžiagų (betono, plieno ir aliuminio) gamyba, įeina į prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą taip, kad anglies dioksido kaina daro įtaką jų konkurencingumui. Tai suteikia netiesioginį pranašumą medienos medžiagoms ir medienos konstrukcijoms. |
| --- | --- |

—

Prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistema apima cheminę medienos plaušieną ir popieriaus pramonę, tačiau sektorius atitinka kriterijus, pagal kuriuos jis galėtų būti priskirtas „anglies dioksido nutekėjimo“ sektoriui. Sprendimai dėl šio sektoriaus bus priimti vėliau. Medienos kaip žaliavos naudojimas, palyginti su daugeliu kitų statybinių medžiagų (betono, plieno ir aliuminio) gamyba, įeina į prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą taip, kad anglies dioksido kaina daro įtaką jų konkurencingumui. Tai suteikia netiesioginį pranašumą medienos medžiagoms ir medienos konstrukcijoms.

| — | Pagrindų direktyva dėl atsinaujinančios energijos (RED). Kad iki 2020 m. 20 proc. energijos sudarytų energija iš atsinaujinančių šaltinių, reikia gerokai padidinti miškų bioenergijos naudojimą (šildymui, elektros energijos gamybai ir biologiniam kurui). Siekiant paspartinti biomasės galimybių panaudojimą, direktyvoje (34 dalyje) nustatytas tikslas geriau panaudoti esamus medienos išteklius ir kurti naujus miškotvarkos metodus. Direktyvoje nustatyta daug tikslų dėl tausiai gaminamos miškų biomasės ir statybų sektoriaus. Siekiama taupyti energiją ir mažinti išmetamą dujų kiekį medžiagų gamybos metu. |
| --- | --- |

—

Pagrindų direktyva dėl atsinaujinančios energijos (RED). Kad iki 2020 m. 20 proc. energijos sudarytų energija iš atsinaujinančių šaltinių, reikia gerokai padidinti miškų bioenergijos naudojimą (šildymui, elektros energijos gamybai ir biologiniam kurui). Siekiant paspartinti biomasės galimybių panaudojimą, direktyvoje (34 dalyje) nustatytas tikslas geriau panaudoti esamus medienos išteklius ir kurti naujus miškotvarkos metodus. Direktyvoje nustatyta daug tikslų dėl tausiai gaminamos miškų biomasės ir statybų sektoriaus. Siekiama taupyti energiją ir mažinti išmetamą dujų kiekį medžiagų gamybos metu.

Pagrindų direktyva dėl atsinaujinančios energijos (RED)

| — | Transporto priemonėms skirto kuro direktyva. Direktyvoje nustatyti reikalavimai dėl tausiai pagamintos biomasės (įskaitant ir miškų biomasės numatytąją vertę) gaminant biologinį kurą pagal RED direktyvų strateginę sistemą. |
| --- | --- |

—

Transporto priemonėms skirto kuro direktyva. Direktyvoje nustatyti reikalavimai dėl tausiai pagamintos biomasės (įskaitant ir miškų biomasės numatytąją vertę) gaminant biologinį kurą pagal RED direktyvų strateginę sistemą.

Transporto priemonėms skirto kuro direktyva

| 2.2 | Miškai užima 31 proc. Europos žemės ploto ir apskaičiuota, kad miškai absorbuoja apie 10 proc. viso Europoje per metus išmetamo anglies dioksido kiekio (3). Tvariai tvarkomuose miškuose į atmosferą išmetama mažiau (anglies sankaupų) arba tiek pat anglies (išsaugoma anglies dioksido pusiausvyra), kiek miškai jos sugeria iš atmosferos. |
| --- | --- |

2.2

Miškai užima 31 proc. Europos žemės ploto ir apskaičiuota, kad miškai absorbuoja apie 10 proc. viso Europoje per metus išmetamo anglies dioksido kiekio (3). Tvariai tvarkomuose miškuose į atmosferą išmetama mažiau (anglies sankaupų) arba tiek pat anglies (išsaugoma anglies dioksido pusiausvyra), kiek miškai jos sugeria iš atmosferos.

3

3.   Miškų ištekliai
   (4)
  ir jų panaudojimas Europoje

Miškų ištekliai

4

ir jų panaudojimas Europoje

| 3.1 | 27 ES valstybėse narėse yra 156 mln. hektarų miškų. Tačiau dėl gamtinių sąlygų ne visas šis miškų plotas gali būti skirtas medienos ruošimui ir naudojamas komercinei paskirčiai. Apskaičiuota, kad vidutiniškai prieinama apie 80–90 proc. šio ploto, nors Rytų Europoje prieinamas miškų plotas dažnai siekia tik 40–50 proc. Per pastaruosius penkiolika metų 27 ES valstybėse narėse miškų plotas išaugo maždaug 10 mln. hektarų dėl žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku ir atsodinimo bei savaiminio miškų atžėlimo. Miškų ploto padidėjimas yra lygus sausumos plotui, kurį užima Vengrija. |
| --- | --- |

3.1

27 ES valstybėse narėse yra 156 mln. hektarų miškų. Tačiau dėl gamtinių sąlygų ne visas šis miškų plotas gali būti skirtas medienos ruošimui ir naudojamas komercinei paskirčiai. Apskaičiuota, kad vidutiniškai prieinama apie 80–90 proc. šio ploto, nors Rytų Europoje prieinamas miškų plotas dažnai siekia tik 40–50 proc. Per pastaruosius penkiolika metų 27 ES valstybėse narėse miškų plotas išaugo maždaug 10 mln. hektarų dėl žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku ir atsodinimo bei savaiminio miškų atžėlimo. Miškų ploto padidėjimas yra lygus sausumos plotui, kurį užima Vengrija.

| 3.2 | Apie 60 proc. 27 ES valstybių narių miškų yra privati – dažniausiai šeimų – nuosavybė, o likusieji 40 proc. yra visuomeninė nuosavybė, t. y. juos valdo valstybė, savivaldybės, religinės bendruomenės ir kiti subjektai. Yra daugiau nei 15 mln. privačių miško savininkų ir dėl miškų nuosavybės teisių atkūrimo Rytų Europos valstybėse bei dėl įvairių susitarimų, susijusių su palikimo padalijimu, šis skaičius auga. |
| --- | --- |

3.2

Apie 60 proc. 27 ES valstybių narių miškų yra privati – dažniausiai šeimų – nuosavybė, o likusieji 40 proc. yra visuomeninė nuosavybė, t. y. juos valdo valstybė, savivaldybės, religinės bendruomenės ir kiti subjektai. Yra daugiau nei 15 mln. privačių miško savininkų ir dėl miškų nuosavybės teisių atkūrimo Rytų Europos valstybėse bei dėl įvairių susitarimų, susijusių su palikimo padalijimu, šis skaičius auga.

| 3.3 | Žmonės ištisus šimtmečius pačiais įvairiausiais būdais naudojo Europos miškus, keitė jų struktūrą. Iš tikrųjų žmogaus veikla pakeitė Europos miškus, turėjo įtakos jų rūšių sudėčiai, todėl jie apibūdinami kaip „pusiau natūralūs“ miškai. 85 proc. miškų yra „pusiau natūralūs“. Be šių miškų grupės, miškininkystės veikla taip pat yra miškų sodinimas. Sodinti miškai, kurių didžioji dalis yra pietvakarių Europoje, sudaro apie 8 proc. visos Europos miškų žemės. Natūralūs miškai (5) (miškai ir kita miškinga žemė, kur neužsiimama miškininkystės veikla), kurių didžioji dalis yra Rytų Europoje, Baltijos valstybėse ir šiaurinėse valstybėse, sudaro apie 5 proc. miškų ploto. |
| --- | --- |

3.3

Žmonės ištisus šimtmečius pačiais įvairiausiais būdais naudojo Europos miškus, keitė jų struktūrą. Iš tikrųjų žmogaus veikla pakeitė Europos miškus, turėjo įtakos jų rūšių sudėčiai, todėl jie apibūdinami kaip „pusiau natūralūs“ miškai. 85 proc. miškų yra „pusiau natūralūs“. Be šių miškų grupės, miškininkystės veikla taip pat yra miškų sodinimas. Sodinti miškai, kurių didžioji dalis yra pietvakarių Europoje, sudaro apie 8 proc. visos Europos miškų žemės. Natūralūs miškai (5) (miškai ir kita miškinga žemė, kur neužsiimama miškininkystės veikla), kurių didžioji dalis yra Rytų Europoje, Baltijos valstybėse ir šiaurinėse valstybėse, sudaro apie 5 proc. miškų ploto.

5

| 3.4 | Natūralūs miškai ir saugomi miškų plotai yra svarbiausia miškų grupė bioįvairovei užtikrinti. Be to, natūralūs miškai yra stabilios ekologinės sistemos, padedančios kovoti su klimato kaitos poveikiu. Apie 8 proc. Europos miškų yra saugomi dėl bioįvairovės ir apie 10 proc. - kraštovaizdžio išsaugojimo tikslais; iš viso saugoma 18 proc. (arba 34 mln. hektarų) miškų. Per pastaruosius metus padaugėjo įstatymais ar kitokiu būdu reguliuojamų saugomų miškų plotų. Rečiausi ir vertingiausi miškai, kuriuos galima apsaugoti, Europoje dažniausiai jau yra saugomi. Saugomi miškai dažnai būna kalnuotose vietovėse arba toli nuo gyvenamų vietų ir tokie nepaliesti žmogaus miškai kartais būna itin vertingi dėl juose randamų rūšių įvairovės. Be to, apie 10 proc. miškų yra saugomi, kad būtų apsaugotos vandens sistemos, požeminio vandens ištekliai ir dirvožemis bei užkirstas kelias sniego lavinoms ar erozijai. Tvarkant komercinius miškus, biologinė įvairovė taip pat skatinama paliekant irstančius medžius miške ir mikroorganizmų arealuose, siekiant apsaugoti retas rūšis. |
| --- | --- |

3.4

Natūralūs miškai ir saugomi miškų plotai yra svarbiausia miškų grupė bioįvairovei užtikrinti. Be to, natūralūs miškai yra stabilios ekologinės sistemos, padedančios kovoti su klimato kaitos poveikiu. Apie 8 proc. Europos miškų yra saugomi dėl bioįvairovės ir apie 10 proc. - kraštovaizdžio išsaugojimo tikslais; iš viso saugoma 18 proc. (arba 34 mln. hektarų) miškų. Per pastaruosius metus padaugėjo įstatymais ar kitokiu būdu reguliuojamų saugomų miškų plotų. Rečiausi ir vertingiausi miškai, kuriuos galima apsaugoti, Europoje dažniausiai jau yra saugomi. Saugomi miškai dažnai būna kalnuotose vietovėse arba toli nuo gyvenamų vietų ir tokie nepaliesti žmogaus miškai kartais būna itin vertingi dėl juose randamų rūšių įvairovės. Be to, apie 10 proc. miškų yra saugomi, kad būtų apsaugotos vandens sistemos, požeminio vandens ištekliai ir dirvožemis bei užkirstas kelias sniego lavinoms ar erozijai. Tvarkant komercinius miškus, biologinė įvairovė taip pat skatinama paliekant irstančius medžius miške ir mikroorganizmų arealuose, siekiant apsaugoti retas rūšis.

| 3.5 | Europoje komercinių miškų prieaugis gerokai didesnis už miškų kirtimus. 2005 m. 27 ES valstybėse narėse bendras stačio miško padidėjimas siekė 687 mln. m3 grynąja išraiška (miškuose, kuriuose gamtinės sąlygos yra tinkamos medienos ruošai). Atitinkamai paruoštos medienos tūris siekė 442 mln. m3. Tai reiškia, kad miškų panaudojimo santykis arba kirtimo ir prieaugio santykis vidutiniškai siekė apie 60 proc. (svyruoja nuo 30 iki 80 proc.). Miškų panaudojimo santykis viršijo 50 proc. šiaurinėse valstybėse narėse ir Vidurio Europoje, bet buvo mažesnis nei 50 proc. pietų ir pietryčių Europoje. Miškų panaudojimo santykis per pastaruosius dešimt metų padidėjo, tačiau dar nepasiekė 1990 m. lygio. Kirtimų naujojo tūkstantmečio pirmąjį dešimtmetį šiek tiek padidėjo dėl smarkių audrų ir tai reiškia, kad kai kuriuose vietose mediena buvo paruošta per labai trumpą laiką, t. y. per metus buvo iškirsta tiek medienos, kiek paprastai iškertama per kelerius metus. 2006 m. apvalios medienos, skiedrų ir medžio atliekų įvežtas į Europą (27 valstybes nares) tūris siekė 83 mln. kubinių metrų (be popieriaus ir celiuliozės), o išvežtas į šalis už Europos ribų - sudarė 54 mln. kubinių metrų (6). |
| --- | --- |

3.5

Europoje komercinių miškų prieaugis gerokai didesnis už miškų kirtimus. 2005 m. 27 ES valstybėse narėse bendras stačio miško padidėjimas siekė 687 mln. m3 grynąja išraiška (miškuose, kuriuose gamtinės sąlygos yra tinkamos medienos ruošai). Atitinkamai paruoštos medienos tūris siekė 442 mln. m3. Tai reiškia, kad miškų panaudojimo santykis arba kirtimo ir prieaugio santykis vidutiniškai siekė apie 60 proc. (svyruoja nuo 30 iki 80 proc.). Miškų panaudojimo santykis viršijo 50 proc. šiaurinėse valstybėse narėse ir Vidurio Europoje, bet buvo mažesnis nei 50 proc. pietų ir pietryčių Europoje. Miškų panaudojimo santykis per pastaruosius dešimt metų padidėjo, tačiau dar nepasiekė 1990 m. lygio. Kirtimų naujojo tūkstantmečio pirmąjį dešimtmetį šiek tiek padidėjo dėl smarkių audrų ir tai reiškia, kad kai kuriuose vietose mediena buvo paruošta per labai trumpą laiką, t. y. per metus buvo iškirsta tiek medienos, kiek paprastai iškertama per kelerius metus. 2006 m. apvalios medienos, skiedrų ir medžio atliekų įvežtas į Europą (27 valstybes nares) tūris siekė 83 mln. kubinių metrų (be popieriaus ir celiuliozės), o išvežtas į šalis už Europos ribų - sudarė 54 mln. kubinių metrų (6).

3

3

6

| 3.6 | Beveik 40 proc. (arba apie 250 mln. m3) miško prieaugio dabartiniuose komerciniuose miškuose nepanaudojama, nes kirtimas yra mažesnis nei prieaugis. 27 ES valstybių narių miškų atsargos pastaruosius penkiasdešimt metų irgi nuolat augo. Šiuo metu viso stačio miško tūris sudaro apie 30 mlrd. m3, t. y. prilygsta 9,8 mlrd. tonų anglies. Dalis medžių sugeriamo anglies dioksido yra kaupiamas dirvožemyje; kadangi moksliniai tyrimai neatlikti, šiuo metu neįmanoma pateikti Europos lygio skaičiavimų dėl dirvožemio sugeriamos anglies dalies. Svarbus komercinių ir natūralių miškų skirtumas: anglies sekvestracija. Klimato apsaugos požiūriu, brandos amžių pasiekę natūralūs miškai yra tikriausios anglies saugyklos: anglies sekvestracija (ataugant biomasei) ir išskyrimas (yrant biomasei) išlaiko pusiausvyrą. O komerciniuose miškuos, juos kertant, nuolat sudaromos naujos ir papildomos galimybės vykti anglies sekvestracijai. EESRK labai svarbu pabrėžti, kad šiuo teiginiu jis visiškai nenori sudaryti įspūdžio, jog komercinius miškus laiko vertingesniais už natūralius. |
| --- | --- |

3.6

Beveik 40 proc. (arba apie 250 mln. m3) miško prieaugio dabartiniuose komerciniuose miškuose nepanaudojama, nes kirtimas yra mažesnis nei prieaugis. 27 ES valstybių narių miškų atsargos pastaruosius penkiasdešimt metų irgi nuolat augo. Šiuo metu viso stačio miško tūris sudaro apie 30 mlrd. m3, t. y. prilygsta 9,8 mlrd. tonų anglies. Dalis medžių sugeriamo anglies dioksido yra kaupiamas dirvožemyje; kadangi moksliniai tyrimai neatlikti, šiuo metu neįmanoma pateikti Europos lygio skaičiavimų dėl dirvožemio sugeriamos anglies dalies. Svarbus komercinių ir natūralių miškų skirtumas: anglies sekvestracija. Klimato apsaugos požiūriu, brandos amžių pasiekę natūralūs miškai yra tikriausios anglies saugyklos: anglies sekvestracija (ataugant biomasei) ir išskyrimas (yrant biomasei) išlaiko pusiausvyrą. O komerciniuose miškuos, juos kertant, nuolat sudaromos naujos ir papildomos galimybės vykti anglies sekvestracijai. EESRK labai svarbu pabrėžti, kad šiuo teiginiu jis visiškai nenori sudaryti įspūdžio, jog komercinius miškus laiko vertingesniais už natūralius.

3

3

| 3.7 | Norint suprasti ir įvertinti su klimato kaita susijusią anglies sekvestraciją, miško bioenergijos gamybą ir su medienos produktais susijusį anglies ciklą, labai svarbu ištirti Europos miškų kirtimo ir kitokios paskirties galimybes. Šiuo metu nėra nuoseklios informacijos apie 27 ES valstybių narių miškų kirtimo galimybes. Keletas valstybių turi nacionalines miškininkystės programas, kuriose nustatytos įvairios miško kirtimo galimybės, atsižvelgiant į miškų apsaugos poreikius, bioįvairovę ir kitus daugiafunkcinius poreikius. |
| --- | --- |

3.7

Norint suprasti ir įvertinti su klimato kaita susijusią anglies sekvestraciją, miško bioenergijos gamybą ir su medienos produktais susijusį anglies ciklą, labai svarbu ištirti Europos miškų kirtimo ir kitokios paskirties galimybes. Šiuo metu nėra nuoseklios informacijos apie 27 ES valstybių narių miškų kirtimo galimybes. Keletas valstybių turi nacionalines miškininkystės programas, kuriose nustatytos įvairios miško kirtimo galimybės, atsižvelgiant į miškų apsaugos poreikius, bioįvairovę ir kitus daugiafunkcinius poreikius.

4.   Klimato kaitos poveikis miškams

Klimato kaitos poveikis miškams

| 4.1 | Miškai iš atmosferos absorbuoja anglies dioksidą (CO2) ir jį paverčia biomase, pirmiausia medienos forma, taip pat išskiria deguonį, kuris yra gyvybiškai būtinas gyvūnams ir žmonėms. Klimato kaita, pirmiausia šiltnamio dujų padidėjimas atmosferoje, didėjanti temperatūra ir ozono kiekis žemės paviršiuje, azoto nuosėdos ir dirvožemio rūgštėjimas, iškart arba po tam tikro laiko, kelia pavojų miškų sveikatingumui, augimui ir struktūrai. |
| --- | --- |

4.1

Miškai iš atmosferos absorbuoja anglies dioksidą (CO2) ir jį paverčia biomase, pirmiausia medienos forma, taip pat išskiria deguonį, kuris yra gyvybiškai būtinas gyvūnams ir žmonėms. Klimato kaita, pirmiausia šiltnamio dujų padidėjimas atmosferoje, didėjanti temperatūra ir ozono kiekis žemės paviršiuje, azoto nuosėdos ir dirvožemio rūgštėjimas, iškart arba po tam tikro laiko, kelia pavojų miškų sveikatingumui, augimui ir struktūrai.

2

| 4.2 | Klimato kaita miškus veikia dviem būdais. Jei, pavyzdžiui, klimatas palaipsniui taps šiltesnis ir sausesnis, medžiai turės prisitaikyti prie tokio pokyčio. Toks prisitaikymas vyks palaipsniui, todėl bus galima stebėti ir planuoti patį prisitaikymą ir jam įtaką darančias priemones. Didžiausią tiesioginį pavojų miškų plėtrai kelia ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai. Nuo 1850 m. rengiamos laiko eilutės rodo, kad per pastaruosius 20 metų Europoje akivaizdžiai padidėjo audrų padaryta žala. Be to, pastarąjį dešimtmetį gerokai išaugo miškų gaisrų skaičius Viduržemio jūros regiono valstybėse. Neįmanoma tiksliai nuspėti, kada įvyks vienas ar kitas ekstremalus meteorologinis reiškinys, tačiau įmanoma jiems pasirengti taikant išankstinį planavimą. |
| --- | --- |

4.2

Klimato kaita miškus veikia dviem būdais. Jei, pavyzdžiui, klimatas palaipsniui taps šiltesnis ir sausesnis, medžiai turės prisitaikyti prie tokio pokyčio. Toks prisitaikymas vyks palaipsniui, todėl bus galima stebėti ir planuoti patį prisitaikymą ir jam įtaką darančias priemones. Didžiausią tiesioginį pavojų miškų plėtrai kelia ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai. Nuo 1850 m. rengiamos laiko eilutės rodo, kad per pastaruosius 20 metų Europoje akivaizdžiai padidėjo audrų padaryta žala. Be to, pastarąjį dešimtmetį gerokai išaugo miškų gaisrų skaičius Viduržemio jūros regiono valstybėse. Neįmanoma tiksliai nuspėti, kada įvyks vienas ar kitas ekstremalus meteorologinis reiškinys, tačiau įmanoma jiems pasirengti taikant išankstinį planavimą.

| 4.3 | Jei esantys komerciniai miškai nepakankamai prisitaikys prie laipsniškos klimato kaitos, be kita ko, sumažės medžių gyvybingumas, kris našumas, kai kurie medžiai neišgyvens, sumažės medžių galimybės konkuruoti, dėl to padaugės ligų ir kenkėjų, pasikeis medžių rūšių pasiskirstymas miškuose. Taip pat yra pavojus, kad medžiai neprisitaikys šiaurės regionuose, nes dėl ilgėjančio augimui tinkančio metų laiko ir dėl to, kad medžiai nepakankamai prisitaiko prie ramybės būsenos arba žiemos sezono, keičiasi augimo tempas. Dėl ekstremalių meteorologinių sąlygų, pvz., sausros, miškų gaisrų, audrų ar sniego, medžiai gali nudžiūti dideliuose plotuose, gali būti užkirstas kelias miškų atsodinimui ir dėl sausuolių miškų kenkėjai gali išplisti ir į aplinkinius sveikus miškus. |
| --- | --- |

4.3

Jei esantys komerciniai miškai nepakankamai prisitaikys prie laipsniškos klimato kaitos, be kita ko, sumažės medžių gyvybingumas, kris našumas, kai kurie medžiai neišgyvens, sumažės medžių galimybės konkuruoti, dėl to padaugės ligų ir kenkėjų, pasikeis medžių rūšių pasiskirstymas miškuose. Taip pat yra pavojus, kad medžiai neprisitaikys šiaurės regionuose, nes dėl ilgėjančio augimui tinkančio metų laiko ir dėl to, kad medžiai nepakankamai prisitaiko prie ramybės būsenos arba žiemos sezono, keičiasi augimo tempas. Dėl ekstremalių meteorologinių sąlygų, pvz., sausros, miškų gaisrų, audrų ar sniego, medžiai gali nudžiūti dideliuose plotuose, gali būti užkirstas kelias miškų atsodinimui ir dėl sausuolių miškų kenkėjai gali išplisti ir į aplinkinius sveikus miškus.

| 4.4 | Klimato kaita įvairias vegetacijos zonas veikia skirtingai. Įvairiose vegetacijos zonose ir valstybėse (šiaurės vietovėse, vidutinio klimato zonose, Viduržemio jūros regiono vegetacijos zonoje ir Alpių bei poliarinėje zonoje) laukiama tokio pagrindinio poveikio:






  — | Viduržemio jūros regione greičiausiai ilgės sausi ir karšti laikotarpiai, dėl to trūks gėlo vandens ir padidės miškų gaisrų ir dykumėjimo rizika, |
| --- | --- | --- |

4.4

Klimato kaita įvairias vegetacijos zonas veikia skirtingai. Įvairiose vegetacijos zonose ir valstybėse (šiaurės vietovėse, vidutinio klimato zonose, Viduržemio jūros regiono vegetacijos zonoje ir Alpių bei poliarinėje zonoje) laukiama tokio pagrindinio poveikio:

—

Viduržemio jūros regione greičiausiai ilgės sausi ir karšti laikotarpiai, dėl to trūks gėlo vandens ir padidės miškų gaisrų ir dykumėjimo rizika,

| — | Vidurio Europoje ilgės augimo sezonas; gali padidėti miškų prieaugis; greičiausiai padidės plačialapių medžių santykinė dalis; gali sumažėti lietaus ir užeiti sausros; dažniau pasitaikys ekstremalios meteorologinės sąlygos, ypač audros, |
| --- | --- |

—

Vidurio Europoje ilgės augimo sezonas; gali padidėti miškų prieaugis; greičiausiai padidės plačialapių medžių santykinė dalis; gali sumažėti lietaus ir užeiti sausros; dažniau pasitaikys ekstremalios meteorologinės sąlygos, ypač audros,

| — | Šiaurės spygliuočių zonoje greičiausiai pailgės augimo sezonas; gali padidėti miškų prieaugis; vis dažniau pasitaikys audrų daroma žala; be to, manoma, kad vidutinės klimato juostos zonos vabzdžiai kenkėjai gali paplisti į šiaurę ir padaryti didžiulę žalą, |
| --- | --- |

—

Šiaurės spygliuočių zonoje greičiausiai pailgės augimo sezonas; gali padidėti miškų prieaugis; vis dažniau pasitaikys audrų daroma žala; be to, manoma, kad vidutinės klimato juostos zonos vabzdžiai kenkėjai gali paplisti į šiaurę ir padaryti didžiulę žalą,

| — | dėl klimato kaitos medžių augimo zona gali persikelti aukščiau arba į šiaurę ir palaipsniui išnykti tam tikros rūšys Alpių miškų zonoje ir šiaurės ir poliarinių regionų medžių augimo zonoje. |
| --- | --- |

—

dėl klimato kaitos medžių augimo zona gali persikelti aukščiau arba į šiaurę ir palaipsniui išnykti tam tikros rūšys Alpių miškų zonoje ir šiaurės ir poliarinių regionų medžių augimo zonoje.

5.   Miškotvarkos vaidmuo prisitaikant prie klimato kaitos

Miškotvarkos vaidmuo prisitaikant prie klimato kaitos

| 5.1 | Tinkama miškotvarka yra pagrindinis būdas pagerinti miškų galimybes prisitaikyti prie klimato kaitos. Prevencinės priemonės, pvz., laiku atliekamas džiūstančių medžių žymėjimas ir šalinimas, miškų zonas nuo gaisrų galinčių apsaugoti medžiagų laikymas, yra miškotvarkos dalis. Būtina geriau informuoti visuomenę, miškų savininkus ir už miškotvarką atsakingus asmenis apie miškotvarkos svarbą prisitaikant prie klimato kaitos. Dauguma ES miškų yra nuolat tvarkomi, todėl jų produktyvumas ir gyvybingumas paprastai būna didelis. Jau dabar reikia imtis galimų prisitaikymo priemonių ir jas toliau įgyvendinti, nes, atsižvelgiant į tai, kad gyvavimo ciklas paprastai siekia 15–150 metų, miškininkystėje reikalinga laikytis ilgalaikio mąstymo strategijos. |
| --- | --- |

5.1

Tinkama miškotvarka yra pagrindinis būdas pagerinti miškų galimybes prisitaikyti prie klimato kaitos. Prevencinės priemonės, pvz., laiku atliekamas džiūstančių medžių žymėjimas ir šalinimas, miškų zonas nuo gaisrų galinčių apsaugoti medžiagų laikymas, yra miškotvarkos dalis. Būtina geriau informuoti visuomenę, miškų savininkus ir už miškotvarką atsakingus asmenis apie miškotvarkos svarbą prisitaikant prie klimato kaitos. Dauguma ES miškų yra nuolat tvarkomi, todėl jų produktyvumas ir gyvybingumas paprastai būna didelis. Jau dabar reikia imtis galimų prisitaikymo priemonių ir jas toliau įgyvendinti, nes, atsižvelgiant į tai, kad gyvavimo ciklas paprastai siekia 15–150 metų, miškininkystėje reikalinga laikytis ilgalaikio mąstymo strategijos.

| 5.2 | Kalbant apie miškų atsodinimą, turi būti sodinamos tos medžių rūšys, kurios labiausiai tinka konkrečiai vietovei. Pirmenybė turėtų būti teikiama vietinėms rūšims (kurios auga konkrečioje vietovėje), nes dėl savo genetinės sandaros geriau prisitaikys prie vietos klimato kaitos. Pirmenybė turėtų būti taip pat teikiama mišriems miškams, nes miške augant įvairių rūšių, skirtingų savybių turintiems medžiams, rizika miškams sumažėja. |
| --- | --- |

5.2

Kalbant apie miškų atsodinimą, turi būti sodinamos tos medžių rūšys, kurios labiausiai tinka konkrečiai vietovei. Pirmenybė turėtų būti teikiama vietinėms rūšims (kurios auga konkrečioje vietovėje), nes dėl savo genetinės sandaros geriau prisitaikys prie vietos klimato kaitos. Pirmenybė turėtų būti taip pat teikiama mišriems miškams, nes miške augant įvairių rūšių, skirtingų savybių turintiems medžiams, rizika miškams sumažėja.

| 5.3 | Reikėtų stengtis sodintus vienos rūšies spygliuočių miškus, kurie nėra natūralaus spygliuočių miškų augimo zonose, keisti, kad miškų sudėtis atitiktų pradinį medžių rūšių pasiskirstymą. Tokie sodinti vienos rūšies miškai dažnai būna mažiau atsparūs audroms nei mišrūs miškai ir su jomis susijusių vabzdžių daromai žalai. |
| --- | --- |

5.3

Reikėtų stengtis sodintus vienos rūšies spygliuočių miškus, kurie nėra natūralaus spygliuočių miškų augimo zonose, keisti, kad miškų sudėtis atitiktų pradinį medžių rūšių pasiskirstymą. Tokie sodinti vienos rūšies miškai dažnai būna mažiau atsparūs audroms nei mišrūs miškai ir su jomis susijusių vabzdžių daromai žalai.

| 5.4 | Turi būti parengti nenumatytų atvejų miškotvarkos planai, finansavimo galimybės visai žalai padengti ir veiklos modeliai, kad pramonė būtų pasirengusi dėl klimato kaitos atsiradusių staigių ir ekstremalių meteorologinių sąlygų žalingam poveikiui ir miškams padarytai žalai. Reikia nustatyti zonas, kurioms kyla itin didelis pavojus dėl tokių ekstremalių meteorologinių sąlygų. Taip pat reikia parengti veiklos modelius, kaip išspręsti klausimus dėl staigaus iškirstos medienos kiekio padidėjimo ir užtikrinti sklandų medienos rinkų veikimą. |
| --- | --- |

5.4

Turi būti parengti nenumatytų atvejų miškotvarkos planai, finansavimo galimybės visai žalai padengti ir veiklos modeliai, kad pramonė būtų pasirengusi dėl klimato kaitos atsiradusių staigių ir ekstremalių meteorologinių sąlygų žalingam poveikiui ir miškams padarytai žalai. Reikia nustatyti zonas, kurioms kyla itin didelis pavojus dėl tokių ekstremalių meteorologinių sąlygų. Taip pat reikia parengti veiklos modelius, kaip išspręsti klausimus dėl staigaus iškirstos medienos kiekio padidėjimo ir užtikrinti sklandų medienos rinkų veikimą.

| 5.5 | Klimato kaita ir tarptautinė prekyba augalinėmis medžiagomis didina nebūdingų rūšių ir kenkėjų plitimą. ES augalų apsaugos direktyvoje yra nuostatos dėl kovos su augalų kenkėjais, taip pat dėl parazitų plitimo prevencijos ir reikalavimų dėl tarptautinės prekybos mediena ir sodinukais. Norint užkirsti kelią kenksmingiausių medieną graužiančių vabzdžių (pvz., pušų nematodų) plitimui ir išsaugoti miškų sveikatingumą, ES teritorijai būtinas pakankamai griežtas augalų apsaugos reglamentavimas ir veiksminga stebėsena. Reikia nacionalinių programų ir strategijų, skirtų kovai su invazinėmis svetimomis kenkėjų rūšimis. |
| --- | --- |

5.5

Klimato kaita ir tarptautinė prekyba augalinėmis medžiagomis didina nebūdingų rūšių ir kenkėjų plitimą. ES augalų apsaugos direktyvoje yra nuostatos dėl kovos su augalų kenkėjais, taip pat dėl parazitų plitimo prevencijos ir reikalavimų dėl tarptautinės prekybos mediena ir sodinukais. Norint užkirsti kelią kenksmingiausių medieną graužiančių vabzdžių (pvz., pušų nematodų) plitimui ir išsaugoti miškų sveikatingumą, ES teritorijai būtinas pakankamai griežtas augalų apsaugos reglamentavimas ir veiksminga stebėsena. Reikia nacionalinių programų ir strategijų, skirtų kovai su invazinėmis svetimomis kenkėjų rūšimis.

| 5.6 | Miškų tvarkymas neturėtų būti vertinamas kaip priešingybė bioįvairovės tikslams. Tvarkant pusiau natūralius komercinius miško plotus turėtų būti atsižvelgiama į bioįvairovę paliekant juose irstančią medieną ir nepaliestus biotopus, siekiant išsaugoti gyvus organizmus. Keletas ES valstybių narių privačių miškų savininkams, kurie įsipareigoja savarankiškai saugoti miškus, teikia finansinę paramą ir taip skatina bioįvairovės apsaugą. Pagal miškų sertifikavimo schemas reikia, kad tvarkant miškus būtų atsižvelgiama ir į miškų bioįvairovę. |
| --- | --- |

5.6

Miškų tvarkymas neturėtų būti vertinamas kaip priešingybė bioįvairovės tikslams. Tvarkant pusiau natūralius komercinius miško plotus turėtų būti atsižvelgiama į bioįvairovę paliekant juose irstančią medieną ir nepaliestus biotopus, siekiant išsaugoti gyvus organizmus. Keletas ES valstybių narių privačių miškų savininkams, kurie įsipareigoja savarankiškai saugoti miškus, teikia finansinę paramą ir taip skatina bioįvairovės apsaugą. Pagal miškų sertifikavimo schemas reikia, kad tvarkant miškus būtų atsižvelgiama ir į miškų bioįvairovę.

| 5.7 | Šiuo metu Europos komerciniuose miškuose yra daug stačios arba nukirstos irstančios medienos, kuri yra anglies saugykla ir užtikrina būtiną gyvenamąją aplinką gyviems organizmams. Vidutinis irstančios medienos kiekis yra 10 m3/ha. Dideli irstančios medienos kiekiai gali paskatinti masinį medieną graužiančių vabzdžių plitimą arba didelius miškų gaisrus. Nepaisant to, bioįvairovės pranašumai yra dideli ir todėl svarbu, kad irstanti mediena nebūtų išvežama iš savo augimvietės miške, pavyzdžiui, kurui. |
| --- | --- |

5.7

Šiuo metu Europos komerciniuose miškuose yra daug stačios arba nukirstos irstančios medienos, kuri yra anglies saugykla ir užtikrina būtiną gyvenamąją aplinką gyviems organizmams. Vidutinis irstančios medienos kiekis yra 10 m3/ha. Dideli irstančios medienos kiekiai gali paskatinti masinį medieną graužiančių vabzdžių plitimą arba didelius miškų gaisrus. Nepaisant to, bioįvairovės pranašumai yra dideli ir todėl svarbu, kad irstanti mediena nebūtų išvežama iš savo augimvietės miške, pavyzdžiui, kurui.

3

| 5.8 | Natūralus miškas ir saugomi plotai yra būtini bioįvairovei išsaugoti. Kalbant apie anglies sekvestraciją, natūralus miškas per savo gyvavimo ciklą keičia funkcijas - nuo anglies sankaupos tampa anglies saugykla. Todėl, kai pereinama nuo aktyvios miškotvarkos prie visapusiškai saugomų miškų, sumažėja paviršiaus plotas, tinkamas augantiems medžiams, kurie galėtų prisidėti prie miškuose saugomo anglies kiekio didinimo ir tapti medienos gaminių, kurie kompensuotų kitas energijos formas ir medžiagas, šaltiniu. |
| --- | --- |

5.8

Natūralus miškas ir saugomi plotai yra būtini bioįvairovei išsaugoti. Kalbant apie anglies sekvestraciją, natūralus miškas per savo gyvavimo ciklą keičia funkcijas - nuo anglies sankaupos tampa anglies saugykla. Todėl, kai pereinama nuo aktyvios miškotvarkos prie visapusiškai saugomų miškų, sumažėja paviršiaus plotas, tinkamas augantiems medžiams, kurie galėtų prisidėti prie miškuose saugomo anglies kiekio didinimo ir tapti medienos gaminių, kurie kompensuotų kitas energijos formas ir medžiagas, šaltiniu.

| 5.9 | Kompleksinė apsauga (irstanti mediena ir maži biotopai) komercinės miškotvarkos sąlygomis yra veiksmingesnė nei visa apimanti miškų apsauga kovojant su klimato kaita. |
| --- | --- |

5.9

Kompleksinė apsauga (irstanti mediena ir maži biotopai) komercinės miškotvarkos sąlygomis yra veiksmingesnė nei visa apimanti miškų apsauga kovojant su klimato kaita.

6.   Medienos gaminių vaidmuo švelninant klimato kaitą

Medienos gaminių vaidmuo švelninant klimato kaitą

| 6.1 | Miškai augdami ir apdirbimo grandinėje įtaką klimato kaitai daro keturiais būdais:






  — | augdami, miškai iš atmosferos absorbuoja anglį ir ją saugo biomasėje bei dirvožemyje, |
| --- | --- | --- |

6.1

Miškai augdami ir apdirbimo grandinėje įtaką klimato kaitai daro keturiais būdais:

—

augdami, miškai iš atmosferos absorbuoja anglį ir ją saugo biomasėje bei dirvožemyje,

| — | medienos gaminiai yra anglies dioksido saugykla, |
| --- | --- |

—

medienos gaminiai yra anglies dioksido saugykla,

| — | medienos naudojimas energijai gaminti mažina priklausomybę nuo iškastinio kuro ir todėl mažina šiltnamio dujų išlakas, |
| --- | --- |

—

medienos naudojimas energijai gaminti mažina priklausomybę nuo iškastinio kuro ir todėl mažina šiltnamio dujų išlakas,

| — | medienos gaminių naudojimas pastatams ir baldams, be kita ko, netiesiogiai mažina dėl iškastinio kuro naudojimo susidarančias išlakas, nes jais pakeičiamos tokios medžiagos kaip betonas, kuriam pagaminti suvartojama daugiau energijos ir išmetama daugiau teršalų nei naudojant medieną. |
| --- | --- |

—

medienos gaminių naudojimas pastatams ir baldams, be kita ko, netiesiogiai mažina dėl iškastinio kuro naudojimo susidarančias išlakas, nes jais pakeičiamos tokios medžiagos kaip betonas, kuriam pagaminti suvartojama daugiau energijos ir išmetama daugiau teršalų nei naudojant medieną.

| 6.2 | Jau keletą dešimtmečių Europos miškai atlieka anglies sankaupų vaidmenį ir dėl mažesnio miškų kirtimo, palyginti su jų metiniu prieaugiu, sulėtėjo anglies dioksido kaupimasis atmosferoje. Komerciniai miškai negali būti taip tvarkomi neribotą laiką, nes augimo tempui peržengus aukščiausią tašką miškai nustoja saugoti anglį. Todėl komerciniai miškai turi būti tvarkomi nuolat. |
| --- | --- |

6.2

Jau keletą dešimtmečių Europos miškai atlieka anglies sankaupų vaidmenį ir dėl mažesnio miškų kirtimo, palyginti su jų metiniu prieaugiu, sulėtėjo anglies dioksido kaupimasis atmosferoje. Komerciniai miškai negali būti taip tvarkomi neribotą laiką, nes augimo tempui peržengus aukščiausią tašką miškai nustoja saugoti anglį. Todėl komerciniai miškai turi būti tvarkomi nuolat.

| 6.3 | Naudojamų iškirstos medienos produktų (7) kompensavimo poveikis yra svarbus švelninant klimato kaitą. Anglis iš atmosferos „užrakinama“ miško medienoje ir vėliau perduodama bei sekvestruojama tokiuose medienos gaminiuose kaip popierius, plokštės ir mediniai pastatai bei pašalinama iš atmosferos, pavyzdžiui, medinio namo pavidalu keletui šimtmečių. Gyvavimo ciklui pasibaigus, medienos gaminiai gali būti perdirbami ir sudeginami energijai gauti. Ataskaitos dėl anglies medienos gaminiuose rengiamos savanoriškai Kioto sutarties šiltnamio dujų skaičiavimuose ir iki šiol ataskaitų rengimo sistema nėra išsami iš dalies dėl to, kad atsižvelgiama į tarptautinę prekybą. |
| --- | --- |

6.3

Naudojamų iškirstos medienos produktų (7) kompensavimo poveikis yra svarbus švelninant klimato kaitą. Anglis iš atmosferos „užrakinama“ miško medienoje ir vėliau perduodama bei sekvestruojama tokiuose medienos gaminiuose kaip popierius, plokštės ir mediniai pastatai bei pašalinama iš atmosferos, pavyzdžiui, medinio namo pavidalu keletui šimtmečių. Gyvavimo ciklui pasibaigus, medienos gaminiai gali būti perdirbami ir sudeginami energijai gauti. Ataskaitos dėl anglies medienos gaminiuose rengiamos savanoriškai Kioto sutarties šiltnamio dujų skaičiavimuose ir iki šiol ataskaitų rengimo sistema nėra išsami iš dalies dėl to, kad atsižvelgiama į tarptautinę prekybą.

7

| 6.4 | Remiantis dabartinėmis nacionalinėmis ir tarptautinėmis duomenų bazėmis galima apskaičiuoti medienos gaminių anglies sekvestracijos pajėgumą. Skaičiavimo taisyklės rengiamos siekiant panaudoti jas miškų anglies pusiausvyrai apskaičiuoti. Europos Sąjunga 2009 m. Kopenhagos klimato konferencijai turėtų pasiūlyti, kad ataskaitos dėl medienos gaminiuose saugomo anglies kiekio būtinai būtų įtrauktos į anglies pusiausvyros skaičiavimus pasibaigus Kioto protokolo galiojimui nuo 2012 m. |
| --- | --- |

6.4

Remiantis dabartinėmis nacionalinėmis ir tarptautinėmis duomenų bazėmis galima apskaičiuoti medienos gaminių anglies sekvestracijos pajėgumą. Skaičiavimo taisyklės rengiamos siekiant panaudoti jas miškų anglies pusiausvyrai apskaičiuoti. Europos Sąjunga 2009 m. Kopenhagos klimato konferencijai turėtų pasiūlyti, kad ataskaitos dėl medienos gaminiuose saugomo anglies kiekio būtinai būtų įtrauktos į anglies pusiausvyros skaičiavimus pasibaigus Kioto protokolo galiojimui nuo 2012 m.

| 6.5 | Medienos gaminių anglies sekvestracijos pajėgumo įtraukimas į anglies pusiausvyros skaičiavimus galėtų papildomai paskatinti miškininkystės pramonę miškus tvarkyti aplinkai palankiu ir veiksmingu būdu. Nuolatinis miškų tvarkymas yra labai svarbus miškų gyvybingumui išsaugoti atsižvelgiant į klimato kaitos žalingą poveikį. |
| --- | --- |

6.5

Medienos gaminių anglies sekvestracijos pajėgumo įtraukimas į anglies pusiausvyros skaičiavimus galėtų papildomai paskatinti miškininkystės pramonę miškus tvarkyti aplinkai palankiu ir veiksmingu būdu. Nuolatinis miškų tvarkymas yra labai svarbus miškų gyvybingumui išsaugoti atsižvelgiant į klimato kaitos žalingą poveikį.

7.   Medienos naudojimas statyboms

Medienos naudojimas statyboms

| 7.1 | Statybų sektorius yra labai svarbus kovojant su klimato kaita, nes 40–50 proc. pasaulio pirminės energijos sunaudojama pastatams šildyti ir vėsinti (8). Apskaičiuota, kad beveik 40 proc. viso CO2 išmetamo kiekio atsiranda gaminant statybines medžiagas, dėl statybų veiklos ir pastatų eksploatavimo.
  2005 m. 27 valstybes nares turinčioje ES iš viso buvo sunaudota 1 170,2 Mtoe pirminės energijos. 28 proc. sunaudojo pramonė, 30,9 proc. teko transportui, 41,1 proc. – namų ūkiams. Pastatų šildymui ir vėdinimui tenka apie 8 proc. viso CO2 išmetamo kiekio. Didelės šio išmetamo CO2 kiekio dalies būtų galima išvengti taikant specialius naujus statybos metodus ir padidinus statybose naudojamos medienos dalį. |
| --- | --- |

7.1

Statybų sektorius yra labai svarbus kovojant su klimato kaita, nes 40–50 proc. pasaulio pirminės energijos sunaudojama pastatams šildyti ir vėsinti (8). Apskaičiuota, kad beveik 40 proc. viso CO2 išmetamo kiekio atsiranda gaminant statybines medžiagas, dėl statybų veiklos ir pastatų eksploatavimo.

8

2

2005 m. 27 valstybes nares turinčioje ES iš viso buvo sunaudota 1 170,2 Mtoe pirminės energijos. 28 proc. sunaudojo pramonė, 30,9 proc. teko transportui, 41,1 proc. – namų ūkiams. Pastatų šildymui ir vėdinimui tenka apie 8 proc. viso CO2 išmetamo kiekio. Didelės šio išmetamo CO2 kiekio dalies būtų galima išvengti taikant specialius naujus statybos metodus ir padidinus statybose naudojamos medienos dalį.

2

2

| 7.2 | Mediena visą savo gyvavimo ciklą yra mažai energijai imli, atsinaujinanti ir neutrali anglies požiūriu statybinė medžiaga. Jokiai kitai įprastai statybinei medžiagai pagaminti nereikia tiek mažai energijos kiek medienai. Panaudojus vieną kubinį metrą medienos kaip kitų statybinių medžiagų pakaitalą, CO2 išlakos į atmosferą vidutiniškai sumažėja 1,1 tonos. |
| --- | --- |

7.2

Mediena visą savo gyvavimo ciklą yra mažai energijai imli, atsinaujinanti ir neutrali anglies požiūriu statybinė medžiaga. Jokiai kitai įprastai statybinei medžiagai pagaminti nereikia tiek mažai energijos kiek medienai. Panaudojus vieną kubinį metrą medienos kaip kitų statybinių medžiagų pakaitalą, CO2 išlakos į atmosferą vidutiniškai sumažėja 1,1 tonos.

2

| 7.3 | Kad mediniai pastatai pasaulyje populiarėtų ir mediena būtų plačiau naudojama statyboms, trukdo vienodų standartų, taisyklių ir sertifikavimo kriterijų trūkumas. Statybų sektorius turėtų turėti galimybę naudotis moksliniais skaičiavimais pagrįstomis analizėmis apie gaminių gyvavimo ciklą ir jų šiltnamio dujų išlakas, kad galėtų nešališkai palyginti įvairias medžiagas. Valstybių narių vyriausybės į apsirūpinimo mediena politiką turėtų įtraukti ekologišką statybą naudojant medienos medžiagas ir taikyti tokius miškų sertifikavimo reikalavimus, kurie atitinka platesnę tarptautinę tvarumo sampratą. |
| --- | --- |

7.3

Kad mediniai pastatai pasaulyje populiarėtų ir mediena būtų plačiau naudojama statyboms, trukdo vienodų standartų, taisyklių ir sertifikavimo kriterijų trūkumas. Statybų sektorius turėtų turėti galimybę naudotis moksliniais skaičiavimais pagrįstomis analizėmis apie gaminių gyvavimo ciklą ir jų šiltnamio dujų išlakas, kad galėtų nešališkai palyginti įvairias medžiagas. Valstybių narių vyriausybės į apsirūpinimo mediena politiką turėtų įtraukti ekologišką statybą naudojant medienos medžiagas ir taikyti tokius miškų sertifikavimo reikalavimus, kurie atitinka platesnę tarptautinę tvarumo sampratą.

8.   Miškų bioenergija

Miškų bioenergija

| 8.1 | Miškų biomasė yra svarbiausias tiesiogiai prieinamas atsinaujinančios bioenergijos šaltinis Europoje ir naudojama kaip energija trimis būdais:






  — | šilumos ir pramoninių garų gamybai, |
| --- | --- | --- |

8.1

Miškų biomasė yra svarbiausias tiesiogiai prieinamas atsinaujinančios bioenergijos šaltinis Europoje ir naudojama kaip energija trimis būdais:

—

šilumos ir pramoninių garų gamybai,

| — | elektros energijos gamybai, |
| --- | --- |

—

elektros energijos gamybai,

| — | biokuro transporto priemonėms gamybai. |
| --- | --- |

—

biokuro transporto priemonėms gamybai.

Pastaraisiais metais Europoje sparčiai padidėjo šilumos ir elektros gamyba ir kombinuota šilumos ir elektros energijos gamyba iš miškų biomasės. Šiluma ir elektros energija gaminama individualiems namams ir įvairaus dydžio šilumos ir elektros energijos gamybos įrenginiuose mokykloms, viešiems subjektams, ligoninėms, kaimo bendruomenėms ir miestams. Biokuro gamybos iš miškų biomasės ir medienos žaliavos technologijos vis dar bandomos ir yra vystymo etape; šioje srityje reikia papildomų investicijų. Biomasės pirolizė taikoma medžio angliai gaminti, kuri gali būti skirta dirvožemiui tręšti, yra dar viena nauja galimybė padidinti medienos energijos vertę ir dirvožemio kaip anglies sankaupos veiksmingumą.

| 8.2 | 2006 m. 25 ES valstybių narių iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagaminta energija sudarė 110 Mtoe, t. y. apie 14 proc. visos sunaudotos energijos (Eurostat, 2008 m.). Didžioji atsinaujinančios energijos dalis (65 proc.) buvo pagaminta iš biomasės, daugiausia (60 proc.) miškų energijos. Miškų energijos dalis, palyginti su visa sunaudota energija, gerokai skiriasi visose 27 ES valstybėse. |
| --- | --- |

8.2

2006 m. 25 ES valstybių narių iš atsinaujinančių energijos šaltinių pagaminta energija sudarė 110 Mtoe, t. y. apie 14 proc. visos sunaudotos energijos (Eurostat, 2008 m.). Didžioji atsinaujinančios energijos dalis (65 proc.) buvo pagaminta iš biomasės, daugiausia (60 proc.) miškų energijos. Miškų energijos dalis, palyginti su visa sunaudota energija, gerokai skiriasi visose 27 ES valstybėse.

| 8.3 | Medienos pagrindu iš miškų gaunamas biokuras apima įvairių rūšių skiedras, malkas, granules, briketus, kelmus, šaknis, medžio anglį, medienos dujas ir greitai augančias energetines medžių rūšis, pvz., gluosnius. Šalutiniai miško pramonės produktai (pramoninis atliekų šarmas ir medienos atliekos, pvz., juodosios nuoviros, žievė, pjuvenos, apdirbimo atliekos ir perdirbta mediena) turi dideles energetines galimybes ir yra naudojamos šilumai ir energijai gaminti, pirmiausia kompleksinėje miškų pramonėje. Šalutinių produktų ir regeneruotos medienos naudojimas energijai gaminti gali sudaryti iki 30–50 proc. apvalios medienos sunaudojimo. |
| --- | --- |

8.3

Medienos pagrindu iš miškų gaunamas biokuras apima įvairių rūšių skiedras, malkas, granules, briketus, kelmus, šaknis, medžio anglį, medienos dujas ir greitai augančias energetines medžių rūšis, pvz., gluosnius. Šalutiniai miško pramonės produktai (pramoninis atliekų šarmas ir medienos atliekos, pvz., juodosios nuoviros, žievė, pjuvenos, apdirbimo atliekos ir perdirbta mediena) turi dideles energetines galimybes ir yra naudojamos šilumai ir energijai gaminti, pirmiausia kompleksinėje miškų pramonėje. Šalutinių produktų ir regeneruotos medienos naudojimas energijai gaminti gali sudaryti iki 30–50 proc. apvalios medienos sunaudojimo.

| 8.4 | Europoje dar yra galimybių gerokai išplėsti miškų bioenergijos naudojimą, palyginti su dabartiniu lygiu. Preliminariais skaičiavimais Europos miškų biomasės ruošos potencialas siekia 100–200 mln. kubinių metrų per metus, su sąlyga, kad tokia medienos ruoša nekels grėsmės aplinkai, miškų bioįvairovei ir saugomoms teritorijoms. Šiuo metu atskirai paruoštos miškų biomasės ir kartu su paruošta kamieno mediena kiekis siekia maždaug 10–15 proc. viso galimo paruošti kiekio. |
| --- | --- |

8.4

Europoje dar yra galimybių gerokai išplėsti miškų bioenergijos naudojimą, palyginti su dabartiniu lygiu. Preliminariais skaičiavimais Europos miškų biomasės ruošos potencialas siekia 100–200 mln. kubinių metrų per metus, su sąlyga, kad tokia medienos ruoša nekels grėsmės aplinkai, miškų bioįvairovei ir saugomoms teritorijoms. Šiuo metu atskirai paruoštos miškų biomasės ir kartu su paruošta kamieno mediena kiekis siekia maždaug 10–15 proc. viso galimo paruošti kiekio.

| 8.5 | Didesnis miškų biomasės panaudojimas sudaro naujas galimybes ne tik miškų savininkams atveriant platesnę medienos rinką ir suteikiant geresnę kainų konkurenciją, bet ir lentpjūvių pramonei, kuriai atsiveria didesnė šalutinių produktų rinka. Esant tinkamai miškų biomasės paklausai, apvalios medienos rinkoje galėtų vykti pokyčiai, dėl to tarp bioenergetikos sektoriaus ir kamienų medieną naudojančios pramonės didėtų konkurencija medienos žaliavų srityje. Parama galutiniam vartotojui, t. y. supirkimo tarifai gaminamai ekologiškai energijai, yra svarbi priemonė rengti įvairias vietos ir regionų lygio bioenergetikos strategijas. Parama ES regioninei plėtrai turėtų ir toliau būti pagrindinis aspektas didinant bioenergijos naudojimą. |
| --- | --- |

8.5

Didesnis miškų biomasės panaudojimas sudaro naujas galimybes ne tik miškų savininkams atveriant platesnę medienos rinką ir suteikiant geresnę kainų konkurenciją, bet ir lentpjūvių pramonei, kuriai atsiveria didesnė šalutinių produktų rinka. Esant tinkamai miškų biomasės paklausai, apvalios medienos rinkoje galėtų vykti pokyčiai, dėl to tarp bioenergetikos sektoriaus ir kamienų medieną naudojančios pramonės didėtų konkurencija medienos žaliavų srityje. Parama galutiniam vartotojui, t. y. supirkimo tarifai gaminamai ekologiškai energijai, yra svarbi priemonė rengti įvairias vietos ir regionų lygio bioenergetikos strategijas. Parama ES regioninei plėtrai turėtų ir toliau būti pagrindinis aspektas didinant bioenergijos naudojimą.

| 8.6 | Medienos kuro ir pirmiausia malkų rinka, iš esmės, yra vietinė, tačiau didesnis medienos naudojimas energijai gaminti ES gerokai pakeltų verslo lygį ir sukurtų daugiau darbo vietų mašinų ir įrangos rinkoje. Specialios mašinos ir įranga yra reikalinga granulių, briketų ir kitokio perdirbtos medienos kuro gamybai. Energijos gamybai reikia daug katilų ir kitos brangios įrangos, kurių gamyba turi didelį augimo potencialą. Pradėjus naudoti daugiau medienos energijos, padaugės galimybių eksportuoti technologijas į ne ES valstybių rinkas. |
| --- | --- |

8.6

Medienos kuro ir pirmiausia malkų rinka, iš esmės, yra vietinė, tačiau didesnis medienos naudojimas energijai gaminti ES gerokai pakeltų verslo lygį ir sukurtų daugiau darbo vietų mašinų ir įrangos rinkoje. Specialios mašinos ir įranga yra reikalinga granulių, briketų ir kitokio perdirbtos medienos kuro gamybai. Energijos gamybai reikia daug katilų ir kitos brangios įrangos, kurių gamyba turi didelį augimo potencialą. Pradėjus naudoti daugiau medienos energijos, padaugės galimybių eksportuoti technologijas į ne ES valstybių rinkas.

| 8.7 | Šiuo metu kartu su ES pagrindų direktyva dėl atsinaujinančios energijos rengiami standartai, skirti tvariai biomasės gamybai. Standartai yra svarbūs siekiant užtikrinti tvarų apsirūpinimą miškų bioenergija ir jos gamybą bei bendras procedūras. Labai svarbu, kad tausiai pagamintos miškų biomasės standartai būtų susiję su Europos lygmens Ministrų konferencijos dėl miškų Europoje apsaugos (MKMEA) kriterijais, kad būtų išvengta bereikalingo darbo ir dubliavimo. |
| --- | --- |

8.7

Šiuo metu kartu su ES pagrindų direktyva dėl atsinaujinančios energijos rengiami standartai, skirti tvariai biomasės gamybai. Standartai yra svarbūs siekiant užtikrinti tvarų apsirūpinimą miškų bioenergija ir jos gamybą bei bendras procedūras. Labai svarbu, kad tausiai pagamintos miškų biomasės standartai būtų susiję su Europos lygmens Ministrų konferencijos dėl miškų Europoje apsaugos (MKMEA) kriterijais, kad būtų išvengta bereikalingo darbo ir dubliavimo.

9.   Miškų politikos aspektai

Miškų politikos aspektai

| 9.1 | Naujų miškų sodinimas yra vienas veiksmingiausių būdų pašalinti anglį iš atmosferos. ES turėtų remti miškų sodinimo projektus besivystančiose valstybėse ir tai turėtų būti jos vystymo politikos dalis, nes dėl klimato kaitos tikriausiai didės ekonominiai skirtumai tarp pramoninių valstybių ir besivystančio pasaulio. Kartu su sodinimo projektais turėtų būti rengiama prisitaikymo strategija, kuri remtų gebėjimų ugdymą, miškų panaudojimo galimybes ir gerą valdymą besivystančiose valstybėse. ES turėtų dėti pastangas užkirsti kelią neteisėtai medienos ruošai besivystančiose šalyse, skatinti tvarią miškininkystę ir padėti besivystančioms šalims rengti savo nacionalines miškininkystės programas kartu su kitais sektoriais. |
| --- | --- |

9.1

Naujų miškų sodinimas yra vienas veiksmingiausių būdų pašalinti anglį iš atmosferos. ES turėtų remti miškų sodinimo projektus besivystančiose valstybėse ir tai turėtų būti jos vystymo politikos dalis, nes dėl klimato kaitos tikriausiai didės ekonominiai skirtumai tarp pramoninių valstybių ir besivystančio pasaulio. Kartu su sodinimo projektais turėtų būti rengiama prisitaikymo strategija, kuri remtų gebėjimų ugdymą, miškų panaudojimo galimybes ir gerą valdymą besivystančiose valstybėse. ES turėtų dėti pastangas užkirsti kelią neteisėtai medienos ruošai besivystančiose šalyse, skatinti tvarią miškininkystę ir padėti besivystančioms šalims rengti savo nacionalines miškininkystės programas kartu su kitais sektoriais.

| 9.2 | Kioto protokolo anglies pusiausvyros skaičiavimuose, rodančiuose žemėnaudos pokyčius, nėra nuostatų dėl besivystančių šalių, kurios leistų sumažinti anglies dioksido išlakas užkirtus kelią miškų mažėjimui. Kadangi prarandant miškus smarkiai didėja anglies dioksido išlakos, ES turėtų remti vadinamosios dėl miškų naikinimo atsirandančių išmetamųjų teršalų mažinimo (angl. REDD) priemonės vystymą ir priėmimą, kad ji būtų naudojama apskaičiuojant žemėnaudos šiltnamio dujas pasibaigus Kioto protokolo galiojimui laikotarpiu nuo 2012 m. Tam reikia nustatyti kainą, kuri atspindėtų sukauptos anglies vertę, kad prekyba apyvartiniais taršos leidimais leistų valstybėms narėms daryti įtaką užkertant kelią atogrąžų miškų mažėjimui. |
| --- | --- |

9.2

Kioto protokolo anglies pusiausvyros skaičiavimuose, rodančiuose žemėnaudos pokyčius, nėra nuostatų dėl besivystančių šalių, kurios leistų sumažinti anglies dioksido išlakas užkirtus kelią miškų mažėjimui. Kadangi prarandant miškus smarkiai didėja anglies dioksido išlakos, ES turėtų remti vadinamosios dėl miškų naikinimo atsirandančių išmetamųjų teršalų mažinimo (angl. REDD) priemonės vystymą ir priėmimą, kad ji būtų naudojama apskaičiuojant žemėnaudos šiltnamio dujas pasibaigus Kioto protokolo galiojimui laikotarpiu nuo 2012 m. Tam reikia nustatyti kainą, kuri atspindėtų sukauptos anglies vertę, kad prekyba apyvartiniais taršos leidimais leistų valstybėms narėms daryti įtaką užkertant kelią atogrąžų miškų mažėjimui.

| 9.3 | ES sukūrė vadinamą su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimo, miškų išteklių valdymo ir prekybos mediena (angl. FLEGT) procedūrą (9), kuria siekiama užkirsti kelią ES rinkose prekiauti neteisėtai iškirsta mediena ir jos gaminiais. Taikant šaliai būdingą partnerystės sistemą, FLEGT leidimų suteikimo sistema skatina ir remia tvarią miškotvarką besivystančiose valstybėse ir skatina valstybes nares ir besivystančias valstybes glaudžiau bendradarbiauti. ES turėtų remti tolesnį FLEGT sistemos vystymą ir jos plėtojimą pasaulyje. Užkirtus kelią neteisėtai medienos ruošai, sulėtėtų atogrąžų miškų mažėjimas ir dėl šio reiškinio vykstantis anglies dioksido išlakų didėjimas. Miškų sertifikavimo sistemos, kurios veikia savanorišku pagrindu kaip PEFC (10) ir FSC (11), taip pat siekia sumažinti neteisėtai ruošiamos medienos kiekį. |
| --- | --- |

9.3

ES sukūrė vadinamą su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimo, miškų išteklių valdymo ir prekybos mediena (angl. FLEGT) procedūrą (9), kuria siekiama užkirsti kelią ES rinkose prekiauti neteisėtai iškirsta mediena ir jos gaminiais. Taikant šaliai būdingą partnerystės sistemą, FLEGT leidimų suteikimo sistema skatina ir remia tvarią miškotvarką besivystančiose valstybėse ir skatina valstybes nares ir besivystančias valstybes glaudžiau bendradarbiauti. ES turėtų remti tolesnį FLEGT sistemos vystymą ir jos plėtojimą pasaulyje. Užkirtus kelią neteisėtai medienos ruošai, sulėtėtų atogrąžų miškų mažėjimas ir dėl šio reiškinio vykstantis anglies dioksido išlakų didėjimas. Miškų sertifikavimo sistemos, kurios veikia savanorišku pagrindu kaip PEFC (10) ir FSC (11), taip pat siekia sumažinti neteisėtai ruošiamos medienos kiekį.

angl.

9

10

11

| 9.4 | Tarptautinių susitarimų ir organizacijų, pvz., UNECE medienos komitetas, Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Europos miškininkystės komisija, EUROSTAT ir MCPFE, pagalba jau yra renkami duomenys apie Europos miškų išteklius, jų sugeriamą anglį, anglies ciklą, miškų įvairovę, jų produktus ir apsauginį poveikį. Tačiau skubiai reikia daugiau žinių ir mokslinių tyrimų. Kuriant Bendrijos stebėsenos sistemas, pvz., naujajame projekte FutMon, turi būti panaudotos esamos ir kuriamos nacionalinės, visos Europos ir pasaulio lygmens stebėsenos sistemos ir turi būti užtikrinta visapusiška žemės savininkų duomenų apsauga, kai duomenys yra tvarkomi ir skelbiami. ES turi panaudoti savo mokslinių tyrimų pagrindų programas ir remti tolesnius mokslinius tyrimus šiose srityse bei palengvinti duomenų perdavimą naudojant fundamentaliuosius ir taikomuosius mokslinius tyrimus ir technologijų plėtros projektus. |
| --- | --- |

9.4

Tarptautinių susitarimų ir organizacijų, pvz., UNECE medienos komitetas, Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Europos miškininkystės komisija, EUROSTAT ir MCPFE, pagalba jau yra renkami duomenys apie Europos miškų išteklius, jų sugeriamą anglį, anglies ciklą, miškų įvairovę, jų produktus ir apsauginį poveikį. Tačiau skubiai reikia daugiau žinių ir mokslinių tyrimų. Kuriant Bendrijos stebėsenos sistemas, pvz., naujajame projekte FutMon, turi būti panaudotos esamos ir kuriamos nacionalinės, visos Europos ir pasaulio lygmens stebėsenos sistemos ir turi būti užtikrinta visapusiška žemės savininkų duomenų apsauga, kai duomenys yra tvarkomi ir skelbiami. ES turi panaudoti savo mokslinių tyrimų pagrindų programas ir remti tolesnius mokslinius tyrimus šiose srityse bei palengvinti duomenų perdavimą naudojant fundamentaliuosius ir taikomuosius mokslinius tyrimus ir technologijų plėtros projektus.

FutMon

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  MCPFE - Ministrų konferencija dėl miškų apsaugos Europoje (nuo 1990 m.).

1

(2)  REDD – dėl miškų naikinimo atsirandančių išmetamųjų teršalų mažinimas.

2

(3)  Nabuurs, G.J. ir kt. 2003. Laikina Europos miškininkystės sektoriaus anglies sankaupų raida 1950-1999 m. Global Change Biology 9.

3

Global Change Biology 9

(4)  Europos miškų padėtis 2007. Ministrų konferencijos dėl miškų apsaugos Europoje ataskaita dėl tvarios miškotvarkos Europoje. MCPFE, UNECE ir FAO. 2007 m., Varšuva, p. 247.

4

(5)  Apibrėžtis: natūralūs miškai, priskirti „Žmogaus nepaliestų“ miškų grupei, turi natūralaus miško vystymosi ciklo ypatumų, pvz., natūralią medžių rūšinę sudėtį, natūralią medžių amžiaus struktūrą ir sausuolių elementą, bet neturi jokių matomų žmogaus veiklos ženklų. Sodinti miškai yra sudaryti iš nevietinių medžių rūšių arba juose auga vienodo amžiaus vienos arba dviejų vietinių rūšių sodinti medžiai. Pusiau natūralūs miškai yra tie, kurie nėra nei paliesti žmogaus, nei sodinti. Tokia apibrėžtis taikoma ES RED (atsinaujinančios energijos) direktyvoje (72 straipsnis) apibrėžiant miškus, kuriuose tvariai galima paruošti miškų biomasę (ruoša leidžiama visuose miškuose, išskyrus nepaliestus pirminius miškus).

5

(6)  Šaltinis: ForeSTAT, FAO 2007.

6

ForeSTAT, FAO 2007

(7)  Iškirstos medienos produktai (IMP) yra visa medienos medžiaga (įskaitant žievę), kuri išvežama iš kirtavietės. Išvartos ir kitos kirtavietėje likusios medžiagos yra laikomos negyva organine medžiaga, o ne IMP (2006 m. TKKG gairės).

7

(8)  Šaltinis: UNECE/FAO miško produktų metinė rinkos apžvalga 2007-2008 http://www.unece.org:tarde/timber/docs/fpama/2008 ir http://www.iisd.ca/ymb/efw/20october.html

8

(9)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui – Su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimas, miškų išteklių valdymas ir prekyba mediena (FLEGT) – Pasiūlymas dėl ES veiksmų plano – COM (2003) 251 galutinis; 2008 m. spalio 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1024/2008, kuriuo nustatomos išsamios priemonės Tarybos reglamentui (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo įgyvendinti - OL L 277, 2008 10 18, p. 23-29.

9

(10)  PEFC - Programa miškų sertifikavimo schemoms patvirtinti; www.pefc.org.

10

(11)  FCS - Miškų tvarkymo taryba.

11

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/9

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystės (Tiriamoji nuomonė)

2009/C 228/02

Čekijos užsienio ir Europos reikalų ministras, rengiantis Čekijos pirmininkavimui Europos Sąjungai, 2008 m. birželio 27 d. raštu paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą parengti tiriamąją nuomonę dėl

„Mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystės“ (Tiriamoji nuomonė).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 10 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Henri MALOSSE, bendrapranešėjis Cristian PIRVULESCU.

452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24 – 25 d (2009 m. kovo 24 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 160 narių balsavus už, 1 – prieš ir 11 susilaikius.

1.   Santrauka ir rekomendacijos

Santrauka ir rekomendacijos

| 1.1 | Atsakant į Čekijos, rengiantis pirmininkauti Europos Sąjungai, EESRK pateiktą prašymą, šioje tiriamojoje nuomonėje, kurioje daugiausia dėmesio skirta darbdavių ir mokymo įstaigų ryšiams, pateikiamos rekomendacijos įmonėms, įmonių asociacijoms, pačioms įvairiausioms mokymo įstaigoms, taip pat ir pačiai ES, aptariamos socialinio dialogo ir pilietinio dialogo su visomis suinteresuotomis institucijomis ir struktūromis plėtojimo gairės. |
| --- | --- |

1.1

Atsakant į Čekijos, rengiantis pirmininkauti Europos Sąjungai, EESRK pateiktą prašymą, šioje tiriamojoje nuomonėje, kurioje daugiausia dėmesio skirta darbdavių ir mokymo įstaigų ryšiams, pateikiamos rekomendacijos įmonėms, įmonių asociacijoms, pačioms įvairiausioms mokymo įstaigoms, taip pat ir pačiai ES, aptariamos socialinio dialogo ir pilietinio dialogo su visomis suinteresuotomis institucijomis ir struktūromis plėtojimo gairės.

| 1.2 | Rengiant nuomonę atsižvelgta į šiuos aspektus:






  — | krizę, dėl kurios Europa susiduria su naujomis vidaus ir išorės problemomis ir realiojoje ekonomikoje tenka uždaryti arba perorganizuoti įmones ir spręsti labai išaugusio nedarbo problemą, |
| --- | --- | --- |

1.2

Rengiant nuomonę atsižvelgta į šiuos aspektus:

—

krizę, dėl kurios Europa susiduria su naujomis vidaus ir išorės problemomis ir realiojoje ekonomikoje tenka uždaryti arba perorganizuoti įmones ir spręsti labai išaugusio nedarbo problemą,

| — | struktūrines tendencijas, darančias didelį socialinį ir ekonominį poveikį: gyventojų senėjimas, didėjanti sparčiai augančios ekonomikos šalių įtaka pasaulio rinkose, naujų technologijų plėtra, ir reikalaujančias nuolatinių pastangų prisitaikyti ir numatyti, kokių naujų gebėjimų prireiks, |
| --- | --- |

—

struktūrines tendencijas, darančias didelį socialinį ir ekonominį poveikį: gyventojų senėjimas, didėjanti sparčiai augančios ekonomikos šalių įtaka pasaulio rinkose, naujų technologijų plėtra, ir reikalaujančias nuolatinių pastangų prisitaikyti ir numatyti, kokių naujų gebėjimų prireiks,

| — | asmenų ir visuomenės grupių, kurioms gresia atskirtis, poreikius. Pažeidžiamiems visuomenės nariams krizės laikotarpiu yra sunkiausia. Partnerystės turi padėti užtikrinti lygias galimybes, įgyvendinant projektus, skatinančius moterų, jaunimo, mažumų, neįgaliųjų, vyresnio amžiaus darbuotojų įtraukimą į darbo rinką. |
| --- | --- |

—

asmenų ir visuomenės grupių, kurioms gresia atskirtis, poreikius. Pažeidžiamiems visuomenės nariams krizės laikotarpiu yra sunkiausia. Partnerystės turi padėti užtikrinti lygias galimybes, įgyvendinant projektus, skatinančius moterų, jaunimo, mažumų, neįgaliųjų, vyresnio amžiaus darbuotojų įtraukimą į darbo rinką.

| 1.3 | Nuomonėje pabrėžiama keletas prioritetų:






  — | partnerystės kultūra atsižvelgiant į iš esmės skirtingas mokymo įstaigų ir įmonių užduotis, |
| --- | --- | --- |

1.3

Nuomonėje pabrėžiama keletas prioritetų:

—

partnerystės kultūra atsižvelgiant į iš esmės skirtingas mokymo įstaigų ir įmonių užduotis,

| — | bendra mokymo įstaigų ir įmonių ryšių bei partnerysčių padėties apžvalga. Išskyrus techninio ir profesinio mokymo sritį, kitose srityse ryšiai menki, visų pirma nėra reikalingų išteklių ir strateginės vizijos, |
| --- | --- |

—

bendra mokymo įstaigų ir įmonių ryšių bei partnerysčių padėties apžvalga. Išskyrus techninio ir profesinio mokymo sritį, kitose srityse ryšiai menki, visų pirma nėra reikalingų išteklių ir strateginės vizijos,

| — | poreikis rasti tinkamą požiūrio „iš viršaus į apačią“ (angl. top-down) ir požiūrio „iš apačios į viršų“ (angl. bottom-up) pusiausvyrą įgyvendinant būsimas iniciatyvas, |
| --- | --- |

—

poreikis rasti tinkamą požiūrio „iš viršaus į apačią“ (angl. top-down) ir požiūrio „iš apačios į viršų“ (angl. bottom-up) pusiausvyrą įgyvendinant būsimas iniciatyvas,

top-down

bottom-up

| — | asmeninių ryšių svarba užtikrinant partnerysčių veiksmingumą, |
| --- | --- |

—

asmeninių ryšių svarba užtikrinant partnerysčių veiksmingumą,

| — | būtinybė visas partnerystės plačiąja prasme tarp mokymo įstaigų (universitetų, profesinio mokymo įstaigų, mokyklų ir t.t.) ir darbdavių (viešojo ir privataus sektoriaus, NVO ir pan.) problemas spręsti, laikantis trijų lygmenų požiūrio:






  — | pradinis, vidurinis ir aukštasis (tretinis) mokymas, |
| --- | --- | --- |

—

būtinybė visas partnerystės plačiąja prasme tarp mokymo įstaigų (universitetų, profesinio mokymo įstaigų, mokyklų ir t.t.) ir darbdavių (viešojo ir privataus sektoriaus, NVO ir pan.) problemas spręsti, laikantis trijų lygmenų požiūrio:

—

pradinis, vidurinis ir aukštasis (tretinis) mokymas,

| — | pradinis ir tęstinis profesinis mokymas, |
| --- | --- |

—

pradinis ir tęstinis profesinis mokymas,

| — | inžinierių ir technikos specialistų rengimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, |
| --- | --- |

—

inžinierių ir technikos specialistų rengimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos,

| — | ypatingos pastangos profesinių sektorių ir MVĮ atžvilgiu. Ši įmonių kategorija dėl savo lankstumo iš tiesų yra pagrindinis darbo vietų kūrimo šaltinis krizės laikotarpiu. Jos vaidmuo skatinant verslumą ir kūrybiškumą yra ypatingai svarbus, |
| --- | --- |

—

ypatingos pastangos profesinių sektorių ir MVĮ atžvilgiu. Ši įmonių kategorija dėl savo lankstumo iš tiesų yra pagrindinis darbo vietų kūrimo šaltinis krizės laikotarpiu. Jos vaidmuo skatinant verslumą ir kūrybiškumą yra ypatingai svarbus,

| — | darbdavių organizacijoms, profesinėms sąjungoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms tenkantis projektų ir sinergijos skatinimo, siekiant paremti tvarias ir dinamiškas struktūras ir iniciatyvas, vaidmuo. |
| --- | --- |

—

darbdavių organizacijoms, profesinėms sąjungoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms tenkantis projektų ir sinergijos skatinimo, siekiant paremti tvarias ir dinamiškas struktūras ir iniciatyvas, vaidmuo.

Bendras požiūris siekiant sukurti visų susijusių partnerių bendradarbiavimo modelį konkurencijos kontekste

Bendras požiūris siekiant sukurti visų susijusių partnerių bendradarbiavimo modelį konkurencijos kontekste

| 1.4 | EESRK siūlo Europos mastu sukurti naują įmonių ir mokymo įstaigų bendradarbiavimo sistemą siekiant ne tik atskleisti Europos dimensijos naudą, bet ir siekiant visuomenės pažangos. EESRK rekomenduoja pradėti Europos masto procesą, kurį būtų galima pavadinti Prahos procesu, susiejant su 2009 m. balandžio 6 – 7 d. pirmininkaujančios Čekijos iniciatyva Prahoje vyksiančia konferencija „Mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystė“. Šiam procesui galėtų būti suteikta plati Europos orientacinių metmenų forma; tai padėtų vietos veiklos vykdytojams imtis novatoriškų veiksmų vietos ir nacionaliniu lygmenimis:






  — | paprašyti valstybių narių ir valdžios institucijų daugiau investuoti apskritai į švietimą ir konkrečiai į šias partnerystes, kad būtų rastas tinkamas ekonomikos krizės ir nuolatinių neatitikimų darbo rinkoje sukeltų problemų sprendimo būdas, |
| --- | --- | --- |

1.4

EESRK siūlo Europos mastu sukurti naują įmonių ir mokymo įstaigų bendradarbiavimo sistemą siekiant ne tik atskleisti Europos dimensijos naudą, bet ir siekiant visuomenės pažangos. EESRK rekomenduoja pradėti Europos masto procesą, kurį būtų galima pavadinti Prahos procesu, susiejant su 2009 m. balandžio 6 – 7 d. pirmininkaujančios Čekijos iniciatyva Prahoje vyksiančia konferencija „Mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystė“. Šiam procesui galėtų būti suteikta plati Europos orientacinių metmenų forma; tai padėtų vietos veiklos vykdytojams imtis novatoriškų veiksmų vietos ir nacionaliniu lygmenimis:

—

paprašyti valstybių narių ir valdžios institucijų daugiau investuoti apskritai į švietimą ir konkrečiai į šias partnerystes, kad būtų rastas tinkamas ekonomikos krizės ir nuolatinių neatitikimų darbo rinkoje sukeltų problemų sprendimo būdas,

| — | skatinti įmones ir mokymo įstaigas dalyvauti šiose partnerystėse ir imtis inovacijų tiek formos, tiek ir turinio klausimais, |
| --- | --- |

—

skatinti įmones ir mokymo įstaigas dalyvauti šiose partnerystėse ir imtis inovacijų tiek formos, tiek ir turinio klausimais,

| — | keistis gerosios praktikos pavyzdžiais ir nustatyti technines ir finansines sąlygas, kurios sudarytų galimybę testuoti, vertinti ir skleisti iniciatyvas Europos mastu, |
| --- | --- |

—

keistis gerosios praktikos pavyzdžiais ir nustatyti technines ir finansines sąlygas, kurios sudarytų galimybę testuoti, vertinti ir skleisti iniciatyvas Europos mastu,

| — | plėtoti bendrus projektus (numatyti pamatines sistemas dėl diplomų, mokyklų ir iniciatyvų tinklų, rengti pedagogus, kurti tarpininkų tinklą), |
| --- | --- |

—

plėtoti bendrus projektus (numatyti pamatines sistemas dėl diplomų, mokyklų ir iniciatyvų tinklų, rengti pedagogus, kurti tarpininkų tinklą),

| — | skatinti pedagogų, mokinių, mokyklų ir darbdavių organizacijų kryžminio judumo programas. |
| --- | --- |

—

skatinti pedagogų, mokinių, mokyklų ir darbdavių organizacijų kryžminio judumo programas.

| 1.5 | EESRK siūlo, kad iki 2013 m. šis procesas būtų finansuojamas iš Europos struktūrinių fondų ir esamų programų (Leonardo, Grundtvig, Erasmus studentams, Erasmus mokiniams, Erasmus įmonių steigėjams ir pan.) prireikus jas priderinant. ESF turėtų visų pirma finansuoti pradinį profesinį mokymą. Po 2013 m. būtų galima pasiūlyti konkrečią papildomą programą. |
| --- | --- |

1.5

EESRK siūlo, kad iki 2013 m. šis procesas būtų finansuojamas iš Europos struktūrinių fondų ir esamų programų (Leonardo, Grundtvig, Erasmus studentams, Erasmus mokiniams, Erasmus įmonių steigėjams ir pan.) prireikus jas priderinant. ESF turėtų visų pirma finansuoti pradinį profesinį mokymą. Po 2013 m. būtų galima pasiūlyti konkrečią papildomą programą.

2.   Verslo ir akademinio pasaulių partnerystės poreikis ir potencialas

Verslo ir akademinio pasaulių partnerystės poreikis ir potencialas

| 2.1 | Visoje ES teritorijoje vystymąsi ir gyvenimo kokybę didele dalimi lemia kultūros ir mokslo lygis, priklausantis nuo mokymo sistemų kokybės. Reikia pabrėžti, kad Europoje įmonių ir mokymo įstaigų bendradarbiavimui kyla didelių kliūčių:






  — | socialinėje plotmėje – susijusių su augančia žinių paklausa, |
| --- | --- | --- |

2.1

Visoje ES teritorijoje vystymąsi ir gyvenimo kokybę didele dalimi lemia kultūros ir mokslo lygis, priklausantis nuo mokymo sistemų kokybės. Reikia pabrėžti, kad Europoje įmonių ir mokymo įstaigų bendradarbiavimui kyla didelių kliūčių:

—

socialinėje plotmėje – susijusių su augančia žinių paklausa,

| — | ekonominėje plotmėje – su eksponentiniu dėstomųjų dalykų skaičiaus didinimu siekiant atsižvelgti į ekonomikos poreikius, |
| --- | --- |

—

ekonominėje plotmėje – su eksponentiniu dėstomųjų dalykų skaičiaus didinimu siekiant atsižvelgti į ekonomikos poreikius,

| — | kultūrinėje plotmėje – su vis gausesniais poreikiais propaguoti daugiakultūriškumo vertybes. |
| --- | --- |

—

kultūrinėje plotmėje – su vis gausesniais poreikiais propaguoti daugiakultūriškumo vertybes.

Partnerystė taip pat turi apimti:

| — | teisę į švietimą ir mokymą visiems, visų pirma kiek įmanoma skatinant bendrąjį išsilavinimą, įskaitant kalbų mokymąsi ir šiuolaikines ryšių technologijas, |
| --- | --- |

—

teisę į švietimą ir mokymą visiems, visų pirma kiek įmanoma skatinant bendrąjį išsilavinimą, įskaitant kalbų mokymąsi ir šiuolaikines ryšių technologijas,

| — | kovą su bet kokios formos atskirtimi ir diskriminacija bei pagarbą bet kokiai įvairovei, |
| --- | --- |

—

kovą su bet kokios formos atskirtimi ir diskriminacija bei pagarbą bet kokiai įvairovei,

| — | iniciatyvumą, kūrybiškumą ir visas teigiamas vertybes, susijusias su turto kūrimo ir verslumo sąvokomis, |
| --- | --- |

—

iniciatyvumą, kūrybiškumą ir visas teigiamas vertybes, susijusias su turto kūrimo ir verslumo sąvokomis,

| — | ypatingą dėmesį atskiriems atvejams, visų pirma konkrečioms visuomenės grupėms. |
| --- | --- |

—

ypatingą dėmesį atskiriems atvejams, visų pirma konkrečioms visuomenės grupėms.

| 2.2 | Tradiciškai Europa siekė numatyti ilgalaikius gebėjimų poreikius. Tačiau greitai besikeičiančioje pasaulio ekonomikoje reikalingas glaudesnis švietimo ir verslo bendradarbiavimas, kad būtų galima tenkinti dabartinius ir artimiausioje ateityje atsirasiančius pramonės, visų pirma MVĮ, poreikius. |
| --- | --- |

2.2

Tradiciškai Europa siekė numatyti ilgalaikius gebėjimų poreikius. Tačiau greitai besikeičiančioje pasaulio ekonomikoje reikalingas glaudesnis švietimo ir verslo bendradarbiavimas, kad būtų galima tenkinti dabartinius ir artimiausioje ateityje atsirasiančius pramonės, visų pirma MVĮ, poreikius.

| 2.3 | Įgyvendinant partnerystes techninio, vidurinio ir aukštojo mokslo srityse jau ilgą laiką kaupiama labai teigiama patirtis, užtikrinanti simbiozę su ekonomine aplinka remiantis įvairiais oficialiais ir neoficialiais susitarimais, siejančiais mokymo įstaigas ir įmones bei atvirkščiai. Tačiau ypatingai siekiama ne tik geros praktikos, kurios pavyzdžių randame visur, bet ir, laikantis kiekvieno įsipareigojimų (visų pirma mokymo įstaigų įsipareigojimų ir autonomijos teikti kvalifikaciją), kurti ilgalaikes partnerystes siekiant sinergijos, sutelkti pajėgas, talentus, kad būtų galima drauge parengti ekonominių ir socialinių problemų sprendimo būdus.
  Įmonės ir mokymo įstaigos, žinoma, siekia skirtingų galutinių tikslų, tačiau keisdamosi informacija, partnerystėmis ir bendrais projektais jos gali geriau užtikrinti sėkmingą savo užduočių įgyvendinimą. Per daugelį metų, net šimtmečius kai kuriose valstybėse narėse susiformavo alternatyvaus mokymosi ir darbo sistemos, kai mokymas vyksta mokykloje ir įmonėje (dualinio mokymo sistema Vokietijoje, apprentissage Prancūzijoje, apprenticeships Jungtinėje Karalystėje ir t.t.). Toks mokymas įrodė didelę nuolatinių, struktūruotų ir integruotų partnerysčių papildomą naudą. |
| --- | --- |

2.3

Įgyvendinant partnerystes techninio, vidurinio ir aukštojo mokslo srityse jau ilgą laiką kaupiama labai teigiama patirtis, užtikrinanti simbiozę su ekonomine aplinka remiantis įvairiais oficialiais ir neoficialiais susitarimais, siejančiais mokymo įstaigas ir įmones bei atvirkščiai. Tačiau ypatingai siekiama ne tik geros praktikos, kurios pavyzdžių randame visur, bet ir, laikantis kiekvieno įsipareigojimų (visų pirma mokymo įstaigų įsipareigojimų ir autonomijos teikti kvalifikaciją), kurti ilgalaikes partnerystes siekiant sinergijos, sutelkti pajėgas, talentus, kad būtų galima drauge parengti ekonominių ir socialinių problemų sprendimo būdus.

Įmonės ir mokymo įstaigos, žinoma, siekia skirtingų galutinių tikslų, tačiau keisdamosi informacija, partnerystėmis ir bendrais projektais jos gali geriau užtikrinti sėkmingą savo užduočių įgyvendinimą. Per daugelį metų, net šimtmečius kai kuriose valstybėse narėse susiformavo alternatyvaus mokymosi ir darbo sistemos, kai mokymas vyksta mokykloje ir įmonėje (dualinio mokymo sistema Vokietijoje, apprentissage Prancūzijoje, apprenticeships Jungtinėje Karalystėje ir t.t.). Toks mokymas įrodė didelę nuolatinių, struktūruotų ir integruotų partnerysčių papildomą naudą.

| 2.4 | Idealiu atveju įmonės suteikia žinių apie rinkų poreikius tiek artimiausiu metu, tiek prognozuojamus ateičiai, taip sudarydamos galimybę geriau orientuoti švietimo ir profesinio mokymo pasiūlą. Jos yra žinių, profesinės kompetencijos ir techninių išteklių rezervuarai. |
| --- | --- |

2.4

Idealiu atveju įmonės suteikia žinių apie rinkų poreikius tiek artimiausiu metu, tiek prognozuojamus ateičiai, taip sudarydamos galimybę geriau orientuoti švietimo ir profesinio mokymo pasiūlą. Jos yra žinių, profesinės kompetencijos ir techninių išteklių rezervuarai.

| 2.5 | Mokymo įstaigose taip pat kaupiamos techninės ir mokslinės žinios, kurias galima deramai panaudoti praktikoje: besimokantieji rengiami darbo aplinkai, vystoma nauja mokymo pasiūla ir keliama kvalifikacija. |
| --- | --- |

2.5

Mokymo įstaigose taip pat kaupiamos techninės ir mokslinės žinios, kurias galima deramai panaudoti praktikoje: besimokantieji rengiami darbo aplinkai, vystoma nauja mokymo pasiūla ir keliama kvalifikacija.

3.   Iššūkiai įmonėms ir mokymo įstaigoms

Iššūkiai įmonėms ir mokymo įstaigoms

| 3.1 | Nors sukaupta daug teigiamos patirties, partnerysčių iniciatyvos tarp mokymo įstaigų ir darbdavių toliau išlieka ribotos, dažnai apsiribojant techniniu ir profesiniu mokymu. Susidarius ekonomikos krizei, tiesiog būtina atgaivinti šių partnerysčių potencialą, kadangi siekiant sėkmingo ekonomikos atgaivinimo reikia mokyti labiau atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius ir geriau išnaudoti žmogiškuosius išteklius bei gebėjimus įmonėse. |
| --- | --- |

3.1

Nors sukaupta daug teigiamos patirties, partnerysčių iniciatyvos tarp mokymo įstaigų ir darbdavių toliau išlieka ribotos, dažnai apsiribojant techniniu ir profesiniu mokymu. Susidarius ekonomikos krizei, tiesiog būtina atgaivinti šių partnerysčių potencialą, kadangi siekiant sėkmingo ekonomikos atgaivinimo reikia mokyti labiau atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius ir geriau išnaudoti žmogiškuosius išteklius bei gebėjimus įmonėse.

| 3.2 | Šių naujų Europos partnerysčių sistema, žinoma, turėtų būti daugialypė. Jos veikloje skirtingais būdais turėtų dalyvauti įvairūs suinteresuoti subjektai:






  — | vietos lygmeniu – įmonės su mokymo įstaigomis ir vietos valdžios institucijomis, |
| --- | --- | --- |

3.2

Šių naujų Europos partnerysčių sistema, žinoma, turėtų būti daugialypė. Jos veikloje skirtingais būdais turėtų dalyvauti įvairūs suinteresuoti subjektai:

—

vietos lygmeniu – įmonės su mokymo įstaigomis ir vietos valdžios institucijomis,

| — | postūmį ir struktūrinę organizaciją šiam vietiniam bendradarbiavimui turėtų suteikti verslininkų asociacijos, socialiniai partneriai, mokymo įstaigos ir kiti pilietinės visuomenės veikėjai, |
| --- | --- |

—

postūmį ir struktūrinę organizaciją šiam vietiniam bendradarbiavimui turėtų suteikti verslininkų asociacijos, socialiniai partneriai, mokymo įstaigos ir kiti pilietinės visuomenės veikėjai,

| — | Europos lygmeniu 27 valstybių narių ES dimensiją privalo užtikrinti Europos Komisija, didžiosios Europos verslininkų ir darbuotojų organizacijos, kiti pilietinės visuomenės veikėjai ir, be abejo, ES valstybių narių vyriausybės. |
| --- | --- |

—

Europos lygmeniu 27 valstybių narių ES dimensiją privalo užtikrinti Europos Komisija, didžiosios Europos verslininkų ir darbuotojų organizacijos, kiti pilietinės visuomenės veikėjai ir, be abejo, ES valstybių narių vyriausybės.

| 3.3 | Mokymo ir verslo įstaigos joms atstovaujančių organizacijų lygmeniu prisiima bendrą atsakomybę už profesinio mokymosi galimybes ir pasiūlą. |
| --- | --- |

3.3

Mokymo ir verslo įstaigos joms atstovaujančių organizacijų lygmeniu prisiima bendrą atsakomybę už profesinio mokymosi galimybes ir pasiūlą.

| 3.4 | Verslas susiduria su būtinybe apsirūpinti labai įvairios kompetencijos darbuotojais įvairiose plotmėse, lemiančiose ar paveikiančiose jo organizavimą, funkcionavimą ir ekonominę veiklą technologijų raidos, internacionalizavimo, naujųjų technologijų srityse. Verslui kyla uždavinys, viena vertus, rasti atitinkamos kompetencijos darbuotojų darbo rinkoje, o kita vertus – suteikti profesinius reikalavimus atitinkančią kvalifikaciją savo samdomiems darbuotojams, esamiems ir būsimiems vadovams. Darbuotojai savo ruožtu susiduria su būtinybe didinti savo įsidarbinimo pagal turimą profesiją galimybes, įgytas kvalifikacijas pagrįsti diplomais, kurių vertė būtų pripažinta tiek įmonės viduje, tiek išorinėje darbo rinkoje. |
| --- | --- |

3.4

Verslas susiduria su būtinybe apsirūpinti labai įvairios kompetencijos darbuotojais įvairiose plotmėse, lemiančiose ar paveikiančiose jo organizavimą, funkcionavimą ir ekonominę veiklą technologijų raidos, internacionalizavimo, naujųjų technologijų srityse. Verslui kyla uždavinys, viena vertus, rasti atitinkamos kompetencijos darbuotojų darbo rinkoje, o kita vertus – suteikti profesinius reikalavimus atitinkančią kvalifikaciją savo samdomiems darbuotojams, esamiems ir būsimiems vadovams. Darbuotojai savo ruožtu susiduria su būtinybe didinti savo įsidarbinimo pagal turimą profesiją galimybes, įgytas kvalifikacijas pagrįsti diplomais, kurių vertė būtų pripažinta tiek įmonės viduje, tiek išorinėje darbo rinkoje.

| 3.5 | Europos mokymo raidos dinamikoje dominuoja du reiškiniai – mokslo siekiančių skaičiaus ir jų įvairovės didėjimas. Spartus mokinių ir studentų skaičiaus augimas pastaraisiais dešimtmečiais lėmė didelę jų įvairovę (amžiaus, ankstesnio mokymosi, socialinės kilmės ir pan. požiūriu), todėl reikalingi tinkami darbo metodai ir ypatingas dėmesys. |
| --- | --- |

3.5

Europos mokymo raidos dinamikoje dominuoja du reiškiniai – mokslo siekiančių skaičiaus ir jų įvairovės didėjimas. Spartus mokinių ir studentų skaičiaus augimas pastaraisiais dešimtmečiais lėmė didelę jų įvairovę (amžiaus, ankstesnio mokymosi, socialinės kilmės ir pan. požiūriu), todėl reikalingi tinkami darbo metodai ir ypatingas dėmesys.

| 3.6 | Šiuo požiūriu, siekiant įveikti šio laikotarpio sunkumus, bendradarbiavimo potencialas yra maksimalus, o svarstant problematiką verta daugiau dėmesio skirti trims toliau aptariamiems aspektams.






  3.6.1 | Šiandien nepaprastai trūksta kvalifikuotų darbuotojų paslaugų, statybos, maitinimo, viešbučių ir kituose sektoriuose. Techninis ir profesinis mokymas dažnai buvo įmonių ir mokymo įstaigų vietinio bendradarbiavimo gairė. Daugelyje šalių jis apleistas ir kai kas galvoja, kad neužtikrintumas ir atskirtis mūsų visuomenėse yra tiesiogiai susiję su šiuo reiškiniu. Įmonės ir mokymo įstaigos yra bendrai atsakingos už karjeros perspektyvų gerinimą (atlyginimo, paaukštinimo požiūriu ir pan.), profesijų ir amatų propagavimą užtikrinant kokybišką mokymą, kuriame svarbią vietą užimtų bendrasis išsilavinimas. |
| --- | --- | --- |

3.6

Šiuo požiūriu, siekiant įveikti šio laikotarpio sunkumus, bendradarbiavimo potencialas yra maksimalus, o svarstant problematiką verta daugiau dėmesio skirti trims toliau aptariamiems aspektams.

3.6.1

Šiandien nepaprastai trūksta kvalifikuotų darbuotojų paslaugų, statybos, maitinimo, viešbučių ir kituose sektoriuose. Techninis ir profesinis mokymas dažnai buvo įmonių ir mokymo įstaigų vietinio bendradarbiavimo gairė. Daugelyje šalių jis apleistas ir kai kas galvoja, kad neužtikrintumas ir atskirtis mūsų visuomenėse yra tiesiogiai susiję su šiuo reiškiniu. Įmonės ir mokymo įstaigos yra bendrai atsakingos už karjeros perspektyvų gerinimą (atlyginimo, paaukštinimo požiūriu ir pan.), profesijų ir amatų propagavimą užtikrinant kokybišką mokymą, kuriame svarbią vietą užimtų bendrasis išsilavinimas.

| 3.6.2 | Nuolatiniai greitai vykstantys pokyčiai reikalauja nuolatinio pasiekimų atnaujinimo, tęstinio profesinio mokymo, pakartotinio mokymosi ir profesinės kompetencijos bei kvalifikacijos palaikymo. Taigi, visiems šiandien tampa aktualus mokymasis visą gyvenimą, kuris yra puiki galimybė darbdavių ir mokymo įstaigų partnerystėms. |
| --- | --- |

3.6.2

Nuolatiniai greitai vykstantys pokyčiai reikalauja nuolatinio pasiekimų atnaujinimo, tęstinio profesinio mokymo, pakartotinio mokymosi ir profesinės kompetencijos bei kvalifikacijos palaikymo. Taigi, visiems šiandien tampa aktualus mokymasis visą gyvenimą, kuris yra puiki galimybė darbdavių ir mokymo įstaigų partnerystėms.

| 3.6.3 | Dauguma įmonių, ypač MVĮ, mažai ką žino apie mokymo įstaigas, išskyrus kai kuriuos atvejus. Tačiau MVĮ gali prireikti įvairiapusį profesinį išsilavinimą turinčių darbuotojų. |
| --- | --- |

3.6.3

Dauguma įmonių, ypač MVĮ, mažai ką žino apie mokymo įstaigas, išskyrus kai kuriuos atvejus. Tačiau MVĮ gali prireikti įvairiapusį profesinį išsilavinimą turinčių darbuotojų.

Viena iš galimybių būtų labiau įtraukti darbdavius rengiant pedagogus, atsakingus už profesinių gebėjimų vystymą. Be to, reikėtų rengti tarpininkus, kurie stimuliuotų partnerystes ir užtikrintų sklandžią jų veiklą.

4.   Europos akademinio ir įmonių pasaulių ryšių sistemos link

Europos akademinio ir įmonių pasaulių ryšių sistemos link

Krizių ir daugelio naujų iššūkių laikotarpiais, smarkiai išaugus nedarbui, reikia ne tik investuoti į profesinį mokymą, bet ir greitai numatyti, įvertinti ir valdyti būsimus žinių poreikius, kaip pripažino Europos Komisija komunikate „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ (1). Būtina pasitelkti visas esamas galimybes, visų pirma struktūrinius fondus, šioms problemoms spręsti ir planuoti naujas pagalbos formas 2014–2020 m. laikotarpiui.

1

4.1   Devintajame dešimtmetyje buvo sukurtas unikalus Europos tinklas (COMETT programa), gebantis kasmet surengti tūkstančius veiksmingų tarptautinių pramonės ir universitetų mainų, įskaitant intensyvius pažangaus profesinio mokymo kursus. Pažangaus profesinio mokymo pasiūla visoje ES teritorijoje pagerėjo ir kiekybės, ir kokybės požiūriu, padėdama didinti Europos konkurencingumą ir geriau įsisąmoninti bei suvokti universitetų ir įmonių bendradarbiavimo privalumus.

Kai kuriuos COMETT programos elementus perėmė Leonardo da Vinci programa, bet jos specifika ir tinklų potencialas buvo prarasti (2).

2

4.2   Bolonijos procesas

Bolonijos procesas

| 4.2.1 | 1999 m. sukurtos Europos aukštojo mokslo erdvės, kurią pristatė 29 šalių švietimo ministrai ir universitetų vadovai ir kuri pavadinta „Bolonijos procesu“, rezultatas – didelė reforma, kurioje oficialiai dalyvavo 46 Europos Tarybai priklausančios šalys. |
| --- | --- |

4.2.1

1999 m. sukurtos Europos aukštojo mokslo erdvės, kurią pristatė 29 šalių švietimo ministrai ir universitetų vadovai ir kuri pavadinta „Bolonijos procesu“, rezultatas – didelė reforma, kurioje oficialiai dalyvavo 46 Europos Tarybai priklausančios šalys.

| 4.2.2 | Bolonijos procesu siekiama sukurti Europos profesinio mokymo erdvę suderinant universitetinių studijų ciklus Europoje: bakalauro, magistrantūros, doktorantūros. Toks suderinimas ypač padeda lyginti studijas ir palengvina studentų mainus bei asmenų judumą. Šios priemonės gali padidinti aiškumą, padėti naikinti kliūtis ir pagerinti universitetų bendradarbiavimą su verslu. |
| --- | --- |

4.2.2

Bolonijos procesu siekiama sukurti Europos profesinio mokymo erdvę suderinant universitetinių studijų ciklus Europoje: bakalauro, magistrantūros, doktorantūros. Toks suderinimas ypač padeda lyginti studijas ir palengvina studentų mainus bei asmenų judumą. Šios priemonės gali padidinti aiškumą, padėti naikinti kliūtis ir pagerinti universitetų bendradarbiavimą su verslu.

| 4.2.3 | Tačiau tenka konstatuoti, kad:






  — | pramonės ir mokymo įstaigų ryšių stiprinimas niekuomet nebuvo nurodomas prioritetu, |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Tačiau tenka konstatuoti, kad:

—

pramonės ir mokymo įstaigų ryšių stiprinimas niekuomet nebuvo nurodomas prioritetu,

| — | universitetai, kurių pagrindinė užduotis, suprantama, yra ne ryšiai su darbdaviais, paprastai neturi nei priemonių, nei galimybių užmegzti struktūruotus ryšius su ES šalių įmonėmis, |
| --- | --- |

—

universitetai, kurių pagrindinė užduotis, suprantama, yra ne ryšiai su darbdaviais, paprastai neturi nei priemonių, nei galimybių užmegzti struktūruotus ryšius su ES šalių įmonėmis,

| — | darbdaviai tikisi bendradarbiavimo, bet pernelyg dažnai jie nesuteikia laukiamos techninės ir finansinės pagalbos. |
| --- | --- |

—

darbdaviai tikisi bendradarbiavimo, bet pernelyg dažnai jie nesuteikia laukiamos techninės ir finansinės pagalbos.

4.3   Kopenhagos procesas

Kopenhagos procesas

| 4.3.1 | Šio 2002 m. pradėto Europos Sąjungos proceso tikslas – pasiekti, kad profesinio švietimo ir mokymo (PŠM) sistemos taptų kokybės rodikliu ir labai skatinti tokio pobūdžio veiksmus, kaip Bolonijos procesas, tik pritaikytus profesinio švietimo ir mokymo sritims. |
| --- | --- |

4.3.1

Šio 2002 m. pradėto Europos Sąjungos proceso tikslas – pasiekti, kad profesinio švietimo ir mokymo (PŠM) sistemos taptų kokybės rodikliu ir labai skatinti tokio pobūdžio veiksmus, kaip Bolonijos procesas, tik pritaikytus profesinio švietimo ir mokymo sritims.

| 4.3.2 | Programos Leonardo ir Grundtvig (pirmoji skatina asmenų, norinčių įgyti profesinės patirties Europoje, judumą ir sudaro sąlygas mokymo specialistams keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, o antroji skirta gerinti suaugusiųjų švietimo kokybę ir stiprinti Europos aspektą bei Europos piliečiams suteikti daugiau galimybių siekti geresnio mokymosi visą gyvenimą) buvo žinomos pernelyg siauram ratui ir nepasiekė kritinio masto, kuris būtų padėjęs įgyvendinti tikslus. Nekvestionuojant programų sąlygų, ateityje reikėtų stiprinti veiklos priemones. |
| --- | --- |

4.3.2

Programos Leonardo ir Grundtvig (pirmoji skatina asmenų, norinčių įgyti profesinės patirties Europoje, judumą ir sudaro sąlygas mokymo specialistams keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, o antroji skirta gerinti suaugusiųjų švietimo kokybę ir stiprinti Europos aspektą bei Europos piliečiams suteikti daugiau galimybių siekti geresnio mokymosi visą gyvenimą) buvo žinomos pernelyg siauram ratui ir nepasiekė kritinio masto, kuris būtų padėjęs įgyvendinti tikslus. Nekvestionuojant programų sąlygų, ateityje reikėtų stiprinti veiklos priemones.

| 4.3.3 | Už profesinį švietimą ir mokymą atsakingų ministrų susitikime Bordo mieste (2008 m. lapkričio 26 d.) priimta deklaracija tęsia Kopenhagos procesą dėl sustiprinto Europos bendradarbiavimo švietimo ir profesinio mokymo srityje. Joje taip pat patvirtinama būtinybė sutelkti tinkamą privatų ir viešąjį finansavimą. Tai būtų galima padaryti naudojantis ESF, ERPF ir EIB paskolas.
  Bordo komunikate konstatuojama, kad labai skiriasi kompetencija ir būtina vystyti veiklą siekiant numatyti poreikius bei rekomenduojama kiek galima daugiau plėtoti profesinį mokymą ir įtraukti valstybes nares, Komisiją ir socialinius partnerius. |
| --- | --- |

4.3.3

Už profesinį švietimą ir mokymą atsakingų ministrų susitikime Bordo mieste (2008 m. lapkričio 26 d.) priimta deklaracija tęsia Kopenhagos procesą dėl sustiprinto Europos bendradarbiavimo švietimo ir profesinio mokymo srityje. Joje taip pat patvirtinama būtinybė sutelkti tinkamą privatų ir viešąjį finansavimą. Tai būtų galima padaryti naudojantis ESF, ERPF ir EIB paskolas.

Bordo komunikate konstatuojama, kad labai skiriasi kompetencija ir būtina vystyti veiklą siekiant numatyti poreikius bei rekomenduojama kiek galima daugiau plėtoti profesinį mokymą ir įtraukti valstybes nares, Komisiją ir socialinius partnerius.

5.   Naujas Europos procesas darbdavių ir mokymo įstaigų partnerystėms skatinti

Naujas Europos procesas darbdavių ir mokymo įstaigų partnerystėms skatinti

| 5.1 | Pagal naujausią ataskaitą dėl programos „Švietimas ir mokymas 2010“ (3) pažangos, Europos Sąjunga negali ignoruoti savo atsilikimo švietimo srityje nei sunkumų, iškylančių prireikus įmonėms pasiūlyti asmenų, turinčių bazinį išsilavinimą ir pakankamą specializaciją, kad būtų galima įveikti technologijų iššūkius ir šiandieninę globalizaciją. Siekiant šio tikslo, būtinas judumas Europos viduje ir užsienio kalbų mokymasis, vadovaujantis Europos daugiakalbystės strategija. Todėl bendras požiūris į įmonių ir mokymo įstaigų santykių klausimą turi būti suvokiamas kaip būtinybė siekiant spręsti problemas, bet visų pirma – kaip nacionalinės švietimo politikos suvaržymų pašalinimo ir galiausiai kaip žmogiškojo Europos integracijos potencialo išlaisvinimo galimybė. |
| --- | --- |

5.1

Pagal naujausią ataskaitą dėl programos „Švietimas ir mokymas 2010“ (3) pažangos, Europos Sąjunga negali ignoruoti savo atsilikimo švietimo srityje nei sunkumų, iškylančių prireikus įmonėms pasiūlyti asmenų, turinčių bazinį išsilavinimą ir pakankamą specializaciją, kad būtų galima įveikti technologijų iššūkius ir šiandieninę globalizaciją. Siekiant šio tikslo, būtinas judumas Europos viduje ir užsienio kalbų mokymasis, vadovaujantis Europos daugiakalbystės strategija. Todėl bendras požiūris į įmonių ir mokymo įstaigų santykių klausimą turi būti suvokiamas kaip būtinybė siekiant spręsti problemas, bet visų pirma – kaip nacionalinės švietimo politikos suvaržymų pašalinimo ir galiausiai kaip žmogiškojo Europos integracijos potencialo išlaisvinimo galimybė.

3

| 5.2 | Mokyklos ir universitetai, ketinantys savo pasiūlos neapriboti pradiniu profesiniu mokymu, bet tapti tęstinio profesinio mokymo teikėjais, turi gauti didesnę pagalbą. Pavyzdžiui, švietimo įstaigos negali gauti pagal struktūrines programas skiriamos finansinės paramos žmogiškųjų išteklių vystymui (išskyrus kelete valstybių narių). Tačiau šalių, kur toks finansavimas galimas, patirtis rodo, kad ši iniciatyva gali reikšmingai prisidėti prie stipresnių ryšių su įmonėmis plėtojimo ir pagerinti bendrą švietimo ir profesinio mokymo pasiūlos kokybę. |
| --- | --- |

5.2

Mokyklos ir universitetai, ketinantys savo pasiūlos neapriboti pradiniu profesiniu mokymu, bet tapti tęstinio profesinio mokymo teikėjais, turi gauti didesnę pagalbą. Pavyzdžiui, švietimo įstaigos negali gauti pagal struktūrines programas skiriamos finansinės paramos žmogiškųjų išteklių vystymui (išskyrus kelete valstybių narių). Tačiau šalių, kur toks finansavimas galimas, patirtis rodo, kad ši iniciatyva gali reikšmingai prisidėti prie stipresnių ryšių su įmonėmis plėtojimo ir pagerinti bendrą švietimo ir profesinio mokymo pasiūlos kokybę.

| 5.3 | Pagrindinis pripažintas Europos programų trūkumas – ambicingumo stoka dėl riboto biudžeto. Tad ar nederėtų, užuot rekomendavus „kažkelintąją“ Europos programą, kuri liktų žinoma nedideliam žmonių ratui ir kuria pasinaudotų labai negausus elitas, verčiau taikyti sisteminį požiūrį, grindžiamą paprastesnėmis (ne biurokratinėmis, kokios pernelyg dažnai yra Europos programos), bet ambicingesnėmis priemonėmis. Jos turėtų:






  — | bendrą politinę programą, kurią turėtų tvirtinti, vertinti ir stebėti socialiniai partneriai, EP, Europos Vadovų Taryba ir EESRK, |
| --- | --- | --- |

5.3

Pagrindinis pripažintas Europos programų trūkumas – ambicingumo stoka dėl riboto biudžeto. Tad ar nederėtų, užuot rekomendavus „kažkelintąją“ Europos programą, kuri liktų žinoma nedideliam žmonių ratui ir kuria pasinaudotų labai negausus elitas, verčiau taikyti sisteminį požiūrį, grindžiamą paprastesnėmis (ne biurokratinėmis, kokios pernelyg dažnai yra Europos programos), bet ambicingesnėmis priemonėmis. Jos turėtų:

—

bendrą politinę programą, kurią turėtų tvirtinti, vertinti ir stebėti socialiniai partneriai, EP, Europos Vadovų Taryba ir EESRK,

| — | Europos rinkų ir sektorių, turinčių didelę kvalifikuotų darbuotojų paklausą, nustatymo priemones, |
| --- | --- |

—

Europos rinkų ir sektorių, turinčių didelę kvalifikuotų darbuotojų paklausą, nustatymo priemones,

| — | galimybę keistis gerąja patirtimi, įskaitant techninį mokymą, mokymąsi visą gyvenimą ar mokslinius tyrimus, |
| --- | --- |

—

galimybę keistis gerąja patirtimi, įskaitant techninį mokymą, mokymąsi visą gyvenimą ar mokslinius tyrimus,

| — | Europos stipendijas ir kitų priemonių, finansuojamų ES ir valstybių, privataus sektoriaus ar asociacijų, kurios būtų suteikiamos visų grupių asmenims, visų pirma mažumoms ir sunkumų patiriantiems jaunuoliams: tai galėtų būti praktinės stažuotės, profesinės įtraukties projektai, inovacijų projektai, |
| --- | --- |

—

Europos stipendijas ir kitų priemonių, finansuojamų ES ir valstybių, privataus sektoriaus ar asociacijų, kurios būtų suteikiamos visų grupių asmenims, visų pirma mažumoms ir sunkumų patiriantiems jaunuoliams: tai galėtų būti praktinės stažuotės, profesinės įtraukties projektai, inovacijų projektai,

| — | bendrus standartus diplomams ir profesinei kvalifikacijai pripažinti bei vietos tinklus tarpvalstybinėms iniciatyvoms įgyvendinti, |
| --- | --- |

—

bendrus standartus diplomams ir profesinei kvalifikacijai pripažinti bei vietos tinklus tarpvalstybinėms iniciatyvoms įgyvendinti,

| — | sukurtus Europos tarpininkų tinklus partnerystėms skatinti, |
| --- | --- |

—

sukurtus Europos tarpininkų tinklus partnerystėms skatinti,

| — | priderintus esamus Europos fondus ir programas šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

—

priderintus esamus Europos fondus ir programas šiam tikslui pasiekti.

| 5.4 | Europos integracija yra didelis privalumas siekiant sutelkti patirtį ir didinti potencialumą, padedantis mūsų mokymo įstaigoms suteikti platesnes ir gausesnes galimybes įmonėms turėti vidaus rinką, išlaisvinančią vystymosi potencialą. Prahos procesas, siejamas su konferencija „Mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystė“, kuris įvyks balandžio 6–7 d. Prahoje ES pirmininkaujančios Čekijos iniciatyva, suteiks politinio dinamiškumo ir nubrėš tolesnės veiklos gaires. |
| --- | --- |

5.4

Europos integracija yra didelis privalumas siekiant sutelkti patirtį ir didinti potencialumą, padedantis mūsų mokymo įstaigoms suteikti platesnes ir gausesnes galimybes įmonėms turėti vidaus rinką, išlaisvinančią vystymosi potencialą. Prahos procesas, siejamas su konferencija „Mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystė“, kuris įvyks balandžio 6–7 d. Prahoje ES pirmininkaujančios Čekijos iniciatyva, suteiks politinio dinamiškumo ir nubrėš tolesnės veiklos gaires.

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  COM(2008) 868/3 „Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“ {sec(2008) 3058}

1

(2)  EESRK tiriamoji nuomonė dėl geresnio jaunimo judumo Europoje skatinimo. Pranešėjas J. I. Rodríguez García-Caro (OL C 224, 2008 8 30).

2

(3)  http://ec.europa.eu/education/policies/2010/natreport08/council_fr.pdf - 2008 m. sausio 31 d. COREPER ataskaita Tarybai, 2008 m. penktosios Tarybos ir Komisijos jungtinės ataskaitos apie veiksmų programos „Švietimas ir profesinis mokymas 2010“ įgyvendinimo pažangos projektas, dok. Nr. 5723/08

3

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/14

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Vis dar esančių kliūčių judumui vidaus darbo rinkoje nustatymo (tiriamoji nuomonė)

2009/C 228/03

2008 m. birželio 27 d. ES Tarybai pirmininkaujanti Čekija paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti nuomonę dėl

„Vis dar esančių kliūčių mobilumui vidaus darbo rinkoje nustatymo“ (tiriamoji nuomonė).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 10 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Vladimíra DRBALOVÁ.

452 -oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 24 d. ir 2009 m. kovo 25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 152 narių (-iams) balsavus už, 1 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Judumas Europoje turi likti ES politiniu prioritetu, ypač dabar, kai žemynui tenka įveikti globalizacijos ir technologijų pažangos keliamus iššūkius kartu patiriant neigiamas demografinės padėties tendencijas bei ekonomikos ir finansų krizės pasekmes. Nustatant požiūrį, kurio reikėtų laikytis siekiant skatinti judumą, reikėtų atsižvelgti į įvairioms valstybėms narėms būdingas sąlygas, tačiau būtinas ir veiksmingas koordinavimas Europos lygiu, valstybių narių parama ir skaidrumas. Numatytos nuostatos turėtų padėti sukurti naują sąžiningo ir subalansuoto judumo sampratą bei skatinti plėtoti naujas judumo formas. |
| --- | --- |

1.1

Judumas Europoje turi likti ES politiniu prioritetu, ypač dabar, kai žemynui tenka įveikti globalizacijos ir technologijų pažangos keliamus iššūkius kartu patiriant neigiamas demografinės padėties tendencijas bei ekonomikos ir finansų krizės pasekmes. Nustatant požiūrį, kurio reikėtų laikytis siekiant skatinti judumą, reikėtų atsižvelgti į įvairioms valstybėms narėms būdingas sąlygas, tačiau būtinas ir veiksmingas koordinavimas Europos lygiu, valstybių narių parama ir skaidrumas. Numatytos nuostatos turėtų padėti sukurti naują sąžiningo ir subalansuoto judumo sampratą bei skatinti plėtoti naujas judumo formas.

| 1.2 | EESRK visiškai pritaria Europos Komisijos parengtam 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planui ir mano, kad ši priemonė padės panaikinti vis dar esamas kliūtis ir pasiekti Europos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje nustatytus tikslus. |
| --- | --- |

1.2

EESRK visiškai pritaria Europos Komisijos parengtam 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planui ir mano, kad ši priemonė padės panaikinti vis dar esamas kliūtis ir pasiekti Europos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje nustatytus tikslus.

| 1.3 | Be to, Komitetas palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą 2009 m. paskelbti Žaliąją knygą dėl jaunimo tarpvalstybinio judumo ir labai susidomėjęs laukia visuomenės diskusijų rezultatų ir išvadų. |
| --- | --- |

1.3

Be to, Komitetas palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą 2009 m. paskelbti Žaliąją knygą dėl jaunimo tarpvalstybinio judumo ir labai susidomėjęs laukia visuomenės diskusijų rezultatų ir išvadų.

| 1.4 | EESRK pasisako už tai, kad būtų visiškai pasinaudota Europos profesinio judumo sistemos EURES teikiamomis galimybės ir priimtos priemonės, kurios padėtų gerinti teikiamų paslaugų ir informacijos kokybę, plėsti jų apimtį ir užtikrinti geresnį prieinamumą bei plačiau informuoti piliečius ir visų pirma Europos įmones. Be to, EESRK rekomenduoja Europos Komisijai išsiaiškinti, kodėl EURES interneto portalu mažai naudojasi tam tikrų kategorijų visų pirma žemos kvalifikacijos ir nekvalifikuoti darbuotojai. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pasisako už tai, kad būtų visiškai pasinaudota Europos profesinio judumo sistemos EURES teikiamomis galimybės ir priimtos priemonės, kurios padėtų gerinti teikiamų paslaugų ir informacijos kokybę, plėsti jų apimtį ir užtikrinti geresnį prieinamumą bei plačiau informuoti piliečius ir visų pirma Europos įmones. Be to, EESRK rekomenduoja Europos Komisijai išsiaiškinti, kodėl EURES interneto portalu mažai naudojasi tam tikrų kategorijų visų pirma žemos kvalifikacijos ir nekvalifikuoti darbuotojai.

| 1.5 | EESRK ragina valstybes nares atsižvelgti į judumo aspektą priimant visus susijusius politinius sprendimus ir, kaip nurodoma integruotosiose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse (1)., įtraukti nustatytus tikslus į nacionalines strategijas ir nacionalines reformų programas. Valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad būtų parengtos judumą skatinančios aktyvios darbo rinkos politikos programos. |
| --- | --- |

1.5

EESRK ragina valstybes nares atsižvelgti į judumo aspektą priimant visus susijusius politinius sprendimus ir, kaip nurodoma integruotosiose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse (1)., įtraukti nustatytus tikslus į nacionalines strategijas ir nacionalines reformų programas. Valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad būtų parengtos judumą skatinančios aktyvios darbo rinkos politikos programos.

1

| 1.6 | Apskritai EESRK palankiai vertina pastangas kuo veiksmingiau koordinuoti socialinę apsaugą ir sveikina ES Tarybai pirmininkavusią Prancūziją pasiekus gerų rezultatų derantis dėl Reglamento 883/2004 (2) pakeitimų remiantis diskusijos dėl įgyvendinimo reglamento išvadomis. EESRK dar kartą ragina kuo skubiau pradėti taikyti šį įgyvendinimo reglamentą, kad, kai tik bus galima, kuo aktyviau būtų vykdomas su juo susijęs judumo ES tobulinimas ir paprastinimas. |
| --- | --- |

1.6

Apskritai EESRK palankiai vertina pastangas kuo veiksmingiau koordinuoti socialinę apsaugą ir sveikina ES Tarybai pirmininkavusią Prancūziją pasiekus gerų rezultatų derantis dėl Reglamento 883/2004 (2) pakeitimų remiantis diskusijos dėl įgyvendinimo reglamento išvadomis. EESRK dar kartą ragina kuo skubiau pradėti taikyti šį įgyvendinimo reglamentą, kad, kai tik bus galima, kuo aktyviau būtų vykdomas su juo susijęs judumo ES tobulinimas ir paprastinimas.

2

| 1.7 | Komitetas rekomenduoja vieną iš jo ateityje numatytų nuomonių skirti Reglamento 883/2004 teksto suderinamumui su Reglamentu 1612/68/EEB (3), Direktyva 2004/38/EB ir atitinkamais Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimais siekiant didesnio skaidrumo ir teisinio tikrumo bei atsižvelgiant į valstybių narių lygybės principą. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas rekomenduoja vieną iš jo ateityje numatytų nuomonių skirti Reglamento 883/2004 teksto suderinamumui su Reglamentu 1612/68/EEB (3), Direktyva 2004/38/EB ir atitinkamais Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimais siekiant didesnio skaidrumo ir teisinio tikrumo bei atsižvelgiant į valstybių narių lygybės principą.

3

| 1.8 | Nors EESRK palankiai įvertino pasiūlymą priimti direktyvą dėl teisių į papildomą pensiją perkėlimo gerinimo (4), kuri yra naujas Europos Komisijos indėlis ES didinant tarpvalstybinį judumą, EESRK turi rimtų pastabų dėl jo turinio. Komitetas mano, kad iš tiesų direktyvos turinys nepadės pašalinti pagrindinių tarpvalstybinio judumo kliūčių, kylančių dėl teisių į pensiją perkėlimo ir jų dvigubo apmokestinimo. Be to, pasiūlyme yra kitų nuostatų, dėl kurių padidės pensijų sistemų valdymo sąnaudos ir kils problemų jų tolesniam plėtojimui. |
| --- | --- |

1.8

Nors EESRK palankiai įvertino pasiūlymą priimti direktyvą dėl teisių į papildomą pensiją perkėlimo gerinimo (4), kuri yra naujas Europos Komisijos indėlis ES didinant tarpvalstybinį judumą, EESRK turi rimtų pastabų dėl jo turinio. Komitetas mano, kad iš tiesų direktyvos turinys nepadės pašalinti pagrindinių tarpvalstybinio judumo kliūčių, kylančių dėl teisių į pensiją perkėlimo ir jų dvigubo apmokestinimo. Be to, pasiūlyme yra kitų nuostatų, dėl kurių padidės pensijų sistemų valdymo sąnaudos ir kils problemų jų tolesniam plėtojimui.

4

| 1.9 | Remdamasis 2008 m. liepos mėn. paskelbta Europass veiklos įvertinimo ataskaita, Komitetas rekomenduoja Europos Komisijai išsiaiškinti, kodėl žemos kvalifikacijos asmenys sudaro nedidelę šios sistemos naudotojų dalį. Komitetas taip pat ragina išnaudoti visų Europaso priemonių ir visų pirma Mobilumo Europaso potencialą vykdant aktyvesnį koordinavimą Europos lygiu, teikiant paramą nacionaliniu lygiu, įtraukiant visus suinteresuotus dalyvius ir užtikrinant didesnį skaidrumą. Dėl Europos kvalifikacijų sąrangos (EKS) Komitetas mano, kad aukštojo ir profesinio mokymo bei profesinio rengimo srityje svarbu sukurti sąsajų su Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema (angl. ECTS). Kad EKS galėtų užtikrinti pridėtinę vertę, ji turi likti paprasta, patikima ir veiksmingai padėti įmonėms rasti joms reikalingos darbo jėgos užsienyje. |
| --- | --- |

1.9

Remdamasis 2008 m. liepos mėn. paskelbta Europass veiklos įvertinimo ataskaita, Komitetas rekomenduoja Europos Komisijai išsiaiškinti, kodėl žemos kvalifikacijos asmenys sudaro nedidelę šios sistemos naudotojų dalį. Komitetas taip pat ragina išnaudoti visų Europaso priemonių ir visų pirma Mobilumo Europaso potencialą vykdant aktyvesnį koordinavimą Europos lygiu, teikiant paramą nacionaliniu lygiu, įtraukiant visus suinteresuotus dalyvius ir užtikrinant didesnį skaidrumą. Dėl Europos kvalifikacijų sąrangos (EKS) Komitetas mano, kad aukštojo ir profesinio mokymo bei profesinio rengimo srityje svarbu sukurti sąsajų su Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema (angl. ECTS). Kad EKS galėtų užtikrinti pridėtinę vertę, ji turi likti paprasta, patikima ir veiksmingai padėti įmonėms rasti joms reikalingos darbo jėgos užsienyje.

angl. ECTS

| 1.10 | EESRK išsamiai susipažino su 2008 m. lapkričio 18 d. Europos Komisijos antrąją ataskaitą dėl naujosioms valstybėms narėms taikomų pereinamųjų laikotarpių ir ragina šalis, laisvam asmenų judėjimui vis dar taikančias pereinamojo laikotarpio tvarką, laikytis šioje ataskaitoje išdėstytų išvadų bei ES sutartyse numatytų procedūrų. Tai išankstinė sąlyga siekiant, kad būtų galima įtvirtinti „sąžiningo judumo“ (angl. „fair mobility“) principą, užkirsti kelią socialiniam dempingui ir nelegaliam darbui. |
| --- | --- |

1.10

EESRK išsamiai susipažino su 2008 m. lapkričio 18 d. Europos Komisijos antrąją ataskaitą dėl naujosioms valstybėms narėms taikomų pereinamųjų laikotarpių ir ragina šalis, laisvam asmenų judėjimui vis dar taikančias pereinamojo laikotarpio tvarką, laikytis šioje ataskaitoje išdėstytų išvadų bei ES sutartyse numatytų procedūrų. Tai išankstinė sąlyga siekiant, kad būtų galima įtvirtinti „sąžiningo judumo“ (angl. „fair mobility“) principą, užkirsti kelią socialiniam dempingui ir nelegaliam darbui.

fair mobility

| 1.11 | EESRK vertina Europos Komisijos požiūrį į prieštaringas diskusijas, kilusias dėl Europos Teisingumo Teismo sprendimo, susijusio su Darbuotojų komandiravimo direktyva. Komitetas pritaria Komisijos sprendimui, pirma, įsteigti darbuotojų komandiravimo ekspertų komitetą, kuris spręs su direktyvos įgyvendinimu susijusius techninius klausimus, ir, antra, Europos socialiniams partneriams adresuotam raginimui parengti bendrą analizę dėl Europos Teisingumo Teismo sprendimų poveikio. |
| --- | --- |

1.11

EESRK vertina Europos Komisijos požiūrį į prieštaringas diskusijas, kilusias dėl Europos Teisingumo Teismo sprendimo, susijusio su Darbuotojų komandiravimo direktyva. Komitetas pritaria Komisijos sprendimui, pirma, įsteigti darbuotojų komandiravimo ekspertų komitetą, kuris spręs su direktyvos įgyvendinimu susijusius techninius klausimus, ir, antra, Europos socialiniams partneriams adresuotam raginimui parengti bendrą analizę dėl Europos Teisingumo Teismo sprendimų poveikio.

| 1.12 | Komitetas atkreipia dėmesį, kad valstybėse narėse vėluojama taikyti Direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (įsigaliojimo terminas – 2007 m. spalio 27 d.). |
| --- | --- |

1.12

Komitetas atkreipia dėmesį, kad valstybėse narėse vėluojama taikyti Direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (įsigaliojimo terminas – 2007 m. spalio 27 d.).

| 1.13 | EESRK mano, kad šiuo metu Europos Komisijos pateiktas teisėkūros pasiūlymas, kuriuo siekiama palengvinti trečiųjų šalių piliečių ekonominę migraciją, yra papildoma Komisijos priemonė judumui ir ekonominei migracijai Europoje skatinti. Šiame pasiūlyme priimti direktyvą nurodytos trečiųjų šalių piliečių teisės ir pareigos vienodo požiūrio aspektu yra geras atspirties taškas priimti teisės aktus imigracijos srityje, ir turėtų būti taikomos visoms darbuotojų migrantų kategorijoms. EESRK mano, kad pereinamojo laikotarpio priemonės, laikinai apribojančios laisvą darbuotojų judėjimą iš naujų valstybių narių, yra nukrypimas, kurį, atsižvelgiant į aukštos kvalifikacijos darbuotojų įdarbinimą, reikėtų skubiai atšaukti, taip pat reikėtų užtikrinti ES piliečių pirmumo principo taikymą (5). |
| --- | --- |

1.13

EESRK mano, kad šiuo metu Europos Komisijos pateiktas teisėkūros pasiūlymas, kuriuo siekiama palengvinti trečiųjų šalių piliečių ekonominę migraciją, yra papildoma Komisijos priemonė judumui ir ekonominei migracijai Europoje skatinti. Šiame pasiūlyme priimti direktyvą nurodytos trečiųjų šalių piliečių teisės ir pareigos vienodo požiūrio aspektu yra geras atspirties taškas priimti teisės aktus imigracijos srityje, ir turėtų būti taikomos visoms darbuotojų migrantų kategorijoms. EESRK mano, kad pereinamojo laikotarpio priemonės, laikinai apribojančios laisvą darbuotojų judėjimą iš naujų valstybių narių, yra nukrypimas, kurį, atsižvelgiant į aukštos kvalifikacijos darbuotojų įdarbinimą, reikėtų skubiai atšaukti, taip pat reikėtų užtikrinti ES piliečių pirmumo principo taikymą (5).

5

| 1.14 | EESRK labai vertina Europos socialinių partnerių savarankiškumą ir numato, kad jie aktyviai prisidės prie judumo didinimo siekiant pagerinti padėtį darbo rinkose ir sustiprinti ES konkurencingumą. |
| --- | --- |

1.14

EESRK labai vertina Europos socialinių partnerių savarankiškumą ir numato, kad jie aktyviai prisidės prie judumo didinimo siekiant pagerinti padėtį darbo rinkose ir sustiprinti ES konkurencingumą.

| 1.15 | EESRK ragina valstybes nares ir Komisiją dėti bendras pastangas ir parengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti nediskriminuojančias integravimo programas, skirtas piliečiams (ir jų šeimoms), kurie pradirbę tam tikrą laiką kitoje valstybėje narėje grįžta į šalį, kurioje nuolat arba laikinai gyveno. |
| --- | --- |

1.15

EESRK ragina valstybes nares ir Komisiją dėti bendras pastangas ir parengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti nediskriminuojančias integravimo programas, skirtas piliečiams (ir jų šeimoms), kurie pradirbę tam tikrą laiką kitoje valstybėje narėje grįžta į šalį, kurioje nuolat arba laikinai gyveno.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | 2006 metus Europos Komisija buvo paskelbusi Europos darbuotojų judumo metais. Šia iniciatyva buvo siekiama išsamiau supažindinti Europos piliečius su darbo galimybėmis Europos Sąjungoje ir su jų teisėmis bei prerogatyvomis. |
| --- | --- |

2.1

2006 metus Europos Komisija buvo paskelbusi Europos darbuotojų judumo metais. Šia iniciatyva buvo siekiama išsamiau supažindinti Europos piliečius su darbo galimybėmis Europos Sąjungoje ir su jų teisėmis bei prerogatyvomis.

| 2.2 | Piliečių judumas laisvo asmenų judėjimo forma yra įtvirtintas pirminėje Europos Bendrijos teisėje, be to, tai vienas pagrindinių Lisabonos strategijos tikslų ir viena Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių
   (6) rekomendacijų. |
| --- | --- |

2.2

Piliečių judumas laisvo asmenų judėjimo forma yra įtvirtintas pirminėje Europos Bendrijos teisėje, be to, tai vienas pagrindinių Lisabonos strategijos tikslų ir viena Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių
   (6) rekomendacijų.

Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių

6

| 2.3 | Ši iniciatyva, papildanti ankstesnę ES veiklą, visų pirma 2002 m. Komisijos priimtą Įgūdžių ir judumo veiksmų planą
   (7), sudarė sąlygas parengti naują 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planą
   (8), atspindintį naują realybę ir iššūkius, kuriuos šiuo metu turi įveikti Europa. |
| --- | --- |

2.3

Ši iniciatyva, papildanti ankstesnę ES veiklą, visų pirma 2002 m. Komisijos priimtą Įgūdžių ir judumo veiksmų planą
   (7), sudarė sąlygas parengti naują 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planą
   (8), atspindintį naują realybę ir iššūkius, kuriuos šiuo metu turi įveikti Europa.

Įgūdžių ir judumo veiksmų planą

7

2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planą

8

| 2.4 | Čekijos Respublikos pirmininkavimo ES Tarybai 2009 m. pirmąjį pusmetį pagrindinis šūkis – „Europa be kliūčių“. Todėl pirmininkaujanti Čekija pakvietė EESRK parengti keturias tiriamąsias nuomones ir nustatyti įvairiose ES vidaus rinkos srityse dar esamas kliūtis. Viena iš nagrinėjamų sričių – darbo jėgos judumas Europoje. |
| --- | --- |

2.4

Čekijos Respublikos pirmininkavimo ES Tarybai 2009 m. pirmąjį pusmetį pagrindinis šūkis – „Europa be kliūčių“. Todėl pirmininkaujanti Čekija pakvietė EESRK parengti keturias tiriamąsias nuomones ir nustatyti įvairiose ES vidaus rinkos srityse dar esamas kliūtis. Viena iš nagrinėjamų sričių – darbo jėgos judumas Europoje.

| 2.5 | Pirmininkaujanti Čekija toliau sieks didinti darbuotojų judumą Europoje. Įgyvendindama savo prioritetus, ji visų pirma stengsis kuo veiksmingiau įgyvendinti laisvo darbuotojų judėjimo Europos Sąjungoje principą, skatinti profesinį bei geografinį darbo jėgos judumą bendrojoje rinkoje ir toliau tobulinti teisės aktus darbuotojams migrantams taikomų socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje. |
| --- | --- |

2.5

Pirmininkaujanti Čekija toliau sieks didinti darbuotojų judumą Europoje. Įgyvendindama savo prioritetus, ji visų pirma stengsis kuo veiksmingiau įgyvendinti laisvo darbuotojų judėjimo Europos Sąjungoje principą, skatinti profesinį bei geografinį darbo jėgos judumą bendrojoje rinkoje ir toliau tobulinti teisės aktus darbuotojams migrantams taikomų socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje.

| 2.6 | Pirmininkaujanti Čekija pabrėžia, kad šiuo metu galiojanti pereinamojo laikotarpio tvarka dėl laisvo darbuotojų judėjimo duoda neigiamų rezultatų. Jos nuomone, visiškai realizuoti darbo jėgos potencialą ir suteikti lankstumo Europos darbo rinkai yra pagrindiniai Lisabonos strategijos siekiai. |
| --- | --- |

2.6

Pirmininkaujanti Čekija pabrėžia, kad šiuo metu galiojanti pereinamojo laikotarpio tvarka dėl laisvo darbuotojų judėjimo duoda neigiamų rezultatų. Jos nuomone, visiškai realizuoti darbo jėgos potencialą ir suteikti lankstumo Europos darbo rinkai yra pagrindiniai Lisabonos strategijos siekiai.

3.   Bendros pastabos

Bendros pastabos

| 3.1 | Iš Komisijos ataskaitos „Užimtumas Europoje 2008 m.“ aiškėja, kad ekonomikos augimas, Europos Sąjungoje prasidėjęs 2006 m., 2007 m. davė daug žadančių rezultatų: 3,1 proc. išaugo BVP, sukurta 3,5 milijonai naujų darbo vietų. Visose ES valstybėse narėse, išskyrus Vengriją, išaugo užimtumas, o vidutinis užimtumo lygis ES 2007 m. siekė 65,4 proc. Visur, išskyrus Slovakiją, nusistovėjo mažesnis nei 10 proc. nedarbo lygis. 2004 m. ir 2007 m. ES plėtros bangos turėjo teigiamo poveikio Europos ekonomikai ir nesutrikdė 15 ES valstybių narių darbo rinkų. Statistiniai duomenys taip pat rodo, kad esama sinergijos tarp darbo rinkos veiksmingumo, produktyvumo ir darbo vietų kokybės. |
| --- | --- |

3.1

Iš Komisijos ataskaitos „Užimtumas Europoje 2008 m.“ aiškėja, kad ekonomikos augimas, Europos Sąjungoje prasidėjęs 2006 m., 2007 m. davė daug žadančių rezultatų: 3,1 proc. išaugo BVP, sukurta 3,5 milijonai naujų darbo vietų. Visose ES valstybėse narėse, išskyrus Vengriją, išaugo užimtumas, o vidutinis užimtumo lygis ES 2007 m. siekė 65,4 proc. Visur, išskyrus Slovakiją, nusistovėjo mažesnis nei 10 proc. nedarbo lygis. 2004 m. ir 2007 m. ES plėtros bangos turėjo teigiamo poveikio Europos ekonomikai ir nesutrikdė 15 ES valstybių narių darbo rinkų. Statistiniai duomenys taip pat rodo, kad esama sinergijos tarp darbo rinkos veiksmingumo, produktyvumo ir darbo vietų kokybės.

| 3.2 | 2008 m. ES palietė sunki pasaulinė finansų krizė. Namų ūkiai ir įmonės patiria stiprų spaudimą. Panaši ir darbo rinkų padėtis. 2009 m. ekonominės prognozės rodo nulinį augimą ir ES ekonomikos nuosmukio riziką. Euro zona ir kai kurios valstybės narės jau išgyvena recesiją. Gruodžio mėnesį ES Taryba priėmė Europos ekonomikos atkūrimo planą
   (9), kuriame nurodyta dešimt priemonių, taikomų keturiose prioritetinėse srityse, įskaitant Europos plataus masto iniciatyvą užimtumui remti. |
| --- | --- |

3.2

2008 m. ES palietė sunki pasaulinė finansų krizė. Namų ūkiai ir įmonės patiria stiprų spaudimą. Panaši ir darbo rinkų padėtis. 2009 m. ekonominės prognozės rodo nulinį augimą ir ES ekonomikos nuosmukio riziką. Euro zona ir kai kurios valstybės narės jau išgyvena recesiją. Gruodžio mėnesį ES Taryba priėmė Europos ekonomikos atkūrimo planą
   (9), kuriame nurodyta dešimt priemonių, taikomų keturiose prioritetinėse srityse, įskaitant Europos plataus masto iniciatyvą užimtumui remti.

Europos ekonomikos atkūrimo planą

9

| 3.3 | Nuolatinis iššūkis, su kuriuo susiduria Europa ir ES, yra dabartinė neigiama demografinė ir darbo jėgos senėjimo tendencija. Tai ateityje turės didelio poveikio Europos konkurencingumui. Siekiant ištaisyti padėtį, reikia imtis sudėtingų, ir dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis nepaprastai skausmingų veiksmų. Kiekviena valstybė narė nustato jai tinkamas politikos priemones, galinčias pagerinti įtraukių darbo rinkų veikimą. Ypač daug dėmesio reikia skirti pažeidžiamoms darbo rinkos dalyvių kategorijoms, t. y. pagyvenusiems darbuotojams, jaunimui, imigrantams ir neįgaliesiems. Šiuo požiūriu Europos Komisijos komunikatai rodo, kad ES turi ir toliau siekti pažangos įgyvendinant esamus tesės aktus dėl nediskriminavimo principo įgyvendinimo (10). |
| --- | --- |

3.3

Nuolatinis iššūkis, su kuriuo susiduria Europa ir ES, yra dabartinė neigiama demografinė ir darbo jėgos senėjimo tendencija. Tai ateityje turės didelio poveikio Europos konkurencingumui. Siekiant ištaisyti padėtį, reikia imtis sudėtingų, ir dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis nepaprastai skausmingų veiksmų. Kiekviena valstybė narė nustato jai tinkamas politikos priemones, galinčias pagerinti įtraukių darbo rinkų veikimą. Ypač daug dėmesio reikia skirti pažeidžiamoms darbo rinkos dalyvių kategorijoms, t. y. pagyvenusiems darbuotojams, jaunimui, imigrantams ir neįgaliesiems. Šiuo požiūriu Europos Komisijos komunikatai rodo, kad ES turi ir toliau siekti pažangos įgyvendinant esamus tesės aktus dėl nediskriminavimo principo įgyvendinimo (10).

10

| 3.4 | Žvelgiant į ateitį, Europos darbo rinkų atgaivinimą ir darbo jėgos judumo skatinimą Europoje reikia laikyti vienu pagrindinių europinės užimtumo strategijos veiksnių. Nepaisant visų Europos Komisijos ir valstybių narių iniciatyvų ir veiksmų, ES vėluojama įgyvendinti Lisabonoje (2000 m.) iškeltus ES judumo tikslus – paversti Europą konkurencingiausia žiniomis pagrįsta ekonomika pasaulyje. |
| --- | --- |

3.4

Žvelgiant į ateitį, Europos darbo rinkų atgaivinimą ir darbo jėgos judumo skatinimą Europoje reikia laikyti vienu pagrindinių europinės užimtumo strategijos veiksnių. Nepaisant visų Europos Komisijos ir valstybių narių iniciatyvų ir veiksmų, ES vėluojama įgyvendinti Lisabonoje (2000 m.) iškeltus ES judumo tikslus – paversti Europą konkurencingiausia žiniomis pagrįsta ekonomika pasaulyje.

| 3.5 | Naujojo Europos Komisijos parengto 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų plano tikslas – išanalizuoti padėtį atsižvelgiant į su globalizacija, demografiniais pokyčiais ir naujųjų technologijų pažanga susijusius iššūkius, naikinti judumo kliūtis Europoje, išryškinti naujas judumo būdų tendencijas ir nustatyti reikalingus veiksmus. |
| --- | --- |

3.5

Naujojo Europos Komisijos parengto 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų plano tikslas – išanalizuoti padėtį atsižvelgiant į su globalizacija, demografiniais pokyčiais ir naujųjų technologijų pažanga susijusius iššūkius, naikinti judumo kliūtis Europoje, išryškinti naujas judumo būdų tendencijas ir nustatyti reikalingus veiksmus.

| 3.6 | Savo plane Europos Komisija daugiausia dėmesio skiria:






  — | esamų teisėkūros ir administracinės praktikos tobulinimui. Veiksmai numatyti siekiant Bendrijos teisėkūrą pritaikyti prie šiandienos poreikių ir sąlygų, įtvirtinti Europos socialinės apsaugos mokymų ir stebėsenos tinklo (angl. TRESS) (11) statusą ir analitinius gebėjimus bei sustiprinti nacionalinių ir viešosios valdžios institucijų administracinį bendradarbiavimą ir procedūras, |
| --- | --- | --- |

3.6

Savo plane Europos Komisija daugiausia dėmesio skiria:

—

esamų teisėkūros ir administracinės praktikos tobulinimui. Veiksmai numatyti siekiant Bendrijos teisėkūrą pritaikyti prie šiandienos poreikių ir sąlygų, įtvirtinti Europos socialinės apsaugos mokymų ir stebėsenos tinklo (angl. TRESS) (11) statusą ir analitinius gebėjimus bei sustiprinti nacionalinių ir viešosios valdžios institucijų administracinį bendradarbiavimą ir procedūras,

angl. TRESS

11

| — | didesnei visų lygių valdžios institucijų judumui teikiamai politinei paramai, visų pirma investuojant į esamas nacionalinio, regionų ir vietos lygmens programas bei įgyvendinant tinkamus darbuotojų judumo skatinimo mechanizmus, |
| --- | --- |

—

didesnei visų lygių valdžios institucijų judumui teikiamai politinei paramai, visų pirma investuojant į esamas nacionalinio, regionų ir vietos lygmens programas bei įgyvendinant tinkamus darbuotojų judumo skatinimo mechanizmus,

| — | EURES (12) teikiamų paslaugų įtvirtinimui, paramai ir kokybės gerinimui bei šios sistemos strateginės dimensijos akcentavimui įtvirtinant jos analitinį potencialą judumo srautų ir darbo rinkos pokyčių srityje, |
| --- | --- |

—

EURES (12) teikiamų paslaugų įtvirtinimui, paramai ir kokybės gerinimui bei šios sistemos strateginės dimensijos akcentavimui įtvirtinant jos analitinį potencialą judumo srautų ir darbo rinkos pokyčių srityje,

12

| — | geresniam judumo privalumų suvokimui pasitelkiant naujoviškas procedūras, keičiant informavimo tvarką ir pasitelkiant gerosios patirties pavyzdžius. |
| --- | --- |

—

geresniam judumo privalumų suvokimui pasitelkiant naujoviškas procedūras, keičiant informavimo tvarką ir pasitelkiant gerosios patirties pavyzdžius.

| 3.7 | Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas Eurofound, viena iš trišaliu pagrindu veikiančių Europos Komisijos agentūrų, tapo unikalia paramos judumui Europoje analizės ir mokslinių tyrimų platforma, padedančia atskleisti darbo rinkose esančias kliūtis bei naujus iššūkius, kuriuos lėmė pokyčiai darbo rinkose. |
| --- | --- |

3.7

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas Eurofound, viena iš trišaliu pagrindu veikiančių Europos Komisijos agentūrų, tapo unikalia paramos judumui Europoje analizės ir mokslinių tyrimų platforma, padedančia atskleisti darbo rinkose esančias kliūtis bei naujus iššūkius, kuriuos lėmė pokyčiai darbo rinkose.

| 3.8 | Iki šiol Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas neparengė išsamios nuomonės dėl judumo ir Europoje jam kylančių kliūčių. Tačiau, kaip Europos Komisijos patariamoji institucija, EESRK išsakė tvirtą savo nuomonę dėl visų Komisijos pranešimų ir iniciatyvų, susijusių su darbuotojų judėjimu Europoje, ir parengė kelias labai reikšmingas nuomones (13). |
| --- | --- |

3.8

Iki šiol Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas neparengė išsamios nuomonės dėl judumo ir Europoje jam kylančių kliūčių. Tačiau, kaip Europos Komisijos patariamoji institucija, EESRK išsakė tvirtą savo nuomonę dėl visų Komisijos pranešimų ir iniciatyvų, susijusių su darbuotojų judėjimu Europoje, ir parengė kelias labai reikšmingas nuomones (13).

13

| 3.9 | Socialiniai partneriai taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį. Jų nuomone, judumas Europoje ir kliūčių judumui panaikinimas yra ypač svarbūs ir šias temas jie įtraukė į savo 2003–2005 m. bendrą darbo programą. Kitos jų su šia sritimi susijusios iniciatyvos ir jų bendrai parengti dokumentai taip pat padėjo nustatyti kai kurias judumo ES kliūtis. |
| --- | --- |

3.9

Socialiniai partneriai taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį. Jų nuomone, judumas Europoje ir kliūčių judumui panaikinimas yra ypač svarbūs ir šias temas jie įtraukė į savo 2003–2005 m. bendrą darbo programą. Kitos jų su šia sritimi susijusios iniciatyvos ir jų bendrai parengti dokumentai taip pat padėjo nustatyti kai kurias judumo ES kliūtis.

4.   Faktai ir skaičiai: Eurofound tyrimas

Faktai ir skaičiai: Eurofound tyrimas

4.1   Eurofound tyrimas, atliktas remiantis „Eurobarometro“ rezultatais (14), atskleidžia tam tikrus dalykus, kurie yra labai svarbūs norint suprasti ES piliečių elgseną ir mąstyseną judumo ir imigracijos Europoje požiūriu:

14

| — | ES piliečiai (53 proc. apklaustųjų) vis dar mano, kad jų „laisvė judėti ir dirbti ES“ yra pagrindinis Europos integracijos privalumas ir Europos projekto acquis, |
| --- | --- |

—

ES piliečiai (53 proc. apklaustųjų) vis dar mano, kad jų „laisvė judėti ir dirbti ES“ yra pagrindinis Europos integracijos privalumas ir Europos projekto acquis,

acquis

| — | nepaisant to, kad judumo Europoje idėją palaiko ES institucijos ir piliečiai, valstybėse narėse vis dar nerimaujama dėl galimų ekonominės migracijos iš naujųjų valstybių narių pasekmių, |
| --- | --- |

—

nepaisant to, kad judumo Europoje idėją palaiko ES institucijos ir piliečiai, valstybėse narėse vis dar nerimaujama dėl galimų ekonominės migracijos iš naujųjų valstybių narių pasekmių,

| — | tik apie 2 proc. Europos (ES-25) darbuotojų yra gimę kitoje valstybėje narėje negu šiuo metu dirba, |
| --- | --- |

—

tik apie 2 proc. Europos (ES-25) darbuotojų yra gimę kitoje valstybėje narėje negu šiuo metu dirba,

| — | apie 4 proc. ES gyventojų jau yra gyvenę kitoje valstybėje narėje, o 3 proc. tam tikru metu gyveno ES nepriklausančioje valstybėje. |
| --- | --- |

—

apie 4 proc. ES gyventojų jau yra gyvenę kitoje valstybėje narėje, o 3 proc. tam tikru metu gyveno ES nepriklausančioje valstybėje.

4.1.1   Geografinio judumo tyrimas parodė, kad Europoje tarpvalstybinis judumas nėra labai didelis. Rezultatai rodo, kad europiečiai vidutiniškai dešimt metų nekeičia gyvenamosios vietos. Tarp jaunuolių šis laikotarpis santykinai trumpesnis, o tarp vyresnio amžiaus žmonių – ilgesnis. Tyrimo duomenimis, artimiausioje ateityje radikalių pokyčių tikėtis nereikėtų.

Geografinio judumo tyrimas

4.1.2   Judumas vis dar iš esmės motyvuojamas noro pažinti naujus žmones ir naujas vietas. Tačiau daugiau kaip trečdalio (38 proc.) užsienyje gyventi ketinančių asmenų sprendimą persikelti lemia ekonominės priežastys (pinigai, darbo vietų kokybė). Naujosiose valstybėse narėse ekonominė motyvacija užima svarbiausią vietą, tačiau su užimtumu susiję motyvai yra svaresni nei noras pasinaudoti (arba piktnaudžiauti) socialiniais privalumais ar kokybiškesnėmis viešosiomis paslaugomis. Priešingai, baimė prarasti socialinius ryšius (apribojant kontaktus su šeima ir prarandant jos palaikymą) yra pagrindinis veiksnys, atgrasantis žmones nuo judumo. Kiti ribojantys veiksniai yra būsto sąlygos ir paslaugų bei sveikatos priežiūros kokybė.

Judumas

iš esmės motyvuojamas

pagrindinis veiksnys, atgrasantis

4.1.3   Ateities uždaviniai. Geografinis judumas lieka pagrindinis Europos Sąjungos tikslas. Per mažą judumą galima laikyti riboto gebėjimo prisitaikyti ir konkurencingumo stokos sinonimu. Ir priešingai, per didelis judumas tarp vargingų ir turtingesnių regionų gali turėti įtakos darbo rinkoms (lemti kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, padidinti nedarbo lygį, paskatinti „protų nutekėjimą“).

Ateities uždaviniai

4.1.4   Svarbus faktinių duomenų šaltinis šioje srityje yra Europos Komisijos GD EMPL paskelbtas tyrimas Geografinis judumas Europos Sąjungoje: ekonominių ir socialinių privalumų optimizavimas (15). Remiantis šiuo tyrimu, į geografinio judumo išplėtimą orientuota politika siekiama dviejų tikslų: 1) išplėsti laukiamus judumo privalumus 2) palengvinti su juo susijusią asmenims tenkančią naštą. Tyrime dėmesys sutelkiamas į geografinio judumo ekonominį veiksnį ir jo vaidmenį kaip priemonę panaikinti regioninių darbo rinkų skirtumus (užimtumo, realiojo darbo užmokesčio, darbuotojų trūkumo požiūriu).

15

4.1.5   Kalbant apie judumą, vidutinis per karjerą darbuotojo užimamų darbo vietų skaičius – 3,9; kiekvienoje jų praleidžiama vidutiniškai 8,3 metai. Per ką tik pasibaigusius metus darbą pakeitė 8 proc. apklaustų asmenų, 32 proc. tai padarė per 5 pastaruosius metus ir 50 proc. per praėjusį dešimtmetį.

Kalbant apie judumą

4.1.6   Dėl ateities perspektyvų tyrimas parodė, kad 41 proc. respondentų tikisi kitą darbdavį susirasti per penkerius ateinančius metus, 54 proc. darbo keisti neketina ir 5 proc. nėra apsisprendę. Galima apibrėžti tris pagrindines priežastis, dėl kurių žmonės yra pasirengę per penkerius ateinančius metus pakeisti darbdavį: pokyčių troškimas ir savanoriškas sprendimas, sprendimas ne savo noru arba neutralus sprendimas, kurį lemia aplinkybės.

4.1.7   Tyrimas parodė, kad per ateinančius penkerius metus 65 proc. visų laukiamų perėjimų iš vieno darbo į kitą įvyks savo noru. Savanoriškas perėjimas iš vienos darbo vietos į kitą padeda geriau ugdyti darbuotojų įgūdžius ir stiprina jų tinkamumą iškeltiems tikslams pasiekti bei gerina jų karjeros ir darbo užmokesčio perspektyvas.

4.1.8   Tyrimas, pavadintas „Profesinis judumas Europos Sąjungoje: ekonominių ir socialinių pranašumų optimizavimas“ (16) davė įdomių rezultatų. Jis tapo pagrindu valstybių narių diskusijoms apie tai, kaip ekonominiu ir socialiniu požiūriu optimizuoti profesinį judumą. Tyrime analizuojama ES-27 padėtis ir skirtumai, nurodomi ekonomikos veiksniai, tiesiogiai susiję su produktyvumu, darbo užmokesčiu, naujovių diegimu ir užimtumu, bei veiksniai, darantys įtaką darbo kokybei ir socialinei sanglaudai.

16

5.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

5.1   Visos iniciatyvos ir nuostatos, kuriomis siekiama palengvinti ir sustiprinti profesinį judumą bei pagerinti pasiūlos ir paklausos santykį darbo rinkoje, nepaprastai svarbios dėl dviejų priežasčių. Šiomis priemonėmis ne tik galima optimizuoti darbo rinkų veikimą ir ištaisyti jų trūkumus, bet ir smarkiai prisidėti prie ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos tikslų įgyvendinimo.

5.2   Nors ES piliečiai tiki savo judėjimo laisve ir dauguma jų pripažįsta, kad nebeverta toje pačioje darbo vietoje dirbti visą gyvenimą, tyrimo rezultatai rodo, kad šiandien vis dar yra daug kliūčių darbuotojams laisvai judėti iš vienos šalies į kitą arba įveikti pavojus siekiant rasti naują, kokybiškesnę darbo vietą.

5.3   Tarp daugelio judumo kliūčių galime paminėti šias:

daugelio judumo kliūčių

| — | ribotą kalbų mokėjimą, |
| --- | --- |

—

ribotą kalbų mokėjimą,

| — | mažai ar nepakankamai išvystytus įgūdžius ir žinias, |
| --- | --- |

—

mažai ar nepakankamai išvystytus įgūdžius ir žinias,

| — | nepakankamą profesinio mokymo ir kvalifikacijų pripažinimą kitose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

nepakankamą profesinio mokymo ir kvalifikacijų pripažinimą kitose valstybėse narėse,

| — | teisines ir administracines kliūtis, |
| --- | --- |

—

teisines ir administracines kliūtis,

| — | sudėtingumą abiems sutuoktiniams rasti nuolatines darbo vietas, |
| --- | --- |

—

sudėtingumą abiems sutuoktiniams rasti nuolatines darbo vietas,

| — | informacijos apie darbo pasiūlymus pasklidimą arba skaidrumo trūkumą profesinio mokymosi ir užimtumo galimybių srityje, |
| --- | --- |

—

informacijos apie darbo pasiūlymus pasklidimą arba skaidrumo trūkumą profesinio mokymosi ir užimtumo galimybių srityje,

| — | prastą transporto infrastruktūrą, |
| --- | --- |

—

prastą transporto infrastruktūrą,

| — | pasiūlos trūkumą būsto rinkoje ir šioje rinkoje vyraujančias kainas, |
| --- | --- |

—

pasiūlos trūkumą būsto rinkoje ir šioje rinkoje vyraujančias kainas,

| — | neseniai pasireiškęs pasitikėjimo praradimas ir ksenofobija. |
| --- | --- |

—

neseniai pasireiškęs pasitikėjimo praradimas ir ksenofobija.

5.4   Siekiant paskatinti Europoje judumą, būtina pašalinti kai kurias esamas kliūtis. EESRK mano, kad tam, kad darbuotojų judumo skatinimo politika būtų veiksminga, joje turi būti šie esminiai elementai:

judumo skatinimo politika

veiksminga

| 5.4.1 | Visų pirma reikia geriau informuoti apie kliūtis geografiniam ir profesiniam judumui ir apie paramos priemones joms pašalinti. Pastaraisiais metais Europoje buvo dedamos pastangos nustatyti darbuotojų judumo kliūtis ir pagerinti padėtį, tačiau reikėtų, kad Europos ir valstybių narių lygiu parengti tyrimai padėtų geriau suvokti ekonominiam judumui kliudančių veiksnių mastą, ypatumus arba lemiamus elementus bei įvertinti jų ekonominį poveikį. |
| --- | --- |

5.4.1

Visų pirma reikia geriau informuoti apie kliūtis geografiniam ir profesiniam judumui ir apie paramos priemones joms pašalinti. Pastaraisiais metais Europoje buvo dedamos pastangos nustatyti darbuotojų judumo kliūtis ir pagerinti padėtį, tačiau reikėtų, kad Europos ir valstybių narių lygiu parengti tyrimai padėtų geriau suvokti ekonominiam judumui kliudančių veiksnių mastą, ypatumus arba lemiamus elementus bei įvertinti jų ekonominį poveikį.

geriau informuoti apie kliūtis

| 5.4.2 | Antra, būtina Europos darbo rinkose taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principą. Patirtis rodo, kad šį principą veiksmingai taikančios šalys sugeba geriau prisitaikyti prie pasaulinio masto pokyčių. Remiantis šiuo teiginiu, judumą reikėtų vertinti kaip vieną iš veiksnių, padedančių didinti užimtumą, darbuotojų gebėjimą prisitaikyti ir konkurencingumą globalizacijos sąlygomis. Darbo organizavimas turi labiau atitikti įmonių ir darbuotojų poreikius, tai taip pat gali paskatinti kurti naujas judumo formas. |
| --- | --- |

5.4.2

Antra, būtina Europos darbo rinkose taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principą. Patirtis rodo, kad šį principą veiksmingai taikančios šalys sugeba geriau prisitaikyti prie pasaulinio masto pokyčių. Remiantis šiuo teiginiu, judumą reikėtų vertinti kaip vieną iš veiksnių, padedančių didinti užimtumą, darbuotojų gebėjimą prisitaikyti ir konkurencingumą globalizacijos sąlygomis. Darbo organizavimas turi labiau atitikti įmonių ir darbuotojų poreikius, tai taip pat gali paskatinti kurti naujas judumo formas.

Europos darbo rinkose taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principą

| 5.4.3 | Trečia, būtina pritaikyti profesinio mokymo sistemas darbo rinkos poreikiams. Turi būti įtvirtintas požiūris į veiksmingą mokymosi visą gyvenimą sistemą. Mūsų dienomis darbo rinkos vis labiau prisitaiko prie greitų pokyčių ir naujų kvalifikacijų paklausos. Vis daugiau žmonių turės prisitaikyti prie savo darbo ir karjeros raidos įgydami naujų įvairesnių kvalifikacijų. Dėl to žmonėms turi būti sudarytos galimybės ugdyti ir tobulinti savo gebėjimus, kad jie ir toliau būtų paklausūs darbo rinkoje ir prisitaikytų prie jos pokyčių. Šioje srityje pirmenybę reikėtų teikti tam tikroms iniciatyvoms, o konkrečiai:






  — | užtikrinti, kad žmonės įgytų reikalingų žinių ir įgūdžių dar prieš baigdami profesinį mokymą, |
| --- | --- | --- |

5.4.3

Trečia, būtina pritaikyti profesinio mokymo sistemas darbo rinkos poreikiams. Turi būti įtvirtintas požiūris į veiksmingą mokymosi visą gyvenimą sistemą. Mūsų dienomis darbo rinkos vis labiau prisitaiko prie greitų pokyčių ir naujų kvalifikacijų paklausos. Vis daugiau žmonių turės prisitaikyti prie savo darbo ir karjeros raidos įgydami naujų įvairesnių kvalifikacijų. Dėl to žmonėms turi būti sudarytos galimybės ugdyti ir tobulinti savo gebėjimus, kad jie ir toliau būtų paklausūs darbo rinkoje ir prisitaikytų prie jos pokyčių. Šioje srityje pirmenybę reikėtų teikti tam tikroms iniciatyvoms, o konkrečiai:

pritaikyti profesinio mokymo sistemas

—

užtikrinti, kad žmonės įgytų reikalingų žinių ir įgūdžių dar prieš baigdami profesinį mokymą,

| — | motyvuoti žmones taip pat prisiimti asmeninę atsakomybę už kvalifikacijos kėlimą visą gyvenimą ir sudaryti sąlygas (pvz., apmokėti darbo laiką, skirtą kvalifikacijai kelti) jiems tai daryti, |
| --- | --- |

—

motyvuoti žmones taip pat prisiimti asmeninę atsakomybę už kvalifikacijos kėlimą visą gyvenimą ir sudaryti sąlygas (pvz., apmokėti darbo laiką, skirtą kvalifikacijai kelti) jiems tai daryti,

| — | užtikrinti patrauklesnį, lankstesnį ir labiau atitinkantį darbo rinkos poreikius profesinį mokymą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti patrauklesnį, lankstesnį ir labiau atitinkantį darbo rinkos poreikius profesinį mokymą,

| — | šioje srityje ypatingą dėmesį reikia skirti tam tikroms darbuotojų kategorijoms, t.y. jaunimui ir vyresnio amžiaus darbuotojams, |
| --- | --- |

—

šioje srityje ypatingą dėmesį reikia skirti tam tikroms darbuotojų kategorijoms, t.y. jaunimui ir vyresnio amžiaus darbuotojams,

| — | užmegzti partnerystės ryšius su suinteresuotomis šalimis: valstybėmis, socialiniais partneriais, mokymo įstaigomis ir įmonėmis. |
| --- | --- |

—

užmegzti partnerystės ryšius su suinteresuotomis šalimis: valstybėmis, socialiniais partneriais, mokymo įstaigomis ir įmonėmis.

| 5.4.4 | Ketvirta, reikia plėtoti socialinės apsaugos sistemas, kad darbuotojams būtų naudingiau ir lengviau pereiti prie įvairaus pobūdžio ES darbo rinkų, kad žmonėms nebūtų kliudoma vykti į kitas valstybes nares ieškoti geresnio darbo. EESRK nori atkreipti dėmesį į savo nuomonę dėl lankstumo ir saugumo garantijų pusiausvyros principo taikymo, ypač į galimybių rasti darbą gerinimą siekiant padėti žmonėms geriau prisitaikyti prie darbo rinkos raidos ir pasinaudoti kokybiškesniais darbo pasiūlymais. Apskritai, reikia teikti pirmenybę darbo vietų kūrimui, padėti darbą keičiantiems darbuotojams ir užtikrinti didesnes jų galimybes įsitvirtinti darbo rinkoje. Patirtis rodo, kad šiuo metu, užuot pasyviai mokėjus daugiau išmokų, kelti kitą tikslą – sudaryti palankesnes sąlygas įsidarbinti naikinant administracines kliūtis ir investuojant tiek į darbuotojų įgūdžių formavimą, tiek į aktyvią užimtumo politiką. |
| --- | --- |

5.4.4

Ketvirta, reikia plėtoti socialinės apsaugos sistemas, kad darbuotojams būtų naudingiau ir lengviau pereiti prie įvairaus pobūdžio ES darbo rinkų, kad žmonėms nebūtų kliudoma vykti į kitas valstybes nares ieškoti geresnio darbo. EESRK nori atkreipti dėmesį į savo nuomonę dėl lankstumo ir saugumo garantijų pusiausvyros principo taikymo, ypač į galimybių rasti darbą gerinimą siekiant padėti žmonėms geriau prisitaikyti prie darbo rinkos raidos ir pasinaudoti kokybiškesniais darbo pasiūlymais. Apskritai, reikia teikti pirmenybę darbo vietų kūrimui, padėti darbą keičiantiems darbuotojams ir užtikrinti didesnes jų galimybes įsitvirtinti darbo rinkoje. Patirtis rodo, kad šiuo metu, užuot pasyviai mokėjus daugiau išmokų, kelti kitą tikslą – sudaryti palankesnes sąlygas įsidarbinti naikinant administracines kliūtis ir investuojant tiek į darbuotojų įgūdžių formavimą, tiek į aktyvią užimtumo politiką.

plėtoti socialinės apsaugos sistemas

| 5.4.5 | Penkta, reikia šalinti geografinį ir profesinį judumą ribojančias teisines, administracines ir mokestines kliūtis:






  — | tiksliai įgyvendinti laisvo darbuotojų judėjimo nuostatas, kad būtų užtikrintas nediskriminavimo principo laikymasis įsidarbinant, |
| --- | --- | --- |

5.4.5

Penkta, reikia šalinti geografinį ir profesinį judumą ribojančias teisines, administracines ir mokestines kliūtis:

teisines, administracines ir mokestines kliūtis

—

tiksliai įgyvendinti laisvo darbuotojų judėjimo nuostatas, kad būtų užtikrintas nediskriminavimo principo laikymasis įsidarbinant,

| — | skatinti valstybes nares greičiau ir nuosekliai įgyvendinti Direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (17) bei sukurti europinę profesinių kvalifikacijų sistemą, |
| --- | --- |

—

skatinti valstybes nares greičiau ir nuosekliai įgyvendinti Direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (17) bei sukurti europinę profesinių kvalifikacijų sistemą,

17

| — | imtis priemonių siekiant išvengti dvigubo papildomų pensijų sistemų apmokestinimo, |
| --- | --- |

—

imtis priemonių siekiant išvengti dvigubo papildomų pensijų sistemų apmokestinimo,

| — | išspręsti problemas, susijusias su mokesčiais (ir socialinių paslaugų) ir bet kokia diskriminacijos forma dėl pilietybės, |
| --- | --- |

—

išspręsti problemas, susijusias su mokesčiais (ir socialinių paslaugų) ir bet kokia diskriminacijos forma dėl pilietybės,

| — | naikinant kliūtis judumui ypatingą dėmesį skirti asmenims su negalia, |
| --- | --- |

—

naikinant kliūtis judumui ypatingą dėmesį skirti asmenims su negalia,

| — | atsižvelgti į specifinius moterų, turinčių vaikų arba išlaikomų asmenų, poreikius. |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į specifinius moterų, turinčių vaikų arba išlaikomų asmenų, poreikius.

| 5.4.6 | Šešta, užtikrinti galimybę ES piliečiams lengvai gauti išsamią informaciją apie įsidarbinimo ir mokymosi galimybes. Nors duomenų apie gyvenimo ir darbo sąlygas yra daug, visiškai neteikiama pirmenybė informacijai, susijusiai su mokymu ir užimtumu; dažnai jos nėra arba ji sunkiai prieinama. Europos informacinė sistema, kurioje supažindinama su įsidarbinimo ir profesijos mokymosi galimybėmis, yra svarbiausias dalykas siekiant padėti piliečiams ir įmonėms priimti geriausią sprendimą dėl įgūdžių plėtojimo, pasinaudojimo galimybėmis ir taip padidinti profesinį judumą. Šioje srityje interneto tinklalapis EURES gali atlikti reikšmingą teigiamą vaidmenį. Tačiau šiuo metu apie tinklalapį nėra pakankamai informacijos, apie jį menkai informuoti ne tik piliečiai, bet visų pirma įmonės. Todėl visų pirma reikia gerinti informacijos sklaidą specifiniais klausimais, pavyzdžiui, apie socialinių paslaugų pakeitimus ar pritaikymą (atsižvelgiant į tai, ar jos privalomos, ar papildomos) profesinio ir geografinio judumo atvejais. Pavyzdžiui, kalbant apie profesinių pensijų sistemą būtų naudinga gauti informaciją apie tam tikras įgyjamas teises, taikomą mokesčių tvarką, pensijos perkėlimo galimybes, taip pat apie sąnaudas ir kiekvienos alternatyvos privalumus ir pan. (18) |
| --- | --- |

5.4.6

Šešta, užtikrinti galimybę ES piliečiams lengvai gauti išsamią informaciją apie įsidarbinimo ir mokymosi galimybes. Nors duomenų apie gyvenimo ir darbo sąlygas yra daug, visiškai neteikiama pirmenybė informacijai, susijusiai su mokymu ir užimtumu; dažnai jos nėra arba ji sunkiai prieinama. Europos informacinė sistema, kurioje supažindinama su įsidarbinimo ir profesijos mokymosi galimybėmis, yra svarbiausias dalykas siekiant padėti piliečiams ir įmonėms priimti geriausią sprendimą dėl įgūdžių plėtojimo, pasinaudojimo galimybėmis ir taip padidinti profesinį judumą. Šioje srityje interneto tinklalapis EURES gali atlikti reikšmingą teigiamą vaidmenį. Tačiau šiuo metu apie tinklalapį nėra pakankamai informacijos, apie jį menkai informuoti ne tik piliečiai, bet visų pirma įmonės. Todėl visų pirma reikia gerinti informacijos sklaidą specifiniais klausimais, pavyzdžiui, apie socialinių paslaugų pakeitimus ar pritaikymą (atsižvelgiant į tai, ar jos privalomos, ar papildomos) profesinio ir geografinio judumo atvejais. Pavyzdžiui, kalbant apie profesinių pensijų sistemą būtų naudinga gauti informaciją apie tam tikras įgyjamas teises, taikomą mokesčių tvarką, pensijos perkėlimo galimybes, taip pat apie sąnaudas ir kiekvienos alternatyvos privalumus ir pan. (18)

EURES

reikšmingą teigiamą vaidmenį

18

| 5.4.7 | Galiausiai siekiant skatinti judumą, reikėtų išplėtoti iniciatyvas, kurios pagerintų būsto įsigyjimo sąlygas bei transporto infrastruktūrą. Svarbiausia, kad žmonės galėtų rasti prieinamą ir tinkamą būstą tose vietovėse, kur randa galimybių įsidarbinti. Be to, siekiant didesnio darbuotojų judumo labai svarbu įgyvendinti priemones, skatinančias kurti veiksmingą ir lanksčią transporto infrastruktūrą. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su įmonėmis, turėtų atkreipti dėmesį į su imigracija susijusias išlaidas, kurti ir plėtoti skatinimo sistemas, skirtas persikeliantiems darbo ieškotojams (angl. mobile job seekers). |
| --- | --- |

5.4.7

Galiausiai siekiant skatinti judumą, reikėtų išplėtoti iniciatyvas, kurios pagerintų būsto įsigyjimo sąlygas bei transporto infrastruktūrą. Svarbiausia, kad žmonės galėtų rasti prieinamą ir tinkamą būstą tose vietovėse, kur randa galimybių įsidarbinti. Be to, siekiant didesnio darbuotojų judumo labai svarbu įgyvendinti priemones, skatinančias kurti veiksmingą ir lanksčią transporto infrastruktūrą. Valstybės narės, bendradarbiaudamos su įmonėmis, turėtų atkreipti dėmesį į su imigracija susijusias išlaidas, kurti ir plėtoti skatinimo sistemas, skirtas persikeliantiems darbo ieškotojams (angl. mobile job seekers).

būsto įsigyjimo sąlygas

transporto infrastruktūrą

angl. mobile job seekers

5.5   Po 2004 ir 2007 m. įvykusių plėtros etapų ES atitinkamai pasipildė dešimčia ir dvejomis naujomis valstybėmis narėmis, kurios pradėjo diskusiją dėl sienų atvėrimo ir laisvo darbuotojų judėjimo. „Eurofound“ tyrimų išvados patvirtina, kad nors migrantai iš Rytų Europos ir toliau vyks į Vakarus, geografinis judumas vis tiek yra neintensyvus ir laikinas.

plėtros etapų

5.5.1   Valstybės narės, kurios dar taiko pereinamojo laikotarpio sąlygas palaikydamos ryšius su 2004 m. į ES įstojusioms valstybėmis, iki 2009 m. gegužės 1 d. privalo nurodyti, ar ketina pereiti į trečiąjį etapą ir taikyti šiuos laikotarpius dar dvejus metus. Bulgarija ir Rumunija turi priimti sprendimą iki 2008 m. gruodžio 31 d. (19). Todėl EESRK palankiai įvertino antrąjį 2008 m. lapkričio 18 d. Europos Komisijos komunikatą (20) dėl stojimo sutartyje nustatytų pereinamojo laikotarpio nuostatų taikymo ataskaitos, kuriame iš esmės tik patvirtinamos pirmosios 2006 m. vertinimo ataskaitos (21) išvados. Iš antrojo komunikato išvadų aiškiai matyti, kad darbo rinkų atvėrimas naujųjų valstybių narių darbuotojams turėjo aiškiai teigiamą poveikį tiek priimančių šalių ekonomikai, tiek ir visai ES.

19

20

21

5.5.2   Bet koks sprendimas, kuriuo siekiama pakeisti pereinamųjų laikotarpių taikymo sąlygas, turėtų būti taikomas nacionaliniu lygiu ir grindžiamas faktų analize. EESRK mano, kad 2009 m. nustojus taikyti šiuos pereinamuosius laikotarpius bus paskatintas lanksčių ir įtraukių darbo rinkų kūrimas, mažės nelegalus darbas ir skurdas Europoje.

5.5.3   Be to, pereinamojo laikotarpio priemonių taikymas gali riboti Reglamento Nr. 1408/71 69 straipsnio dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (suteikiančio teisę bedarbiams toliau gauti bedarbio išmokas iš kompetentingos valstybės narės jiems ieškant darbo kitoje valstybėje narėje) praktinį taikymą.

5.6   Darbuotojų komandiravimas paslaugų liberalizavimo Europoje kontekste. Darbuotojų komandiravimo privalumai, kuriuos lemia sklandus vidaus rinkos veikimas, yra svarbūs įmonėms, darbuotojams, piliečiams ir visai ekonomikai. Tai skatina įmonių augimą ir užtikrina geresnes sąlygas patekti į rinką, kuriai šiuo metu priklauso apie penkis šimtus milijonų asmenų ir apie trisdešimt šalių (Europos ekonominėje erdvėje). Europos įmonės susiduria su išaugusia konkurencija ir įtvirtina savo pozicijas pasaulinėje rinkoje. Naujoji paslaugų vidaus rinkoje direktyva yra pagrindinė priemonė tęsti liberalizavimo procesą.

Darbuotojų komandiravimas

5.6.1   Šiuo klausimu Europos Komisija paskelbė du komunikatus (22), kuriuose nagrinėjamas darbuotojų komandiravimo vadovaujantis paslaugoms taikomomis nuostatomis klausimas. Šiuose dokumentuose siekta išnagrinėti padėtį ir pateikti valstybėms narėms tam tikras gaires, padėsiančias tinkamai taikyti ir aiškinti ETT sprendimus. Be to, juose buvo siekiama išnagrinėti, šių dviejų priemonių papildomumą ir galimybes šiuo metu komandiruojamiems darbuotojams teikiamai apsaugai pagerinti.

22

5.6.2   Kaip ir savo 2008 m. gegužės 29 d. nuomonėje (23) Komitetas palankiai vertina Europos Komisijos sprendimą 2009/17/EB (24) įsteigti aukšto lygio ekspertų komitetą darbuotojų komandiravimo klausimams nagrinėti, kuris turėtų padėti nustatyti ir skatinti sėkmingos praktikos sklaidą, atlikti išsamius mokslinius tyrimus ir spręsti su direktyvos taikymu susijusias problemas. Į šį procesą įtraukti ir socialiniai partneriai.

23

24

ekspertų komitetą

5.6.3   Tam tikri pastarieji Europos Teisingumo Teismo sprendimai (bylose Laval (25),Viking (26), Rüffert (27), susiję su Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo, sukėlė prieštaringas diskusijas dėl darbuotojų komandiravimo direktyvos. Komitetas remia 2008 m. spalio mėn. pateiktą Europos Komisijos ir ES Tarybai pirmininkavusios Prancūzijos pasiūlymą, kuriame socialiniai partneriai raginami kartu parengti analizę, leidžiančią išsamiai įvertinti šių sprendimų teisines, ekonomines ir socialines pasekmes.

25

26

27

5.7   Socialinės apsaugos sistemų koordinavimas ir modernizavimas. Teisinė sistema, užtikrinanti socialinės apsaugos sistemų koordinavimą, yra pagrindinė judumo skatinimo ES priemonė. Šiuo metu galiojantis Reglamentas 1408/71 (28) pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) 883/2004, priimtu 2004 m. balandžio mėnesį. Pagal jo 89 straipsnį, vėliau priimtu reglamentu bus nustatyta jo įgyvendinimo tvarka. Toks dokumentas (COM(2006) 16) (29) pateiktas tik 2006 m. sausio mėn. Naujuoju įgyvendinimo reglamentu visų pirma siekiama supaprastinti ir patobulinti teisines ir administracines nuostatas, išaiškinti visų socialinės apsaugos koordinavimo sistemų dalyvių teises ir pareigas, įdiegti veiksmingesnes ir greitesnes keitimosi duomenimis procedūras ir galiausiai sumažinti sąnaudas.

Socialinės apsaugos sistemų koordinavimas ir modernizavimas

28

29

5.7.1   2006 m. priimtoje nuomonėje (30) EESRK teigė, kad naujasis pasiūlymas tai žingsnis į priekį judėjimo laisvės ES didinimo link. Pasiūlyme priimti reglamentą daug supaprastinimų, paaiškinimų ir patobulinimų. EESRK ypač palankiai vertina su asmenimis susijusios ir dalykinės šio reglamento taikymo srities išplėtimą bei taisykles, kurių tikslas stiprinti bendradarbiavimą tarp socialinės apsaugos valdymo institucijų.

30

5.7.2   Savo nuomonėje EESRK atkreipė dėmesį į sunkias derybas dėl Reglamento 883/2004 vienuolikto priedo, kuriame apibrėžiamos tam tikrų teisėkūros nuostatų įgyvendinimo procedūros. Valstybės narės raginamos nurodyti tuos savo nacionalinių sistemų ypatumus, kurių jos pageidautų neįtraukti į reglamentą siekiant užtikrinti sklandų socialinės apsaugos koordinavimą. Dėl to jau kurį laiką valstybės narės intensyviai derasi. EESRK ragina nedelsiant priimti sprendimą šiuo klausimu ir pabrėžia, kad dėl papildomų klausimų stebėsenos vis dėlto nereikėtų atidėti naujojo reglamento įsigaliojimo, ypač turint omenyje Europos Komisijos iniciatyvas judumui Europoje stiprinti.

5.7.3   Apskritai teisėkūros sistema, užtikrinanti socialinės apsaugos sistemų koordinavimą, ateityje turėtų lanksčiai reaguoti į besikeičiančias darbo rinkos realijas, naujas užimtumo formas, darbo grafiko kintamumą ir ypač į naujas judumo formas. Reikėtų stiprinti elektroniniais ryšiais grindžiamas valstybių narių administracinio bendradarbiavimo formas.

5.8   Apskritai, migrantams socialinės paslaugos teikiamos vadovaujantis ne tik reglamentu dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, bet ir Reglamentu (EEB) 1612/68 ir Direktyvoje 2004/38/EB
   (31) išdėstytu lygybės principu. Taigi, asmenims, teisėtai apsigyvenusiems priimančioje šalyje, turėtų būti užtikrintos vienodos teisės naudotis visomis paslaugomis. Niekas neturėtų atsidurti už šios sistemos ribų.

Reglamentu (EEB) 1612/68

Direktyvoje 2004/38/EB

31

5.9   Problema, kad bendroji teisinė sistema sudaryta iš taisyklių, turinčių nevienodą teisinę galią (reglamentai, direktyvos, ETT sprendimai). Reglamentai taikomi tiesiogiai ir vienodai. Direktyvos kiekvienoje valstybėje narėje taikomos skirtingai. Štai kodėl ateityje būtina užtikrinti šių taisyklių skaidrumą ir ypač jų nuoseklumą. Reikėtų ir toliau laikytis lygybės principo (pvz., vienodos galimybės naudotis mokesčių lengvatomis) ir išsaugoti teisinį tikrumą. Gali būti, kad teisinė sistema nebus supaprastinta, tačiau valstybių narių bendradarbiavimas gali užpildyti tam tikras spragas, todėl šioje srityje esama dar didelio galimybių rezervo.

5.10   Judumas švietimo ir specializuoto profesinio mokymo srityje neatskiriamas nuo laisvo asmenų judėjimo ir yra pagrindinė priemonė, padedanti kurti Europos švietimo ir profesinio mokymo erdvę.

Judumas švietimo ir specializuoto profesinio mokymo srityje

5.10.1   EESRK pritaria Europos mobilumo kokybės chartijai
   (32), kurios ištakos yra faktas, kad judumas švietimo ir profesinio mokymo srityje yra laisvo asmenų judėjimo sudedamoji dalis, ir kad judumo Europoje skatinimas šioje srityje padeda siekti Lisabonos strategijos tikslų. Chartijoje išdėstyti principai ir priemonės, taikytini jaunimo ar suaugusiųjų judumo srityje siekiant patenkinti jų formaliojo mokymo ar savaiminio mokymosi poreikius ir paskatinti jų asmeninį tobulėjimą bei profesinį ugdymą.

Europos mobilumo kokybės chartijai

32

5.10.2   Europos Komisija sukūrė nemažai veiksmingų priemonių, galinčių paskatinti judumą Europoje švietimo, profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą srityje. Europasas (33) yra darnus dokumentų rinkinys, padedantis ES piliečiams geriau valdyti savo kvalifikacijas ir įgūdžius. Pastarosios 2008 m. vertinimo ataskaitos rezultatai patvirtino nacionalinių centrų ir interneto tinklalapių veiksmingumą, ir apskritai Europaso naudą bei padėjo nustatyti tam tikras spragas, visų pirma susijusias su Europaso priemonėmis, kurios šviečiamojo pobūdžio rezultatų požiūriu nepasiteisino.

33

5.10.3   Derėtų skirti daugiau dėmesio šiai sričiai švietimo ir profesinio mokymosi visą gyvenimą srityje (34) įgyvendinant Europos kvalifikacijų sąrangą (EKS), kuri turėtų būti susijusi su europinėmis kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemomis (35).

34

35

5.11   Be to, dėl labai didelio darbuotojų iš trečiųjų šalių antplūdžio, susijusio su Europos Komisijos priimtomis nuostatomis, kuriomis siekiama palengvinti legalią imigraciją, vertėtų apsvarstyti naują iššūkį, kylantį Europos švietimo sistemoms.

5.11.1   Komitetas susidomėjęs laukia, kuo baigsis 2008 m. liepos mėn. prasidėjusi atvira diskusija dėl Europos Komisijos Žaliosios knygos Migracija ir judumas. Europos švietimo sistemų uždaviniai ir galimybės
   (36). Joje raginama aptarti Direktyvos 77/486/EEB, kurioje šiuo metu kalbama tik apie migruojančių darbuotojų iš Europos Sąjungos šalių vaikų galimybes lankyti mokyklas, ateitį ir vaidmenį.

Migracija ir judumas. Europos švietimo sistemų uždaviniai ir galimybės

36

5.12   Palankesnių sąlygų legaliai piliečių iš trečiųjų šalių imigracijai sudarymas ir kova su nelegalia imigracija remiantis 2006 m. paskelbtu Europos Komisijos komunikatu dėl Visuotinio požiūrio į migraciją (37) yra dar vienas Komisijos indėlis į judumo bei legalios imigracijos stiprinimą Europoje siekiant įveikti demografinius iššūkius. Vadovaudamasi savo 2007 m. teisėkūros programa, Europos Komisija paskelbė du teisėkūros pasiūlymus (38), kuriais siekiama sudaryti palankesnes sąlygas ekonominiams migrantams iš trečiųjų šalių patekti į ES ir apsigyventi jos teritorijoje. Komisija pristatė savo pasiūlymą dėl mėlynosios kortelės, kurios tikslas – pritraukti į Europą iš tų pačių šalių kilusius aukštos kvalifikacijos darbuotojus. Šiame pasiūlyme priimti direktyvą nurodytos trečiųjų šalių piliečių teisės ir pareigos, grindžiamos vienodomis sąlygomis tokiose srityse kaip darbo užmokestis, darbo sąlygos, susirinkimų laisvė, bendrasis lavinimas ir profesinis rengimas yra geras atspirties taškas priimti teisės aktus imigracijos srityje, ir turėtų būti taikomos visoms darbuotojų migrantų kategorijoms. EESRK mano, kad pereinamojo laikotarpio priemonės, laikinai apribojančios laisvą darbuotojų judėjimą iš naujų valstybių narių, yra nukrypimas, kurį, atsižvelgiant į aukštos kvalifikacijos darbuotojų įdarbinimą, reikėtų skubiai atšaukti, taip pat reikėtų užtikrinti pirmumo ES piliečiams principo taikymą (39).

Palankesnių sąlygų legaliai piliečių iš trečiųjų šalių imigracijai sudarymas ir kova su nelegalia imigracija

37

38

39

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Integruotosios ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairės (2008–2010 m.), COM(2007) 803 galutinis, V dalis- 2007/0300 (CNS).

1

(2)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai) (OL L 166, 2004 4 30, p. 1-123), http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:166:0001:0123:FR:PDF.

2

(3)  1968 m. spalio 15 d. Tarybos Reglamentas Nr. 1612/68 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Bendrijoje. (OL L 257, 1968 10 19, p. 2-12).

3

(4)  Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl teisių į papildomą pensiją perkėlimo gerinimo (COM(2005) 507 galutinis – 2005/0214 (COD)

4

(5)  EESRK nuomonė dėl pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygų, Luis Miguel Pariza Castaños (OL C 27, 2009 2 3).

5

(6)  Integruotosios ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairės (2005-2008), gairė Nr. 20, COM(2005) 141 galutinis – 2005/0057 (CNS).

6

(7)  Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Galutinė Komisijos įgūdžių ir judumo veiksmų plano (COM(2002) 72 galutinis) įgyvendinimo ataskaita (COM(2007) 24 galutinis).

7

(8)  Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Judumas – priemonė kurti daugiau ir geresnių darbo vietų. 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planas (COM(2007) 773 galutinis.

8

(9)  Europos ekonomikos atkūrimo planas, COM(2008) 800 galutinis, 2008 m. lapkričio 26 d..

9

(10)  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, OL L 303, 2000 12 2, p. 16-22.

10

(11)  TRESS – Europos socialinės apsaugos mokymų ir stebėsenos tinklas (Training and Reporting in European Social Security).

11

Training and Reporting in European Social Security

(12)  EURES – Europos užimtumo tarnybų tinklas.

12

(13)  Žr., pvz., EESRK nuomonę „Laisvas darbuotojų judėjimas ir apsigyvenimas“, pranešėjas G. Vinay (OL C 169, 1999 6 16). EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento (EB) dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, pranešėjas R. Garcķa Caro (OL C 75, 2000 3 15); EESRK nuomonę dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ES piliečių ir jų šeimų narių teisės laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, pranešėjas Garcķa Caro (OL C 149, 2002 6 21). EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką, pranešėjas W. Greif (OL C 324, 2006 12 30).

13

(14)  2005 m. „Eurobarometro“ atliktas geografinio ir profesinio judumo tyrumas, Europos Bendrijų oficialių leidinių biuras, 2006 m.

14

(15)  „Geografinis judumas Europos Sąjungoje: ekonominių ir socialinių pranašumų optimizavimas“, 2008 m. balandžio mėn., EK, GD EMPL. Contrat VT/2006/042.

15

(16)  Tyrimas Profesinis judumas Europos Sąjungoje: ekonominių ir socialinių privalumų optimizavimas („Optimising its Social and Economic Benefits“), 2008 m. balandžio mėn., Danijos technologijos institutas. Contrat VT/2006/043.

16

(17)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių. kvalifikacijų pripažinimo.

17

(18)  Šioje srityje Europos Komisija jau ėmėsi konkrečių priemonių, kurios padės informuoti Europos piliečius ir suprantamai pateikti informaciją apie jų teises ir pareigas socialinės apsaugos srityje įvairiose ES valstybėse (prospektai, vadovėliai, video medžiaga).

18

(19)  Graikija, Ispanija, Vengrija ir Portugalija šių šalių darbuotojams jau sumažino laisvo darbuotojų judėjimo apribojimus.

19

(20)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Laisvo darbuotojų judėjimo poveikis plečiantis ES. 2005 m. Stojimo sutartyje išdėstytų pereinamojo laikotarpio nuostatų ir 2003 m. stojimo sutartyje nustatytų pereinamojo laikotarpio nuostatų taikymo pirmojo etapo (2007 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d.) ataskaita (COM(2008) 765 galutinis) ataskaita.

20

(21)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2003 m. Stojimo sutartyje nustatytų pereinamojo laikotarpio nuostatų veikimo ataskaita (2004 m. gegužės 1 d. – 2006 m. balandžio 30 d. laikotarpis), COM(2006) 48 galutinis.

21

(22)  Komisijos komunikatas „Darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje gairės“ (COM(2006) 159 galutinis) ir Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darbuotojų komandiravimas paslaugų teikimo sistemoje - gauti didžiausią naudą, kuo geriau išnaudoti potencialą ir užtikrinti darbuotojų apsaugą“ (COM(2007) 304 galutinis).

22

(23)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje - gauti didžiausią naudą, kuo geriau išnaudoti potencialą ir užtikrinti darbuotojų apsaugą, (COM(2007) 304 galutinis), pranešėja Le Nouail Marlière, OL C 224, 2008 8 30, p. 95–99.

23

(24)  OL L 8, 2009 1 13, p. 26-28.

24

(25)  ETT, byla C-341/05, Laval un Partneri Ltd prieš Svenska Byggnadsarbetareförbundet (Švedijos statybų sektoriaus darbuotojų profesinę sąjungą).

25

(26)  ESTT, byla C-438/05, International Transport Workers’ Federation ir Finnish Seamen’s Union prieš Viking Line ABP ir OÜ Viking Line Eesti.

26

(27)  ESTT, byla C-346/06, Dirk Rüffert, veikiantis kaip Objekt und Bauregie GmbH & Co. KG turto administratorius, prieš Land Niedersachsen.

27

(28)  OL L 149, 1971 7 5.

28

(29)  Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką, COM(2006) 16 galutinis - 2006/0006 (COD).

29

(30)  2006 m. spalio 26 d. EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką, pranešėjas W. Greif (OL C 324, 2006 12 30).

30

(31)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičianti Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinanti Direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB. (Tekstas svarbus EEE).

31

(32)  Europos mobilumo kokybės chartija (OL L 394, 2006 12 30), http://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11085.htm

32

(33)  2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2241/2004/EB dėl bendros Bendrijos sistemos siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumą (Europasas).

33

(34)  Europos Parlamento ir Tarybos 2008 m. balandžio 23 d. rekomendacija 2008/111/01, kuria nustatoma Europos švietimo ir profesinio mokymo visą gyvenimą sertifikavimo sistema (EKS).

34

(35)  Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema (angl. ECTS) ir pasiūlymas priimti dėl Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo, COM (2008) 180 galutinis.

35

(36)  Žalioji knyga Migracija ir judumas. Europos švietimo sistemų uždaviniai ir galimybės. (COM(2008) 423 galutinis).

36

(37)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Visuotinis požiūris į migraciją po vienerių metų: visapusės Europos migracijos politikos link“ (COM(2006) 735 galutinis).

37

(38)  Tai Pasiūlymas priimti Tarybos direktyvą dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygų (pasiūlymas sukurti „Europos mėlynąją kortelę“), (COM(2007) 637 galutinis) ir Pasiūlymas priimti Tarybos direktyvą dėl vienos paraiškų dėl vieno leidimo trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų vienodų teisių (COM(2007) 638 galutinis).

38

(39)  Žr. 5 išnašą.

39

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/24

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Senėjančių darbuotojų padėties vykstant pramonės permainoms: paramos teikimas ir darbuotojų amžiaus įvairovės valdymas sektoriuose ir įmonėse (nuomonė savo iniciatyva)

2009/C 228/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2008 m. sausio 17 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

„Senėjančių darbuotojų padėties vykstant pramonės permainoms: paramos teikimas ir darbuotojų amžiaus įvairovės valdymas sektoriuose ir įmonėse“ (nuomonė savo iniciatyva).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius (darbo rinkos observatorija), kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 10 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Marian KRZAKLEWSKI.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24 - 25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdyje), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 159 nariams balsavus už, 8 – prieš ir 8 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

1.1   EESRK mano, kad užimtumo Europos Sąjungoje klausimas turi būti svarstomas kompleksiškai, atsižvelgiant į visus jo aspektus, nes dabartinės krizės sąlygomis jis svarbus visoms amžiaus grupėms.

1.2   Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti vyresnio amžiaus žmonių padėties darbo rinkoje klausimui ir primena, kad reikia aktyviau ir sparčiau įgyvendinti direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodų sąlygų taikymo užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, nuostatas, reglamentuojančias su darbuotojų amžiumi susijusius klausimus, Europos lygmeniu įdiegiant vyresnio amžiaus žmonių užimtumo politikos programą ir rėmimo sistemą.

1.2.1   Programos dokumente turėtų būti pateikti geriausios praktikos pavyzdžiai, kurių įgyvendinimas padėtų išlaikyti darbo rinkoje arba pritraukti į ją vyresnius nei 50 m. asmenis, o ypač tuos, kurių amžius yra arčiausias įstatymuose numatytam pensiniam amžiui. Tai padėtų plačiu mastu informuoti Darbdaviai, asmenys, sulaukę savo karjeros laikotarpio vidurio, vyresnio amžiaus darbuotojai ir iš esmės visa visuomenė turi būti informuojami apie vyresnio amžiaus asmenų darbo vietos išsaugojimo galimybes ir su tuo susijusius pranašumus.

1.2.1.1   Reikia tęsti visų ligi šiol taikytų priemonių, skatinančių vyresnio amžiaus asmenų užimtumą, taip pat taip pat į darbo rinką ateinančios jaunosios kartos užimtumo, įgyvendinimą.

1.2.2   EESRK mano, kad principams ir sąlygoms, susijusioms su vyresnio amžiaus darbuotojų darbo rinkoje klausimu, ES lygmeniu nustatyti reikia pasinaudoti atviruoju koordinavimo metodu. Tai itin svarbu dabartinėje ekonominėje aplinkoje, kai prarandama vis daugiau darbo vietų, nes vyresnio amžiaus darbuotojai krizės sąlygomis gali patirti diskriminaciją dėl amžiaus, neatsižvelgiant į jų gebėjimus.

1.3   Šioje nuomonėje EESRK siūlomi modeliai ir sprendimai skirti vyresniojo amžiaus darbuotojams, kuriems gresia pašalinimas iš darbo rinkos, taip pat darbuotojams, kurie sulaukė arba netrukus sulauks nustatyto ar ankstesnio išėjimo į pensiją amžiaus, tačiau norėtų tęsti darbinę veiklą.

1.4   Kadangi skirtingose ES valstybėse narėse vyresnio amžiaus žmonių aktyvumo lygis labai nevienodas, kiekviena valstybė narė turi parengti savo „nacionalines vyresnio amžiaus asmenų užimtumo skatinimo gaires“, kuriose būtų numatytos toliau išvardytos vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą skatinančios veiklos sritys, o valstybės narės, kurios minėtas gaires jau turi, privalo jas periodiškai persvarstyti ir tikslinti:

| — | paramos aktyviam senėjimui sistema, |
| --- | --- |

—

paramos aktyviam senėjimui sistema,

| — | finansinių paskatų vyresnio amžiaus darbuotojams ir juos įdarbinančioms įmonėms įtraukimas į valstybių narių vyriausybių politiką, kuri skatintų išsaugoti vyresnio amžiaus darbuotojus darbo rinkoje, |
| --- | --- |

—

finansinių paskatų vyresnio amžiaus darbuotojams ir juos įdarbinančioms įmonėms įtraukimas į valstybių narių vyriausybių politiką, kuri skatintų išsaugoti vyresnio amžiaus darbuotojus darbo rinkoje,

| — | gyvenimo ir darbo (ypač fizinio) sąlygų gerinimas, |
| --- | --- |

—

gyvenimo ir darbo (ypač fizinio) sąlygų gerinimas,

| — | institucinių sprendimų taikymas darbo rinkai, kad ji taptų lankstesnė įdarbinant vyresnio amžiaus darbuotojus. |
| --- | --- |

—

institucinių sprendimų taikymas darbo rinkai, kad ji taptų lankstesnė įdarbinant vyresnio amžiaus darbuotojus.

1.5   Komitetas reiškia susirūpinimą tuo, kad, nors vyresnio amžiaus žmonių aktyvumo lygis nuolat auga, tik nedidelė visų ES valstybių narių bendrovių ir įmonių dalis savo veikloje skiria pakankamai dėmesio problemoms, susijusioms su vyresnio amžiaus darbuotojais. Todėl reikėtų kuo skubiau rasti atsakymą į klausimą: kodėl bendrovės nesistengia įgyvendinti tokių darbuotojų įdarbinimo gerosios praktikos pavyzdžių, nors visi tyrimų duomenys rodo, kad valstybių narių valdžios institucijos tokią praktiką labai skatina.

1.5.1   Pagrindinė sąlyga išsaugoti vyresnio amžiaus asmenims jų darbo vietas yra užtikrinti tokias sąlygas, kad tolesnis jų darbo sutarties pratęsimas būtų naudingas abiem šalims, tiek darbdaviui, tiek ir darbuotojui. Tam reikia remtis nuodugniai apskaičiuota sąmata, kurioje būtų numatyta:

| — | valstybių narių atlyginimų ir pensijų mokėjimo tvarka, |
| --- | --- |

—

valstybių narių atlyginimų ir pensijų mokėjimo tvarka,

| — | vyresnio amžiaus žmonių įdarbinimo sąlygos darbuotojo ir darbdavio atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

vyresnio amžiaus žmonių įdarbinimo sąlygos darbuotojo ir darbdavio atžvilgiu,

| — | vyresniems nei 50 m. ir net 45 metų ribą peržengusiems darbuotojams skirta visą gyvenimą trunkančio mokymosi sistema, į kurią būtų įtrauktas nuolatinis profesinis tobulinimas. |
| --- | --- |

—

vyresniems nei 50 m. ir net 45 metų ribą peržengusiems darbuotojams skirta visą gyvenimą trunkančio mokymosi sistema, į kurią būtų įtrauktas nuolatinis profesinis tobulinimas.

1.5.2   EESRK mano, kad darbdaviams, norintiems įdarbinti vyresnio amžiaus darbuotojus, svarbiausia nustatyti, kaip jie geriausiai gali pasinaudoti vyresnio amžiaus asmenų patirtimi ir žiniomis.

1.6   Komitetas ragina Europos institucijas, valstybių narių vyriausybes ir socialinius partnerius skatinti darbdavius ir darbuotojus taikyti valdymą, orientuotą į įvairaus amžiaus darbuotojų įdarbinimą, kadangi tai veiksminga priemonė našumui kelti ir kartu tinkamas būdas spręsti Europos darbo rinkos problemas.

1.7   Komitetas norėtų pabrėžti, kad Europos institucijos ir valstybės narės turi aktyviai spręsti valdymo atsižvelgiant į darbuotojų amžių klausimą.

1.7.1   EESRK mano, kad valdymas atsižvelgiant į darbuotojų amžių turėtų būti įtrauktas į vadovaujančių darbuotojų mokymą, taip pat į vadybos studijas, kad būtų aptartos ir ištirtos šios temos, pavyzdžiui:

| — | senėjančių darbuotojų motyvacijos ir kūrybingumo išsaugojimas, |
| --- | --- |

—

senėjančių darbuotojų motyvacijos ir kūrybingumo išsaugojimas,

| — | darbo ritmo pritaikymas siekiant išvengti profesinio išsekimo laikui bėgant, |
| --- | --- |

—

darbo ritmo pritaikymas siekiant išvengti profesinio išsekimo laikui bėgant,

| — | įvairių amžiaus grupių darbuotojų ryšių užmezgimas. |
| --- | --- |

—

įvairių amžiaus grupių darbuotojų ryšių užmezgimas.

1.7.2   EESRK pabrėžia, kad, siekiant gerinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo rodiklius, labai svarbu užtikrinti visą gyvenimą trunkantį mokymą, ypač bendrą ir profesinį švietimą, kuris labai padeda kelti vyresnio amžiaus darbuotojų išsilavinimo lygį.

1.8   Atsižvelgęs į didelį 55–64 metų amžiaus grupės moterų ir vyrų užimtumo rodiklių skirtumą, Komitetas pirmaeilės svarbos uždaviniu laiko tai, kad valstybės narės ir Komisija imtųsi priemonių, kurios suaktyvintų pastangas vyresnio amžiaus moterų įdarbinimo srityje, papildytų jas naujais elementais ir drąsiai taikytų naujus, dar iki šiol neišbandytus metodus.

1.8.1   Vyresnių kaip 50 metų moterų užimtumo lygio kėlimas galėtų tapti vienu svarbiausių veiksnių siekiant Lisabonos strategijos nustatytų užimtumo rodiklių.

1.8.2   Komitetas ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos Sąjungos agentūromis, pradėti tyrimus siekiant nustatyti, ar žemas vyresnių kaip 50 metų moterų aktyvumo lygis nėra jų diskriminacijos darbo rinkoje rezultatas.

1.9   Komitetas pabrėžia, kad viena pagrindinių priežasčių, stabdančių vyresnio amžiaus žmonių įdarbinimą, yra e. atskirtis. Siekiant įveikti šį reiškinį, būtina į visą gyvenimą trunkančio vyresnių kaip 50 metų asmenų mokymo programas įtraukti informacijos ir ryšių technologijų (IRT) pagrindų dėstymą. Kad vyresnio amžiaus žmonėms būtų lengviau įveikti savo baimę šių technologijų atžvilgiu, tikslinga pirmuoju mokymo etapu formuoti grupes, kuriose dirbtų panašaus amžiaus ir panašaus lygio įgūdžius turintys asmenys.

1.9.1   EESRK taip pat mano, kad pirmaeilis ir būtinas valstybių narių uždavinys yra suteikti vyresniems kaip 50 metų asmenims naujos technikos ir technologijų įvaldymo pagrindus. Šioje iniciatyvoje turėtų aktyviai dalyvauti nacionalinės ir vietos valdžios institucijos, socialiniai partneriai ir švietimo įstaigos.

1.9.2   Priėmus tokius įsipareigojimus, būtina nuodugniai ištirti, kokio elementarių gebėjimų lygio iš tikrųjų reikia, kad asmuo galėtų gyventi visavertį gyvenimą informacinėje visuomenėje, tam, kad, prireikus, kartu su valstybėmis narėmis būtų galima parengti būdus ir papildomąsias priemones.

1.10   Komitetas ypač pabrėžia tai, kad visą veiklą, susijusią su pagalba vyresnio amžiaus asmenims laisviau judėti darbo rinkoje, reikia vykdyti sistemingai ir kompleksiškai, o prireikus padėti ir konkrečiu atveju ar konkrečiam asmeniui.

1.10.1   Tokiam būdui taikyti reikalingos priemonės, suteikiančios galimybę prognozuoti pramonės ir technologijų permainas, mokymo poreikius bei visuomenės pokyčių raidą. Esminis vaidmuo šioje srityje turi tekti darbo rinkos, įgūdžių ir visuomenės pokyčių observatorijoms bei valstybių narių ir ES statistikos (ar informacijos kaupimo) institucijoms.

darbo rinkos, įgūdžių ir visuomenės pokyčių observatorijoms

1.10.2   Komitetas prašo Komisijos dažniau negu iki šiol atlikti vyresnių kaip 50 metų asmenų užimtumo lygio tyrimus, turint omenyje šios problemos svarbą ir opumą. Tai ypač aktualu krizės aplinkybėmis. Senėjantys darbuotojai yra tarp tų, kuriems iškyla grėsmė tapti šiuo metu įgyvendinamų ir ketinamų įgyvendinti restruktūrizavimo planų koreguojamuoju veiksniu

2.   Įvadas

Įvadas

2.1   Siekdama įveikti darbo jėgos stygių, su kuriuo dėl demografinių pokyčių susidurs netolimoje ateityje, 2001 m. kovo mėn. Europos Sąjunga priėmė sprendimą iki 2010 m. pasiekti, kad 50 proc. visų darbuotojų sudarytų 55–64 m. amžiaus asmenys. Pirmieji vertinimai rodo, kad pasiekti šį tikslą nustatytu terminu bus labai problemiška.

2.2   Komitetas jau yra pateikęs Komisijos ir Tarybos prašymu (1) arba savo iniciatyva (2) parengtų nuomonių, kuriose nuodugniai svarstė tokius klausimus:

1

2

| — | ES uždaviniai atsižvelgiant į statistinius duomenis apie vyresnio amžiaus darbuotojus, |
| --- | --- |

—

ES uždaviniai atsižvelgiant į statistinius duomenis apie vyresnio amžiaus darbuotojus,

| — | palankių jų atžvilgiu priemonių būtinybė ir jas pateisinantys veiksniai, |
| --- | --- |

—

palankių jų atžvilgiu priemonių būtinybė ir jas pateisinantys veiksniai,

| — | šiuo metu jiems taikomų paankstinto išėjimo į pensiją sistemų poveikis jų užimtumo lygiui, |
| --- | --- |

—

šiuo metu jiems taikomų paankstinto išėjimo į pensiją sistemų poveikis jų užimtumo lygiui,

| — | priežastys, dėl kurių iki 2000 m. jų aktyvumo lygis nuolat smuko, |
| --- | --- |

—

priežastys, dėl kurių iki 2000 m. jų aktyvumo lygis nuolat smuko,

| — | numatomos ir jau įgyvendintos priemonės, kuriomis pratęsiamas jų aktyvaus darbo laikotarpis ir atitolinamas jų išėjimo iš darbo rinkos terminas (ypač įtraukiant juos į lankstumo ir užimtumo garantijų sistemą), |
| --- | --- |

—

numatomos ir jau įgyvendintos priemonės, kuriomis pratęsiamas jų aktyvaus darbo laikotarpis ir atitolinamas jų išėjimo iš darbo rinkos terminas (ypač įtraukiant juos į lankstumo ir užimtumo garantijų sistemą),

| — | vyresnio amžiaus darbuotojų vaidmuo perduodant patirtį ir padedant kelti kvalifikaciją, |
| --- | --- |

—

vyresnio amžiaus darbuotojų vaidmuo perduodant patirtį ir padedant kelti kvalifikaciją,

| — | jų profesinės veiklos derinimas su šeimos ir asmeniniu gyvenimu bei kartų solidarumo skatinimas, |
| --- | --- |

—

jų profesinės veiklos derinimas su šeimos ir asmeniniu gyvenimu bei kartų solidarumo skatinimas,

| — | jų profesinio gyvenimo kokybė, našumo užtikrinimas ir darbo vietos išsaugojimas globalizacijos ir nuolatinių demografinių pokyčių kontekste. |
| --- | --- |

—

jų profesinio gyvenimo kokybė, našumo užtikrinimas ir darbo vietos išsaugojimas globalizacijos ir nuolatinių demografinių pokyčių kontekste.

2.3   Norint pagerinti vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo rodiklius, būtina parengti, plėtoti ir įgyvendinti politiką ir veiklos modelius, skirtus jų amžiaus ir pramonės permainų keliamoms problemoms spręsti. Šioje nuomonėje plačiau aptariamas vienas sprendimo būdų – šių permainų valdymas įdarbinant visų amžiaus grupių ir kuo įvairesnio išsilavinimo bei kvalifikacijos darbuotojus.

2.4   Šioje nuomonėje savo iniciatyva siūlomuose modeliuose ir metoduose pagrindinis dėmesys skiriamas vyresnio amžiaus darbuotojams, kuriems gresia prarasti darbą dėl amžiaus, restruktūrizavimo ar įvairių socialinių ir ekonominių permainų, ir tiems, kurie dėl savo amžiaus gali pasinaudoti paankstinto ar įprasto išėjimo į pensiją galimybe, bet norėtų toliau dirbti. Šiuo metu būtina itin atidžiai apsvarstyti darbo jėgos amžiaus įvairovės klausimą, kad ekonomikos nuosmukio ir darbo vietų mažinimo laikotarpiu būtų užkirstas kelias vyresnio amžiaus darbuotojų diskriminacijai.

2.4.1   Šioje nuomonėje aptariami metodai taikomi ir vyresnio amžiaus bedarbiams, kurie norėtų grįžti į darbo rinką, ir pensininkams, kurie dėl įvairių priežasčių norėtų vėl pradėti dirbti.

3.   Pasiūlymai, parengti remiantis statistinių duomenų apie vyresnio amžiaus darbuotojus analize

Pasiūlymai, parengti remiantis statistinių duomenų apie vyresnio amžiaus darbuotojus analize

3.1   2005 m. pabaigoje ES dirbo 22,2 mln. 55–64 m. amžiaus asmenų, 1,6 mln. šio amžiaus asmenų turėjo bedarbio statusą, o 28,5 mln. jau buvo nutraukę darbo veiklą. Vienas iš Lisabonos strategijos tikslų yra padidinti dirbančių vyresnio amžiaus asmenų skaičių.

3.2   ES vyresnio amžiaus asmenų užimtumo lygio rodiklis padidėjo nuo 36,6 proc. 2000 m. iki 42,5 proc. 2005 m. (žr. I priedo diagramą). Jis išaugo visose valstybėse narėse, išskyrus Lenkiją ir Portugaliją. 2005 m. kai kuriose šalyse: Švedijoje, Danijoje, Jungtinėje Karalystėje, Estijoje, Suomijoje ir Airijoje dirbančių 55–64 m. amžiaus asmenų skaičius procentais viršijo numatytą pasiekti 2010 m. tikslą ar buvo jam lygus.

3.3   2005 m. vyresnio amžiaus asmenų aktyvumo lygis 25 ES valstybėse buvo 51,8 proc. vyrų ir 33,7 proc. šios amžiaus grupės moterų. Tačiau 2000–2005 m. laikotarpiu moterų užimtumas augo greičiau (+ 6,8 proc.) nei vyrų (+ 4,9 proc.).

3.4   56–64 m. kategorijos asmenų užimtumas pagal amžių labai nevienodas. Iš II priedo lentelės matyti, kad dirbančių 55–59 m. asmenų daug daugiau nei 60–64 m.: atitinkamai 55,3 proc. ir 26,7 proc. 2005 m. Tiek moterų, tiek vyrų užimtumo skirtumas tarp 55–59 m. ir 60–64 m. amžiaus grupių buvo daug didesnis (per 28,6 proc.), nei tarp 50–54 m. ir 55–59 m. amžiaus grupių (17 proc.).

3.5   Vyresnio amžiaus asmenų įdarbinimo rodikliai aukščiausi Švedijoje; ji pirmauja abejose amžiaus grupėse, tiek 55–59 m., tiek 60–64 m.: joje įdarbinta 79,4 proc. pirmosios grupės ir 56,9 proc. antrosios grupės asmenų. Paskutines vietas pagal šiuos rodiklius užima Lenkija, kur dirba 32,1 proc. 55–59 m. amžiaus asmenų, ir Liuksemburgas, kur įdarbinta 12,6 proc. 60–64 m. amžiaus asmenų.

3.6   Nagrinėjant II priedo lentelėje pateiktus duomenis, rodančius vyresnio amžiaus asmenų užimtumo priklausomybę nuo jų išsimokslinimo lygio, reikia pabrėžti, kad darbuotojų, turinčių aukštąjį išsilavinimą, yra daug daugiau (tiek vyrų, tiek ir moterų), nei žemesnį išsilavinimą turinčių asmenų. 25 ES valstybėse dirba tik 30,8 proc. vyresnio amžiaus asmenų, turinčių žemiausią (iš trijų pakopų) išsilavinimo lygį. O turinčių aukščiausią, trečiąjį išsilavinimo lygį, – 61,8 proc. yra likę darbovietėse ir tęsia darbą.

3.7   Cedefop atliktas pirmiau minėtos Europos apklausos dėl tęstinio profesinio mokymo (3) (TPM) tyrimas rodo, kad beveik visose valstybėse narėse vyresnio amžiaus darbuotojai šiuo mokymosi būdu naudojasi daug mažiau negu jaunieji: 2005 m. 27 ES šalyse TPM dalyvavo 24 proc. vyresnių kaip 50 m. darbuotojų, palyginti su 33 proc. 25–54 m. amžiaus grupės darbuotojų. Akivaizdu, kad MVĮ kategorijoje TPM dalyvaujančių vyresnio amžiaus darbuotojų skaičius yra negausus; mažosiose įmonėse mokosi vos 13 proc. vyresnio amžiaus (vyresnių kaip 55 m.) darbuotojų. Išsamūs duomenys pateikti III priedo lentelėje.

3

3.8   Ne visą darbo dieną dažniau dirba 55–64 m. amžiaus nei 30–49 m. amžiaus grupės asmenys (atitinkamai 22,2 proc. ir 16,8 proc.). Tokia darbo forma dažniau naudojasi 55–64 m. moterys (39,5 proc.) nei to paties amžiaus vyrai (10,3 proc.).

3.8.1   Nepriklausomo darbuotojo statusą dažniau turi 55–64 m. amžiaus nei 30–49 m. amžiaus grupės atstovai (atitinkamai 23 proc. ir 15,4 proc.). Šiuo atveju (priešingai nei darbo ne visą darbo dieną atveju), nepriklausomų darbuotojų vyrų daug daugiau nei moterų.

3.8.2   Įvertinus svarbiausius veiksnius, turinčius įtakos vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumui, buvo atliktas grupių tyrimas (4) ir duomenys suklasifikuoti remiantis bendrais kriterijais; pagal tyrimo rezultatus ES šalys buvo suskirstytos į šešias grupes. Vadovaujantis šiuo tyrimu, buvo nagrinėjamos trys sistemos ir metodai, taikomi valstybėse narėse vyresnio amžiaus darbuotojams. Kiekvienam iš šių metodų buvo priskirti esminiai veiksniai, darantys poveikį vyresnio amžiaus darbuotojų darbo rinkai. Šios trys sistemos yra tokios:

4

| — | I sistema – parama aktyviai senatvei; |
| --- | --- |

—

I sistema – parama aktyviai senatvei;

| — | II sistema – finansinės priemonės vyresnio amžiaus darbuotojams, pasitraukiantiems iš darbo rinkos; |
| --- | --- |

—

II sistema – finansinės priemonės vyresnio amžiaus darbuotojams, pasitraukiantiems iš darbo rinkos;

| — | III sistema – bendrieji darbo rinkos mechanizmai, padedantys jai prisitaikyti prie poreikio įdarbinti vyresnio amžiaus darbuotojus. |
| --- | --- |

—

III sistema – bendrieji darbo rinkos mechanizmai, padedantys jai prisitaikyti prie poreikio įdarbinti vyresnio amžiaus darbuotojus.

3.8.3   Grupių tyrimas parodė, kad I sistema aktyviai naudojama Šiaurės Europos valstybėse narėse, bet menkai taikoma naujai įstojusiose Vidurio Europos šalyse, Baltijos ir Viduržemio jūrų regionų valstybėse. Vakarų ES (žemyno) šalyse intensyviai taikoma II sistema, o anglosaksų valstybėse aktyviai naudojama I sistema ir (mažiau) III sistema.

4.   Politika ir veiklos modeliai problemoms, kylančioms dėl senėjančių darbuotojų amžiaus, spręsti

Politika ir veiklos modeliai problemoms, kylančioms dėl senėjančių darbuotojų amžiaus, spręsti

Išlaikyti vyresnio amžiaus darbuotojus darbo vietose

Išlaikyti vyresnio amžiaus darbuotojus darbo vietose

4.1   Toliau apibūdinama politika ir veiklos modeliai yra skirti vyresniems kaip 50 m. (ir 45 m.) MVĮ ar didžiųjų bendrovių ir paslaugų sektoriaus darbuotojams, kuriems gresia prarasti darbą, nes:

| — | jų darbdavys pertvarko savo įmonę, praranda konkurencingumą arba nepalanki konjunktūra pasaulinėje darbo ir paslaugų rinkoje, |
| --- | --- |

—

jų darbdavys pertvarko savo įmonę, praranda konkurencingumą arba nepalanki konjunktūra pasaulinėje darbo ir paslaugų rinkoje,

| — | pablogėjo jų sveikata arba jie privalo globoti trečiuosius asmenis, |
| --- | --- |

—

pablogėjo jų sveikata arba jie privalo globoti trečiuosius asmenis,

| — | jiems trūksta kvalifikacijos ir gebėjimo dirbti su pažangių technologijų įrenginiais, ypač informacijos ir ryšių srityje, |
| --- | --- |

—

jiems trūksta kvalifikacijos ir gebėjimo dirbti su pažangių technologijų įrenginiais, ypač informacijos ir ryšių srityje,

| — | nes jiems trukdo vidinis įsitikinimas, kad jie neturi prisitaikymo savybių, kurių svarbiausios yra motyvacija ir gebėjimas mokytis. |
| --- | --- |

—

nes jiems trukdo vidinis įsitikinimas, kad jie neturi prisitaikymo savybių, kurių svarbiausios yra motyvacija ir gebėjimas mokytis.

4.2   Siekiant išlaikyti vyresnio amžiaus darbuotojus darbo rinkoje, būtina įmonės valdymo grandinėje sukurti prevencinį mechanizmą, kurio vienas esminių elementų yra jo vertinimas, atliekamas karjerai įpusėjus, kuriuo siekiama apsaugoti darbuotoją nuo galimo vietos praradimo grėsmės. Ši apsauga turi būti remiama ir valdžios politikos, užtikrinančios, kad vyresnio amžiaus asmenys išsaugos darbą ir tęs arba sugrįš į aktyvų profesinį gyvenimą.

prevencinį mechanizmą, kurio vienas esminių elementų yra jo vertinimas, atliekamas karjerai įpusėjus, kuriuo siekiama apsaugoti darbuotoją nuo galimo vietos praradimo grėsmės

4.2.1   Vertinga paramos vyresnio amžiaus darbuotojams priemonė, kuri padėtų nustatyti, kuriuo momentu ar kokiomis aplinkybėmis reikia įsikišti – įmonėse įvesti ir plačiau taikyti prevencinius mechanizmus, įtraukiant kuo didesnį darbuotojų skaičių į jų kvalifikacijos vertinimo procesą. Lėšų tokioms priemonėms finansuoti galėtų skirti pačios įmonės ir ES paramos fondai (ypač Europos socialinis fondas), galimas taip pat finansavimas viešosiomis lėšomis.

nustatyti, kuriuo momentu ar kokiomis aplinkybėmis reikia įsikišti –

4.2.1.1   Kvalifikacijos vertinimo procedūra yra sukurta formaliojo ar neformaliojo mokymo rezultatams pripažinti. Kiekvienas darbuotojas kartą per keletą metų turėtų dalyvauti kvalifikacijos vertinimo procedūroje ir atlikti interviu ir testą dalyvaujant profesinės veiklos ekspertams. Įgyti praktiniai gebėjimai, pripažinti nacionaliniame viešųjų mokymo centrų tinkle, sutektų pagrindą tolesniam profesinės veiklos tobulinimui.

Kvalifikacijos vertinimo

sutektų pagrindą tolesniam profesinės veiklos tobulinimui

4.2.1.2   Gebėjimus turėtų tikrinti nepriklausoma konsultacinė įmonė. Jei ji nustatys, kad darbuotojo gebėjimų lygis neatitinka darbo rinkos teikiamos galimybės dirbti atitinkamai apmokamą darbą, įmonė privalės organizuoti ir apmokėti atitinkamus mokymo kursus, kurie pakeltų darbuotojo gebėjimų lygį, bei padengti su pažangos įvertinimu susijusias išlaidas, o darbuotojas, savo ruožtu, privalės lankyti kursus ir baigti atitinkamą mokymo programą.

4.3   Įmonė, kuri stengiasi išsaugoti savo darbuotojus, vyresnio amžiaus darbuotojams privalo priskirti tam tikras su profesija susijusias funkcijas. Labai gerų rezultatų duoda jų nukreipimas vadovauti ar globoti
   (5) naujai priimtus darbuotojus arba juos kuruoti
   (6), taip užtikrinamas įmonės institucinis ir vertybių tęstinumas. Tokiais metodais naujai priimtiems ir jauniems darbuotojams vyresnieji perteikia įvairius savo sukauptos patirties aspektus.

vadovauti

globoti

5

kuruoti

6

4.4   Pagrindiniai veiksniai, kuriais galima daryti poveikį vyresnio amžiaus darbuotojams siekiant išlaikyti juos darbo vietose, yra lankstus požiūris jų darbo laiką ir kompensuojamosios priemonės. Reikia tinkamai reguliuoti į naujus jų profesinio gyvenimo ir atostogų „dozavimo“ poreikius: siūlyti lankstų darbo laiko grafiką, darbą ne visą darbo dieną ir laipsniško profesinės veiklos nutraukimo programas. Taip pat galima pasinaudoti atlyginimo ir premijų sistema proporcingai skirstant papildomas išmokas. Kitas patikimas darbuotojų išsaugojimo įmonėje būdas yra jų darbo laiko sutrumpinimas arba papildomų atostogų darbo valandų sąskaita suteikimas.

lankstus požiūris

4.5   Vyresnio amžiaus darbuotojams įmonėje išsaugoti dažnai reikia, kad pats darbuotojas nuspręstų, ar pasinaudoti paankstinto išėjimo į pensiją teisę, ar likti darbo rinkoje.

4.5.1   Reikia taikyti finansines, socialines ir organizacines paskatas (pvz., skirti darbuotojus į lengvesnes pareigas, kurioms eiti reikia naujų žinių, kurias jie įgys mokydamiesi). Būtina darbuotojui suteikti laisvę pasirinkti, kiek laiko jis nori likti darbo rinkoje, nes šis principas yra vienas lankstumo ir užimtumo garantijos ramsčių.

4.5.2   Komitetas mano, kad dėl nepakankamai lankstaus ir kūrybingo požiūrio į žmones, turinčius teisę anksčiau išeiti į pensiją, tik maža dalis tokioje padėtyje esančių darbuotojų lieka dirbti iki nustatyto pensinio amžiaus.

4.6   Švietimo ir mokymo politika – pagrindiniai darbuotojų išlaikymo darbovietėse veiksniai, kurie taip pat susiję su našumu. Ne amžius, o kvalifikacija ir žinios turi lemti darbuotojo galimybę likti darbo rinkoje.

Švietimo ir mokymo politika

Ne amžius, o kvalifikacija ir žinios turi lemti darbuotojo galimybę likti darbo rinkoje

4.6.1   Svarbiausios švietimo ir mokymo priemonės, padedančios išlaikyti vyresnius kaip 50 m. darbuotojus darbo rinkoje:

| — | dalyvavimo ir įtraukimo taktika, kai vyresnio amžiaus darbuotojai dalyvauja visose įmonės organizuojamose mokymo programose arba darbovietėje organizuojamuose kursuose. Be to, ypač aukštos kvalifikacijos darbuotojams gali būti sudaryta galimybė likti darbovietėje ir sulaukus pensinio amžiaus. |
| --- | --- |

—

dalyvavimo ir įtraukimo taktika, kai vyresnio amžiaus darbuotojai dalyvauja visose įmonės organizuojamose mokymo programose arba darbovietėje organizuojamuose kursuose. Be to, ypač aukštos kvalifikacijos darbuotojams gali būti sudaryta galimybė likti darbovietėje ir sulaukus pensinio amžiaus.

dalyvavimo ir įtraukimo taktika

| — | Žinių atnaujinimo kursai, susiję su darbo vietose naudojamomis technologijomis, skirti vyresnio amžiaus darbuotojams, kurie neturėjo galimybės tinkamu laiku susipažinti su gamybos procesu ir dėl to jaučiasi nuo jo atskirti. Šiuo požiūriu naujų galimybių suteikia bendra socialinių partnerių veiksmų sistema įgūdžiams ir kvalifikacijai įvertinti, tęstinis mokymasis ir suaugusiųjų mokymas (7). |
| --- | --- |

—

Žinių atnaujinimo kursai, susiję su darbo vietose naudojamomis technologijomis, skirti vyresnio amžiaus darbuotojams, kurie neturėjo galimybės tinkamu laiku susipažinti su gamybos procesu ir dėl to jaučiasi nuo jo atskirti. Šiuo požiūriu naujų galimybių suteikia bendra socialinių partnerių veiksmų sistema įgūdžiams ir kvalifikacijai įvertinti, tęstinis mokymasis ir suaugusiųjų mokymas (7).

Žinių atnaujinimo kursai, susiję su darbo vietose naudojamomis technologijomis

7

| — | Specialios informatikos ir naudojimosi internetu pamokos, skirtos vyresniems kaip 50 m. asmenims, kurių metu vyresnio amžiaus darbuotojai, pensininkai ir jų organizacijos mokosi naudotis informacijos ir ryšių technologijomis. Šį mokymo procesą būtina pritaikyti senėjančių asmenų galimybėms naudojant, pavyzdžiui, didesnius rašmenis arba tinklavietę „Senior WEB“. |
| --- | --- |

—

Specialios informatikos ir naudojimosi internetu pamokos, skirtos vyresniems kaip 50 m. asmenims, kurių metu vyresnio amžiaus darbuotojai, pensininkai ir jų organizacijos mokosi naudotis informacijos ir ryšių technologijomis. Šį mokymo procesą būtina pritaikyti senėjančių asmenų galimybėms naudojant, pavyzdžiui, didesnius rašmenis arba tinklavietę „Senior WEB“.

Specialios informatikos ir naudojimosi internetu pamokos, skirtos vyresniems kaip 50 m. asmenims

Vyresnio amžiaus darbuotojų įdarbinimas, arba kaip juos įtikinti pasilikti įmonėje

Vyresnio amžiaus darbuotojų įdarbinimas, arba kaip juos įtikinti pasilikti įmonėje

4.7   Vienas charakteringiausių šios taktikos ypatumų yra tai, kad pačios įmonės turi rasti veiksmingų būdų sudominti iš darbo rinkos pasitraukusius vyresnio amžiaus asmenis ir juos įtikinti sugrįžti, laikinai nutraukiant veiklą, kurios jie ėmėsi, ir atsisakant pensijos.

4.8   Vidutiniškai vienas trečdalis visų pensininkų sunkiai pragyvena iš gaunamos pensijos (8). Daugelis šių potencialių darbuotojų tapo menkų pajamų aukomis, yra nusivylę savo padėtimi, bet įsitikinę, kad negali rasti darbo tik dėl savo amžiaus. Šie „netinkami“ darbuotojai vis dar gali ir yra nusiteikę kelti savo išsilavinimo lygį, tačiau jau keletą metų yra už darbo rinkos ribų ir tikriausiai atsisakė minties kokiu nors būdu vėl į ją integruotis.

8

4.8.1   Priežastis, dėl kurių vidutiniškai vienas trečdalis visų pensininkų sunkiai pragyvena iš gaunamos pensijos, būtina šalinti kuriant patikimą ir solidarią pensijų sistemą, kurios finansavimą privalo užtikrinti visi potencialiai galimi naudoti žmoniškieji ištekliai.

4.9   Tarp kandidatų grįžti į darbo rinką yra pensininkų, kuriems nebereikia rūpintis jau suaugusiais vaikais. Turėdami daug laisvo laiko, šie asmenys tikrai norėtų rasti užsiėmimą, leidžiantį jiems užsidirbti papildomų pajamų.

4.10   Todėl labai svarbu kreiptis į šiuos asmenis, pirmiausia skelbiant jiems skirtą informaciją žiniasklaidoje, vėliau kreipiantis į juos asmeniškai, paskatinti susisiekti su nurodyta įmone, įtraukti į vienokiu ar kitokiu būdu organizuojamą tęstinį mokymą arba įtikinti juos lankyti kursus ar dalyvauti mokymo programose, kurių tikslas – padaryti juos aktyviais darbo rinkos nariais.

Šiems tikslams pasiekti būtų naudingos tokios priemonės:

| — | informaciniai seminarai klausimais, susijusiais su vyresnio amžiaus grupės asmenų problemomis, |
| --- | --- |

—

informaciniai seminarai klausimais, susijusiais su vyresnio amžiaus grupės asmenų problemomis,

| — | šiai amžiaus grupei skirtos darbo ir profesinės karjeros biržos, pavyzdžiui, diskusijų grupės „tiems, kam virš 50“ arba „darbo centrai“, |
| --- | --- |

—

šiai amžiaus grupei skirtos darbo ir profesinės karjeros biržos, pavyzdžiui, diskusijų grupės „tiems, kam virš 50“ arba „darbo centrai“,

| — | reklama vyresnio amžiaus asmenų lankomose vietose ir jų mėgstamose žiniasklaidos priemonėse. Redaguojant jos tekstus reikia stengtis nevartoti juos galinčių įžeisti terminų, pavyzdžiui, „senyvo“ ar „pensinio amžiaus“, vietoje jų vartoti žodžius „brandaus amžiaus“, „patyrę“ ar „patikimi asmenys“, |
| --- | --- |

—

reklama vyresnio amžiaus asmenų lankomose vietose ir jų mėgstamose žiniasklaidos priemonėse. Redaguojant jos tekstus reikia stengtis nevartoti juos galinčių įžeisti terminų, pavyzdžiui, „senyvo“ ar „pensinio amžiaus“, vietoje jų vartoti žodžius „brandaus amžiaus“, „patyrę“ ar „patikimi asmenys“,

| — | įmonėse įsteigti vyresnio amžiaus darbuotojų darbo grupes, kuriose būtų svarstomos strategijos ir priemonės, kaip pritraukti daug patirties turinčių vyresnio amžiaus specialistų. Įmonės taip pat galėtų savo patalpose organizuoti renginius, į kuriuos kviestų į pensiją išėjusius buvusius savo darbuotojus arba ragintų juos asmeniniais laiškais ar telefoniniais pokalbiais grįžti į darbą, ir pan. |
| --- | --- |

—

įmonėse įsteigti vyresnio amžiaus darbuotojų darbo grupes, kuriose būtų svarstomos strategijos ir priemonės, kaip pritraukti daug patirties turinčių vyresnio amžiaus specialistų. Įmonės taip pat galėtų savo patalpose organizuoti renginius, į kuriuos kviestų į pensiją išėjusius buvusius savo darbuotojus arba ragintų juos asmeniniais laiškais ar telefoniniais pokalbiais grįžti į darbą, ir pan.

4.11   Įdarbinimo pastangų sėkmė labai dažnai priklauso nuo tinklaveikos, vienijančios mažąsias ir vidutines įmones, administracijas bei socialinius partnerius. Tokie ryšiai užmezgami ne tik bendruomenės lygmeniu, jie plinta po regioną ar net po visą šalį, ir netgi gali tapti tarptautine partneryste.

tinklaveikos

4.11.1   Pagrindinė tokio tinklo užduotis turėtų būti kolektyvinio požiūrio į profesinės veiklos pratęsimo būtinybę pakeitimas ir įteigimas, kad būtina sukurti sąlygas, kuriomis galima įtikinti vyresnius kaip 50 m. darbuotojus ir įmonių vadovus, kad jie gali „pavyti pokyčius ir žengti kartu su jais“.

4.11.2   Tokio tinklo veikla taip pat padės įtikinti darbdavius, kad jiems naudinga įdarbinti vyresnius kaip 50 m. asmenis, ir darys poveikį nacionalinei valstybių politikai skatindama jas įdiegti tokią įdarbinimo tvarką, kuri užtikrintų darbuotojams galimybę pratęsti aktyvaus darbo laikotarpį, o darbdavius paskatintų priderinti darbo sąlygų valdymo sistemas prie vyresnio amžiaus darbuotojų poreikių.

4.11.3   Toks tinklas taip pat galėtų padėti skleisti ir plėtoti geriausią praktiką bei nustatyti būtinus pagrindinius gebėjimus.

5.   Įvairovės valdymas – rekomenduojama metodologinė taktika vyresnio amžiaus asmenų įdarbinimo problemai spręsti

Įvairovės valdymas – rekomenduojama metodologinė taktika vyresnio amžiaus asmenų įdarbinimo problemai spręsti

5.1   Tyrimai rodo, kad darbuotojų grupė, suformuota atsižvelgiant į amžiaus įvairovę, gali daug veiksmingiau spręsti jiems patikėtas užduotis, kadangi tokiu principu sutelktas kolektyvas disponuoja gausesne informacija, patirtimi ir gebėjimu priimti sprendimus, todėl jo veiklos rezultatai būna daug geresni.

5.1.1   Anksčiau vyravo nuomonė, kad įvairaus amžiaus ir etninės priklausomybės darbuotojų grupėse gali kilti konfliktų. Tačiau tokio pobūdžio sunkumai įveikiami mokant darbuotojus atitinkamai atsižvelgti į šiuos aspektus, skatinant juos dirbti įvairovės principu sudarytose grupėse ir nugalėti savo išankstines nuostatas.

5.2   Kai kurios žinomos Europos įmonės net nusprendė dirbti pagal principą „įvairovės valdymas prilygsta našumo valdymui“. Darbo jėgos įvairinimo taktikos tikslas – sukurti mechanizmą, užtikrinantį, kad kiekvieno darbuotojo gebėjimais ir puikiais darbo rezultatais bus geriausiai pasinaudota siekiant skatinti įmonės pažangą.

įvairovės valdymas prilygsta našumo valdymui

5.3   Pritraukdamos ir išlaikydamos darbovietėse labiausiai kvalifikuotus darbuotojus, įvairovės programos leidžia tinkamai įvertinti įvairius profesinius gebėjimus ir padeda lygių galimybių principą padaryti vienu pagrindinių žmogiškųjų išteklių valdymo veiksnių. Be to, vis labiau pripažįstama, kad nediskriminacinis įvairovės valdymas yra perspektyvi veiksmingumą ir našumą skatinanti priemonė. Vienas iš Tarptautinės darbo organizacijos prioritetų yra nustatyti lygių galimybių ir ekonominio veiksmingumo sąsajas.

5.4   Išanalizavę 4 skyriuje apibūdintus paramos vyresnio amžiaus darbuotojams modelius ir politiką, galime tvirtinti, kad sėkminga jų raida gali vykti dviem kryptimis, t. y., valdymas gali būti orientuotas į įvairaus amžiaus arba į skirtingų gebėjimų darbuotojus. Reikia pabrėžti, kad į amžių orientuotas valdymą galima taikyti nuo pat darbuotojo profesinės veiklos pradžios.

Reikia pabrėžti, kad į amžių orientuotas valdymą galima taikyti nuo pat darbuotojo profesinės veiklos pradžios.

5.5   Įmonės, kuriose valdymas orientuotas į skirtingo amžiaus darbuotojus, įdarbina tam tikrą skaičių vyresnio amžiaus darbuotojų arba į grupes įtraukia jau įmonėje dirbančius šio amžiaus darbuotojus siekdamos dvejopo tikslo – užtikrinti gerą skirtingų amžiaus grupių „paskirstymą“ ir apsisaugoti nuo aukštos kvalifikacijos darbuotojų trūkumo. Tokio metodo tikslas – skatinti bendradarbiauti skirtingų amžiaus grupių, kvalifikacijos, kultūrų ir gebėjimų darbuotojus.

valdymas orientuotas į skirtingo amžiaus darbuotojus

5.6   Valdymas, orientuotas į skirtingų gebėjimų darbuotojus, įgyvendinamas nustatant ir derinant tarpusavyje profesinius vyresnio amžiaus ir jaunesnių darbuotojų gebėjimus, stengiantis pritraukti į įmonę ir išlaikyti joje aukščiausios kvalifikacijos darbuotojus.

Valdymas, orientuotas į skirtingų gebėjimų darbuotojus

5.7   Valdymo, orientuoto į skirtingo amžiaus darbuotojus, pranašumai yra tokie:

pranašumai

| — | kyla bendras personalo kvalifikacijos lygis ir jo pajėgumas diegti naujoves, |
| --- | --- |

—

kyla bendras personalo kvalifikacijos lygis ir jo pajėgumas diegti naujoves,

| — | vyresnio amžiaus darbuotojų, gaunančių gerus atlyginimus, buvimas įmonėje rodo jauniems darbuotojams potencialias jų profesinės veiklos galimybes, |
| --- | --- |

—

vyresnio amžiaus darbuotojų, gaunančių gerus atlyginimus, buvimas įmonėje rodo jauniems darbuotojams potencialias jų profesinės veiklos galimybes,

| — | gerėja produktų gamybos ir paslaugų teikimo kokybė ir organizavimas, |
| --- | --- |

—

gerėja produktų gamybos ir paslaugų teikimo kokybė ir organizavimas,

| — | įmonės išsaugoja tinkamą kvalifikacijos lygį, profesinio lavinimo potencialą ir galimybę išlaikyti suformuotas darbuotojų grupes. |
| --- | --- |

—

įmonės išsaugoja tinkamą kvalifikacijos lygį, profesinio lavinimo potencialą ir galimybę išlaikyti suformuotas darbuotojų grupes.

5.8   Dublino fondo tyrimų duomenimis (9), sėkmingą įmonių valdymą, orientuotą į skirtingo amžiaus darbuotojus, lemia šie veiksniai:

9

sėkmingą įmonių valdymą, orientuotą į skirtingo amžiaus darbuotojus, lemia šie veiksniai

| — | dėmesys su amžiumi susijusioms problemoms, |
| --- | --- |

—

dėmesys su amžiumi susijusioms problemoms,

| — | bendra nacionalinė paramos šio tipo valdymui politika, |
| --- | --- |

—

bendra nacionalinė paramos šio tipo valdymui politika,

| — | atsargumas jos kūrimo ir įgyvendinimo etapais, |
| --- | --- |

—

atsargumas jos kūrimo ir įgyvendinimo etapais,

| — | visų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas atsižvelgiant į šį aspektą, |
| --- | --- |

—

visų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas atsižvelgiant į šį aspektą,

| — | sąnaudų ir naudos įvertinimas ir apskaičiavimas. |
| --- | --- |

—

sąnaudų ir naudos įvertinimas ir apskaičiavimas.

6.   Geroji praktika, kuria remiantis ES būtų galima įgyvendinti ir plėtoti paramos vyresnio amžiaus darbuotojams politiką ir modelius

Geroji praktika, kuria remiantis ES būtų galima įgyvendinti ir plėtoti paramos vyresnio amžiaus darbuotojams politiką ir modelius

Siekiant Europos Sąjungoje taikyti ir plėtoti paramos vyresnio amžiaus darbuotojams modelius ir politiką, galima keistis ir įgyvendinti šią gerąją praktiką:

| — | socialinių partnerių įtraukimas į derybas dėl kolektyvinių darbo sutarčių, sudaromų tam tikroje įmonėje, sektoriuje ar net tarp sektorių, į kurias bus įtrauktos senėjančių darbuotojų padėtį reglamentuojančios nuostatos. Tai gali būti ir socialiniai paktai, į kuriuos būtų įtraukiamos atitinkamos darbo reglamentų ar dvišalių bei daugiašalių sutarčių nuostatos, |
| --- | --- |

—

socialinių partnerių įtraukimas į derybas dėl kolektyvinių darbo sutarčių, sudaromų tam tikroje įmonėje, sektoriuje ar net tarp sektorių, į kurias bus įtrauktos senėjančių darbuotojų padėtį reglamentuojančios nuostatos. Tai gali būti ir socialiniai paktai, į kuriuos būtų įtraukiamos atitinkamos darbo reglamentų ar dvišalių bei daugiašalių sutarčių nuostatos,

kolektyvinių darbo sutarčių, sudaromų tam tikroje įmonėje, sektoriuje ar net tarp sektorių

senėjančių darbuotojų

| — | visų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas rengiant nacionalinio (ir Europos) lygmens teisės aktus, skirtus vyresniems kaip 50 m. darbuotojams ir jų darbdaviams, numatančius, kad darbo rinkoje turi būti išsaugotos šių potencialios darbuotojų įsidarbinimo galimybės, |
| --- | --- |

—

visų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas rengiant nacionalinio (ir Europos) lygmens teisės aktus, skirtus vyresniems kaip 50 m. darbuotojams ir jų darbdaviams, numatančius, kad darbo rinkoje turi būti išsaugotos šių potencialios darbuotojų įsidarbinimo galimybės,

rengiant nacionalinio (ir Europos) lygmens teisės aktus

| — | sistemų, tinklo struktūrų ir iniciatyvų, skirtų vyresnio amžiaus pramonės darbuotojų padėčiai ir bendriems rodikliams nustatyti, rengimas ir diegimas, |
| --- | --- |

—

sistemų, tinklo struktūrų ir iniciatyvų, skirtų vyresnio amžiaus pramonės darbuotojų padėčiai ir bendriems rodikliams nustatyti, rengimas ir diegimas,

vyresnio amžiaus pramonės darbuotojų padėčiai ir bendriems rodikliams nustatyti

| — | bendrovių (ar įmonių grupių) valdymas atsižvelgiant į konkrečias amžiaus grupes ir skirstant vyresnio amžiaus darbuotojus į grupes, kaip tai daroma valdymo, orientuoto į įvairaus amžiaus ir įvairių kvalifikacijų darbuotojus, atveju, |
| --- | --- |

—

bendrovių (ar įmonių grupių) valdymas atsižvelgiant į konkrečias amžiaus grupes ir skirstant vyresnio amžiaus darbuotojus į grupes, kaip tai daroma valdymo, orientuoto į įvairaus amžiaus ir įvairių kvalifikacijų darbuotojus, atveju,

bendrovių

valdymas atsižvelgiant į konkrečias amžiaus grupes ir skirstant vyresnio amžiaus darbuotojus į grupes

| — | vyresniems kaip 50 m. darbuotojams skirtų konsultavimo struktūrų, kurios rengia programas tam tikros kvalifikacijos darbuotojų poreikiui konkrečiose įmonėse, sektoriuose, regionuose ar net šalyse nustatyti, kūrimas; |
| --- | --- |

—

vyresniems kaip 50 m. darbuotojams skirtų konsultavimo struktūrų, kurios rengia programas tam tikros kvalifikacijos darbuotojų poreikiui konkrečiose įmonėse, sektoriuose, regionuose ar net šalyse nustatyti, kūrimas;

vyresniems kaip 50 m. darbuotojams skirtų konsultavimo struktūrų

| — | darbuotojų konsultavimo įstaigų, kurios kartu rengia mokymo kursus ar kitas mokymo ir profesinio tobulinimo formas, skirtas specialiai vyresnio amžiaus asmenims, sistemos naudojimas; |
| --- | --- |

—

darbuotojų konsultavimo įstaigų, kurios kartu rengia mokymo kursus ar kitas mokymo ir profesinio tobulinimo formas, skirtas specialiai vyresnio amžiaus asmenims, sistemos naudojimas;

darbuotojų konsultavimo įstaigų

| — | paramos įmonių vadovams ir vadybininkams sistemos, informuojančios juos apie priemones, kuriomis galima pagerinti įmonių gebėjimą prisitaikyti, konkurencingumą ir našumą per valdymą, orientuotą į įvairaus amžiaus darbuotojus arba į žmogiškųjų išteklių administravimą naudojantis informacinėmis technologijomis, vystymas; |
| --- | --- |

—

paramos įmonių vadovams ir vadybininkams sistemos, informuojančios juos apie priemones, kuriomis galima pagerinti įmonių gebėjimą prisitaikyti, konkurencingumą ir našumą per valdymą, orientuotą į įvairaus amžiaus darbuotojus arba į žmogiškųjų išteklių administravimą naudojantis informacinėmis technologijomis, vystymas;

paramos įmonių vadovams ir vadybininkams sistemos, informuojančios juos apie priemones, kuriomis galima pagerinti įmonių gebėjimą prisitaikyti, konkurencingumą ir našumą

| — | struktūrų ir tinklo sistemų (sektorių, teritorinių ir mišrių, vienijančių visų suinteresuotųjų šalių atstovus, t.t.), taip pat kvalifikacijos lygio ir darbo vietų
  observatorijų kūrimas ir naudojimas. Jos stebėtų vyresnio amžiaus darbuotojus darbo rinkoje ir jų galimybes įsidarbinti atsižvelgiant į jų kvalifikaciją ir restruktūrizavimo proceso raidą. Šios observatorijos galėtų apimti sektorius, teritorinius vienetus ir regionus (prireikus ir tarpvalstybinius regionus). |
| --- | --- |

—

struktūrų ir tinklo sistemų (sektorių, teritorinių ir mišrių, vienijančių visų suinteresuotųjų šalių atstovus, t.t.), taip pat kvalifikacijos lygio ir darbo vietų
  observatorijų kūrimas ir naudojimas. Jos stebėtų vyresnio amžiaus darbuotojus darbo rinkoje ir jų galimybes įsidarbinti atsižvelgiant į jų kvalifikaciją ir restruktūrizavimo proceso raidą. Šios observatorijos galėtų apimti sektorius, teritorinius vienetus ir regionus (prireikus ir tarpvalstybinius regionus).

struktūrų ir tinklo sistemų

kvalifikacijos lygio ir darbo vietų

observatorijų kūrimas ir naudojimas

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  „Pagyvenusių darbuotojų užimtumo didinimas ir pasitraukimo iš darbo rinkos vėlinimas“ (pranešėjas Gérard Dantin, OL C 157, 2005 6 28); „Skatinti kartų solidarumą“ (pranešėjas Luca Jahier, OL C 120, 2008 5 16); „Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas. Mokytis niekada nevėlu“ (pranešėja Renate Heinisch, OL C 204, 2008 8 9).

1

(2)  „Darbinės veiklos kokybė, našumas ir užimtumas globalizacijos ir demografinių problemų fone“ (pranešėja Ursula Engelen-Kefer, OL C 318, 2006 12 23); „Socialinių partnerių vaidmuo derinant profesinę veiklą, šeiminį ir asmeninį gyvenimą“ (pranešėjas Peter Clever, OL C 256, 2007 10 27).

2

(3)  CVTS3, Eurostat.

3

(4)  „Aktyvus senėjimas ir su vyresniojo amžiaus darbuotojais susijusios darbo rinkos tendencijos“ (angl. Active ageing and labour market trends for older workers), Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinis direktoratas, D1 skyrius.

4

Active ageing and labour market trends for older workers

(5)  Šefavimu vadiname profesinio gyvenimo patirtimi paremtos pagalbos teikimą kitam darbuotojui. Globos sąvoka platesnė, į ją patenka ir šefavimo funkcija, tačiau ja neapsiribojama: globėjas („mokytojas“) sutelkia pastangas į savo globotinio mokymo procesą, padėdamas jam siekti užsibrėžto gyvenimo tikslo.

5

Šefavimu

Globos

(6)  Kuravimo esmė – vyresni kaip 50 metų darbuotojai stebi ir prižiūri jaunesnių tos pačios profesijos darbuotojų, ypač naujai priimtųjų, darbą. Šis būdas rekomenduojamas siekiant išmokyti juos įvaldyti nežinomus ar nepakankamai suvoktus procesus ir metodus.

6

Kuravimo

(7)  2008 m. spalio 22 d. EESRK nuomonė „ Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVT) sukūrimas“, pranešėja A. Le Nouail-Marlière (CESE 1678/2008). Nuomonė „Tęstinis mokymas“, pranešėjas J. Rodríguez García-Caro (OL C 175, 2007 7 27). Nuomonė dėl suaugusiųjų švietimo ir mokymosi, pranešėja R. Heinisch, bendrapranešėja A. Le Nouail Marlière ir bendrapranešėjis J. Isaías Rodríguez García-Caro. (OL C 204, 2008 8 09).

7

(8)  B. McIntosh, „An employer 's guide to older workers“ (Darbdavio vadovas: kaip įdarbinti vyresniojo amžiaus asmenis).

8

Darbdavio vadovas: kaip įdarbinti vyresniojo amžiaus asmenis

(9)  Presentation of database on employment initiatives for an ageing workforce (Duomenų bazės apie senstančiųjų darbuotojų įdarbinimo iniciatyvas pristatymas), Gerlinde Ziniel. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas.

9

Duomenų bazės apie senstančiųjų darbuotojų įdarbinimo iniciatyvas pristatymas

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/32

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Transatlantinių santykių. Kaip pagerinti pilietinės visuomenės dalyvavimą

2009/C 228/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2008m. sausio 17d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

„Transatlantinių santykių. Kaip pagerinti pilietinės visuomenės dalyvavimą.“

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 6 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Liina CARR, bendrapranešėjis Jacek KRAWCZYK.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 196 nariams balsavus už, 7 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Šiuo metu ES ir JAV santykiai vystosi naujoje aplinkoje ir susiduria su vis didesniais iššūkiais ir lūkesčiais. Visame pasaulyje daug vilčių siejama su Barack Obama išrinkimu JAV prezidentu, imta vėl optimistiškai vertinti transatlantinių santykių potencialą. Nuoširdžiai tikimasi, kad ES ir JAV bendradarbiaus ir rodys pavyzdį daugelyje sričių: pradedant bendru atsaku į dabartinę finansų ir ekonomikos krizę, baigiant klimato kaitos problema arba žmogaus teisių propagavimu, taip pat dvišaliais ekonominiais santykiais. |
| --- | --- |

1.1

Šiuo metu ES ir JAV santykiai vystosi naujoje aplinkoje ir susiduria su vis didesniais iššūkiais ir lūkesčiais. Visame pasaulyje daug vilčių siejama su Barack Obama išrinkimu JAV prezidentu, imta vėl optimistiškai vertinti transatlantinių santykių potencialą. Nuoširdžiai tikimasi, kad ES ir JAV bendradarbiaus ir rodys pavyzdį daugelyje sričių: pradedant bendru atsaku į dabartinę finansų ir ekonomikos krizę, baigiant klimato kaitos problema arba žmogaus teisių propagavimu, taip pat dvišaliais ekonominiais santykiais.

| 1.2 | Europos pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai savo atstovavimu arba praktine patirtimi konkrečiose srityse gali nemažai prisidėti prie šio atnaujinto bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

1.2

Europos pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai savo atstovavimu arba praktine patirtimi konkrečiose srityse gali nemažai prisidėti prie šio atnaujinto bendradarbiavimo.

| 1.3 | EESRK ragina už politinius sprendimus atsakingus ES pareigūnus pasinaudoti galimybe, susitarus ir bendradarbiaujant su JAV, siekti būtinų Jungtinių Tautų (JT) sistemos, PINO (1) Tarptautinis Baudžiamasis Teismas, Didžiojo aštuoneto (G8), Didžiojo dvidešimtuko (G20), Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), Pasaulio banko ir Tarptautinio valiutos fondo (TVF) reformų ir Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) stiprinimo, kad šios institucijos veiksmingiau spręstų ilgalaikes problemas, kurias kelia pasaulio globalizacija ir dabartinė pasaulinė finansų krizė. |
| --- | --- |

1.3

EESRK ragina už politinius sprendimus atsakingus ES pareigūnus pasinaudoti galimybe, susitarus ir bendradarbiaujant su JAV, siekti būtinų Jungtinių Tautų (JT) sistemos, PINO (1) Tarptautinis Baudžiamasis Teismas, Didžiojo aštuoneto (G8), Didžiojo dvidešimtuko (G20), Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), Pasaulio banko ir Tarptautinio valiutos fondo (TVF) reformų ir Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) stiprinimo, kad šios institucijos veiksmingiau spręstų ilgalaikes problemas, kurias kelia pasaulio globalizacija ir dabartinė pasaulinė finansų krizė.

1

| 1.4 | Atsižvelgiant į finansų ir ekonomikos krizės mastą būtina stiprinti transatlantinį ekonominį bendradarbiavimą. ES ir JAV pirmiausia turi užtikrinti geresnį savo piniginių ir fiskalinių priemonių, kuriomis norima stimuliuoti pasaulio ekonomiką, koordinavimą G20 grupėje. Be to, ES ir JAV reikėtų drauge surasti bendrą naują požiūrį į efektyvų ir veiksmingą pasaulinės finansų sistemos reguliavimą, kad ekonomikai niekada nebeiškiltų pavojus dėl nežaboto rizikavimo. Vykdant radikalią tarptautinių ūkio subjektų reformą, būtina nustatyti aiškias ir griežtas tarptautines finansinę veiklą reguliuojančias taisykles siekiant duoti aiškų ženklą piliečiams ir įmonėms. |
| --- | --- |

1.4

Atsižvelgiant į finansų ir ekonomikos krizės mastą būtina stiprinti transatlantinį ekonominį bendradarbiavimą. ES ir JAV pirmiausia turi užtikrinti geresnį savo piniginių ir fiskalinių priemonių, kuriomis norima stimuliuoti pasaulio ekonomiką, koordinavimą G20 grupėje. Be to, ES ir JAV reikėtų drauge surasti bendrą naują požiūrį į efektyvų ir veiksmingą pasaulinės finansų sistemos reguliavimą, kad ekonomikai niekada nebeiškiltų pavojus dėl nežaboto rizikavimo. Vykdant radikalią tarptautinių ūkio subjektų reformą, būtina nustatyti aiškias ir griežtas tarptautines finansinę veiklą reguliuojančias taisykles siekiant duoti aiškų ženklą piliečiams ir įmonėms.

| 1.5 | Transatlantinio ekonominio bendradarbiavimo stiprinimo programos tikslas – glaudesnė transatlantinė ekonominė integracija ir augimas, kuris būtų naudingas mūsų piliečiams ir mūsų ekonomikos konkurencingumui. Šio tikslo reikėtų siekti prižiūrint Transatlantinei ekonominei tarybai (TET). |
| --- | --- |

1.5

Transatlantinio ekonominio bendradarbiavimo stiprinimo programos tikslas – glaudesnė transatlantinė ekonominė integracija ir augimas, kuris būtų naudingas mūsų piliečiams ir mūsų ekonomikos konkurencingumui. Šio tikslo reikėtų siekti prižiūrint Transatlantinei ekonominei tarybai (TET).

| 1.6 | Programos pagrindas – bendradarbiavimas reguliavimo srityje. ES ir JAV vertybės, kuriomis remdamiesi mes reguliuojame savo ekonomiką, turi daug panašumų, nors kai kuriais klausimais ir nesutariama. Bendradarbiavimas reguliavimo srityje reiškia, kad reikės iš pradžių bendradarbiauti siekiant drauge nustatyti socialines, ekologines ir ekonomines problemas ir rasti jų sprendimus. ES, palaikydama transatlantinius santykius, toliau gins savo socialinį modelį, grindžiamą socialinės apsaugos sistemomis ir pilietiniu dialogu bei socialiniais pasiekimais. |
| --- | --- |

1.6

Programos pagrindas – bendradarbiavimas reguliavimo srityje. ES ir JAV vertybės, kuriomis remdamiesi mes reguliuojame savo ekonomiką, turi daug panašumų, nors kai kuriais klausimais ir nesutariama. Bendradarbiavimas reguliavimo srityje reiškia, kad reikės iš pradžių bendradarbiauti siekiant drauge nustatyti socialines, ekologines ir ekonomines problemas ir rasti jų sprendimus. ES, palaikydama transatlantinius santykius, toliau gins savo socialinį modelį, grindžiamą socialinės apsaugos sistemomis ir pilietiniu dialogu bei socialiniais pasiekimais.

| 1.7 | Artimiausioje ateityje TET teks imtis didelių darbų:






  — | ieškoti pasaulinės finansų krizės ir jos padarinių ekonomikai apskritai sprendimų – tam reikės naujų reguliavimo sistemų abiejose Atlanto pusėse, |
| --- | --- | --- |

1.7

Artimiausioje ateityje TET teks imtis didelių darbų:

—

ieškoti pasaulinės finansų krizės ir jos padarinių ekonomikai apskritai sprendimų – tam reikės naujų reguliavimo sistemų abiejose Atlanto pusėse,

| — | kadangi ES, o dabar jau ir JAV, imasi esminių klimato kaitos problemos sprendimo priemonių, kils daug reguliavimo klausimų. TET reikės užtikrinti, kad mažinant poveikį aplinkai tų priemonių veiksmingumas būtų kuo didesnis, |
| --- | --- |

—

kadangi ES, o dabar jau ir JAV, imasi esminių klimato kaitos problemos sprendimo priemonių, kils daug reguliavimo klausimų. TET reikės užtikrinti, kad mažinant poveikį aplinkai tų priemonių veiksmingumas būtų kuo didesnis,

| — | praėjusio amžiaus ketvirtajame dešimtmetyje dėl protekcionistinės politikos Didžioji depresija dar labiau pagilėjo. TET teks prisidėti prie protekcionistinių tendencijų Europoje, JAV ir pasaulyje stebėjimo, |
| --- | --- |

—

praėjusio amžiaus ketvirtajame dešimtmetyje dėl protekcionistinės politikos Didžioji depresija dar labiau pagilėjo. TET teks prisidėti prie protekcionistinių tendencijų Europoje, JAV ir pasaulyje stebėjimo,

| — | TET darbotvarkėje numatyta daug bendradarbiavimo iniciatyvų reguliavimo srityje. Vis dėlto išlieka didelių, tačiau nebūtinų skirtumų tarp to, kaip ES ir JAV reguliavimo institucijos nustato taisykles atsižvelgdamos į visų susijusių suinteresuotų subjektų interesus, |
| --- | --- |

—

TET darbotvarkėje numatyta daug bendradarbiavimo iniciatyvų reguliavimo srityje. Vis dėlto išlieka didelių, tačiau nebūtinų skirtumų tarp to, kaip ES ir JAV reguliavimo institucijos nustato taisykles atsižvelgdamos į visų susijusių suinteresuotų subjektų interesus,

| — | visame pasaulyje toliau daugėja intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų. TET turėtų pagerinti teisių apsaugos priemones tose šalyse, kuriose padėtis šiuo požiūriu nėra gera, pavyzdžiui, Kinijoje. TET turėtų pradėti diskusijas dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos užtikrinimo ir tuo pat metu pasirūpinti, pavyzdžiui, kad vaistus būtų galima įsigyti už prieinamą kainą, |
| --- | --- |

—

visame pasaulyje toliau daugėja intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų. TET turėtų pagerinti teisių apsaugos priemones tose šalyse, kuriose padėtis šiuo požiūriu nėra gera, pavyzdžiui, Kinijoje. TET turėtų pradėti diskusijas dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos užtikrinimo ir tuo pat metu pasirūpinti, pavyzdžiui, kad vaistus būtų galima įsigyti už prieinamą kainą,

| — | TET taip pat turi gerinti savo bendradarbiavimo mechanizmus. Tarybai reikia skirti daugiau išteklių ir nustatyti aiškesnius naujų klausimų įtraukimo į jos darbotvarkę kriterijus, |
| --- | --- |

—

TET taip pat turi gerinti savo bendradarbiavimo mechanizmus. Tarybai reikia skirti daugiau išteklių ir nustatyti aiškesnius naujų klausimų įtraukimo į jos darbotvarkę kriterijus,

| — | būtina daugiau konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais didinant skaidrumą ir koordinavimą, šį konsultavimąsi reikėtų plėsti, kad jis apimtų dialogus, kuriuose visiems būtų užtikrintos vienodos sąlygos, |
| --- | --- |

—

būtina daugiau konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais didinant skaidrumą ir koordinavimą, šį konsultavimąsi reikėtų plėsti, kad jis apimtų dialogus, kuriuose visiems būtų užtikrintos vienodos sąlygos,

| — | didesnį vaidmenį šiame procese reikėtų suteikti teisės aktų leidėjams abiejose Atlanto pusėse. |
| --- | --- |

—

didesnį vaidmenį šiame procese reikėtų suteikti teisės aktų leidėjams abiejose Atlanto pusėse.

| 1.8 | Nepaprastai svarbu, kad siekdamos šių ir kitų tikslų naujoji JAV administracija ir naujoji ES Komisija ir Parlamentas toliau tęstų TET procesą. EESRK ragina prezidentą B. OBAMA skubiai paskirti naują TET bendrapirmininkį, atstovaujantį JAV, kad TET galėtų tęsti savo svarbų darbą. |
| --- | --- |

1.8

Nepaprastai svarbu, kad siekdamos šių ir kitų tikslų naujoji JAV administracija ir naujoji ES Komisija ir Parlamentas toliau tęstų TET procesą. EESRK ragina prezidentą B. OBAMA skubiai paskirti naują TET bendrapirmininkį, atstovaujantį JAV, kad TET galėtų tęsti savo svarbų darbą.

| 1.9 | Jeigu būtų grįžta prie protekcionizmo, dabartinės pasaulio ekonomikos problemos dar labiau paaštrėtų, kaip atsitiko per dvidešimto amžiaus ketvirtojo dešimtmečio ekonominę depresiją. EESRK ragina ES ir JAV dirbti drauge, kad būtų įvykdyti 2008 m. lapkričio 15 d. G20 grupės aukščiausio lygio susitikimo šiuo tikslu duoti pažadai ir daryti viską, kas įmanoma mėginant sparčiai ir sėkmingai užbaigti Dohos derybų raundą bei užkirsti kelią naujoms kliūtims prekybai ir investicijoms. |
| --- | --- |

1.9

Jeigu būtų grįžta prie protekcionizmo, dabartinės pasaulio ekonomikos problemos dar labiau paaštrėtų, kaip atsitiko per dvidešimto amžiaus ketvirtojo dešimtmečio ekonominę depresiją. EESRK ragina ES ir JAV dirbti drauge, kad būtų įvykdyti 2008 m. lapkričio 15 d. G20 grupės aukščiausio lygio susitikimo šiuo tikslu duoti pažadai ir daryti viską, kas įmanoma mėginant sparčiai ir sėkmingai užbaigti Dohos derybų raundą bei užkirsti kelią naujoms kliūtims prekybai ir investicijoms.

| 1.10 | EESRK taip pat ragina ES ir JAV drauge stengtis įtikinti kitas šalis nesiimti politikos, kuri galėtų sumažinti galimybes patekti į investicijų arba pirkimų rinkas – toks deja buvo pastarųjų diskusijų Kongrese rezultatas. Mes taip pat tikimės, kad ES ir JAV imsis spręsti pasaulio prekybos pagyvinimo klausimą, kad būtų pagerinta pasaulinių prekybos derybų kokybė įtraukiant į jas tvaraus vystymosi ir socialinių standartų klausimus. EESRK pritaria prezidento B. OBAMA norui sušvelninti neigiamą prekybos pokyčių poveikį konkretiems darbuotojams arba piliečiams. |
| --- | --- |

1.10

EESRK taip pat ragina ES ir JAV drauge stengtis įtikinti kitas šalis nesiimti politikos, kuri galėtų sumažinti galimybes patekti į investicijų arba pirkimų rinkas – toks deja buvo pastarųjų diskusijų Kongrese rezultatas. Mes taip pat tikimės, kad ES ir JAV imsis spręsti pasaulio prekybos pagyvinimo klausimą, kad būtų pagerinta pasaulinių prekybos derybų kokybė įtraukiant į jas tvaraus vystymosi ir socialinių standartų klausimus. EESRK pritaria prezidento B. OBAMA norui sušvelninti neigiamą prekybos pokyčių poveikį konkretiems darbuotojams arba piliečiams.

| 1.11 | EESRK rekomenduoja sukurti transatlantinių dialogų (TABD (2), TACD (3), TALD (4) ir TAED (5) finansavimo mechanizmus ir įtraukti TALD ir TAED į TET patarėjų grupę. |
| --- | --- |

1.11

EESRK rekomenduoja sukurti transatlantinių dialogų (TABD (2), TACD (3), TALD (4) ir TAED (5) finansavimo mechanizmus ir įtraukti TALD ir TAED į TET patarėjų grupę.

2

3

4

5

| 1.12 | EESRK ragina ES ir JAV didinti transatlantinio dialogo proceso prieinamumą ir atvirumą ir plėsti pilietinės visuomenės dalyvavimą įtraukiant į procesą ir tuos suinteresuotuosius subjektus, kurie šiuose keturiuose dialoguose nedalyvauja. |
| --- | --- |

1.12

EESRK ragina ES ir JAV didinti transatlantinio dialogo proceso prieinamumą ir atvirumą ir plėsti pilietinės visuomenės dalyvavimą įtraukiant į procesą ir tuos suinteresuotuosius subjektus, kurie šiuose keturiuose dialoguose nedalyvauja.

| 1.13 | EESRK kreipiasi į Europos Komisiją, prašydamas artimiausiu metu surengti transatlantinį suinteresuotųjų subjektų susitikimą, kuriame būtų įvertinta naujoji padėtis ir pasikeista nuomonėmis bei koordinuojami su naujosiomis iniciatyvomis susiję veiksmai. EESRK primena Komisijai 2005 m. komunikate jos pačios pateiktą pasiūlymą organizuoti trišalę konferenciją darbo santykių klausimais. |
| --- | --- |

1.13

EESRK kreipiasi į Europos Komisiją, prašydamas artimiausiu metu surengti transatlantinį suinteresuotųjų subjektų susitikimą, kuriame būtų įvertinta naujoji padėtis ir pasikeista nuomonėmis bei koordinuojami su naujosiomis iniciatyvomis susiję veiksmai. EESRK primena Komisijai 2005 m. komunikate jos pačios pateiktą pasiūlymą organizuoti trišalę konferenciją darbo santykių klausimais.

| 1.14 | EESRK savo ruožtu gali pasiūlyti užmegzti ryšius su JAV ekonominiais ir socialiniais partneriais. Komitetas atidžiai stebės, kaip steigiamos patariamosios grupės JAV administracijoje, kad galėtų nustatyti galimus partnerius įvairiose srityse. EESRK taip pat ieškos būdų gerinti keitimąsi žiniomis ir patirtimi su JAV pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais. Šioms užduotims vykdyti EESRK turėtų įsteigti neoficialią ryšių grupę, kuri stebėtų veiklą transatlantinių santykių srityje. |
| --- | --- |

1.14

EESRK savo ruožtu gali pasiūlyti užmegzti ryšius su JAV ekonominiais ir socialiniais partneriais. Komitetas atidžiai stebės, kaip steigiamos patariamosios grupės JAV administracijoje, kad galėtų nustatyti galimus partnerius įvairiose srityse. EESRK taip pat ieškos būdų gerinti keitimąsi žiniomis ir patirtimi su JAV pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais. Šioms užduotims vykdyti EESRK turėtų įsteigti neoficialią ryšių grupę, kuri stebėtų veiklą transatlantinių santykių srityje.

| 1.15 | EESRK nuomone, dabar būtų labai naudinga sustiprinti ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų mokslinį ir kultūrinį bendradarbiavimą (kultūrinį dialogą) ir juo remiantis pagerinti abipusį supratimą ir glaudesnį politinį bendradarbiavimą. ES ir JAV turi bendromis jėgomis remti ir skatinti kūrybiškumą ne vien mokslo, technikos ir inovacijų srityse, bet ypač meninėje kūryboje, nes ji padeda atsiskleisti naujas vertybes, praturtinančias ir tobulinančias visą žmoniją. |
| --- | --- |

1.15

EESRK nuomone, dabar būtų labai naudinga sustiprinti ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų mokslinį ir kultūrinį bendradarbiavimą (kultūrinį dialogą) ir juo remiantis pagerinti abipusį supratimą ir glaudesnį politinį bendradarbiavimą. ES ir JAV turi bendromis jėgomis remti ir skatinti kūrybiškumą ne vien mokslo, technikos ir inovacijų srityse, bet ypač meninėje kūryboje, nes ji padeda atsiskleisti naujas vertybes, praturtinančias ir tobulinančias visą žmoniją.

2.   Bendroji informacija

Bendroji informacija

| 2.1 | ES ir JAV santykiai šiuo metu vystosi naujoje aplinkoje ir susiduria su vis didesniais iššūkiais ir lūkesčiais. Visame pasaulyje daug vilčių siejama su Barack OBAMA išrinkimu JAV prezidentu, imta vėl optimistiškai vertinti transatlantinių santykių potencialą. Nuoširdžiai tikimasi, kad ES ir JAV bendradarbiaus ir rodys pavyzdį daugelyje sričių: pradedant bendru atsaku į dabartinę finansų ir ekonomikos krizę, baigiant klimato kaitos problema arba žmogaus teisių propagavimu, taip pat dvišaliais ekonominiais santykiais. Savo 2004 m. priimtoje nuomonėje (6) EESRK išvardijo įvairias problemas, kurias reikėtų įtraukti į transatlantinę darbotvarkę, įskaitant būtinybę gerinti pasaulinį valdymą. Pastarojo meto įvykiai parodė, kaip svarbu bendradarbiauti šioje srityje. |
| --- | --- |

2.1

ES ir JAV santykiai šiuo metu vystosi naujoje aplinkoje ir susiduria su vis didesniais iššūkiais ir lūkesčiais. Visame pasaulyje daug vilčių siejama su Barack OBAMA išrinkimu JAV prezidentu, imta vėl optimistiškai vertinti transatlantinių santykių potencialą. Nuoširdžiai tikimasi, kad ES ir JAV bendradarbiaus ir rodys pavyzdį daugelyje sričių: pradedant bendru atsaku į dabartinę finansų ir ekonomikos krizę, baigiant klimato kaitos problema arba žmogaus teisių propagavimu, taip pat dvišaliais ekonominiais santykiais. Savo 2004 m. priimtoje nuomonėje (6) EESRK išvardijo įvairias problemas, kurias reikėtų įtraukti į transatlantinę darbotvarkę, įskaitant būtinybę gerinti pasaulinį valdymą. Pastarojo meto įvykiai parodė, kaip svarbu bendradarbiauti šioje srityje.

6

| 2.2 | Dabartinės ES, JAV ir viso pasaulio problemos yra didžiulės, taigi reikia naujo bendro požiūrio, kad pasaulio ekonomika niekada nebebūtų palikta nereguliuojamo finansinio kapitalizmo valiai. Transatlantinė ir pasaulio ekonomika šiuo metu išgyvena didžiausią per pastaruosius dešimtmečius krizę, be to, jeigu norime sėkmingai spręsti klimato kaitos problemą, reikia visų subjektų veiksmų, o siekiant taikos, demokratijos ir žmogaus teisių įtvirtinimo pasaulyje reikia imtis daugelio užsienio politikos klausimų. Be glaudesnio ES ir JAV bendradarbiavimo mūsų pastangų šiems sunkumams įveikti nepakaks. |
| --- | --- |

2.2

Dabartinės ES, JAV ir viso pasaulio problemos yra didžiulės, taigi reikia naujo bendro požiūrio, kad pasaulio ekonomika niekada nebebūtų palikta nereguliuojamo finansinio kapitalizmo valiai. Transatlantinė ir pasaulio ekonomika šiuo metu išgyvena didžiausią per pastaruosius dešimtmečius krizę, be to, jeigu norime sėkmingai spręsti klimato kaitos problemą, reikia visų subjektų veiksmų, o siekiant taikos, demokratijos ir žmogaus teisių įtvirtinimo pasaulyje reikia imtis daugelio užsienio politikos klausimų. Be glaudesnio ES ir JAV bendradarbiavimo mūsų pastangų šiems sunkumams įveikti nepakaks.

| 2.3 | Europos pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai savo atstovavimu arba praktine patirtimi konkrečiose srityse gali nemažai prisidėti prie šio atnaujinto bendradarbiavimo. Tam gyvybiškai svarbu, kad politinės institucijos, kurios veda ES ir JAV vyriausybių dialogą, į dialogo procesą stengtųsi labiau įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus. Piliečių judėjimo laisvė yra kitas svarbus ES ir JAV santykių gerinimo žingsnis, nes ji skatina verslo, kultūrinius ir socialinius mainus. Platesnį bevizio režimo taikymą tarp ES valstybių narių ir JAV reikėtų toliau vystyti kaip vieną iš politinių prioritetų. |
| --- | --- |

2.3

Europos pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai savo atstovavimu arba praktine patirtimi konkrečiose srityse gali nemažai prisidėti prie šio atnaujinto bendradarbiavimo. Tam gyvybiškai svarbu, kad politinės institucijos, kurios veda ES ir JAV vyriausybių dialogą, į dialogo procesą stengtųsi labiau įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus. Piliečių judėjimo laisvė yra kitas svarbus ES ir JAV santykių gerinimo žingsnis, nes ji skatina verslo, kultūrinius ir socialinius mainus. Platesnį bevizio režimo taikymą tarp ES valstybių narių ir JAV reikėtų toliau vystyti kaip vieną iš politinių prioritetų.

| 2.4 | Iki šiol dvišaliai ES ir JAV santykiai buvo vystomi 1990 m. lapkričio mėn. pasirašytos Transatlantinės deklaracijos (7), kuri 1995 m. buvo papildyta Naująją transatlantine darbotvarke (NTD), (8) ir 1998 m. gegužės mėn. Transatlantinės ekonominės partnerystės (TEP) (9) pagrindu. Tolesnis žingsnis institucijų bendradarbiavime buvo Transatlantinio ekonominės integracijos stiprinimo programos (10) pasirašymas 2007 m. balandžio mėn. Pagal šią programą buvo sukurta Transatlantinė ekonominė taryba (TET) (11). |
| --- | --- |

2.4

Iki šiol dvišaliai ES ir JAV santykiai buvo vystomi 1990 m. lapkričio mėn. pasirašytos Transatlantinės deklaracijos (7), kuri 1995 m. buvo papildyta Naująją transatlantine darbotvarke (NTD), (8) ir 1998 m. gegužės mėn. Transatlantinės ekonominės partnerystės (TEP) (9) pagrindu. Tolesnis žingsnis institucijų bendradarbiavime buvo Transatlantinio ekonominės integracijos stiprinimo programos (10) pasirašymas 2007 m. balandžio mėn. Pagal šią programą buvo sukurta Transatlantinė ekonominė taryba (TET) (11).

7

8

9

10

11

| 2.5 | Iki šiol visi politiniai kontaktai daugiausiai buvo skirti užsienio politikai, ekonominėms ir prekybos problemoms, o ne socialiniams ir tvarumo klausimams. Be to, išskyrus keletą atvejų, suinteresuotieji subjektai, kurių vaidmuo daugelyje Europos šalių ir ES lygmeniu yra tradiciškai reikšmingas, nebuvo aktyvūs plėtojant ES ir JAV santykius. EESRK ragina ES ir JAV šiame naujame transatlantinio bendradarbiavimo etape ne tik stiprinti ir gerinti gerai veikiančias sritis, bet ir imtis tų sričių, kuriose padėtis nėra tokia gera. |
| --- | --- |

2.5

Iki šiol visi politiniai kontaktai daugiausiai buvo skirti užsienio politikai, ekonominėms ir prekybos problemoms, o ne socialiniams ir tvarumo klausimams. Be to, išskyrus keletą atvejų, suinteresuotieji subjektai, kurių vaidmuo daugelyje Europos šalių ir ES lygmeniu yra tradiciškai reikšmingas, nebuvo aktyvūs plėtojant ES ir JAV santykius. EESRK ragina ES ir JAV šiame naujame transatlantinio bendradarbiavimo etape ne tik stiprinti ir gerinti gerai veikiančias sritis, bet ir imtis tų sričių, kuriose padėtis nėra tokia gera.

| 2.6 | Nuomonė neaprėps visų transatlantinių santykių aspektų. Nebus kalbama apie Kanadą, o daugiausia dėmesio bus skiriama daugiašališkumo, prekybos, transatlantinio ekonominio bendradarbiavimo, pasaulinės klimato kaitos ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo klausimams. ES santykius su Kanada reikėtų nagrinėti atskiroje nuomonėje. |
| --- | --- |

2.6

Nuomonė neaprėps visų transatlantinių santykių aspektų. Nebus kalbama apie Kanadą, o daugiausia dėmesio bus skiriama daugiašališkumo, prekybos, transatlantinio ekonominio bendradarbiavimo, pasaulinės klimato kaitos ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo klausimams. ES santykius su Kanada reikėtų nagrinėti atskiroje nuomonėje.

3.   Daugiašališkumas

Daugiašališkumas

| 3.1 | Skirtingas požiūris į daugiašales institucijas yra būdingas pastarųjų metų ES ir JAV santykių bruožas. Esama pakankamai priežasčių, leidžiančių tikėtis, kad naujoji JAV administracija vykdys aktyvesnio bendravimo su sąjungininkais ir tarptautinėmis organizacijomis politiką. EESRK ragina už politinius sprendimus atsakingus ES pareigūnus pasinaudoti galimybe, susitarus ir bendradarbiaujant su JAV, siekti būtino JT sistemos stiprinimo, taip pat ir TDO, Tarptautinio Baudžiamojo Teismo, PINO, G8, G20, PPO, Pasaulio banko ir TVF reformų, kad šios institucijos veiksmingiau spręstų ilgalaikes problemas, kurias kelia pasaulio globalizacija ir dabartinė pasaulinė finansų krizė. EESRK pritaria naujausiam sausio mėn. Vokietijos kanclerės Angela Merkel Paryžiuje pateiktam pasiūlymui, kad JT sistemoje būtų sukurta Ekonomikos ir socialinės apsaugos taryba. Ši taryba turėtų veikti viename lygmenyje su Saugumo Taryba. |
| --- | --- |

3.1

Skirtingas požiūris į daugiašales institucijas yra būdingas pastarųjų metų ES ir JAV santykių bruožas. Esama pakankamai priežasčių, leidžiančių tikėtis, kad naujoji JAV administracija vykdys aktyvesnio bendravimo su sąjungininkais ir tarptautinėmis organizacijomis politiką. EESRK ragina už politinius sprendimus atsakingus ES pareigūnus pasinaudoti galimybe, susitarus ir bendradarbiaujant su JAV, siekti būtino JT sistemos stiprinimo, taip pat ir TDO, Tarptautinio Baudžiamojo Teismo, PINO, G8, G20, PPO, Pasaulio banko ir TVF reformų, kad šios institucijos veiksmingiau spręstų ilgalaikes problemas, kurias kelia pasaulio globalizacija ir dabartinė pasaulinė finansų krizė. EESRK pritaria naujausiam sausio mėn. Vokietijos kanclerės Angela Merkel Paryžiuje pateiktam pasiūlymui, kad JT sistemoje būtų sukurta Ekonomikos ir socialinės apsaugos taryba. Ši taryba turėtų veikti viename lygmenyje su Saugumo Taryba.

| 3.2 | Pastarųjų metų ES ir JAV santykiai buvo akivaizdus įrodymas, kad ES ir JAV nepajėgiant susitarti, didelių pasaulinių problemų išspręsti nepavyksta. Kad padėtis pagerėtų pradėjus dirbti naujajai administracijai, ES ir JAV turėtų glaudžiai bendradarbiauti nustatydamos bendrą strategiją daugeliu pasaulio saugumo ir žmogaus teisių klausimu. |
| --- | --- |

3.2

Pastarųjų metų ES ir JAV santykiai buvo akivaizdus įrodymas, kad ES ir JAV nepajėgiant susitarti, didelių pasaulinių problemų išspręsti nepavyksta. Kad padėtis pagerėtų pradėjus dirbti naujajai administracijai, ES ir JAV turėtų glaudžiai bendradarbiauti nustatydamos bendrą strategiją daugeliu pasaulio saugumo ir žmogaus teisių klausimu.

| 3.3 | Transatlantinis valdymas nėra ES ir JAV daugiašalių santykių alternatyva, o tik papildo tuos santykius. ES ir JAV ir toliau lieka dvi svarbiausios pasaulio politikos jėgos, todėl jos turėtų bendradarbiauti, nes tik taip pavyks išspręsti bet kurį tarptautinį klausimą, kad ir koks jis būtų – prekybos liberalizavimas ar geresnis tam tikrų darbo ir aplinkos apsaugos politikos priemonių įgyvendinimas. |
| --- | --- |

3.3

Transatlantinis valdymas nėra ES ir JAV daugiašalių santykių alternatyva, o tik papildo tuos santykius. ES ir JAV ir toliau lieka dvi svarbiausios pasaulio politikos jėgos, todėl jos turėtų bendradarbiauti, nes tik taip pavyks išspręsti bet kurį tarptautinį klausimą, kad ir koks jis būtų – prekybos liberalizavimas ar geresnis tam tikrų darbo ir aplinkos apsaugos politikos priemonių įgyvendinimas.

| 3.4 | Jeigu ES ir JAV nori rodyti pavyzdį pasauliniu lygmeniu, būtina visiškai laikytis daugiašalių susitarimų ir juos įgyvendinti. Pirmiausia ES, jos valstybės narės ir JAV galėtų ratifikuoti visas TDO konvencijas (12) ir PPO sprendimus. |
| --- | --- |

3.4

Jeigu ES ir JAV nori rodyti pavyzdį pasauliniu lygmeniu, būtina visiškai laikytis daugiašalių susitarimų ir juos įgyvendinti. Pirmiausia ES, jos valstybės narės ir JAV galėtų ratifikuoti visas TDO konvencijas (12) ir PPO sprendimus.

12

4.   Ekonominis bendradarbiavimas

Ekonominis bendradarbiavimas

4.1   Finansų ir ekonomikos krizė

Finansų ir ekonomikos krizė

| 4.1.1 | Pasauliui atsidūrus giliausioje per daugelį dešimtmečių finansų krizėje ir sudėtingiausioje ekonominėje situacijoje būtina stiprinti transatlantinį ekonominį bendradarbiavimą. Pirmiausia abi šalys privalo koordinuoti pinigines ir fiskalines priemones, kad jos iš tiesų paveiktų susijusią mūsų ekonomiką. EESRK nerimauja, kad iki šiol šios pastangos buvo nepakankamos. ES ir JAV privalo aktyviau dalyvauti sprendžiant šias problemas, pirmiausia G20 grupėje, – taip, bendradarbiaujant su kitomis ekonomiškai stipriomis valstybėmis, mūsų ekonomika galėtų žengti į priekį. JAV Ekonomikos gaivinimo ir investicijų planas, dėl kurio sprendimas buvo priimtas 2009 m. vasario mėn., ir Europos ekonomikos atkūrimo planas, kurį 2008 m. gruodį patvirtino Europos Taryba, turi daug panašumų, tačiau europietiškajam planui trūksta tikslų vientisumo. Šiuos du planus reikėtų įgyvendinti stengiantis, kad jie vienas kitą papildytų ir būtų vengiama protekcionistinių priemonių. |
| --- | --- |

4.1.1

Pasauliui atsidūrus giliausioje per daugelį dešimtmečių finansų krizėje ir sudėtingiausioje ekonominėje situacijoje būtina stiprinti transatlantinį ekonominį bendradarbiavimą. Pirmiausia abi šalys privalo koordinuoti pinigines ir fiskalines priemones, kad jos iš tiesų paveiktų susijusią mūsų ekonomiką. EESRK nerimauja, kad iki šiol šios pastangos buvo nepakankamos. ES ir JAV privalo aktyviau dalyvauti sprendžiant šias problemas, pirmiausia G20 grupėje, – taip, bendradarbiaujant su kitomis ekonomiškai stipriomis valstybėmis, mūsų ekonomika galėtų žengti į priekį. JAV Ekonomikos gaivinimo ir investicijų planas, dėl kurio sprendimas buvo priimtas 2009 m. vasario mėn., ir Europos ekonomikos atkūrimo planas, kurį 2008 m. gruodį patvirtino Europos Taryba, turi daug panašumų, tačiau europietiškajam planui trūksta tikslų vientisumo. Šiuos du planus reikėtų įgyvendinti stengiantis, kad jie vienas kitą papildytų ir būtų vengiama protekcionistinių priemonių.

| 4.1.2 | Kitas žingsnis ekonomikos atkūrimo link būtų ieškoti naujo bendro požiūrio, kuris padėtų užtikrinti efektyvų ir veiksmingą pasaulinės finansų sistemos reguliavimą, kad ekonomikai niekada nebeiškiltų pavojus dėl nežaboto rizikavimo. ES ir JAV nustato reguliavimo priemones, todėl siekiant išvengti nereikalingų skirtumų būtinas glaudus koordinavimas. Dėl šios priežasties kaip niekada svarbi yra TET ir jos įgyvendinama 2007 m. priimta programa. |
| --- | --- |

4.1.2

Kitas žingsnis ekonomikos atkūrimo link būtų ieškoti naujo bendro požiūrio, kuris padėtų užtikrinti efektyvų ir veiksmingą pasaulinės finansų sistemos reguliavimą, kad ekonomikai niekada nebeiškiltų pavojus dėl nežaboto rizikavimo. ES ir JAV nustato reguliavimo priemones, todėl siekiant išvengti nereikalingų skirtumų būtinas glaudus koordinavimas. Dėl šios priežasties kaip niekada svarbi yra TET ir jos įgyvendinama 2007 m. priimta programa.

4.2   Transatlantinė ekonominė taryba

Transatlantinė ekonominė taryba

| 4.2.1 | Transatlantinio ekonominio bendradarbiavimo stiprinimo programa siekiama užtikrinti glaudesnę transatlantinę ekonominę integraciją ir augimą, kuris būtų naudingas mūsų piliečiams ir mūsų ekonomikos konkurencingumui. To bus siekiama prižiūrint TET, kuri susitinka mažiausiai kartą per metus ir, siekiant didesnės pažangos, yra įgaliota stebėti šioje programoje numatytų priemonių įgyvendinimą, nustatyti tarpinius tikslus bei sudaryti geresnes sąlygas veikti drauge. Šis įgaliojimas suteikia TET nemažai galios vykdyti transatlantinę ekonominę integraciją, ypač krizės sąlygomis. |
| --- | --- |

4.2.1

Transatlantinio ekonominio bendradarbiavimo stiprinimo programa siekiama užtikrinti glaudesnę transatlantinę ekonominę integraciją ir augimą, kuris būtų naudingas mūsų piliečiams ir mūsų ekonomikos konkurencingumui. To bus siekiama prižiūrint TET, kuri susitinka mažiausiai kartą per metus ir, siekiant didesnės pažangos, yra įgaliota stebėti šioje programoje numatytų priemonių įgyvendinimą, nustatyti tarpinius tikslus bei sudaryti geresnes sąlygas veikti drauge. Šis įgaliojimas suteikia TET nemažai galios vykdyti transatlantinę ekonominę integraciją, ypač krizės sąlygomis.

| 4.2.2 | Programos pagrindas – bendradarbiavimas reguliavimo srityje. ES ir JAV turi daug bendrų vertybių, kuriomis pagrįstas mūsų požiūris į ekonomikos reguliavimą. ES ir JAV laikosi nuomonės, kad reguliavimo tikslas – užtikrinti aukštus standartus ir rūpintis aplinka, žmonių ir gyvūnų sveikata ir sauga, taip pat kaip ir ekonominiu bei teisiniu saugumu. Mes taip pat manome, kad reguliavimas turėtų būti toks, kad šių rezultatų pasiektume kuo mažiau trukdydami ūkinei veiklai. Reguliavimas taip pat turėtų remtis didžiausia kompetencija. Reikia pripažinti, kad yra ir skirtumų – tai patvirtina PPO nagrinėti ginčai. Kai kuriuos šių skirtumų lemia skirtingas piliečių požiūris. Tačiau daugeliu atveju ES ir JAV laikosi skirtingų nuomonių paprasčiausiai todėl, kad reguliuotojai ir pilietinė visuomenė nepakankamai tariasi tarpusavyje. Bendradarbiavimas reguliavimo srityje reiškia, jog reikia dirbti drauge, taigi bendrauti ir su pilietine visuomene siekiant drauge nustatyti socialines, ekologines ir ekonomines problemas ir rasti jų sprendimus. |
| --- | --- |

4.2.2

Programos pagrindas – bendradarbiavimas reguliavimo srityje. ES ir JAV turi daug bendrų vertybių, kuriomis pagrįstas mūsų požiūris į ekonomikos reguliavimą. ES ir JAV laikosi nuomonės, kad reguliavimo tikslas – užtikrinti aukštus standartus ir rūpintis aplinka, žmonių ir gyvūnų sveikata ir sauga, taip pat kaip ir ekonominiu bei teisiniu saugumu. Mes taip pat manome, kad reguliavimas turėtų būti toks, kad šių rezultatų pasiektume kuo mažiau trukdydami ūkinei veiklai. Reguliavimas taip pat turėtų remtis didžiausia kompetencija. Reikia pripažinti, kad yra ir skirtumų – tai patvirtina PPO nagrinėti ginčai. Kai kuriuos šių skirtumų lemia skirtingas piliečių požiūris. Tačiau daugeliu atveju ES ir JAV laikosi skirtingų nuomonių paprasčiausiai todėl, kad reguliuotojai ir pilietinė visuomenė nepakankamai tariasi tarpusavyje. Bendradarbiavimas reguliavimo srityje reiškia, jog reikia dirbti drauge, taigi bendrauti ir su pilietine visuomene siekiant drauge nustatyti socialines, ekologines ir ekonomines problemas ir rasti jų sprendimus.

| 4.2.3 | Sritis, kuriai tikrai būtų naudingi dažnesni kontaktai su pilietine visuomene, yra maisto sauga. ES ir JAV santykius jau seniai temdo nesutarimai šioje srityje, įskaitant ir taisykles dėl hormonų jautienoje ir antimikrobinio vištienos apdorojimo. Šiais atvejais ES nėra linkusi taikyti JAV standartų. Būta ir didesnių nesutarimų dėl genetiškai modifikuotų organizmų naudojimo maiste. |
| --- | --- |

4.2.3

Sritis, kuriai tikrai būtų naudingi dažnesni kontaktai su pilietine visuomene, yra maisto sauga. ES ir JAV santykius jau seniai temdo nesutarimai šioje srityje, įskaitant ir taisykles dėl hormonų jautienoje ir antimikrobinio vištienos apdorojimo. Šiais atvejais ES nėra linkusi taikyti JAV standartų. Būta ir didesnių nesutarimų dėl genetiškai modifikuotų organizmų naudojimo maiste.

| 4.2.4 | Iki šiol įvyko trys TET posėdžiai, paskutinis iš jų – 2008 m. gruodžio 12 d. Vašingtone. Nepaisant to, kad TET veikia dar neseniai, ji nemažai pasiekė ekonominei bendruomenei svarbiose srityse:






  — | TET paskatino ES ir JAV valdžios institucijas pripažinti tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų ir JAV apskaitos standartų lygiavertiškumą – tuo būdu Europos bendrovės sutaupys milijardus, |
| --- | --- | --- |

4.2.4

Iki šiol įvyko trys TET posėdžiai, paskutinis iš jų – 2008 m. gruodžio 12 d. Vašingtone. Nepaisant to, kad TET veikia dar neseniai, ji nemažai pasiekė ekonominei bendruomenei svarbiose srityse:

—

TET paskatino ES ir JAV valdžios institucijas pripažinti tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų ir JAV apskaitos standartų lygiavertiškumą – tuo būdu Europos bendrovės sutaupys milijardus,

| — | TET rengiamos diskusijos padėjo ES ir JAV suderinti savo požiūrius nepriklausomų turto fondų klausimu, |
| --- | --- |

—

TET rengiamos diskusijos padėjo ES ir JAV suderinti savo požiūrius nepriklausomų turto fondų klausimu,

| — | saugumo srityje ES ir JAV susitarė dėl bendro veiksmų plano, kuriame šiemet numatomas abipusis ES ir JAV saugių siuntėjų programų pripažinimas, o tai reiškia, kad ateityje bendrovės, prisijungusios tik prie vienos saugaus siuntėjo programos, galės užtikrinti aukščiausius saugumo standartus, |
| --- | --- |

—

saugumo srityje ES ir JAV susitarė dėl bendro veiksmų plano, kuriame šiemet numatomas abipusis ES ir JAV saugių siuntėjų programų pripažinimas, o tai reiškia, kad ateityje bendrovės, prisijungusios tik prie vienos saugaus siuntėjo programos, galės užtikrinti aukščiausius saugumo standartus,

| — | TET aukščiausio lygio bendradarbiavimo reguliavimo srityje forumas bando rasti bendrą reguliuotojų nuomonę įvairiais klausimais, pavyzdžiui, poveikio ir rizikos vertinimo ir iš Kinijos bei kitų valstybių importuojamų produktų saugos klausimais. |
| --- | --- |

—

TET aukščiausio lygio bendradarbiavimo reguliavimo srityje forumas bando rasti bendrą reguliuotojų nuomonę įvairiais klausimais, pavyzdžiui, poveikio ir rizikos vertinimo ir iš Kinijos bei kitų valstybių importuojamų produktų saugos klausimais.

| 4.2.5 | Ateityje TET laukia daug darbo ir galimybė gerinti savo veiklą:






  — | ieškoti pasaulinės finansų krizės ir jos padarinių ekonomikai apskritai sprendimų – tam reikės naujų reguliavimo sistemų abiejose Atlanto pusėse. Šis reguliavimas neabejotinai būtinas ir turėtų atitikti užsibrėžtus didelius tikslus, tačiau pirmiausia du pasaulio finansų centrai turėtų šį reguliavimą koordinuoti tarpusavyje, |
| --- | --- | --- |

4.2.5

Ateityje TET laukia daug darbo ir galimybė gerinti savo veiklą:

—

ieškoti pasaulinės finansų krizės ir jos padarinių ekonomikai apskritai sprendimų – tam reikės naujų reguliavimo sistemų abiejose Atlanto pusėse. Šis reguliavimas neabejotinai būtinas ir turėtų atitikti užsibrėžtus didelius tikslus, tačiau pirmiausia du pasaulio finansų centrai turėtų šį reguliavimą koordinuoti tarpusavyje,

| — | kadangi ES ir JAV imasi esminių priemonių spręsti klimato kaitos problemą, abiem turėtų kilti daug reguliavimo klausimų, pavyzdžiui, dėl ekologiško kuro standartų ir prekybos apyvartiniais taršos leidimais techninių aspektų. TET reikės pasirūpinti, kad būtų išvengta nesuderinamų skirtumų ir šių pastangų efektyvumas ir ekonominis veiksmingumas būtų kuo didesnis, |
| --- | --- |

—

kadangi ES ir JAV imasi esminių priemonių spręsti klimato kaitos problemą, abiem turėtų kilti daug reguliavimo klausimų, pavyzdžiui, dėl ekologiško kuro standartų ir prekybos apyvartiniais taršos leidimais techninių aspektų. TET reikės pasirūpinti, kad būtų išvengta nesuderinamų skirtumų ir šių pastangų efektyvumas ir ekonominis veiksmingumas būtų kuo didesnis,

| — | naujose saugumo iniciatyvose, pavyzdžiui, 2007 m. JAV teisės akte dėl 100 proc. krovinių skenavimo, numatytos netinkamos saugumo didinimo priemonės, todėl atsiranda naujų prekybos kliūčių, |
| --- | --- |

—

naujose saugumo iniciatyvose, pavyzdžiui, 2007 m. JAV teisės akte dėl 100 proc. krovinių skenavimo, numatytos netinkamos saugumo didinimo priemonės, todėl atsiranda naujų prekybos kliūčių,

| — | visame pasaulyje toliau daugėja intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų. TET turėtų pagerinti teisių apsaugos priemones tose šalyse, kuriose padėtis šiuo požiūriu nėra gera, pavyzdžiui, Kinijoje. TET turėtų pradėti diskusijas dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos užtikrinimo ir tuo pat metu pasirūpinti, kad vaistus būtų galima įsigyti už prieinamą kainą, |
| --- | --- |

—

visame pasaulyje toliau daugėja intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų. TET turėtų pagerinti teisių apsaugos priemones tose šalyse, kuriose padėtis šiuo požiūriu nėra gera, pavyzdžiui, Kinijoje. TET turėtų pradėti diskusijas dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos užtikrinimo ir tuo pat metu pasirūpinti, kad vaistus būtų galima įsigyti už prieinamą kainą,

| — | TET darbotvarkėje numatyta daug reguliavimo bendradarbiavimo iniciatyvų. Reguliavimo srityje ES ir JAV yra labai daug skirtumų, kurie kartais ir nepagrįsti: dėl rizikos vertinimo, mokslo kokybės, konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais ir kt. Jeigu mes iš tikrųjų norime didinti ekonominę integraciją, būtina šiais klausimais siekti didesnės pažangos, |
| --- | --- |

—

TET darbotvarkėje numatyta daug reguliavimo bendradarbiavimo iniciatyvų. Reguliavimo srityje ES ir JAV yra labai daug skirtumų, kurie kartais ir nepagrįsti: dėl rizikos vertinimo, mokslo kokybės, konsultavimosi su suinteresuotaisiais subjektais ir kt. Jeigu mes iš tikrųjų norime didinti ekonominę integraciją, būtina šiais klausimais siekti didesnės pažangos,

| — | TET taip pat privalo gerinti savo bendradarbiavimo mechanizmus. Šiai institucijai reikia daugiau išteklių ir aiškesnės struktūros, pavyzdžiui, aiškių kriterijų, kaip į savo darbotvarkę įtraukti naujus klausimus, taip pat aiškesnių įgaliojimų raginti reguliuotojus ieškoti sprendimų tarpusavio skirtumams mažinti. ES ir JAV teisės aktų leidėjams šiame procese taip pat turi tekti didesnis vaidmuo, |
| --- | --- |

—

TET taip pat privalo gerinti savo bendradarbiavimo mechanizmus. Šiai institucijai reikia daugiau išteklių ir aiškesnės struktūros, pavyzdžiui, aiškių kriterijų, kaip į savo darbotvarkę įtraukti naujus klausimus, taip pat aiškesnių įgaliojimų raginti reguliuotojus ieškoti sprendimų tarpusavio skirtumams mažinti. ES ir JAV teisės aktų leidėjams šiame procese taip pat turi tekti didesnis vaidmuo,

| — | svarbus dalykas – aktyvesnis konsultavimasis su suinteresuotaisiais subjektais numatant daugiau skaidrumo ir koordinavimo (žr. 6 skyrių). |
| --- | --- |

—

svarbus dalykas – aktyvesnis konsultavimasis su suinteresuotaisiais subjektais numatant daugiau skaidrumo ir koordinavimo (žr. 6 skyrių).

| 4.2.6 | Nepaprastai svarbu, kad siekdamos šių ir kitų tikslų naujoji JAV administracija ir naujoji ES Komisija ir Parlamentas toliau tęstų ir plėstų TET procesą. EESRK tikisi, kad JAV administracija imsis žingsnių ir paskirs naują TET bendrapirmininkį, atstovaujantį JAV, kad TET galėtų tęsti savo svarbų darbą. |
| --- | --- |

4.2.6

Nepaprastai svarbu, kad siekdamos šių ir kitų tikslų naujoji JAV administracija ir naujoji ES Komisija ir Parlamentas toliau tęstų ir plėstų TET procesą. EESRK tikisi, kad JAV administracija imsis žingsnių ir paskirs naują TET bendrapirmininkį, atstovaujantį JAV, kad TET galėtų tęsti savo svarbų darbą.

4.3   Prekyba

Prekyba

| 4.3.1 | Jeigu būtų grįžta prie protekcionizmo, dabartinės pasaulio ekonomikos problemos dar labiau paaštrėtų, kaip atsitiko per dvidešimto amžiaus ketvirtojo dešimtmečio ekonominę depresiją. EESRK ragina ES ir JAV dirbti drauge, kad būtų įvykdyti 2008 m. lapkričio 15 d. G20 grupės aukščiausio lygio susitikimo šiuo tikslu duoti pažadai ir daryti viską, kas įmanoma, mėginant sparčiai ir sėkmingai užbaigti Dohos derybų raundą bei užkirsti kelią naujoms kliūtims prekybai ir investicijoms. Kylant pagundai apsaugoti savo bendroves, ES ir JAV reikės drauge stengtis įgyvendinti turimus prekybos įsipareigojimus pagrindiniams partneriams. Pirmiausia reikės rodyti pavyzdį kitoms šalims, kad jos nepradėtų vykdyti politikos, kuri galėtų sumažinti galimybes patekti į investicijų arba pirkimų rinkas – elgtis kitaip, nei siūlyta po pastarųjų diskusijų Kongrese. Mes taip pat tikimės, kad ES ir JAV imsis spręsti pasaulio prekybos pagyvinimo klausimą, kad būtų galima pagerinti pasaulinių prekybos derybų kokybę įtraukiant į jas tvaraus vystymosi ir socialinių standartų klausimus. |
| --- | --- |

4.3.1

Jeigu būtų grįžta prie protekcionizmo, dabartinės pasaulio ekonomikos problemos dar labiau paaštrėtų, kaip atsitiko per dvidešimto amžiaus ketvirtojo dešimtmečio ekonominę depresiją. EESRK ragina ES ir JAV dirbti drauge, kad būtų įvykdyti 2008 m. lapkričio 15 d. G20 grupės aukščiausio lygio susitikimo šiuo tikslu duoti pažadai ir daryti viską, kas įmanoma, mėginant sparčiai ir sėkmingai užbaigti Dohos derybų raundą bei užkirsti kelią naujoms kliūtims prekybai ir investicijoms. Kylant pagundai apsaugoti savo bendroves, ES ir JAV reikės drauge stengtis įgyvendinti turimus prekybos įsipareigojimus pagrindiniams partneriams. Pirmiausia reikės rodyti pavyzdį kitoms šalims, kad jos nepradėtų vykdyti politikos, kuri galėtų sumažinti galimybes patekti į investicijų arba pirkimų rinkas – elgtis kitaip, nei siūlyta po pastarųjų diskusijų Kongrese. Mes taip pat tikimės, kad ES ir JAV imsis spręsti pasaulio prekybos pagyvinimo klausimą, kad būtų galima pagerinti pasaulinių prekybos derybų kokybę įtraukiant į jas tvaraus vystymosi ir socialinių standartų klausimus.

| 4.3.2 | JAV būtų naudinga, jeigu naujoji administracija JAV prekybos partneriams geriau išaiškintų savo poziciją šioje srityje. Vis dėlto šiuo metu dar atrodo, kad didesnis dėmesys skiriamas su prekyba susijusioms ekologinėms ir socialinėms problemoms, tuo pat metu laikomasi požiūrio, kad prekyba turi būti atvira. |
| --- | --- |

4.3.2

JAV būtų naudinga, jeigu naujoji administracija JAV prekybos partneriams geriau išaiškintų savo poziciją šioje srityje. Vis dėlto šiuo metu dar atrodo, kad didesnis dėmesys skiriamas su prekyba susijusioms ekologinėms ir socialinėms problemoms, tuo pat metu laikomasi požiūrio, kad prekyba turi būti atvira.

| 4.3.3 | EESRK labai teigiamai vertina tokį požiūrį į tarptautinę prekybą ir rekomenduoja ES remti bet kokį bandymą siekti prekybos susitarimų, kurie pagerintų pasiūlą ir paklausą gero valdymo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu srityje ir spręstų darbo teisių ir aplinkos apsaugos klausimus. |
| --- | --- |

4.3.3

EESRK labai teigiamai vertina tokį požiūrį į tarptautinę prekybą ir rekomenduoja ES remti bet kokį bandymą siekti prekybos susitarimų, kurie pagerintų pasiūlą ir paklausą gero valdymo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu srityje ir spręstų darbo teisių ir aplinkos apsaugos klausimus.

5.   Pasaulinė klimato kaita

Pasaulinė klimato kaita

| 5.1 | Europos valstybės jau kurį laiką yra klimato politikos lyderės. Iki šiol jos laukė, kol JAV prisidės prie jų siūlydamos drąsias iniciatyvas. Naujoji JAV administracija pažadėjo dėti didžiules pastangas klimato kaitos klausimus spręsti. Europa turėtų sulaukti naujų drąsių politinių priemonių, skirtų sumažinti išmetamą šiltnamio dujų kiekį. B. OBAMA administracija ne tik ketina įgyvendinti ribojimo ir prekybos sistemą (angl. cap-and-trade), kuri apribotų didžiųjų pramonės šakų išmetamą anglies dvideginio (CO2) kiekį, bet ir, tikėtina, daugiau investuos į atsinaujinančius energijos šaltinius. Augimui skatinti skirtais veiksmais pasaulio mastu turėtų būti pasinaudota kaip galimybe kurti ekologiškas darbo vietas, o investicijas ir inovacijas nukreipti šia linkme. |
| --- | --- |

5.1

Europos valstybės jau kurį laiką yra klimato politikos lyderės. Iki šiol jos laukė, kol JAV prisidės prie jų siūlydamos drąsias iniciatyvas. Naujoji JAV administracija pažadėjo dėti didžiules pastangas klimato kaitos klausimus spręsti. Europa turėtų sulaukti naujų drąsių politinių priemonių, skirtų sumažinti išmetamą šiltnamio dujų kiekį. B. OBAMA administracija ne tik ketina įgyvendinti ribojimo ir prekybos sistemą (angl. cap-and-trade), kuri apribotų didžiųjų pramonės šakų išmetamą anglies dvideginio (CO2) kiekį, bet ir, tikėtina, daugiau investuos į atsinaujinančius energijos šaltinius. Augimui skatinti skirtais veiksmais pasaulio mastu turėtų būti pasinaudota kaip galimybe kurti ekologiškas darbo vietas, o investicijas ir inovacijas nukreipti šia linkme.

cap-and-trade

2

| 5.2 | EESRK pritaria JAV planams investuoti į veiksmingas ir švarias technologijas savo šalyje, tuo pat metu JAV pagalbos politika ir eksporto skatinimo priemonėmis padedant besivystančioms šalims savo ekonominėje raidoje išvengti daug anglies išskiriančio vystymosi etapo. EESRK taip pat pritaria reikalavimams nustatyti privalomus ir įgyvendinamus įsipareigojimus mažinti išmetamą šiltnamio dujų kiekį. |
| --- | --- |

5.2

EESRK pritaria JAV planams investuoti į veiksmingas ir švarias technologijas savo šalyje, tuo pat metu JAV pagalbos politika ir eksporto skatinimo priemonėmis padedant besivystančioms šalims savo ekonominėje raidoje išvengti daug anglies išskiriančio vystymosi etapo. EESRK taip pat pritaria reikalavimams nustatyti privalomus ir įgyvendinamus įsipareigojimus mažinti išmetamą šiltnamio dujų kiekį.

| 5.3 | EESRK kviečia JAV dalyvauti 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje įvyksiančioje JT konferencijoje ir priimti aiškią derybinę poziciją, kuri suartintų JAV ir ES nuomones rengiantis naujai tarptautinei sistemai, kuri įsigalios po Kioto protokolo. ES tikisi tvirto įsipareigojimo dalyvauti ir remti derybas dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK). |
| --- | --- |

5.3

EESRK kviečia JAV dalyvauti 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje įvyksiančioje JT konferencijoje ir priimti aiškią derybinę poziciją, kuri suartintų JAV ir ES nuomones rengiantis naujai tarptautinei sistemai, kuri įsigalios po Kioto protokolo. ES tikisi tvirto įsipareigojimo dalyvauti ir remti derybas dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK).

| 5.4 | ES taip pat reikia siekti nuoseklesnio požiūrio į ES klimato kaitos tikslų įgyvendinimą, todėl EESRK ragina valstybes nares pasaulinės ekonomikos krizės sąlygomis ieškoti būdų sumažinti prieštaravimą tarp ekonominio konkurencingumo ir didesnių ekologinių nuolaidų, nemažinti investicijų į naujas naujoms ekologiškesnėms technologijoms skirtas mokslinių tyrimų iniciatyvas. |
| --- | --- |

5.4

ES taip pat reikia siekti nuoseklesnio požiūrio į ES klimato kaitos tikslų įgyvendinimą, todėl EESRK ragina valstybes nares pasaulinės ekonomikos krizės sąlygomis ieškoti būdų sumažinti prieštaravimą tarp ekonominio konkurencingumo ir didesnių ekologinių nuolaidų, nemažinti investicijų į naujas naujoms ekologiškesnėms technologijoms skirtas mokslinių tyrimų iniciatyvas.

| 5.5 | EESRK ragina ES Komisiją ir naująją JAV administraciją aktyviai įtraukti aplinkos apsaugos nevyriausybines organizacijas ir tinklus bei suinteresuotus verslo ir profesinių sąjungų atstovus į pasiruošimą 2009 m. gruodžio mėn. įvyksiančiai JT konferencijai Kopenhagoje ir atnaujinti Transatlantinį aplinkosaugos dialogą (TAED), kuris galėtų tapti aplinkosaugos suinteresuotųjų subjektų koordinatoriumi ir partneriu rengiantis šiai konferencijai. |
| --- | --- |

5.5

EESRK ragina ES Komisiją ir naująją JAV administraciją aktyviai įtraukti aplinkos apsaugos nevyriausybines organizacijas ir tinklus bei suinteresuotus verslo ir profesinių sąjungų atstovus į pasiruošimą 2009 m. gruodžio mėn. įvyksiančiai JT konferencijai Kopenhagoje ir atnaujinti Transatlantinį aplinkosaugos dialogą (TAED), kuris galėtų tapti aplinkosaugos suinteresuotųjų subjektų koordinatoriumi ir partneriu rengiantis šiai konferencijai.

6.   Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

| 6.1 | Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo politinių sprendimų priėmimo procese ES ir JAV tradicijos yra skirtingos. Naujojoje transatlantinėje darbotvarkėje ES ir JAV įsipareigojo sistemingai bendradarbiauti įvairiose srityse, taip pat tiesti per Atlantą tiltus tarp žmonių. Tuo tikslu buvo pradėta keletas pilietinės visuomenės dialogų, skirtų darbo, vartotojų ir aplinkosaugos grupėms.
  Transatlantinių dialogų, kurie buvo pradėti antrojoje praėjusio dešimtmečio pusėje, aktyvumas yra nevienodas, nevienodas ir jų vaidmuo ES ir JAV bendradarbiavimo struktūrose, ypač ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimuose, kur iš esmės daugiausia dėmesio skiriama Transatlantiniam verslo dialogui (TABD). Be to, TET patarėjų grupei priklauso tik TABD, Transatlantinis vartotojų dialogas (TACD) ir Transatlantinis teisės aktų leidėjų dialogas (TLD). Kiti du dialogai – Transatlantinis darbo dialogas (TALD) ir Transatlantinis aplinkosaugos dialogas (TAED) – nepasitarus su dalyvaujančiais suinteresuotaisiais subjektais į šią grupę nepatenka. |
| --- | --- |

6.1

Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo politinių sprendimų priėmimo procese ES ir JAV tradicijos yra skirtingos. Naujojoje transatlantinėje darbotvarkėje ES ir JAV įsipareigojo sistemingai bendradarbiauti įvairiose srityse, taip pat tiesti per Atlantą tiltus tarp žmonių. Tuo tikslu buvo pradėta keletas pilietinės visuomenės dialogų, skirtų darbo, vartotojų ir aplinkosaugos grupėms.

Transatlantinių dialogų, kurie buvo pradėti antrojoje praėjusio dešimtmečio pusėje, aktyvumas yra nevienodas, nevienodas ir jų vaidmuo ES ir JAV bendradarbiavimo struktūrose, ypač ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimuose, kur iš esmės daugiausia dėmesio skiriama Transatlantiniam verslo dialogui (TABD). Be to, TET patarėjų grupei priklauso tik TABD, Transatlantinis vartotojų dialogas (TACD) ir Transatlantinis teisės aktų leidėjų dialogas (TLD). Kiti du dialogai – Transatlantinis darbo dialogas (TALD) ir Transatlantinis aplinkosaugos dialogas (TAED) – nepasitarus su dalyvaujančiais suinteresuotaisiais subjektais į šią grupę nepatenka.

| 6.2 | Šiomis aplinkybėmis 2008 m. gegužės 8 d. rezoliucijoje dėl Transatlantinės ekonominės tarybos Europos Parlamentas paragino įtraukti į patarėjų grupę TALD ir TAED pirmininkus. EESRK labai pritaria šiam Europos Parlamento raginimui ir prašo TET keisti savo darbo organizavimą, kurio principus TET pirmininkai patvirtino 2007 m. birželio 28 d. Berlyne. |
| --- | --- |

6.2

Šiomis aplinkybėmis 2008 m. gegužės 8 d. rezoliucijoje dėl Transatlantinės ekonominės tarybos Europos Parlamentas paragino įtraukti į patarėjų grupę TALD ir TAED pirmininkus. EESRK labai pritaria šiam Europos Parlamento raginimui ir prašo TET keisti savo darbo organizavimą, kurio principus TET pirmininkai patvirtino 2007 m. birželio 28 d. Berlyne.

| 6.3 | Naujuosiuose darbo organizavimo principuose taip pat būtina numatyti geresnes skaidrumo ir darbo koordinavimo su patarėjais priemones, įskaitant galimybę susipažinti su dokumentais ir kad laiku būtu pranešama apie posėdžius. |
| --- | --- |

6.3

Naujuosiuose darbo organizavimo principuose taip pat būtina numatyti geresnes skaidrumo ir darbo koordinavimo su patarėjais priemones, įskaitant galimybę susipažinti su dokumentais ir kad laiku būtu pranešama apie posėdžius.

| 6.4 | EESRK pritaria naujam Europos Parlamento raginimui labiau įsiklausyti į ES ir JAV pilietinės visuomenės balsą, išsakytam Pranešimo projekte dėl transatlantinių santykių padėties po rinkimų Jungtinėse Amerikos Valstijose (13). Svarbus vaidmuo šiame procese turi tekti EESRK. |
| --- | --- |

6.4

EESRK pritaria naujam Europos Parlamento raginimui labiau įsiklausyti į ES ir JAV pilietinės visuomenės balsą, išsakytam Pranešimo projekte dėl transatlantinių santykių padėties po rinkimų Jungtinėse Amerikos Valstijose (13). Svarbus vaidmuo šiame procese turi tekti EESRK.

13

| 6.5 | Dialoguose dalyvaujančios įvairių interesų grupės turi ankstesnės tarpvalstybinių tinklų kūrimo patirties. Iniciatyvos, kurių naujomis Europos integracijos sąlygomis praėjusį dešimtmetį ėmėsi JAV ir ES, transatlantinėms pilietinės visuomenės organizacijoms taip pat suteikė naujų galimybių (14). |
| --- | --- |

6.5

Dialoguose dalyvaujančios įvairių interesų grupės turi ankstesnės tarpvalstybinių tinklų kūrimo patirties. Iniciatyvos, kurių naujomis Europos integracijos sąlygomis praėjusį dešimtmetį ėmėsi JAV ir ES, transatlantinėms pilietinės visuomenės organizacijoms taip pat suteikė naujų galimybių (14).

14

| 6.6 | Ne visiems pirmiau minėtiems keturiems dialogams pavyko sėkmingai pradėti savo veiklą, juos skirtingai rėmė politiniai vadovai abejose Atlanto pusėse. Gerai veikia TACD, kuris yra labai aktyvus rengiant ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimus ir TET darbe. |
| --- | --- |

6.6

Ne visiems pirmiau minėtiems keturiems dialogams pavyko sėkmingai pradėti savo veiklą, juos skirtingai rėmė politiniai vadovai abejose Atlanto pusėse. Gerai veikia TACD, kuris yra labai aktyvus rengiant ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimus ir TET darbe.

| 6.7 | Deja, sėkmingai pradėjęs darbą, TAED po dvejų metų sustabdė savo veiklą. Atsirado svarių argumentų šį dialogą atnaujinti, kad jis galėtų prisidėti prie TET veiklos ir ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimų. EESRK primygtinai rekomenduoja sukurti dialogų finansavimo mechanizmus ir įtraukti TALD ir TAED (pastarąjį atkūrus) į TET patarėjų grupę. |
| --- | --- |

6.7

Deja, sėkmingai pradėjęs darbą, TAED po dvejų metų sustabdė savo veiklą. Atsirado svarių argumentų šį dialogą atnaujinti, kad jis galėtų prisidėti prie TET veiklos ir ES ir JAV aukščiausio lygio susitikimų. EESRK primygtinai rekomenduoja sukurti dialogų finansavimo mechanizmus ir įtraukti TALD ir TAED (pastarąjį atkūrus) į TET patarėjų grupę.

| 6.8 | EESRK supranta, kad dvišaliai transatlantiniai santykiai kai kurioms pilietinės visuomenės organizacijoms nebūtinai yra natūralus tarpvalstybinio bendradarbiavimo būdas. Profesinėms sąjungoms ir aplinkosaugos grupėms reikėtų, kad transatlantinis forumas spręstų ne tik vidaus problemas, bet ir imtųsi pasaulinių iššūkių, pavyzdžiui, klimato kaitos arba teisės burtis į organizacijas besivystančiose šalyse. Vis dėlto į dvišalius ES ir JAV santykius įtraukus didesnį suinteresuotųjų subjektų būrį visam procesui būtų užtikrinta visuomenės parama ir demokratinis pagrindas. EESRK ragina ES ir JAV didinti transatlantinio dialogo proceso prieinamumą ir atvirumą bei pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą. |
| --- | --- |

6.8

EESRK supranta, kad dvišaliai transatlantiniai santykiai kai kurioms pilietinės visuomenės organizacijoms nebūtinai yra natūralus tarpvalstybinio bendradarbiavimo būdas. Profesinėms sąjungoms ir aplinkosaugos grupėms reikėtų, kad transatlantinis forumas spręstų ne tik vidaus problemas, bet ir imtųsi pasaulinių iššūkių, pavyzdžiui, klimato kaitos arba teisės burtis į organizacijas besivystančiose šalyse. Vis dėlto į dvišalius ES ir JAV santykius įtraukus didesnį suinteresuotųjų subjektų būrį visam procesui būtų užtikrinta visuomenės parama ir demokratinis pagrindas. EESRK ragina ES ir JAV didinti transatlantinio dialogo proceso prieinamumą ir atvirumą bei pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą.

| 6.9 | EESRK ragina Europos Komisiją artimiausioje ateityje surengti susitikimą su visais suinteresuotaisiais transatlantinių santykių subjektais siekiant pasinaudoti nauja padėtimi, keistis nuomonėmis ir koordinuoti numatomų naujų iniciatyvų įgyvendinimo veiksmus. EESRK teigia, jog pilietinės visuomenės dalyvavimo aspektu Komitetas galėtų aktyviai įsitraukti į šią iniciatyvą. |
| --- | --- |

6.9

EESRK ragina Europos Komisiją artimiausioje ateityje surengti susitikimą su visais suinteresuotaisiais transatlantinių santykių subjektais siekiant pasinaudoti nauja padėtimi, keistis nuomonėmis ir koordinuoti numatomų naujų iniciatyvų įgyvendinimo veiksmus. EESRK teigia, jog pilietinės visuomenės dalyvavimo aspektu Komitetas galėtų aktyviai įsitraukti į šią iniciatyvą.

| 6.10 | 2005 m. birželio 18 d. komunikate (COM(2005) 196) Komisija pateikė įdomių pasiūlymų, vienas iš kurių buvo ES ir JAV socialinių partnerių atstovų dialogo skatinimas, įskaitant trišalę konferenciją darbo santykių klausimais. Reikėtų prisiminti šiuos pasiūlymus, kurie niekada nebuvo įgyvendinti, – ES ir JAV socialinių partnerių keitimasis patirtimi būtų ypač naudingi atsižvelgiant į JAV teikiamus pasiūlymus priimti Darbuotojų laisvo pasirinkimo aktą. |
| --- | --- |

6.10

2005 m. birželio 18 d. komunikate (COM(2005) 196) Komisija pateikė įdomių pasiūlymų, vienas iš kurių buvo ES ir JAV socialinių partnerių atstovų dialogo skatinimas, įskaitant trišalę konferenciją darbo santykių klausimais. Reikėtų prisiminti šiuos pasiūlymus, kurie niekada nebuvo įgyvendinti, – ES ir JAV socialinių partnerių keitimasis patirtimi būtų ypač naudingi atsižvelgiant į JAV teikiamus pasiūlymus priimti Darbuotojų laisvo pasirinkimo aktą.

| 6.11 | EESRK inicijuos ryšius su JAV ekonominiais ir socialiniais partneriais (verslo, profsąjungų, ūkininkų, vartotojų ir kt. atstovais) ir išsiaiškinti, ar juos domintų galimybė organizuoti dialogą vienu ar dviem abejose Atlanto pusėse aktualiais konkrečiais klausimais, pavyzdžiui, dėl klimato kaitos arba prekybos ir tvaraus vystymosi. Tokio dialogo tikslas būtų vienu metu suburti visus skirtingus suinteresuotuosius subjektus – kitaip, nei dabartiniuose dialoguose, kurie turi savo kompetencijos sritis ir organizacijas nares. EESRK užmegs ryšius su Europos Komisija ir JAV administracija ir įgyti jų paramą bei nustatyti jų suinteresuotumą. |
| --- | --- |

6.11

EESRK inicijuos ryšius su JAV ekonominiais ir socialiniais partneriais (verslo, profsąjungų, ūkininkų, vartotojų ir kt. atstovais) ir išsiaiškinti, ar juos domintų galimybė organizuoti dialogą vienu ar dviem abejose Atlanto pusėse aktualiais konkrečiais klausimais, pavyzdžiui, dėl klimato kaitos arba prekybos ir tvaraus vystymosi. Tokio dialogo tikslas būtų vienu metu suburti visus skirtingus suinteresuotuosius subjektus – kitaip, nei dabartiniuose dialoguose, kurie turi savo kompetencijos sritis ir organizacijas nares. EESRK užmegs ryšius su Europos Komisija ir JAV administracija ir įgyti jų paramą bei nustatyti jų suinteresuotumą.

| 6.12 | EESRK atidžiai stebės, kaip steigiamos patariamosios grupės JAV administracijoje, kad galėtų nustatyti galimus partnerius įvairiose srityse. EESRK taip pat ieškos būdų gerinti keitimąsi žiniomis ir patirtimi su JAV pilietinės visuomenės subjektais abiem pusėms aktualiais klausimais. Todėl siūloma, kad Išorės santykių skyrius laikinai įsteigtų neoficialią ryšių grupę, kuri būtų atsakinga už EESRK veiklą transatlantinių santykių srityje. Jei šis projektas būtų sėkmingas, ryšių grupė galėtų veikti toliau tapdama nuolatine ir oficialia grupe. |
| --- | --- |

6.12

EESRK atidžiai stebės, kaip steigiamos patariamosios grupės JAV administracijoje, kad galėtų nustatyti galimus partnerius įvairiose srityse. EESRK taip pat ieškos būdų gerinti keitimąsi žiniomis ir patirtimi su JAV pilietinės visuomenės subjektais abiem pusėms aktualiais klausimais. Todėl siūloma, kad Išorės santykių skyrius laikinai įsteigtų neoficialią ryšių grupę, kuri būtų atsakinga už EESRK veiklą transatlantinių santykių srityje. Jei šis projektas būtų sėkmingas, ryšių grupė galėtų veikti toliau tapdama nuolatine ir oficialia grupe.

| 6.13 | Europos Parlamentas savo pranešimo projekte primygtinai reikalauja pakeisti šiuo metu galiojančią 1995 m. NTD nauju transatlantinės partnerystės susitarimu, nustatančiu stabilesnį ir aktualesnį santykių pagrindą (15). EESRK tvirtai remia šį raginimą ir tikisi, kad tariantis dėl šios naujos priemonės suinteresuotos Amerikos ir Europos pilietinės visuomenės bendruomenės dalyvaus procese nuo pat pradžių. Pilietinės visuomenės subjektų dalyvavimas tik sustiprins ir pagerins institucines struktūras. |
| --- | --- |

6.13

Europos Parlamentas savo pranešimo projekte primygtinai reikalauja pakeisti šiuo metu galiojančią 1995 m. NTD nauju transatlantinės partnerystės susitarimu, nustatančiu stabilesnį ir aktualesnį santykių pagrindą (15). EESRK tvirtai remia šį raginimą ir tikisi, kad tariantis dėl šios naujos priemonės suinteresuotos Amerikos ir Europos pilietinės visuomenės bendruomenės dalyvaus procese nuo pat pradžių. Pilietinės visuomenės subjektų dalyvavimas tik sustiprins ir pagerins institucines struktūras.

15

| 6.14 | Geresnis dialogas užtikrintų aktyvesnį pilietinės visuomenės grupių abejose Atlanto pusėse dalyvavimą, taigi būtų kuriami veiksmingi tinklai ir skatinamas keitimasis nuomonėmis, taip pat dialogai transatlantiniuose pilietinės visuomenės tinkluose ir tarp jų. Toks dialogas suteiktų galimybę pasiekti vyriausybę aukščiausiu lygiu ir stiprintų šių tinklų, dialogų ir vyriausybės (administracijos) santykius. |
| --- | --- |

6.14

Geresnis dialogas užtikrintų aktyvesnį pilietinės visuomenės grupių abejose Atlanto pusėse dalyvavimą, taigi būtų kuriami veiksmingi tinklai ir skatinamas keitimasis nuomonėmis, taip pat dialogai transatlantiniuose pilietinės visuomenės tinkluose ir tarp jų. Toks dialogas suteiktų galimybę pasiekti vyriausybę aukščiausiu lygiu ir stiprintų šių tinklų, dialogų ir vyriausybės (administracijos) santykius.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Pasaulinė intelektinės nuosavybės organizacija (PINO)

1

(2)  TABD – Transatlantinis verslo dialogas

2

(3)  TACD – Transatlantinis vartotojų dialogas

3

(4)  TALD – Transatlantinis darbo dialogas

4

(5)  TAED – Transatlantinis aplinkosaugos dialogas

5

(6)  EESRK nuomonė „Transatlantinis dialogas: kaip pagerinti transatlantinius santykius“, CESE 885/2004.

6

(7)  1990 m. Transatlantinė deklaracija dėl EB ir JAV santykių, http://ec.europa.eu/external_relations/us/docs/trans_declaration_90_en.pdf

7

(8)  Žr. http://eurunion.org/eu/index.php?option=com_content&task=view&id=2602&Itemid=9

8

(9)  Žr. http://ec.europa.eu/external_relations/us/docs/trans_econ_partner_11_98_en.pdf

9

(10)  Žr. http://www.eu2007.de/de/News/download_docs/April/0430-RAA/022Framework1.pdf

10

(11)  Žr. http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/inter_rel/tec/index_en.htm

11

(12)  Apie TDO konvencijų ratifikavimą žr. Informacinį dokumentą dėl ratifikavimo ir standartų, susijusi veikla, III ataskaita (2 dalis) Tarptautinė darbo konferencija, 97-oji sesija, 2008 m.

12

(13)  Pranešimo projektas dėl transatlantinių santykių padėties po rinkimų Jungtinėse Amerikos Valstijose (2008/2199(INI)).

13

(14)  Plačiau apie dialogus žr. Evos Belabed parengtą 2004 m. birželio 3 d. priimtą EESRK nuomonę „Transatlantinis dialogas: kaip pagerinti transatlantinius santykius“; OL C 241, 2004 9 28.

14

(15)  Europos Parlamento pranešimo projektas dėl transatlantinių santykių padėties po rinkimų Jungtinėse Amerikos Valstijose (2008/2199(INI)).

15

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

452-oji plenarinė sesija, 2009 m. kovo 24–25 d.

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/40

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Baltosios knygos dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo

COM(2008) 165 galutinis

2009/C 228/06

Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. balandžio 2 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Baltosios knygos dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Robyns de Schneidauer.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 54 nariams balsavus už, 4 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Teisė į veiksmingas gynimo priemones teisme yra viena iš Europos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų pagrindinių teisių. Todėl EESRK pabrėžia, kad būdina sudaryti sąlygas, kurios piliečiams leistų pasinaudoti minėta teise, visų pirma tais atvejais, kai reikia atlyginti antimonopolinių taisyklių pažeidimų žalą, kurią patiria ne tik sąžiningai dirbantys konkurentai, bet ir vartotojai, MVĮ ir atitinkamų įmonių darbuotojai, kadangi kyla pavojus jų darbo vietoms bei perkamajai galiai. EESRK palankiai vertina šiuo požiūriu Komisijos baltąją knygą ir jai pritaria. Komitetas pabrėžia, kad būtina numatyti veiksmingesnes priemones, kurios dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų nukentėjusioms šalims leistų gauti visišką žalos atlyginimą, vadovaujantis ETT praktika. Subalansuota sistema, kurioje atsižvelgiama į visų interesus, yra būtina visai visuomenei. |
| --- | --- |

1.1

Teisė į veiksmingas gynimo priemones teisme yra viena iš Europos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų pagrindinių teisių. Todėl EESRK pabrėžia, kad būdina sudaryti sąlygas, kurios piliečiams leistų pasinaudoti minėta teise, visų pirma tais atvejais, kai reikia atlyginti antimonopolinių taisyklių pažeidimų žalą, kurią patiria ne tik sąžiningai dirbantys konkurentai, bet ir vartotojai, MVĮ ir atitinkamų įmonių darbuotojai, kadangi kyla pavojus jų darbo vietoms bei perkamajai galiai. EESRK palankiai vertina šiuo požiūriu Komisijos baltąją knygą ir jai pritaria. Komitetas pabrėžia, kad būtina numatyti veiksmingesnes priemones, kurios dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų nukentėjusioms šalims leistų gauti visišką žalos atlyginimą, vadovaujantis ETT praktika. Subalansuota sistema, kurioje atsižvelgiama į visų interesus, yra būtina visai visuomenei.

| 1.2 | Pagrindiniu konkurencijos politikos principu turėtų likti Komisijos ir valstybių narių kompetentingų konkurencijos institucijų siekis užtikrinti griežtą viešąjį EB sutarties 81 ir 82 straipsnių vykdymą. Komitetas žino, kad yra įvairių kliūčių ir sunkumų privačiajam individualių ir kolektyvinių nukentėjusiųjų šalių, siekiančių visiško žalos atlyginimo, teisių vykdymo užtikrinimui ir labai palankiai vertina Komisijos pastangas spręsti šias problemas. Ieškiniai dėl žalos atlyginimo yra būtina veiksmingo EB sutarties 81 ir 82 straipsnių vykdymo užtikrinimo dalis, kurie turėtų papildyti, bet negali nei pakeisti viešojo teisės aktų vykdymo, nei kelti tokiam vykdymui pavojaus. Be to, ateityje tobulesnės taikymo privatiems asmenims taisyklės turės teigiamą poveikį, kadangi atgrasys nuo naujų pažeidimų. |
| --- | --- |

1.2

Pagrindiniu konkurencijos politikos principu turėtų likti Komisijos ir valstybių narių kompetentingų konkurencijos institucijų siekis užtikrinti griežtą viešąjį EB sutarties 81 ir 82 straipsnių vykdymą. Komitetas žino, kad yra įvairių kliūčių ir sunkumų privačiajam individualių ir kolektyvinių nukentėjusiųjų šalių, siekiančių visiško žalos atlyginimo, teisių vykdymo užtikrinimui ir labai palankiai vertina Komisijos pastangas spręsti šias problemas. Ieškiniai dėl žalos atlyginimo yra būtina veiksmingo EB sutarties 81 ir 82 straipsnių vykdymo užtikrinimo dalis, kurie turėtų papildyti, bet negali nei pakeisti viešojo teisės aktų vykdymo, nei kelti tokiam vykdymui pavojaus. Be to, ateityje tobulesnės taikymo privatiems asmenims taisyklės turės teigiamą poveikį, kadangi atgrasys nuo naujų pažeidimų.

| 1.3 | EESRK mano, kad būtina teisinė bazė, kuri nukentėjusioms šalims sudarytų geresnes sąlygas pasinaudoti Sutartyje numatyta teise gauti atlyginimą už visą žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo. Tuo tikslu Bendrijos ir valstybių narių lygiu reikia nustatyti reikiamas – privalomas ir neprivalomas – priemones, kurios leistų pagerinti Europos Sąjungos teismines procedūras, ir užtikrinti veiksmingą būtiniausią nukentėjusių šalių teisių apsaugą. Neteisminio ginčų sprendimo sistema gal tik papildyti teisminius procesus. Tokia sistema gali būti įdomi alternatyva, leidžianti taikyti ne tokią oficialią ir pigesnę procedūrą, jei abi suinteresuotos šalys iš tiesų nori bendradarbiauti ir jeigu iš tiesų galima pasinaudoti teismine teisių gynimo tvarka. |
| --- | --- |

1.3

EESRK mano, kad būtina teisinė bazė, kuri nukentėjusioms šalims sudarytų geresnes sąlygas pasinaudoti Sutartyje numatyta teise gauti atlyginimą už visą žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo. Tuo tikslu Bendrijos ir valstybių narių lygiu reikia nustatyti reikiamas – privalomas ir neprivalomas – priemones, kurios leistų pagerinti Europos Sąjungos teismines procedūras, ir užtikrinti veiksmingą būtiniausią nukentėjusių šalių teisių apsaugą. Neteisminio ginčų sprendimo sistema gal tik papildyti teisminius procesus. Tokia sistema gali būti įdomi alternatyva, leidžianti taikyti ne tokią oficialią ir pigesnę procedūrą, jei abi suinteresuotos šalys iš tiesų nori bendradarbiauti ir jeigu iš tiesų galima pasinaudoti teismine teisių gynimo tvarka.

| 1.4 | Kolektyvinių ieškinių klausimu EESRK laikosi nuomonės, kad reikia sukurti tinkamus mechanizmus, kad tokie ieškiniai būtų veiksmingai nagrinėjami, patvirtinant europinį metodą, pagrįstą taisyklėmis, atitinkančiomis Europos teisinę kultūrą ir tradicijas, ir padedantį reikalavimus atitinkantiems subjektams ir nukentėjusių šalių grupėms įgyvendinti teisingumą. Tolesnės priemonės suteiktų tinkamą apsaugą ir neleistų įsitvirtinti tokiai praktikai, kuria kitose jurisdikcijose dažniau piktnaudžiaujama. EESRK ragina Komisiją suderinti su kitomis iniciatyvomis, kad būtų lengviau taikyti teisių gynimo mechanizmą, visų pirma su dabartine Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato iniciatyva. |
| --- | --- |

1.4

Kolektyvinių ieškinių klausimu EESRK laikosi nuomonės, kad reikia sukurti tinkamus mechanizmus, kad tokie ieškiniai būtų veiksmingai nagrinėjami, patvirtinant europinį metodą, pagrįstą taisyklėmis, atitinkančiomis Europos teisinę kultūrą ir tradicijas, ir padedantį reikalavimus atitinkantiems subjektams ir nukentėjusių šalių grupėms įgyvendinti teisingumą. Tolesnės priemonės suteiktų tinkamą apsaugą ir neleistų įsitvirtinti tokiai praktikai, kuria kitose jurisdikcijose dažniau piktnaudžiaujama. EESRK ragina Komisiją suderinti su kitomis iniciatyvomis, kad būtų lengviau taikyti teisių gynimo mechanizmą, visų pirma su dabartine Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato iniciatyva.

| 1.5 | Baltojoje knygoje pateikti pasiūlymai apima sudėtingą teisinį pagrindą, kuris daro įtaką nacionalinėms procesų sistemoms ir, be kita ko, taisyklėms dėl locus standi (teisės kreiptis į teismą), informacijos atskleidimo, kaltės ir sąnaudų paskirstymo. |
| --- | --- |

1.5

Baltojoje knygoje pateikti pasiūlymai apima sudėtingą teisinį pagrindą, kuris daro įtaką nacionalinėms procesų sistemoms ir, be kita ko, taisyklėms dėl locus standi (teisės kreiptis į teismą), informacijos atskleidimo, kaltės ir sąnaudų paskirstymo.

locus standi

| 1.6 | Įrodymų gavimas ir duomenų atskleidimas tarp šalių (inter partes) turėtų būti grindžiami faktų išdėstymu ir griežta reikalavimo patikimumo ir prašomos atskleisti informacijos proporcingumo teismine kontrole. |
| --- | --- |

1.6

Įrodymų gavimas ir duomenų atskleidimas tarp šalių (inter partes) turėtų būti grindžiami faktų išdėstymu ir griežta reikalavimo patikimumo ir prašomos atskleisti informacijos proporcingumo teismine kontrole.

inter partes

| 1.7 | Komitetas ragina Komisiją tęsti su baltąja knyga susijusį darbą ir pasiūlyti atitinkamų priemonių baltosios knygos tikslams pasiekti nepažeidžiant subsidiarumo principo, bet tuo pačiu užtikrinant, kad šio principo laikymasis netrukdytų šalinti kliūčių, su kuriomis susiduria dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų nukentėjusios šalys, kai jos bando pasinaudoti veiksmingais teisės gynimo mechanizmais. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas ragina Komisiją tęsti su baltąja knyga susijusį darbą ir pasiūlyti atitinkamų priemonių baltosios knygos tikslams pasiekti nepažeidžiant subsidiarumo principo, bet tuo pačiu užtikrinant, kad šio principo laikymasis netrukdytų šalinti kliūčių, su kuriomis susiduria dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų nukentėjusios šalys, kai jos bando pasinaudoti veiksmingais teisės gynimo mechanizmais.

2.   Įvadas

Įvadas

2.1   EESRK pabrėžia, kad asmenys arba įmonės, nukentėję dėl konkurencijos teisės pažeidimų, turi turėti galimybę pateikti ieškinį dėl žalos atlyginimo iš žalą sukėlusios šalies. Dėl to Komitetas pažymi, kad draudimo bendrovės nedraudžia nuo tyčinio antimonopolinio elgesio padarinių (dažniausia kompensacijų mokėjimo). Jis įsitikinęs, kad tokia padėtis atgraso bendroves, kadangi tos bendrovės, kurios pažeidžia antimonopolines taisykles, turės visiškai atlyginti padarytą žalą ir mokėti nustatytas baudas.

2.2   Kaip Komitetas jau teigė anksčiau (1), konkurencijos politika yra glaudžiai susijusi su kitomis politikos sritimis, pvz., vidaus rinka ir vartotojų apsauga. Todėl būtina siekti kiek galima labiau suderinti iniciatyvas, kad palengvėtų teisių gynimo mechanizmo veikimas.

1

2.3   Europos Teisingumo Teismas nukentėjusioms šalims – ir piliečiams, ir asmenims – užtikrino teisę gauti žalos, patirtos dėl Bendrijos antimonopolinių taisyklių pažeidimo, atlyginimą (2).

2

2.4   2005 m. Komisijai paskelbus žaliąją knygą „Ieškiniai dėl žalos, patirtos pažeidus EB antimonopolines taisykles“ (3) kilo viešos diskusijos. Reaguodamas į tai EESRK (4), kaip ir Europos Parlamentas (5), pritarė Komisijos požiūriui ir paragino ją imtis konkrečių priemonių. EESRK pritarė Komisijos iniciatyvai, atkreipė dėmesį į kliūtis, su kuriomis šiuo metu susiduria nukentėjusios šalys, siekiančios žalos atlyginimo, ir priminė subsidiarumo principą.

3

4

5

2.5   2008 m. balandžio mėn. Komisija pateikė konkrečius pasiūlymus savo Baltojoje knygoje (6). Joje analizuojami su ieškiniais atlyginti žalą, patirtą dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų, susiję klausimai ir apibūdinamos priemonės tokių ieškinių nagrinėjimui palengvinti. Siūlomos priemonės ir politiniai sprendimai susiję su šiomis devyniomis temomis: asmenys, turintys locus standi statusą, įrodymų gavimas, saistantis NKI sprendimų poveikis, kaltės reikalavimai, žala, antkainio perkėlimas, senaties terminas, ieškinių atlyginti žalą išlaidos bei atleidimo nuo baudų programų ir ieškinių atlyginti žalą sąveika.

6

locus standi

2.6   Rengdama baltąją knygą Komisijai organizavo plataus masto konsultacijas su valstybių narių vyriausybių atstovais, nacionalinių teismų teisėjais, verslo atstovais, vartotojų asociacijomis, teisės specialistais ir daugeliu kitų suinteresuotųjų šalių.

2.6.1   Neiškreipta konkurencija yra neatsiejama nuo vidaus rinkos ir yra svarbi įgyvendinant Lisabonos strategiją. Pagrindinis šios baltosios knygos tikslas – pagerinti teisines sąlygas nukentėjusioms šalims pasinaudoti Sutartyje numatyta teise gauti atlyginimą už visą žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo. Taigi, visiškas žalos atlyginimas yra svarbiausias iš pagrindinių principų.

2.6.2   Baltojoje knygoje aptariami šie aspektai:

| — | asmenys, turintys locus standi: netiesioginiai pirkėjai ir kolektyvinis teisės gynimas; |
| --- | --- |

—

asmenys, turintys locus standi: netiesioginiai pirkėjai ir kolektyvinis teisės gynimas;

locus standi

| — | įrodymų gavimas: duomenų atskleidimas tarp šalių (inter partes); |
| --- | --- |

—

įrodymų gavimas: duomenų atskleidimas tarp šalių (inter partes);

inter partes

| — | saistantis nacionalinių konkurencijos institucijų sprendimų poveikis; |
| --- | --- |

—

saistantis nacionalinių konkurencijos institucijų sprendimų poveikis;

| — | kaltės reikalavimas; |
| --- | --- |

—

kaltės reikalavimas;

| — | žalos atlyginimas; |
| --- | --- |

—

žalos atlyginimas;

| — | antkainio perkėlimas; |
| --- | --- |

—

antkainio perkėlimas;

| — | senaties terminas; |
| --- | --- |

—

senaties terminas;

| — | ieškinių atlyginti žalą išlaidos; |
| --- | --- |

—

ieškinių atlyginti žalą išlaidos;

| — | atleidimo nuo baudų programų ir ieškinių atlyginti žalą sąveika. |
| --- | --- |

—

atleidimo nuo baudų programų ir ieškinių atlyginti žalą sąveika.

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

3.1   EESRK pritaria veiksmingesnei sistemai, leidžiančiai nukentėjusiems dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų asmenims gauti sąžiningą atlyginimą už patirtą žalą. Šiuo metu asmenys, nekentėję dėl antimonopolinių pažeidimų, gali pateikti ieškinį dėl žalos atlyginimo naudodamiesi savo valstybės narės bendrąja deliktine ir procesine teise. Tačiau tokių procedūrų dažnai nepakanka, kad būtų užtikrintas veiksmingas žalos atlyginimas, ypač tais atvejais, kai daug asmenų patyrė to paties pobūdžio žalą.

3.2   Komitetas pripažįsta Baltojoje knygoje iškeltų klausimų svarbą. Toliau pateikiamos pastabos tomis temomis, kurias EESRK laiko pačiomis opiausiomis dabartinėje diskusijoje. Komitetas prašo Komisijos užtikrinti, kad visose ES valstybėse narėse dėl konkurencijos teisės pažeidimų nukentėję asmenys tikrai gautų žalos atlyginimą ir todėl prašo Komisijos pasiūlyti būtinas tolesnes priemones įgyvendinti Baltąją knygą ES lygiu. Komitetas pabrėžia, kad svarstant konkrečius pasiūlymus ES lygiu turi būti atsižvelgiama į subsidiarumo principą ir primena, kad tie pasiūlymai turėtų tinkamai derėti su valstybių narių teisinėmis ir procesinėmis sistemomis.

3.3   EESRK mano, kad nukentėjusiosioms šalims turėtų būti visiškai atlyginta faktiškai patirta žala, apimanti ne tik realius nuostolius arba materialinę ir moralinę žalą, bet ir prarastą pelną, ir jos turi teisę gauti palūkanas.

3.3.1   EERK mano, kas Komisijos pasiūlymu vykdoma Bendrijos intervencija turėtų apimti dviejų rūšių suderintas ir viena kitą papildančias priemones:

| — | pirma, ji turėtų kodifikuoti Bendrijos teisinį instrumentą acquis communautaire dėl žalos už kurią dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų nukentėjusiosios šalys gali gauti atlyginimą, |
| --- | --- |

—

pirma, ji turėtų kodifikuoti Bendrijos teisinį instrumentą acquis communautaire dėl žalos už kurią dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų nukentėjusiosios šalys gali gauti atlyginimą,

acquis communautaire

| — | antra, ji turėtų parengti teisiškai neprivalomas gaires žalos dydžio apskaičiavimui, kurios galėtų apimti apytikslio žalos apskaičiavimo metodus arba supaprastintas žalos įvertinimo taisykles. |
| --- | --- |

—

antra, ji turėtų parengti teisiškai neprivalomas gaires žalos dydžio apskaičiavimui, kurios galėtų apimti apytikslio žalos apskaičiavimo metodus arba supaprastintas žalos įvertinimo taisykles.

3.4   EESRK mano, kad bet kuris nukentėjęs asmuo, kuris gali įrodyti pakankamą priežastinį ryšį su pažeidimu, turėtų gauti žalos atlyginimą. Tačiau reikėtų vengti sudaryti sąlygas neteisėtam praturtėjimui, pavyzdžiui, pirkėjams perkėlus antkainį. EESRK mano, kad neatsižvelgiant į lygmenį, kuriuo taikoma priemonė (nacionalinį ar Bendrijos), tokiomis aplinkybėmis atsakovai turėtų turėti galimybę pasinaudoti išlaidų perkėlimo argumentu kaip gynybos priemone prieš antkainio atlyginimo reikalavimus. Šiai gynybos priemonei taikoma įrodymų našta neturėtų būti mažesnė nei ieškovui taikoma įrodymų našta įrodyti žalą.

3.5   Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu senaties terminai apskaičiuojami labai skirtingai, teisinio tikrumo tikslais svarbu suvienodinti šios srities kriterijus. Todėl EESRK mano, kad:

| — | tęstinio ar kartotinio pažeidimo atveju senaties terminas neturėtų prasidėti anksčiau nei pažeidimas nutraukiamas arba kol nukentėjusioji šalis pagrįstai nežino apie pažeidimą ir jo padarytą žalą, |
| --- | --- |

—

tęstinio ar kartotinio pažeidimo atveju senaties terminas neturėtų prasidėti anksčiau nei pažeidimas nutraukiamas arba kol nukentėjusioji šalis pagrįstai nežino apie pažeidimą ir jo padarytą žalą,

| — | bet kuriuo atveju, naujas ne trumpesnis kaip dvejų metų senaties terminas turėtų prasidėti kai paskelbiamas galutinis sprendimas dėl pažeidimo, kuriuo remiasi paskesnis ieškovas. |
| --- | --- |

—

bet kuriuo atveju, naujas ne trumpesnis kaip dvejų metų senaties terminas turėtų prasidėti kai paskelbiamas galutinis sprendimas dėl pažeidimo, kuriuo remiasi paskesnis ieškovas.

3.6   Viešojo taisyklių vykdymo užtikrinimo ir ieškinių dėl žalos atlyginimo sąveika

Viešojo taisyklių vykdymo užtikrinimo ir ieškinių dėl žalos atlyginimo sąveika

| 3.6.1 | Pagrindinė atsakomybė už rinkų reguliavimą ir konkurencijos taisyklių vykdymo užtikrinimą ES, kaip visuotinės svarbos klausimas, turi ir toliau priklausyti valdžios institucijų kompetencijai. Todėl EESRK mano, kad visais tolesniais veiksmais turi būti remiamas veiksmingas viešasis vykdymo užtikrinimas, kad dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo nukentėję asmenys lengviau gautų atlyginimą už patirtą žalą. Viešasis vykdymo užtikrinimas vaidina labai svarbų vaidmenį kovojant su antikonkurenciniu elgesiu, tuo labiau, kad Komisija ir nacionalinės konkurencijos institucijos (NKI) turi išskirtines tyrimo ir sprendimo galias. |
| --- | --- |

3.6.1

Pagrindinė atsakomybė už rinkų reguliavimą ir konkurencijos taisyklių vykdymo užtikrinimą ES, kaip visuotinės svarbos klausimas, turi ir toliau priklausyti valdžios institucijų kompetencijai. Todėl EESRK mano, kad visais tolesniais veiksmais turi būti remiamas veiksmingas viešasis vykdymo užtikrinimas, kad dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo nukentėję asmenys lengviau gautų atlyginimą už patirtą žalą. Viešasis vykdymo užtikrinimas vaidina labai svarbų vaidmenį kovojant su antikonkurenciniu elgesiu, tuo labiau, kad Komisija ir nacionalinės konkurencijos institucijos (NKI) turi išskirtines tyrimo ir sprendimo galias.

| 3.6.2 | Viešojo vykdymo užtikrinimu didžiausias dėmesys skiriamas taisyklių laikymuisi ir atgrasymui, o ieškinių atlyginti žalą tikslas – gauti visą atlyginimą už patirtą žalą. Visas atlyginimas turėtų apimti tikrąją žalą, negautą pelną ir negautas palūkanas. |
| --- | --- |

3.6.2

Viešojo vykdymo užtikrinimu didžiausias dėmesys skiriamas taisyklių laikymuisi ir atgrasymui, o ieškinių atlyginti žalą tikslas – gauti visą atlyginimą už patirtą žalą. Visas atlyginimas turėtų apimti tikrąją žalą, negautą pelną ir negautas palūkanas.

| 3.6.3 | Vertindamas su tikrosios žalos ir visu atlyginimu susijusias priemones, EESRK tikisi, kad numatytas pagrindas dėl žalos apskaičiavimo gairių nustatys praktiškus standartus, kuriuos taikys valstybių narių teismai, kaip nurodyta Baltojoje knygoje. |
| --- | --- |

3.6.3

Vertindamas su tikrosios žalos ir visu atlyginimu susijusias priemones, EESRK tikisi, kad numatytas pagrindas dėl žalos apskaičiavimo gairių nustatys praktiškus standartus, kuriuos taikys valstybių narių teismai, kaip nurodyta Baltojoje knygoje.

3.7   Neteisminiai ginčų sprendimo būdai

Neteisminiai ginčų sprendimo būdai

| 3.7.1 | Kadangi būtina veiksmingesnė dėl konkurencijos teisės pažeidimo nukentėjusių šalių teisės gynimo teismine tvarka sistema, EESRK pritaria Komisijos raginimui, kad valstybės narės parengtų procedūrines taisykles, skatinančias ginčų sprendimo būdus. Neteisminis ginčų sprendimas kaip žalos išieškojimo teismine tvarka alternatyva gali vaidinti svarbų papildomąjį vaidmenį atlyginant žalą nukentėjusiems asmenims, tačiau jokiu būdu nesumažinant galimybės prireikus kreiptis į teismą. Jie galėtų sudaryti sąlygas pasiekti teisingą sprendimą greičiau, reikalauja mažesnių sąnaudų ir padeda išsaugoti šalims mažiau priešiškus tarpusavio santykius bei kartu mažina bylų naštą teismams. Todėl EESRK ragina Komisiją skatinti ES taikyti neteisminio ginčų sprendimo sistemas ir pagerinti jų kokybę. Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad alternatyvūs ginčų sprendimo mechanizmai gali būti patikima alternatyva suteikti nukentėjusiems asmenims apsaugą, jeigu yra sukurti teisminiai mechanizmai veiksmingai ginti teises teisme (taip pat ir kolektyviniai mechanizmai). Kol nebus veiksmingų teisminės teisių gynimo priemonių, nepakaks paskatų nešališkai ir greitai išspręsti ginčus. |
| --- | --- |

3.7.1

Kadangi būtina veiksmingesnė dėl konkurencijos teisės pažeidimo nukentėjusių šalių teisės gynimo teismine tvarka sistema, EESRK pritaria Komisijos raginimui, kad valstybės narės parengtų procedūrines taisykles, skatinančias ginčų sprendimo būdus. Neteisminis ginčų sprendimas kaip žalos išieškojimo teismine tvarka alternatyva gali vaidinti svarbų papildomąjį vaidmenį atlyginant žalą nukentėjusiems asmenims, tačiau jokiu būdu nesumažinant galimybės prireikus kreiptis į teismą. Jie galėtų sudaryti sąlygas pasiekti teisingą sprendimą greičiau, reikalauja mažesnių sąnaudų ir padeda išsaugoti šalims mažiau priešiškus tarpusavio santykius bei kartu mažina bylų naštą teismams. Todėl EESRK ragina Komisiją skatinti ES taikyti neteisminio ginčų sprendimo sistemas ir pagerinti jų kokybę. Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad alternatyvūs ginčų sprendimo mechanizmai gali būti patikima alternatyva suteikti nukentėjusiems asmenims apsaugą, jeigu yra sukurti teisminiai mechanizmai veiksmingai ginti teises teisme (taip pat ir kolektyviniai mechanizmai). Kol nebus veiksmingų teisminės teisių gynimo priemonių, nepakaks paskatų nešališkai ir greitai išspręsti ginčus.

4.   Konkrečios pastabos dėl Baltosios knygos

Konkrečios pastabos dėl Baltosios knygos

4.1   Atsižvelgiant į dabartinį juridinių sandorių mastą teisinės sistemose, reikėtų nustatyti priemones, kurios padėtų rinkti arba kaupti atskirus dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų nukentėjusiųjų šalių ieškinius.

4.1.1   EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad norint užtikrinti veiksmingą nukentėjusiųjų kolektyvinių teisių gynimą, reikia suderinti šias dvi papildomas priemones:

| — | atstovaujamuosius ieškinius, kuriuos pateikia kompetentingos institucijos (pavyzdžiui, vartotojų, aplinkos, darbdavių ar nukentėjusiųjų šalių asociacijos). EESRK jau pateikė savo nuomonę dėl daugumos šių atstovaujamųjų ieškinių teisėtumo (7), |
| --- | --- |

—

atstovaujamuosius ieškinius, kuriuos pateikia kompetentingos institucijos (pavyzdžiui, vartotojų, aplinkos, darbdavių ar nukentėjusiųjų šalių asociacijos). EESRK jau pateikė savo nuomonę dėl daugumos šių atstovaujamųjų ieškinių teisėtumo (7),

7

| — | kolektyvinius ieškinius, kai nukentėjusiosios šalys aiškiai nusprendžia sujungti atskirus ieškinius dėl patirtos žalos į vieną ieškinį. |
| --- | --- |

—

kolektyvinius ieškinius, kai nukentėjusiosios šalys aiškiai nusprendžia sujungti atskirus ieškinius dėl patirtos žalos į vieną ieškinį.

4.2   Pastabos dėl kolektyvinio teisių gynimo

Pastabos dėl kolektyvinio teisių gynimo

| 4.2.1 | Svarbiausias EESRK rūpestis yra, kad būtų visiškai atlyginta žala dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų nukentėjusioms šalims – sąžiningai dirbantiems konkurentams, vartotojams, MVĮ ir atitinkamų įmonių darbuotojams, kurie tampa netiesioginėmis aukomis veiklos, keliančios pavojų jų darbo vietoms ir perkamajai galiai. Komitetas savo nuomonę dėl Grupinių ieškinių vaidmens ir teikimo tvarkos apibrėžties Bendrijos vartotojų apsaugos teisės srityje išdėstė nuomonėje savo iniciatyva. Pritardamas ankstesnėms nuomonėms (8) Komitetas teigia, kad pripažįstant teisių gynimo būtinybę reikia ir tinkamų procedūrų šioms teisėms pripažinti ir paremti. Europos kolektyvinio teisių gynimo mechanizmo sukūrimas yra viena iš diskutuojamų galimybių, kaip pasiekti, kad toks teisių gynimas taptų veiksmingas. EESRK mano, kad tolesnės priemonės turėtų būti subalansuotos ir užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo piktnaudžiavimo. Jos turėtų derėti su kitais pasiūlymais dėl kolektyvinio teisių gynimo, visų pirma su dabartine Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato iniciatyva, ir juos būtina nagrinėti koordinuotai ir nuosekliai, kad būtų išvengta bereikalingo teisminių priemonių dubliavimo, dėl kurio valstybėms narėms labai sunku ES teisės nuostatas perkelti į nacionalinę teisę ir jas taikyti. |
| --- | --- |

4.2.1

Svarbiausias EESRK rūpestis yra, kad būtų visiškai atlyginta žala dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimų nukentėjusioms šalims – sąžiningai dirbantiems konkurentams, vartotojams, MVĮ ir atitinkamų įmonių darbuotojams, kurie tampa netiesioginėmis aukomis veiklos, keliančios pavojų jų darbo vietoms ir perkamajai galiai. Komitetas savo nuomonę dėl Grupinių ieškinių vaidmens ir teikimo tvarkos apibrėžties Bendrijos vartotojų apsaugos teisės srityje išdėstė nuomonėje savo iniciatyva. Pritardamas ankstesnėms nuomonėms (8) Komitetas teigia, kad pripažįstant teisių gynimo būtinybę reikia ir tinkamų procedūrų šioms teisėms pripažinti ir paremti. Europos kolektyvinio teisių gynimo mechanizmo sukūrimas yra viena iš diskutuojamų galimybių, kaip pasiekti, kad toks teisių gynimas taptų veiksmingas. EESRK mano, kad tolesnės priemonės turėtų būti subalansuotos ir užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo piktnaudžiavimo. Jos turėtų derėti su kitais pasiūlymais dėl kolektyvinio teisių gynimo, visų pirma su dabartine Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato iniciatyva, ir juos būtina nagrinėti koordinuotai ir nuosekliai, kad būtų išvengta bereikalingo teisminių priemonių dubliavimo, dėl kurio valstybėms narėms labai sunku ES teisės nuostatas perkelti į nacionalinę teisę ir jas taikyti.

8

| 4.2.2 | EESRK remia platų Europos politikų ir suinteresuotų subjektų sutarimą, kad ES turi vengti JAV būdingo piktnaudžiavimo rizikos. Tolesnės priemonės turėtų atspindėti Europos kultūrines ir teisines tradicijas, turėtų būti siekiama vienintelio tikslo – žalos atlyginimo – ir įgyvendinta teisinga pusiausvyra tarp šalių, kad būtų galima sukurti visos visuomenės interesus saugančią sistemą. Komitetas ragina vengti atsilyginti advokatams laimėjus bylą ir tvarkos, kuri skatina trečiųjų šalių ekonominius interesus ES. |
| --- | --- |

4.2.2

EESRK remia platų Europos politikų ir suinteresuotų subjektų sutarimą, kad ES turi vengti JAV būdingo piktnaudžiavimo rizikos. Tolesnės priemonės turėtų atspindėti Europos kultūrines ir teisines tradicijas, turėtų būti siekiama vienintelio tikslo – žalos atlyginimo – ir įgyvendinta teisinga pusiausvyra tarp šalių, kad būtų galima sukurti visos visuomenės interesus saugančią sistemą. Komitetas ragina vengti atsilyginti advokatams laimėjus bylą ir tvarkos, kuri skatina trečiųjų šalių ekonominius interesus ES.

4.3   Pastabos dėl kaltės įrodymo

Pastabos dėl kaltės įrodymo

| 4.3.1 | Norint užtikrinti galimybę pasinaudoti įrodymais, kurie reikalingi veiksmingai teisminei apsaugai, EESRK pritaria, kad visoje ES reikėtų užtikrinti minimalų informacijos atskleidimo lygį inter partes žalos atlyginimo dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo atvejais. Nacionalinių teismų įgaliojimų padidinimas, kad jie galėtų prašyti tikslių atitinkamų įrodymų kategorijų informacijos atskleidimo galėtų padėti pasiekti šį tikslą, nepažeidžiant Europos Teisingumo Teismo praktikoje nustatytų ribų, o ypač aktualumo bylai, būtinumo ir proporcingumo kriterijų. |
| --- | --- |

4.3.1

Norint užtikrinti galimybę pasinaudoti įrodymais, kurie reikalingi veiksmingai teisminei apsaugai, EESRK pritaria, kad visoje ES reikėtų užtikrinti minimalų informacijos atskleidimo lygį inter partes žalos atlyginimo dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo atvejais. Nacionalinių teismų įgaliojimų padidinimas, kad jie galėtų prašyti tikslių atitinkamų įrodymų kategorijų informacijos atskleidimo galėtų padėti pasiekti šį tikslą, nepažeidžiant Europos Teisingumo Teismo praktikoje nustatytų ribų, o ypač aktualumo bylai, būtinumo ir proporcingumo kriterijų.

inter partes

| 4.3.2 | EESRK pripažįsta, kad nukentėjusios šalys patiria kliūčių bandydamos įrodyti savo interesus, ir palankiai vertina Komisijos pastangas sudaryti geresnes galimybes pasinaudoti įrodymais. Komitetas pabrėžia, kad negalima nepaisyti valstybių narių procesinių sistemų skirtumų. Informacijos atskleidimo įsipareigojimams turėtų būti taikomos tikslios apsaugos priemonės ir tokie įsipareigojimai turi būti proporcingi bylai. |
| --- | --- |

4.3.2

EESRK pripažįsta, kad nukentėjusios šalys patiria kliūčių bandydamos įrodyti savo interesus, ir palankiai vertina Komisijos pastangas sudaryti geresnes galimybes pasinaudoti įrodymais. Komitetas pabrėžia, kad negalima nepaisyti valstybių narių procesinių sistemų skirtumų. Informacijos atskleidimo įsipareigojimams turėtų būti taikomos tikslios apsaugos priemonės ir tokie įsipareigojimai turi būti proporcingi bylai.

| 4.3.3 | EESRK reikalauja, kad Komisija informacijos atskleidimo įsipareigojimams taikytų tikslias apsaugos priemones, kadangi nėra lengva išlaikyti sistemos pusiausvyrą tarp veiksmingos galimybės pasinaudoti įrodymais ir gynybos teisių. Komitetas pažymi, kad šiuo požiūriu gali padėti griežta teisėjo vykdoma priežiūra. |
| --- | --- |

4.3.3

EESRK reikalauja, kad Komisija informacijos atskleidimo įsipareigojimams taikytų tikslias apsaugos priemones, kadangi nėra lengva išlaikyti sistemos pusiausvyrą tarp veiksmingos galimybės pasinaudoti įrodymais ir gynybos teisių. Komitetas pažymi, kad šiuo požiūriu gali padėti griežta teisėjo vykdoma priežiūra.

| 4.3.4 | Kai Bendrijos lygiu nustatomas Sutarties 81 arba 82 straipsnio pažeidimas, pagal Reglamento 1/2003 16 straipsnio 1 dalį nukentėjusiosios šalys gali remtis šiuo sprendimu kaip teisinę galią turinčiu įrodymu civilinėse bylose dėl žalos atlyginimo. EESRK mano, kad atsižvelgiant į procedūrinių taisyklių lygiavertiškumą, reikalingos atitinkamos taisyklės visiems Nacionalinių konkurencijos institucijų (NKI) priimamiems sprendimams dėl 81 arba 82 straipsnio pažeidimo. |
| --- | --- |

4.3.4

Kai Bendrijos lygiu nustatomas Sutarties 81 arba 82 straipsnio pažeidimas, pagal Reglamento 1/2003 16 straipsnio 1 dalį nukentėjusiosios šalys gali remtis šiuo sprendimu kaip teisinę galią turinčiu įrodymu civilinėse bylose dėl žalos atlyginimo. EESRK mano, kad atsižvelgiant į procedūrinių taisyklių lygiavertiškumą, reikalingos atitinkamos taisyklės visiems Nacionalinių konkurencijos institucijų (NKI) priimamiems sprendimams dėl 81 arba 82 straipsnio pažeidimo.

4.4   Pastabos dėl nukentėjusių šalių dalyvavimo ir atstovavimo joms

Pastabos dėl nukentėjusių šalių dalyvavimo ir atstovavimo joms

| 4.4.1 | Dėl kolektyvinių ieškinių pasirinkimo galimybių, susijusių su teisine tvarka (dalyvavimo („opt-in“) ir atsisakymo („opt-out“), EESRK pateikia nuorodą į šių priemonių pranašumus ir trūkumus, kaip apibūdinta Komiteto 2008 m. vasario 14 d. nuomonėje (9). Šioje nuomonėje EESRK pirmiausia nurodė, kad nors dalyvavimo galimybė („opt-in“) turi tam tikrų pranašumų, ją sunku administruoti, yra brangi, dėl jos teisminis ieškinių nagrinėjimas vėluoja ir dažnai ši galimybė netinka didelei vartotojų daliai, nes jie neturi pakankamai informacijos apie minėtas procedūras. EESRK pastebi, kad kai kurios valstybės narės įgyvendino skirtingus teisminio teisių gynimo modelius, kurie apima ir dalyvavimo, ir atsisakymo sistemą. |
| --- | --- |

4.4.1

Dėl kolektyvinių ieškinių pasirinkimo galimybių, susijusių su teisine tvarka (dalyvavimo („opt-in“) ir atsisakymo („opt-out“), EESRK pateikia nuorodą į šių priemonių pranašumus ir trūkumus, kaip apibūdinta Komiteto 2008 m. vasario 14 d. nuomonėje (9). Šioje nuomonėje EESRK pirmiausia nurodė, kad nors dalyvavimo galimybė („opt-in“) turi tam tikrų pranašumų, ją sunku administruoti, yra brangi, dėl jos teisminis ieškinių nagrinėjimas vėluoja ir dažnai ši galimybė netinka didelei vartotojų daliai, nes jie neturi pakankamai informacijos apie minėtas procedūras. EESRK pastebi, kad kai kurios valstybės narės įgyvendino skirtingus teisminio teisių gynimo modelius, kurie apima ir dalyvavimo, ir atsisakymo sistemą.

9

| 4.4.2 | Šios pastabos taikytinos ir „atstovaujamiesiems ieškiniams“. Kadangi Baltojoje knygoje nuoroda daroma ne tik į nustatytas, bet ir į nustatytinas nukentėjusias šalis, atrodo, kad tai apima ir nenustatytų asmenų grupės vardu pateiktus ieškinius. Nors atskirų nukentėjusiųjų nustatymas gali padėti nustatyti ieškinius, gali būti tokių aplinkybių, pvz., kai nukenčia labai didelis vartotojų skaičius, kai derėtų bylą taikyti visiems galimiems nukentėjusiesiems. EESRK siūlo Komisijai paaiškinti šį pasiūlymą. |
| --- | --- |

4.4.2

Šios pastabos taikytinos ir „atstovaujamiesiems ieškiniams“. Kadangi Baltojoje knygoje nuoroda daroma ne tik į nustatytas, bet ir į nustatytinas nukentėjusias šalis, atrodo, kad tai apima ir nenustatytų asmenų grupės vardu pateiktus ieškinius. Nors atskirų nukentėjusiųjų nustatymas gali padėti nustatyti ieškinius, gali būti tokių aplinkybių, pvz., kai nukenčia labai didelis vartotojų skaičius, kai derėtų bylą taikyti visiems galimiems nukentėjusiesiems. EESRK siūlo Komisijai paaiškinti šį pasiūlymą.

| 4.4.3 | EESRK primena savo ankstesnėse nuomonėse pateiktas rekomendacijas dėl svarbaus teisėjo vaidmens. Teisėjams galima padėti surengus specialius mokymus, kad jie galėtų geriau patikrinti priimtinumo kriterijus, įvertinti įrodymus bei galimybę jais pasinaudoti, nes kolektyviniai ieškiniai iš esmės turėtų būti priimami tik tuomet, kai galima tikėtis, kad jie nebus pateikti individualiai. Todėl teisėjui tenka svarbus ir aktyvus vaidmuo nustatant ir priimant teisėtus ieškinius ankstyvuoju etapu. |
| --- | --- |

4.4.3

EESRK primena savo ankstesnėse nuomonėse pateiktas rekomendacijas dėl svarbaus teisėjo vaidmens. Teisėjams galima padėti surengus specialius mokymus, kad jie galėtų geriau patikrinti priimtinumo kriterijus, įvertinti įrodymus bei galimybę jais pasinaudoti, nes kolektyviniai ieškiniai iš esmės turėtų būti priimami tik tuomet, kai galima tikėtis, kad jie nebus pateikti individualiai. Todėl teisėjui tenka svarbus ir aktyvus vaidmuo nustatant ir priimant teisėtus ieškinius ankstyvuoju etapu.

| 4.4.4 | Kompetentingos vartotojų ir prekybos asociacijos yra tinkamiausios kandidatės atstovauti nukentėjusioms šalims atstovaujamuosiuose ieškiniuose. Komisijos Baltojoje knygoje aiškiai leidžiama įgaliotoms prekybos asociacijoms taip pat pareikšti atstovaujamuosius ieškinius savo narių vardu. Kadangi kitos pripažintos organizacijos, atitinkančios tam tikrus standartus, taip pat turėtų teisę pareikšti kolektyvinį ieškinį, reikia kruopščiai įvertinti, ar nesusiklostys tokia situacija, kai dėl to paties pažeidimo sukeltos žalos pareiškiama keletas konkuruojančių ieškinių. Nukentėjusiesiems turėtų būti rekomenduojama paskirti vieną jiems visiems atstovaujantį subjektą, kad ieškinys būtų veiksmingesnis. |
| --- | --- |

4.4.4

Kompetentingos vartotojų ir prekybos asociacijos yra tinkamiausios kandidatės atstovauti nukentėjusioms šalims atstovaujamuosiuose ieškiniuose. Komisijos Baltojoje knygoje aiškiai leidžiama įgaliotoms prekybos asociacijoms taip pat pareikšti atstovaujamuosius ieškinius savo narių vardu. Kadangi kitos pripažintos organizacijos, atitinkančios tam tikrus standartus, taip pat turėtų teisę pareikšti kolektyvinį ieškinį, reikia kruopščiai įvertinti, ar nesusiklostys tokia situacija, kai dėl to paties pažeidimo sukeltos žalos pareiškiama keletas konkuruojančių ieškinių. Nukentėjusiesiems turėtų būti rekomenduojama paskirti vieną jiems visiems atstovaujantį subjektą, kad ieškinys būtų veiksmingesnis.

4.5   Pastabos dėl saistančio nacionalinių kompetentingų konkurencijos institucijų galutinių sprendimų poveikio

Pastabos dėl saistančio nacionalinių kompetentingų konkurencijos institucijų galutinių sprendimų poveikio

| 4.5.1 | Iš esmės EESRK pritaria Komisijai, kad galutiniai sprendimai paskesnėse žalos atlyginimo bylose turėtų būti laikomi nenuginčijama pažeidimo prielaida. Tačiau Komitetas mano, kad nacionaliniai teismai gali geriausiai įvertinti priežastinį ryšį tarp pažeidimo ir ieškinyje nurodytos žalos, todėl būtent jiems ir turėtų būti suteikta išimtinė teisė tai daryti. |
| --- | --- |

4.5.1

Iš esmės EESRK pritaria Komisijai, kad galutiniai sprendimai paskesnėse žalos atlyginimo bylose turėtų būti laikomi nenuginčijama pažeidimo prielaida. Tačiau Komitetas mano, kad nacionaliniai teismai gali geriausiai įvertinti priežastinį ryšį tarp pažeidimo ir ieškinyje nurodytos žalos, todėl būtent jiems ir turėtų būti suteikta išimtinė teisė tai daryti.

| 4.5.2 | EESRK taip pat pažymi, kad NKI galutinių sprendimų svarba rodo, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti kontrolės ir pusiausvyros mechanizmų ir procedūrinių garantijų suderinimo lygiui visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.5.2

EESRK taip pat pažymi, kad NKI galutinių sprendimų svarba rodo, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti kontrolės ir pusiausvyros mechanizmų ir procedūrinių garantijų suderinimo lygiui visose valstybėse narėse.

4.6   Pastabos dėl kaltės reikalavimo

Pastabos dėl kaltės reikalavimo

| 4.6.1 | Tam tikrose valstybėse narėse kaltės ir žalos priežastinis ryšys yra sudėtinis atsakomybės už civilinės teisės pažeidimą elementas ir ieškovas turi įrodyti savo teisę į žalos atlyginimą ir atsakovo kaltę. EESRK rekomenduoja Komisijai atsižvelgti į šiuos skirtumus, nes jie susiklostė dėl istorinės nacionalinių teisės sistemų raidos. Jis ragina Komisiją užtikrinti, kad bet kokia būsima sistema garantuotų sąžiningą procesą siekiant sklandaus ir veiksmingo žalos, paremtos tinkamais įrodymais, atlyginimo. |
| --- | --- |

4.6.1

Tam tikrose valstybėse narėse kaltės ir žalos priežastinis ryšys yra sudėtinis atsakomybės už civilinės teisės pažeidimą elementas ir ieškovas turi įrodyti savo teisę į žalos atlyginimą ir atsakovo kaltę. EESRK rekomenduoja Komisijai atsižvelgti į šiuos skirtumus, nes jie susiklostė dėl istorinės nacionalinių teisės sistemų raidos. Jis ragina Komisiją užtikrinti, kad bet kokia būsima sistema garantuotų sąžiningą procesą siekiant sklandaus ir veiksmingo žalos, paremtos tinkamais įrodymais, atlyginimo.

4.7   Pastabos dėl atleidimo nuo baudų programų

Pastabos dėl atleidimo nuo baudų programų

| 4.7.1 | Atleidimo nuo baudų programos daro didelį poveikį atskleistų kartelių skaičiui ir turi esminį atgrasantį poveikį. Todėl nukentėjusiems asmenims visų pirma svarbu, kad jos gerai veiktų. Konfidencialios informacijos paviešinimo rizika turėtų neigiamos įtakos kartelių atskleidimui ir dėl to taip pat nukentėjusiųjų galimybei gauti atlyginimą už žalą. Todėl EESRK palankiai vertina pasiūlymus išsaugoti atleidimo nuo baudų programų veiksmingumą. Tačiau atleidimo nuo baudų taikymas neturėtų apsaugoti kartelių dalyvių, nuo jų neteisėto elgesio nukentėjusių asmenų sąskaita civilinės teisės pasekmių išskyrus atvejus, kai tai būtina. |
| --- | --- |

4.7.1

Atleidimo nuo baudų programos daro didelį poveikį atskleistų kartelių skaičiui ir turi esminį atgrasantį poveikį. Todėl nukentėjusiems asmenims visų pirma svarbu, kad jos gerai veiktų. Konfidencialios informacijos paviešinimo rizika turėtų neigiamos įtakos kartelių atskleidimui ir dėl to taip pat nukentėjusiųjų galimybei gauti atlyginimą už žalą. Todėl EESRK palankiai vertina pasiūlymus išsaugoti atleidimo nuo baudų programų veiksmingumą. Tačiau atleidimo nuo baudų taikymas neturėtų apsaugoti kartelių dalyvių, nuo jų neteisėto elgesio nukentėjusių asmenų sąskaita civilinės teisės pasekmių išskyrus atvejus, kai tai būtina.

4.8   Pastabos dėl ieškinių dėl žalos atlyginimo sąnaudų

Pastabos dėl ieškinių dėl žalos atlyginimo sąnaudų

| 4.8.1 | Baltojoje knygoje išdėstyti skirtingi metodai, kaip sumažinti ieškinį dėl žalos atlyginimo pareiškusių asmenų bylinėjimosi finansinę riziką. EESRK pritaria požiūriui, kad nepagrįstai didelės teisminių ginčų sąnaudos neturėtų trukdyti pasinaudoti teise gauti kompensaciją. Komitetas poziciją šiuo klausimu pateikė nuomonėje dėl žaliosios knygos (10). |
| --- | --- |

4.8.1

Baltojoje knygoje išdėstyti skirtingi metodai, kaip sumažinti ieškinį dėl žalos atlyginimo pareiškusių asmenų bylinėjimosi finansinę riziką. EESRK pritaria požiūriui, kad nepagrįstai didelės teisminių ginčų sąnaudos neturėtų trukdyti pasinaudoti teise gauti kompensaciją. Komitetas poziciją šiuo klausimu pateikė nuomonėje dėl žaliosios knygos (10).

10

| 4.8.2 | Baltojoje knygoje valstybės narės raginamos peržiūrėti nacionalines sąnaudų paskirstymo taisykles ir sudaryti galimybes nacionaliniams teismams ypatingais atvejais nukrypti nuo šiuo metu daugumoje nacionalinių teisinių sistemų taikomo principo, pagal kurį sąnaudas padengia pralaimėjusioji šalis. EESRK ragina Komisiją skirti deramą dėmesį būdams, kaip užtikrinti ir vienodas galimybes kreiptis į teismą, ir ieškinių pagrįstumą. |
| --- | --- |

4.8.2

Baltojoje knygoje valstybės narės raginamos peržiūrėti nacionalines sąnaudų paskirstymo taisykles ir sudaryti galimybes nacionaliniams teismams ypatingais atvejais nukrypti nuo šiuo metu daugumoje nacionalinių teisinių sistemų taikomo principo, pagal kurį sąnaudas padengia pralaimėjusioji šalis. EESRK ragina Komisiją skirti deramą dėmesį būdams, kaip užtikrinti ir vienodas galimybes kreiptis į teismą, ir ieškinių pagrįstumą.

| 4.8.3 | EESRK mano, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti savo teismo mokesčių taisykles, o Komisija turėtų išnagrinėti visas Europos Sąjungoje galiojančias taisykles. Turėtų būti sudaryta galimybė ieškovams iškelti pagrįstus ieškinius tais atvejais, kai kitaip su ieškinio iškėlimu susijusios išlaidos sutrukdytų ieškinio iškėlimą, nepažeidžiant šalių susitarimo skatinančių procesinių taisyklių, kaip priemonės išlaidoms mažinti, rengimo principo. |
| --- | --- |

4.8.3

EESRK mano, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti savo teismo mokesčių taisykles, o Komisija turėtų išnagrinėti visas Europos Sąjungoje galiojančias taisykles. Turėtų būti sudaryta galimybė ieškovams iškelti pagrįstus ieškinius tais atvejais, kai kitaip su ieškinio iškėlimu susijusios išlaidos sutrukdytų ieškinio iškėlimą, nepažeidžiant šalių susitarimo skatinančių procesinių taisyklių, kaip priemonės išlaidoms mažinti, rengimo principo.

| 4.8.4 | EESRK primena, kad nepageidautina įvesti mokesčių, mokamų advokatui laimėjus bylą, sistemą, kuri prieštarautų Europos teisinei tradicijai. EESRK ankstesnėje nuomonėje (11) nurodė, kad tokia sistema uždrausta daugumoje Europos Sąjungos valstybių narių teise arba teisininkų elgesio kodeksu. |
| --- | --- |

4.8.4

EESRK primena, kad nepageidautina įvesti mokesčių, mokamų advokatui laimėjus bylą, sistemą, kuri prieštarautų Europos teisinei tradicijai. EESRK ankstesnėje nuomonėje (11) nurodė, kad tokia sistema uždrausta daugumoje Europos Sąjungos valstybių narių teise arba teisininkų elgesio kodeksu.

11

| 4.8.5 | Galiausiai EESRK mano, kad veiksmingai ir prieinama kaina registruoti bei suburti potencialius ieškinių pareiškėjus padėtų viešas Europos elektroninis ieškinių registras, kuriuo galėtų naudotis nukentėję asmenys visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

4.8.5

Galiausiai EESRK mano, kad veiksmingai ir prieinama kaina registruoti bei suburti potencialius ieškinių pareiškėjus padėtų viešas Europos elektroninis ieškinių registras, kuriuo galėtų naudotis nukentėję asmenys visoje Europos Sąjungoje.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 162, 2008 6 25, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos dėl 2006 m. konkurencijos politikos ataskaitos, COM(2007) 358 galutinis, 7.1.1. punktas, pranešėjas Franco Chiriaco, 2008 m. vasario 13 d., Briuselis.

1

(2)  Žr. teismo sprendimus „Courage ir Crehan“ („Byla C-453/99“) ir „Manfredi“ (Bylos C-295/4).

2

(3)  COM(2005) 627 galutinis, žalioji knyga „ Ieškiniai dėl žalos, patirtos pažeidus EB antimonopolines taisykles“, Briuselis, 2005 gruodžio 19 d., p. 1–13.

3

(4)  OL C 324, 2006 12 20, pranešėja Maria Sánchez Miguel, EESRK nuomonė dėl žaliosios knygos „Ieškiniai dėl žalos, patirtos pažeidus EB antimonopolines taisykles“, Briuselis, 2006 m. spalio 26 d., p. 1–10.

4

(5)  Europos Parlamento rezoliucija, 2007 m. balandžio 25 d.

5

(6)  COM(2008)165 galutinis, Baltoji knyga dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo, 2008 m. balandžio 2 d., Briuselis.

6

(7)  OL C 162, 2008 6 25, pranešėjas Jorge Pegado Liz, EESRK nuomonė „Grupinių ieškinių vaidmuo ir teikimo tvarkos apibrėžtis Bendrijos vartotojų apsaugos teisės srityje“, Briuselis, 2008 m. vasario 14 d., p. 1–21.

7

(8)  Idem 7 išnaša.

8

(9)  Idem 7 išnaša.

9

(10)  OL C 324, 2006 10 30, 5.4.5 punktas (pranešėja Maria Sanchez Miguel).

10

(11)  Idem 7 išnaša.

11

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/47

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos. 2007 metų konkurencijos politikos ataskaita

COM(2008) 368 galutinis

2009/C 228/07

Europos Komisija, remdamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. birželio 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos ataskaitos. 2007 m. konkurencijos politikos ataskaita“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Paulo BARROS VALE.

452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 98 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Santrauka ir išvados

Santrauka ir išvados

1.1   Kiekvienais metais Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) vertina Komisijos konkurencijos politikos ataskaitą. Komitetas iki šiol pasinaudodavo šia galimybe ir pateikdavo savo idėjų ir pasiūlymų, kuriuos valdžios institucijos dažnai priimdavo gerai ir kurie paskatino keisti šiai konkurencijos politikai reikalingus prioritetus ir priemones bei jai skiriamus išteklius, kurie, kaip džiaugdamasis pastebi EESRK, naudojami vis veiksmingiau. Šiuos pokyčius Komitetas vertina labai teigiamai.

1.1.1   Reikia paminėti, kad nuo nagrinėjamų metų – 2007-ųjų ir šios nuomonės rengimo momento praėjo nemažai laiko. Todėl analizuodami ataskaitą atsižvelgsime ne tik į laikotarpį, siekiantį minėtą datą, bet ir į ypatingas šiuo metu susiklosčiusias aplinkybes, kurių negalime nepaisyti.

1.2   EESRK mano, kad konkurencijos politikoje reikia ieškoti naujų sričių, kurių tradicinė koncepcija neaprėpia. Nors tradicinė koncepcija svarbi, ji šiek tiek ribota. Jau anksčiau Komitetas siūlė Komisijai priimti sprendimą dėl naujų veiklos sričių vystymo. To dar labiau reikia šiuo sudėtingu ir sunkiu metu, atsižvelgiant į ekonomikos būklę, o ypač į klaidų ir buvusio neveiklumo pamokas, iš kurių būtinai privalo pasimokyti visi su konkurencijos politika susiję subjektai ir dėl kurių susidarė tokia padėtis.

1.3   Dėl nepakankamo (kai kada netgi aplaidaus) strateginės svarbos sektorių reguliavimo ir (arba) priežiūros ne tik sutrinka sistemos pusiausvyra ir atsiranda rizika – tai taip pat neigiamai veikia sveiką konkurenciją, apsaugo pažeidėjus ir ypač kenkia visai visuomenei. Šias problemas reikės spręsti konkurencijos politikos priemonėmis, siekiant, kad vėl nebūtų tų didelių nuostolių, kuriuos dėl konkurencijos nebuvimo patyrė dauguma įmonių ir asmenų. Konkurencijos trūkumas atsirado todėl, kad kažkieno ambicijų nepažabojo netinkamos rinkų, ypač finansų rinkų, kurios nustato sąlygas kitoms rinkoms, apsaugos sistemos.

1.4   EESRK jau anksčiau teigė, kad kitu lygmeniu reikia įvertinti galimybes užtikrinti geresnį koordinavimą su kitų sričių ES politika (ir atitinkamų priemonių sukūrimą) siekiant išvengti nesąžiningos vidaus konkurencijos, atsirandančios dėl įmonių dydžio, veiklos vykdymo vietos ir mokestinės aplinkos skirtumų. Išorės lygmeniu ES turi užtikrinti, kad trečiosios šalys dirbtinai nepasipelnytų iš prekybą reguliuojančių tarptautinių taisyklių, pagrindinių TDO konvencijų dėl darbo ir profesinių sąjungų teisių, įskaitant ir vaikų darbą bei darbą nehumaniškomis sąlygomis, ar pagrindinių aplinkosaugos standartų pažeidimų. Europos Sąjunga taip pat turėtų griežtai taikyti PPO taisykles, draudžiančias vyriausybių eksporto subsidijas ir kitokią vyriausybių politiką, kuri iškreipia konkurenciją ir neleidžia ES įmonėms patekti į rinką.

1.5   2007 m. ataskaitoje aptariamos dvi naujos konkurencijos politikos priemonės, kurių nebuvo 2006 m. ataskaitoje („valstybių priemonės“ ir „konkurencijos politika platesniame politikos kontekste“) ir kurios, atsižvelgiant į tai, kad siekiama šią svarbią Bendrijos politiką gerinti, yra vienas konstruktyviausių Komisijos darbo aspektų.

1.6   Valstybės pagalbos kontrolės taisyklių įgyvendinimo klausimu ataskaitoje pabrėžiama, kad Komisija šioje srityje nemažai nuveikė; tai rodo, kad 2007 m. šis klausimas buvo svarbus.

1.7   Konkurencijos politikos vaidmens platesniame politikos kontekste klausimu, Komitetas teigiamai vertina Komisijos susirūpinimą, tačiau mano, kad šis aspektas turi būti nagrinėjamas plačiau, kad būtų nustatytos priemonės ar būdai, kaip dar giliau integruoti konkurencijos politiką į Lisabonos strategiją. Aprašomų sektorių rinkų klausimu reikia geriau paaiškinti, kokių veiksmų reikia imtis, kokias priemones naudoti ir kokių tikslų siekti.

1.8   Nors energijos rinkos liberalizavimas šiuo metu labai svarbus, ataskaitoje šiuo klausimu pateikiama nedaug informacijos. Trečiojo liberalizavimo paketo tikslus reikėtų išnagrinėti išsamiau – kaip ir kovos su monopolijomis srities, kurioje paplitusi praktika aptariama pakankamai detaliai.

1.9   Dėl finansinių paslaugų sferos – ataskaitoje nagrinėjamas mokėjimo kortelių klausimas ir teigiama, kad mokėjimo kortelių sektorius yra labai koncentruotas ir kad jame tikrai esama su konkurencija susijusių problemų. Deja, nesiūloma jokių šių problemų sprendimo būdų. Visai nekalbama apie kompetentingų institucijų vykdomą bankų priežiūrą ir riziką ribojančių taisyklių įgyvendinimo stebėjimą, o šis klausimas ypač svarbus – jis gali lemti antikonkurencinės praktikos įsigalėjimą, kuris gali labai paveikti įvairius rinkos subjektus. EESRK nori pareikšti didelį susirūpinimą dėl šios problemos, pirmiausia dėl valstybės dalies finansų institucijose, apie kurią daugeliu atveju būna žinoma nepakankamai.

1.10   EESRK taip pat norėtų, kad Komisijos kasmet pateikiama ataskaita mažiau primintų laimėjimų sąrašą (dažnai – šioje ataskaitoje paprasčiausias aprašoma padaryta pažanga ir pasiektos pergalės), o taptų dokumentu, kuriame informacija apie konstruktyvią veiklą (kuria Komitetas džiaugiasi) būtų pateikiama drauge su nustatytomis problemomis ir kliūtimis, taip pat pasiūlymais, kaip jas spręsti ir panaikinti ir siekti naujų konkurencijos politikos standartų.

2.   2007 m. ataskaitos turinys

2007 m. ataskaitos turinys

| 2.1 | Dėl konkurencijos politikos priemonių – kaip ir kiekvienais metais ataskaitoje Komisija, kalbėdama apie kiekvieną priemonę, paaiškina, kokia vizija ji vadovavosi dirbdama nagrinėjamais metais.






  — | Kovos su karteliais ir piktnaudžiavimui dominuojančia padėtimi priemonių srityje buvo skatinamos veiksmingesnės kovos šia praktika priemonės, numatant paskatas suinteresuotiems subjektams pranešti apie bet kokius pažeidimus. Reaguodama į Europos Parlamento prašymą parengti baltąją knygą, kurioje būtų pateikti išsamūs pasiūlymai, kaip veiksmingai įgyvendinti reikalavimus dėl žalos, patirtos pažeidus antimonopolines taisykles, Komisija daug konsultavosi su vyriausybėmis, teisėjais ir įvairių sektorių, kuriuos šie procesai veikia, atstovais. |
| --- | --- | --- |

2.1

Dėl konkurencijos politikos priemonių – kaip ir kiekvienais metais ataskaitoje Komisija, kalbėdama apie kiekvieną priemonę, paaiškina, kokia vizija ji vadovavosi dirbdama nagrinėjamais metais.

konkurencijos politikos priemonių

—

Kovos su karteliais ir piktnaudžiavimui dominuojančia padėtimi priemonių srityje buvo skatinamos veiksmingesnės kovos šia praktika priemonės, numatant paskatas suinteresuotiems subjektams pranešti apie bet kokius pažeidimus. Reaguodama į Europos Parlamento prašymą parengti baltąją knygą, kurioje būtų pateikti išsamūs pasiūlymai, kaip veiksmingai įgyvendinti reikalavimus dėl žalos, patirtos pažeidus antimonopolines taisykles, Komisija daug konsultavosi su vyriausybėmis, teisėjais ir įvairių sektorių, kuriuos šie procesai veikia, atstovais.

karteliais ir piktnaudžiavimui dominuojančia padėtimi

| — | Daug dėmesio buvo skiriama ir kartelių nustatymui, tyrimui ir atitinkamoms bausmėms. 41 įmonei (kaip ir 2006 m.) buvo paskirta baudų iš viso už 3 334 mln. EUR (2006 m. paskirta baudų už 1 846 mln. EUR). |
| --- | --- |

—

Daug dėmesio buvo skiriama ir kartelių nustatymui, tyrimui ir atitinkamoms bausmėms. 41 įmonei (kaip ir 2006 m.) buvo paskirta baudų iš viso už 3 334 mln. EUR (2006 m. paskirta baudų už 1 846 mln. EUR).

kartelių nustatymui, tyrimui ir atitinkamoms bausmėms

| — | Valstybių priemonių srityje Komisija nutraukė pažeidimo procedūrą prieš Čekiją, kuri apribojo savo konkurencijos priežiūros institucijos galias taikyti konkurencijos taisykles elektroninių ryšių sektoriuje. Taip pat buvo priimtas EB susijungimų reglamentu pagrįstas sprendimas, kuriuo skelbiama, kad sektorių reguliuojanti Ispanijos institucija pažeidė šį reglamentą. |
| --- | --- |

—

Valstybių priemonių srityje Komisija nutraukė pažeidimo procedūrą prieš Čekiją, kuri apribojo savo konkurencijos priežiūros institucijos galias taikyti konkurencijos taisykles elektroninių ryšių sektoriuje. Taip pat buvo priimtas EB susijungimų reglamentu pagrįstas sprendimas, kuriuo skelbiama, kad sektorių reguliuojanti Ispanijos institucija pažeidė šį reglamentą.

Valstybių priemonių

| — | Susijungimų kontrolės srityje buvo priimtas suvestinis pranešimas dėl su konkurencija susijusių klausimų ir nehorizontalių susijungimų vertinimo gairės, taip pat pradėtos viešos konsultacijos dėl korekcinių priemonių šioje srityje. |
| --- | --- |

—

Susijungimų kontrolės srityje buvo priimtas suvestinis pranešimas dėl su konkurencija susijusių klausimų ir nehorizontalių susijungimų vertinimo gairės, taip pat pradėtos viešos konsultacijos dėl korekcinių priemonių šioje srityje.

Susijungimų kontrolės

| — | Komisija daug dėmesio skyrė valstybės pagalbos kontrolei – patvirtino naują orientacinių normų nustatymo metodą, pradėjo konsultacijas dėl Bendrosios išimties reglamento ir Komisijos pranešimo dėl garantijų forma teikiamos valstybės pagalbos persvarstymo procedūrą. |
| --- | --- |

—

Komisija daug dėmesio skyrė valstybės pagalbos kontrolei – patvirtino naują orientacinių normų nustatymo metodą, pradėjo konsultacijas dėl Bendrosios išimties reglamento ir Komisijos pranešimo dėl garantijų forma teikiamos valstybės pagalbos persvarstymo procedūrą.

valstybės pagalbos kontrolei

| — | Dėl konkurencijos politikos vaidmens platesniame politikos kontekste – Komisija persvarstė Lisabonos strategiją ir pateikė pasiūlymą labiau įtvirtinti konkurenciją siekiant didinti rinkos stebėjimą sektorių lygmeniu. |
| --- | --- |

—

Dėl konkurencijos politikos vaidmens platesniame politikos kontekste – Komisija persvarstė Lisabonos strategiją ir pateikė pasiūlymą labiau įtvirtinti konkurenciją siekiant didinti rinkos stebėjimą sektorių lygmeniu.

konkurencijos politikos vaidmens platesniame politikos kontekste

| 2.2 | Sektorių lygmenyje 2007 m. ataskaitoje nagrinėjamos svarbiausios priemonės, vykdomos pagrindinėse ekonomikos srityse.






  — | Energetika. Komisija pateikė pasiūlymą dėl trečiojo Europos elektros energijos ir dujų rinkų liberalizavimo paketo. Kovos su monopolijomis srityje Komisija pagrindinį dėmesį skyrė rinkos atskyrimui ir slaptiems susitarimams (rinkos pasidalijimui). |
| --- | --- | --- |

2.2

Sektorių lygmenyje 2007 m. ataskaitoje nagrinėjamos svarbiausios priemonės, vykdomos pagrindinėse ekonomikos srityse.

—

Energetika. Komisija pateikė pasiūlymą dėl trečiojo Europos elektros energijos ir dujų rinkų liberalizavimo paketo. Kovos su monopolijomis srityje Komisija pagrindinį dėmesį skyrė rinkos atskyrimui ir slaptiems susitarimams (rinkos pasidalijimui).

Energetika

| — | Finansinės paslaugos. Komisija paskelbė Europos mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimo galutinę ataskaitą ir įmonių draudimo sektoriaus tyrimo galutinę ataskaitą. |
| --- | --- |

—

Finansinės paslaugos. Komisija paskelbė Europos mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimo galutinę ataskaitą ir įmonių draudimo sektoriaus tyrimo galutinę ataskaitą.

Finansinės paslaugos

| — | Elektroniniai ryšiai. Galiojantis teisinis pagrindas padeda didinti ryšių rinkų konkurencingumą. Komisija rekomendavo, kad būtų sumažintas rinkų, kurioms gali būti taikomas ex ante reguliavimas, skaičius, pasiūlė reglamentą dėl tarptinklinio ryšio ir priėmė kelis sprendimus dėl plačiajuosčio ryšio valstybės finansavimo programų. |
| --- | --- |

—

Elektroniniai ryšiai. Galiojantis teisinis pagrindas padeda didinti ryšių rinkų konkurencingumą. Komisija rekomendavo, kad būtų sumažintas rinkų, kurioms gali būti taikomas ex ante reguliavimas, skaičius, pasiūlė reglamentą dėl tarptinklinio ryšio ir priėmė kelis sprendimus dėl plačiajuosčio ryšio valstybės finansavimo programų.

Elektroniniai ryšiai

ex ante

| — | Informacinės technologijos. Tęsiamos prieš „Microsoft“, AMD ir „Rambus“ pradėtos procedūros. |
| --- | --- |

—

Informacinės technologijos. Tęsiamos prieš „Microsoft“, AMD ir „Rambus“ pradėtos procedūros.

Informacinės technologijos.

| — | Žiniasklaida. Komisija toliau stebėjo perėjimą nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo ir toliau teikia didelę reikšmę tam, kad būtų užtikrinta, kad kokybiškas turinys būtų prieinamas atviromis ir skaidriomis sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Žiniasklaida. Komisija toliau stebėjo perėjimą nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo ir toliau teikia didelę reikšmę tam, kad būtų užtikrinta, kad kokybiškas turinys būtų prieinamas atviromis ir skaidriomis sąlygomis.

Žiniasklaida

| — | Automobilių pramonė. Reglamentu dėl motorinių transporto priemonių bendrosios išimties stiprinama prekių ženklų konkurencija. |
| --- | --- |

—

Automobilių pramonė. Reglamentu dėl motorinių transporto priemonių bendrosios išimties stiprinama prekių ženklų konkurencija.

Automobilių pramonė

| — | Transportas. Transporto sektoriuje siekiama užtikrinti veiksmingą neseniai liberalizuotų rinkų veikimą. |
| --- | --- |

—

Transportas. Transporto sektoriuje siekiama užtikrinti veiksmingą neseniai liberalizuotų rinkų veikimą.

Transportas

| — | Pašto paslaugos. Komisija derėjosi dėl savo pasiūlymo dėl visiško ES pašto rinkų atvėrimo konkurencijai. |
| --- | --- |

—

Pašto paslaugos. Komisija derėjosi dėl savo pasiūlymo dėl visiško ES pašto rinkų atvėrimo konkurencijai.

Pašto paslaugos

| 2.3 | Tam tikrose veiklos srityse trūksta nuoseklumo ir aiškumo, pavyzdžiui, elektroninių ryšių atveju sunku suprasti, kodėl reikia 48 punkte nurodyto naujo teisės aktų paketo (dėl elektroninių ryšių) ir kokie jo tikslai, nes tai prieštarauja 44 punktui, kuriame kalbama apie dabartinio paketo indėlį į konkurencijos didinimą. |
| --- | --- |

2.3

Tam tikrose veiklos srityse trūksta nuoseklumo ir aiškumo, pavyzdžiui, elektroninių ryšių atveju sunku suprasti, kodėl reikia 48 punkte nurodyto naujo teisės aktų paketo (dėl elektroninių ryšių) ir kokie jo tikslai, nes tai prieštarauja 44 punktui, kuriame kalbama apie dabartinio paketo indėlį į konkurencijos didinimą.

| 2.4 | Kalbėdama apie informacines technologijas Komisija taip pat nieko nepasakė apie tikslus ar priemones, kurias reikėtų patvirtinti. Užsiminta tik apie anksčiau pradėtas procedūras, bet nieko nekalbama apie taisyklių ar politikos nustatymą arba priemones, kurių Komisija ketina imtis. |
| --- | --- |

2.4

Kalbėdama apie informacines technologijas Komisija taip pat nieko nepasakė apie tikslus ar priemones, kurias reikėtų patvirtinti. Užsiminta tik apie anksčiau pradėtas procedūras, bet nieko nekalbama apie taisyklių ar politikos nustatymą arba priemones, kurių Komisija ketina imtis.

| 2.5 | Vėlgi reikėtų paminėti naujas aplinkybes, kurias lemia internetas. Internete vyksta intensyvi komercinė veikla, tačiau jam taikomų taisyklių matyti tik užuomazgos, taigi atsiranda neribojamos antikonkurencinės praktikos galimybės, kurioms sustabdyti nenumatyta reali vartotojų apsauga. Todėl būtina skubiai imtis interneto verslo reguliavimo. |
| --- | --- |

2.5

Vėlgi reikėtų paminėti naujas aplinkybes, kurias lemia internetas. Internete vyksta intensyvi komercinė veikla, tačiau jam taikomų taisyklių matyti tik užuomazgos, taigi atsiranda neribojamos antikonkurencinės praktikos galimybės, kurioms sustabdyti nenumatyta reali vartotojų apsauga. Todėl būtina skubiai imtis interneto verslo reguliavimo.

| 2.6 | Reikėtų pabrėžti ir pasidžiaugti, kad Komisija išsamiai aprašė priemones, kurios buvo taikytos skirtinguose transporto sektoriuose – kelių, geležinkelių (prekių ir keleivių vežimas) ir jūrų transporto sektoriuose bei aviacijos sektoriuje. |
| --- | --- |

2.6

Reikėtų pabrėžti ir pasidžiaugti, kad Komisija išsamiai aprašė priemones, kurios buvo taikytos skirtinguose transporto sektoriuose – kelių, geležinkelių (prekių ir keleivių vežimas) ir jūrų transporto sektoriuose bei aviacijos sektoriuje.

| 2.7 | Pašto paslaugų atveju derybų dėl Komisijos pasiūlymo visiškai atverti ES pašto rinkas konkurencijai procesas nėra visiškai aiškus. |
| --- | --- |

2.7

Pašto paslaugų atveju derybų dėl Komisijos pasiūlymo visiškai atverti ES pašto rinkas konkurencijai procesas nėra visiškai aiškus.

| 2.8 | Ataskaitoje pateikta informacija apie Europos konkurencijos tinklo (EKT) ir valstybių narių konkurencijos institucijų veiklą yra aiški ir išsami. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pagerėjo EKT narių bendradarbiavimas. Taip pat teigiamai vertintinos Komisijos pastangos aptariamais metais įsitraukti į tarptautinę veiklą ir institucijų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.8

Ataskaitoje pateikta informacija apie Europos konkurencijos tinklo (EKT) ir valstybių narių konkurencijos institucijų veiklą yra aiški ir išsami. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pagerėjo EKT narių bendradarbiavimas. Taip pat teigiamai vertintinos Komisijos pastangos aptariamais metais įsitraukti į tarptautinę veiklą ir institucijų bendradarbiavimą.

tarptautinę veiklą ir institucijų bendradarbiavimą

| 2.9 | Vykstant plėtros procesui buvo toliau siekiama skatinti konkurencijos taisyklių vykdymą šalyse kandidatėse; pradėta reikalauti, kad šios šalys pateiktų patikimus įrodymus, kad šios taisyklės priimtos. |
| --- | --- |

2.9

Vykstant plėtros procesui buvo toliau siekiama skatinti konkurencijos taisyklių vykdymą šalyse kandidatėse; pradėta reikalauti, kad šios šalys pateiktų patikimus įrodymus, kad šios taisyklės priimtos.

3.   Naujoji konkurencijos politika ir su dabartine ekonomine situacija susijusių spręstinų problemų nustatymas

Naujoji konkurencijos politika ir su dabartine ekonomine situacija susijusių spręstinų problemų nustatymas

3.1   EESRK mano, kad Komitetas turėtų pasinaudoti galimybe pradėti vadovautis nauju principu ir konkurencijos politikos atžvilgiu nebeapsiriboti vien tik Komisijos savo metinei ataskaitai pasirinktų sričių vertinimu ir komentavimu. EESRK turėtų siekti daugiau ir siūlyti į būsimą konkurencijos politiką įtraukti kitas sritis.

Todėl:

3.1.1   Pirmiausia reikėtų pasakyti, kad šiais neramiais laikais naujoji konkurencijos politika turi būti glaudžiai susieta su naujais bendrosios Europos išorės prekybos politikos principais ir prioritetais (tai rodo ekonomikos globalizacijos raida ir naujausios šio proceso spartinimo pamokos).

3.1.1.1   Šios bendrosios Europos išorės prekybos politikos priemonėmis būtina užtikrinti, kad trečiosios šalys negalėtų dirbtinai pasinaudoti prekybos liberalizavimu pažeisdamos tarptautines prekybos taisykles ir pagrindines TDO konvencijas dėl profesinių sąjungų teisių, taip pat dėl vaikų darbo, nehumaniškų darbo sąlygų arba būtiniausios aplinkos apsaugos ir steigimosi laisvės ir verslo asociacijų veiklos taisykles, nes tai gali paskatinti socialinį ir aplinkos apsaugos dempingą. Europos Sąjunga taip pat turėtų griežtai vykdyti PPO taisykles, draudžiančias vyriausybėms teikti eksporto subsidijas ir vykdyti kitą vyriausybės politiką, kuri iškreipia konkurenciją ir atima iš ES įmonių galimybę patekti į rinką.

3.1.1.2   Tarptautinės prekybos srityje Europa turėtų toliau dirbti, kad visiems būtų sudaromos vienodos sąlygos, ir stiprinti PPO įgaliojimus imtis veiksmų kovojant su vyriausybės subsidijomis ir socialiniu bei aplinkos apsaugos dempingu, pažeidžiančiu tarptautinius susitarimus. Europos organizuota pilietinė visuomenė taip pat prašo, kad Europos Komisija griežtai vykdytų prekybos politiką ir užtikrintų atskirų bendrovių bei darbuotojų teises, kurias jiems suteikia PPO, TDO ir kt. tarptautiniai susitarimai. Jokiu būdu negalima leisti, kad dėl bendros užsienio politikos aplinkybių arba dėl atskirų bendrovių ar valstybių narių interesų būtų ignoruojamos arba tik iš dalies užtikrinamos atskirų bendrovių ir darbuotojų teisės.

3.1.1.3   Nepagrįsta ir nepateisinama, kad Europa, siekdama subalansuoti konkurenciją ir rinką, taiko atitinkamas taisykles savo ūkio subjektams ir dažnai ignoruoja iš kitų pasaulio vietų kasdien importuojamą nesąžiningą konkurenciją. Dabartinės situacijos pusiausvyrą galėtume atkurti tik iš tiesų susiedami konkurencijos politiką ir sąžiningą bendrosios išorės prekybos politiką ir užimdami aiškią ir drąsią poziciją Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO).

3.1.2   Be to, būtina pradėti spręsti tam tikrą vidinio konkurencijos politikos disbalanso, kuris skatina iškreipimą, problemą, įvertinti rinkos subjektų skirtingų savybių poveikį ir nustatyti taisykles, kuriose būtų atsižvelgta į tai, kad mažosios ir labai mažos įmonės pagal savo pobūdį labai priklauso nuo galimybių konkuruoti su didelėmis įmonėmis. Atokesnėse vietovėse esančios įmonės taip pat yra nepalankioje padėtyje palyginti su įmonėmis, kurios įsikūrusios prie didžiųjų vartojimo centrų. Todėl būsima Europos ekonomikos, socialinių reikalų ir teritorinės sanglaudos politika turėtų būti glaudžiai susieta su konkurencijos politika, o šia turėtų būti labiau atsižvelgiama į daugybę rinkai įtaką darančių veiksnių.

3.2   Ekonominės aplinkybės, kuriomis vertinamas 2007 m. Komisijos darbas, taip pat verčia EESRK kelti nemažai praktinių klausimų. Europos politinius sprendimus priimančios institucijos privalo atkreipti dėmesį į šiuos aktualius ir labai svarbius klausimus, nes jie parodo, kad šiuo metu taikomos priemonės yra netinkamos įmonėms ir visai visuomenei iškilusioms problemoms spręsti.

3.2.1   Nepaisant tikslų apsaugoti visą ekonomiką ir siekių, kad vienos įmonės ir (arba) sektoriai nesipelnytų kitų sąskaita, nepaisant to, kad šie tikslai labai pagirtini – ar galima leisti valstybėms narėms kištis ir padėti vieniems ūkio subjektams (netiesiogiai – ir jų akcininkams, darbuotojams, kreditoriams ir tiekėjams) visų kitų sąskaita? Tada atsidurtume padėtyje, kai tie, kurie nesilaiko taisyklių, gauna naudos, o tie, kurie laikosi – nukenčia. Kokie būtų konkurencijos iškreipimo, kuris atsirastų ūkio subjektams vėl pradėjus taikyti nevienodas sąlygas, padariniai?

3.2.2   Patvirtindamas, kad tiesiog būtina vykdyti griežtą ir nuoseklią konkurencijos politiką ir vadovauti bendriems Europos Sąjungos veiksmams, EESRK supranta ir sutinka, kad ypatingomis aplinkybėmis, kokios susiklostė šiuo metu, galimos išimtinės priemonės ir netgi tokios, kurios iškreiptų konkurenciją. Tačiau šį sąmoningą ir sankcionuotą konkurencijos iškreipimą Komisija turi nuolat ir atidžiai stebėti ir ištaisyti vos tik ekonominė padėtis normalizuosis.

3.2.3   Siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškreipimui bet kokiame sektoriuje reikia leisti valstybių vyriausybėms numatyti mokestines ir (arba) finansines paskatas, kuriomis skaidriai galėtų pasinaudoti visi, kurie atitinka tam tikrus objektyvius kriterijus. Tai būtų geriausia priemonė skatinti ekonomikos vystymąsi be nepagrįstos diskriminacijos.

3.2.4   Kokių veiksmų ėmėsi skirtingų lygmenų konkurencijos institucijos, kad užtikrintų, jog per neseniai vykusią kainų (pavyzdžiui, degalų ar pagrindinių maisto produktų) krizę sistema veiktų tinkamai? Per šią krizę padidėjusios žaliavų kainos greitai ir tiesiogiai paveikdavo galutines kainas, tuo tarpu sąnaudų mažėjimas tokio pat poveikio neturėdavo; dėl to visiems susidarė įspūdis, kad pagrindiniai rinkos dalyviai neteisėtai bendradarbiaudami koregavo kainas.

3.2.5   Taigi, Komisijai atėjo laikas laikytis lankstesnio ir platesnio požiūrio į konkurencijos politiką. EESRK ragina Komisiją apsvarstyti šį klausimą ir pateikti naujus drąsius pasiūlymus šioje srityje, kuri ypač svarbi Europos integracijai.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/52

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Žaliosios knygos „Autorių teisės žinių ekonomikoje“

COM(2008) 466 galutinis

2009/C 228/08

Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. liepos 16 d nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Žaliosios knygos „Autorių teisės žinių ekonomikoje““

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 11 d. priėmė savo nuomonę (pranešėjas Daniel RETUREAU).

452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 24 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 173 nariams balsavus už, 6 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Įvadas

Įvadas

| 1.1 | Šios žaliosios knygos (ŽK) tikslas – apsvarstyti, kaip skaitmeninėje erdvėje geriausia skleisti su moksliniais tyrimais, mokslu ir švietimu susijusias žinias ir bandyti pateikti atsakymus į tam tikrus su autorių teisių reikšme žinių ekonomikoje susijusius klausimus. |
| --- | --- |

1.1

Šios žaliosios knygos (ŽK) tikslas – apsvarstyti, kaip skaitmeninėje erdvėje geriausia skleisti su moksliniais tyrimais, mokslu ir švietimu susijusias žinias ir bandyti pateikti atsakymus į tam tikrus su autorių teisių reikšme žinių ekonomikoje susijusius klausimus.

| 1.2 | „Autorių teisėmis“ laikomos autorių teisės ir gretutinės teisės. Šią sąvoką imta naudoti vietoje klasikinės „literatūrinė ir meninė nuosavybė“ (1). Joms taikoma apsauga, kurią užtikrina įvairios konvencijos ir tarptautinės organizacijos, pvz., Berno konvencija, kurią administruoja PINO (2), ir PPO nustatyti susitarimai dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (angl. TRIPS). |
| --- | --- |

1.2

„Autorių teisėmis“ laikomos autorių teisės ir gretutinės teisės. Šią sąvoką imta naudoti vietoje klasikinės „literatūrinė ir meninė nuosavybė“ (1). Joms taikoma apsauga, kurią užtikrina įvairios konvencijos ir tarptautinės organizacijos, pvz., Berno konvencija, kurią administruoja PINO (2), ir PPO nustatyti susitarimai dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (angl. TRIPS).

1

2

| 1.3 | ŽK sudaro dvi dalys: pirmojoje aptariami bendrieji klausimai, susiję su išimtimis, taikomomis išskirtinių autorių teisių ir gretutinių teisių turėtojams; antroji dalis skirta problemoms, kurias sukelia išimtys ir apribojimai, darantys didžiausią įtaką žinių sklaidai, ir svarstymams, ar reikia pritaikyti šias išimtis skaitmeninės eros sąlygoms. |
| --- | --- |

1.3

ŽK sudaro dvi dalys: pirmojoje aptariami bendrieji klausimai, susiję su išimtimis, taikomomis išskirtinių autorių teisių ir gretutinių teisių turėtojams; antroji dalis skirta problemoms, kurias sukelia išimtys ir apribojimai, darantys didžiausią įtaką žinių sklaidai, ir svarstymams, ar reikia pritaikyti šias išimtis skaitmeninės eros sąlygoms.

| 1.4 | TRIPS susitarime numatytų autorių teisių išimčių ir apribojimų privaloma griežtai laikytis. |
| --- | --- |

1.4

TRIPS susitarime numatytų autorių teisių išimčių ir apribojimų privaloma griežtai laikytis.

| 1.5 | Bendrosios rinkos apžvalgoje (3) Komisija pabrėžė, kad būtina skatinti nevaržomą žinių ir naujovių judėjimą. Komitetas pritaria šiai nuostatai, kuri būtina tolesniam Lisabonos strategijos vystymui. |
| --- | --- |

1.5

Bendrosios rinkos apžvalgoje (3) Komisija pabrėžė, kad būtina skatinti nevaržomą žinių ir naujovių judėjimą. Komitetas pritaria šiai nuostatai, kuri būtina tolesniam Lisabonos strategijos vystymui.

3

| 1.6 | Autorių teisėms ir gretutinėms teisėms skirtos devynios direktyvos (4). Kompiuterių programų autoriai sulyginti su literatūros ir meno kūrinių autoriais, bet tiek pagal galiojančią teisę, tiek praktikoje šios teisės yra siauresnės nei klasikinės autorių teisės. |
| --- | --- |

1.6

Autorių teisėms ir gretutinėms teisėms skirtos devynios direktyvos (4). Kompiuterių programų autoriai sulyginti su literatūros ir meno kūrinių autoriais, bet tiek pagal galiojančią teisę, tiek praktikoje šios teisės yra siauresnės nei klasikinės autorių teisės.

4

2.   Bendrieji klausimai

Bendrieji klausimai

| 2.1 | Direktyvos dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo nuostatomis buvo siekiama užtikrinti galimai didžiausią autorių apsaugą. Komisija mano, kad ją be apribojimų galima taikyti ir skaitmeninėje eroje, kai dauguma literatūros ir meno kūrinių, techninių ir mokslinių publikacijų bei kompiuterinėmis programomis sukurtų objektų gali būti nematerialiu pavidalu akimirksniu persiunčiami vartotojui, tačiau teisių turėtojai laikosi nuomonės, kad jų kūrinių sklaida internete jiems duoda tik nedideles pajamas. |
| --- | --- |

2.1

Direktyvos dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo nuostatomis buvo siekiama užtikrinti galimai didžiausią autorių apsaugą. Komisija mano, kad ją be apribojimų galima taikyti ir skaitmeninėje eroje, kai dauguma literatūros ir meno kūrinių, techninių ir mokslinių publikacijų bei kompiuterinėmis programomis sukurtų objektų gali būti nematerialiu pavidalu akimirksniu persiunčiami vartotojui, tačiau teisių turėtojai laikosi nuomonės, kad jų kūrinių sklaida internete jiems duoda tik nedideles pajamas.

| 2.2 | Šiuo metu Bendrijos išimčių sąrašą sudaro viena privalomoji ir dvidešimt neprivalomųjų išimčių. Todėl valstybės narės pačios sprendžia, ar taikyti neprivalomąsias išimtis, o tai, Komiteto nuomone, labai trukdo realiai suderinti išimčių taikymą žinių ekonomikoje, kuri naudoja nuolat tobulėjančias skaitmeninės eros technologines priemones. Tačiau, kadangi sąrašas yra ribotas, jis užkerta kelią tam tikrų valstybių narių ketinimams įvesti naujų išimčių. Be to, taikant PPO ir PINO parengtą „trijų pakopų testą“, išimčių mastą lemia trys sąlygos: jos taikomos tik tam tikrais ypatingais atvejais (pvz., vartotojams neregiams), jos negali trukdyti naudotis kūriniu įprastinėmis sąlygomis ir negali nepagrįstai pažeisti teisėtų teisių turėtojo interesų. |
| --- | --- |

2.2

Šiuo metu Bendrijos išimčių sąrašą sudaro viena privalomoji ir dvidešimt neprivalomųjų išimčių. Todėl valstybės narės pačios sprendžia, ar taikyti neprivalomąsias išimtis, o tai, Komiteto nuomone, labai trukdo realiai suderinti išimčių taikymą žinių ekonomikoje, kuri naudoja nuolat tobulėjančias skaitmeninės eros technologines priemones. Tačiau, kadangi sąrašas yra ribotas, jis užkerta kelią tam tikrų valstybių narių ketinimams įvesti naujų išimčių. Be to, taikant PPO ir PINO parengtą „trijų pakopų testą“, išimčių mastą lemia trys sąlygos: jos taikomos tik tam tikrais ypatingais atvejais (pvz., vartotojams neregiams), jos negali trukdyti naudotis kūriniu įprastinėmis sąlygomis ir negali nepagrįstai pažeisti teisėtų teisių turėtojo interesų.

| 2.3 | Komitetas mano, kad šios nuostatos veiksmingai padeda įgyvendinti tam tikrą derinimo variantą, tačiau riboto pasirinkimo sąrašo sistema, suteikianti dar ir galimybę prireikus apriboti pasirinktų išimčių poveikį, kelia dar rimtesnių įgyvendinimo ir kontrolės problemų kai kūriniai platinami ypatingai palydoviniu ryšiu. |
| --- | --- |

2.3

Komitetas mano, kad šios nuostatos veiksmingai padeda įgyvendinti tam tikrą derinimo variantą, tačiau riboto pasirinkimo sąrašo sistema, suteikianti dar ir galimybę prireikus apriboti pasirinktų išimčių poveikį, kelia dar rimtesnių įgyvendinimo ir kontrolės problemų kai kūriniai platinami ypatingai palydoviniu ryšiu.

| 2.4 | Atsižvelgiant į žinių visuomenės ir kovos su bet kokia diskriminacijos forma tikslus, sąrašas turėtų būti traktuojamas griežčiau, kadangi suderinimo tikslas nebuvo pasiektas ir vis dar galioja per daug išimčių. |
| --- | --- |

2.4

Atsižvelgiant į žinių visuomenės ir kovos su bet kokia diskriminacijos forma tikslus, sąrašas turėtų būti traktuojamas griežčiau, kadangi suderinimo tikslas nebuvo pasiektas ir vis dar galioja per daug išimčių.

| 2.5 | Ekonominiai interesai labiausiai susiję su pramogomis, tam tikromis kultūros formomis ar žaidimais, o ne su tikromis žiniomis; vis dėlto nederėtų pernelyg aiškiai atskirti įvairių turinio kategorijų, išskyrus, aišku, pornografinį ar žalingą jaunimui turinį. |
| --- | --- |

2.5

Ekonominiai interesai labiausiai susiję su pramogomis, tam tikromis kultūros formomis ar žaidimais, o ne su tikromis žiniomis; vis dėlto nederėtų pernelyg aiškiai atskirti įvairių turinio kategorijų, išskyrus, aišku, pornografinį ar žalingą jaunimui turinį.

| 2.6 | Šios išimtys turėtų būti taikomos visiems neįgaliesiems, kuriems kyla didelių sunkumų naudotis daugialype žiniasklaida internete, visų lygių mokymo procesams, įskaitant nuolatinį tobulinimąsi ir trečiojo amžiaus universitetus, viešosiose ir universitetų bibliotekose-skaityklose bei mediatekose, asmenims, ilgą laiką praleidžiantiems ligoninėse ar einantiems funkcinės reabilitacijos kursą, įkalintiems asmenims, valstybinio ir privataus sektoriaus mokslininkams, veikiantiems pagal specialius susitarimus su specializuotomis bibliotekomis ir dokumentacijos centrais. Asmenims, kuriems taikomos išimtys, reikėtų suteikti galimybių ginti savo teises, jei būtų neįmanoma ar labai sunku spręsti prieigos problemas; vis dėlto, išplėtus išimčių taikymo sritį, reikėtų nustatyti naujus kompensavimo pagrindiniams teisių turėtojams (5) būdus, kaip tai daroma atlyginant už kopijas asmeniniam naudojimui. |
| --- | --- |

2.6

Šios išimtys turėtų būti taikomos visiems neįgaliesiems, kuriems kyla didelių sunkumų naudotis daugialype žiniasklaida internete, visų lygių mokymo procesams, įskaitant nuolatinį tobulinimąsi ir trečiojo amžiaus universitetus, viešosiose ir universitetų bibliotekose-skaityklose bei mediatekose, asmenims, ilgą laiką praleidžiantiems ligoninėse ar einantiems funkcinės reabilitacijos kursą, įkalintiems asmenims, valstybinio ir privataus sektoriaus mokslininkams, veikiantiems pagal specialius susitarimus su specializuotomis bibliotekomis ir dokumentacijos centrais. Asmenims, kuriems taikomos išimtys, reikėtų suteikti galimybių ginti savo teises, jei būtų neįmanoma ar labai sunku spręsti prieigos problemas; vis dėlto, išplėtus išimčių taikymo sritį, reikėtų nustatyti naujus kompensavimo pagrindiniams teisių turėtojams (5) būdus, kaip tai daroma atlyginant už kopijas asmeniniam naudojimui.

5

| 2.7 | Tokias kompensacijas turėtų rinkti įgaliotos kolektyviai valdomos bendrovės, kurioms būtų pavesta surinkti kompensacijas ir išdalinti pagal keičiamus, atsižvelgus į atitinkamas privalomųjų išimčių kategorijas, paskirstymo kriterijus. |
| --- | --- |

2.7

Tokias kompensacijas turėtų rinkti įgaliotos kolektyviai valdomos bendrovės, kurioms būtų pavesta surinkti kompensacijas ir išdalinti pagal keičiamus, atsižvelgus į atitinkamas privalomųjų išimčių kategorijas, paskirstymo kriterijus.

| 2.8 | Reiktų pradėti visiems interesams – nuo kūrinių gamybos iki vartojimo – atstovaujančių subjektų konsultacijas ir derybas. Tačiau Komitetas mano, kad pirmame veiklos etape Komisija galėtų nustatyti gaires, o vėliau būtų naudinga sukurti pagrindinius reikalavimus nustatančias Bendrijos „tipines licencijas“, kurias suinteresuotosios šalys galėtų prisitaikyti nacionaliniu mastu. |
| --- | --- |

2.8

Reiktų pradėti visiems interesams – nuo kūrinių gamybos iki vartojimo – atstovaujančių subjektų konsultacijas ir derybas. Tačiau Komitetas mano, kad pirmame veiklos etape Komisija galėtų nustatyti gaires, o vėliau būtų naudinga sukurti pagrindinius reikalavimus nustatančias Bendrijos „tipines licencijas“, kurias suinteresuotosios šalys galėtų prisitaikyti nacionaliniu mastu.

| 2.9 | Komiteto nuomone, valstybinių ir universitetų bibliotekų, dokumentacijos ir tyrimų centrų tarpininkavimas bei kolektyviai valdomų bendrovių atliekama kontrolė gana gerai atitinka galbūt pernelyg ribojančius ar per griežtai interpretuojamus TRIPS nustatytus kriterijus, kuriuose neatsižvelgiama nei į žinių visuomenės poreikius, nei į staigų interneto paplitimą, ypač tokiose srityse kaip švietimas, profesinis mokymas bei mokslininkų ir tyrėjų keitimasis duomenimis. |
| --- | --- |

2.9

Komiteto nuomone, valstybinių ir universitetų bibliotekų, dokumentacijos ir tyrimų centrų tarpininkavimas bei kolektyviai valdomų bendrovių atliekama kontrolė gana gerai atitinka galbūt pernelyg ribojančius ar per griežtai interpretuojamus TRIPS nustatytus kriterijus, kuriuose neatsižvelgiama nei į žinių visuomenės poreikius, nei į staigų interneto paplitimą, ypač tokiose srityse kaip švietimas, profesinis mokymas bei mokslininkų ir tyrėjų keitimasis duomenimis.

| 2.10 | Daugelis šviečiamojo, mokslinio ar techninio pobūdžio kūrinių jau prieinami internete pagal supaprastintas licencijas, kaip antai GPL (6) arba organizacijos Creative common licencijas naudotis literatūros ir meno kūriniais. Šių licencijų išdavimą ir žinių visuomenei naudingų kūrinių sklaidą (7) derėtų skatinti skelbiant viešuosius konkursus ir remiant institucijas, vystančias mokslinio ar techninio turinio temas bei šioms licencijoms pritaikytas kompiuterines programas (8). |
| --- | --- |

2.10

Daugelis šviečiamojo, mokslinio ar techninio pobūdžio kūrinių jau prieinami internete pagal supaprastintas licencijas, kaip antai GPL (6) arba organizacijos Creative common licencijas naudotis literatūros ir meno kūriniais. Šių licencijų išdavimą ir žinių visuomenei naudingų kūrinių sklaidą (7) derėtų skatinti skelbiant viešuosius konkursus ir remiant institucijas, vystančias mokslinio ar techninio turinio temas bei šioms licencijoms pritaikytas kompiuterines programas (8).

6

Creative common

7

8

3.   Išimtys – konkrečios problemos

Išimtys – konkrečios problemos

| 3.1 | ŽK ypač daug dėmesio skiriama išimtims, galinčioms geriausiai paskatinti žinių sklaidą. Tai išimtys, taikomos bibliotekoms ir archyvams, leidimai kūrinius platinti mokymo ir mokslinių tyrimų tikslais, išimtys neįgaliems asmenims ir prieigai prie turinio, kurio autorius yra pats vartotojas. |
| --- | --- |

3.1

ŽK ypač daug dėmesio skiriama išimtims, galinčioms geriausiai paskatinti žinių sklaidą. Tai išimtys, taikomos bibliotekoms ir archyvams, leidimai kūrinius platinti mokymo ir mokslinių tyrimų tikslais, išimtys neįgaliems asmenims ir prieigai prie turinio, kurio autorius yra pats vartotojas.

| 3.2 | Kaip rodo ES skaitmeninės bibliotekos Europeana iniciatyvos patirtis, bibliotekose ir archyvuose šiuo metu, siekiant išsaugoti originalius, o kai kuriais atvejais – ir unikalius dokumentus, aktyviai plėtojamas saugomų kūrinių perkėlimas į skaitmeninį formatą ir sklaida internetu. |
| --- | --- |

3.2

Kaip rodo ES skaitmeninės bibliotekos Europeana iniciatyvos patirtis, bibliotekose ir archyvuose šiuo metu, siekiant išsaugoti originalius, o kai kuriais atvejais – ir unikalius dokumentus, aktyviai plėtojamas saugomų kūrinių perkėlimas į skaitmeninį formatą ir sklaida internetu.

Europeana

| 3.3 | Perkėlimo į skaitmeninį formatą ir sklaidos mastas ir sąlygos nacionaliniu lygmeniu labai skiriasi; Komiteto nuomone, kai kuriais atvejais apribojimų yra per daug. Iš tikrųjų direktyvoje numatyta tik viena išimtis, susijusi su kopijavimo teise – ji numato galimybę neatlygintinai daryti kopiją konkrečiam tyrimui, ribojant jos turėjimo laiką ir draudžiant ją naudoti komerciniais tikslais. Trijų pakopų testas turi būti griežtai taikomas, bet jį būtų galima sušvelninti, ypač jeigu autoriams būtų numatyta kompensacija, kad ir vienetinė. |
| --- | --- |

3.3

Perkėlimo į skaitmeninį formatą ir sklaidos mastas ir sąlygos nacionaliniu lygmeniu labai skiriasi; Komiteto nuomone, kai kuriais atvejais apribojimų yra per daug. Iš tikrųjų direktyvoje numatyta tik viena išimtis, susijusi su kopijavimo teise – ji numato galimybę neatlygintinai daryti kopiją konkrečiam tyrimui, ribojant jos turėjimo laiką ir draudžiant ją naudoti komerciniais tikslais. Trijų pakopų testas turi būti griežtai taikomas, bet jį būtų galima sušvelninti, ypač jeigu autoriams būtų numatyta kompensacija, kad ir vienetinė.

| 3.4 | Apribojimai visų pirma turėtų būti taikomi saugotiniems trapiausiems ir rečiausiems kūriniams, moksleiviams ir studentams rekomenduojamiems literatūros sąrašams, pradiniam ir nuolatiniam švietimui, kuris gali būti paskelbtas visuotinės svarbos priemone; Reikėtų apriboti kompiuterinių rinkmenų atrankos galimybes, paliekant prieigą tik prie formatų, atitinkančių tarptautinį ISO standartą ir sąveikaujančių su dauguma atvirųjų formatų arba konkrečiais teisių savininkais (9). |
| --- | --- |

3.4

Apribojimai visų pirma turėtų būti taikomi saugotiniems trapiausiems ir rečiausiems kūriniams, moksleiviams ir studentams rekomenduojamiems literatūros sąrašams, pradiniam ir nuolatiniam švietimui, kuris gali būti paskelbtas visuotinės svarbos priemone; Reikėtų apriboti kompiuterinių rinkmenų atrankos galimybes, paliekant prieigą tik prie formatų, atitinkančių tarptautinį ISO standartą ir sąveikaujančių su dauguma atvirųjų formatų arba konkrečiais teisių savininkais (9).

9

| 3.5 | Kopijų skaičius turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į teisėtų naudotojų skaičių ir į leistinus naudojimo terminus (10). |
| --- | --- |

3.5

Kopijų skaičius turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į teisėtų naudotojų skaičių ir į leistinus naudojimo terminus (10).

10

| 3.6 | Pateikimo internetu atveju kyla specifinių problemų, reikalaujančių papildomų neplatinimo garantijų, kurias turi pateikti vartotojai. Kai kurie jų galėtų apmokėti licencijos ir paslaugos išlaidas (11). |
| --- | --- |

3.6

Pateikimo internetu atveju kyla specifinių problemų, reikalaujančių papildomų neplatinimo garantijų, kurias turi pateikti vartotojai. Kai kurie jų galėtų apmokėti licencijos ir paslaugos išlaidas (11).

11

| 3.7 | Derėtų apsvarstyti galimybę iš dalies pakeisti šią direktyvą siekiant sudaryti aiškiai teisiškai ir techniškai apibrėžtas sąlygas skolinti kūrinius internetu mokslinių tyrimų ir švietimo tikslais. Nustatyta procedūra ir įpareigojimas gerai suvokti specialiosios licencijos sąvokas ir specifines skolinimosi internetu sąlygas turėtų, ypač jaunimui, įteigti pagarbą autoriaus teisėms. Komitetas visuomet ragino mokymo procese pabrėžti pagarbą intelektinei kūrybai, nes tai pamatinė etinė žinių ekonomikos sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

3.7

Derėtų apsvarstyti galimybę iš dalies pakeisti šią direktyvą siekiant sudaryti aiškiai teisiškai ir techniškai apibrėžtas sąlygas skolinti kūrinius internetu mokslinių tyrimų ir švietimo tikslais. Nustatyta procedūra ir įpareigojimas gerai suvokti specialiosios licencijos sąvokas ir specifines skolinimosi internetu sąlygas turėtų, ypač jaunimui, įteigti pagarbą autoriaus teisėms. Komitetas visuomet ragino mokymo procese pabrėžti pagarbą intelektinei kūrybai, nes tai pamatinė etinė žinių ekonomikos sudedamoji dalis.

4.   Nežinomų autorių kūriniai

Nežinomų autorių kūriniai

| 4.1 | Nežinomų autorių kūriniai sudaro labai reikšmingą kūrybos fondą. |
| --- | --- |

4.1

Nežinomų autorių kūriniai sudaro labai reikšmingą kūrybos fondą.

| 4.2 | Komitetas mano, kad ŽK kelia tinkamus klausimus ir siūlo konkrečius, labai gerus sprendimo būdus. Atitinkami išsamūs tyrimai sudarytų galimybę reguliariai skelbti nežinomų autorių kūrinių sąrašus. Jei per nustatytą laikotarpį apie save nepraneštų joks teisių turėtojas, kūrinys patektų ne į viešėją erdvę, bet į apsaugos sistemą, užtikrinančią autorių teisių išsaugojimą atvejui, jei teisių turėtojas galų gale atsirastų. Licencijavimo sistema galėtų būti pasirenkama atsižvelgiant į Danijos ir Vengrijos patirtį, tačiau būtų visiškai įmanoma ir, Komiteto nuomone, pageidautina sukurti tipinę Europos licenciją. |
| --- | --- |

4.2

Komitetas mano, kad ŽK kelia tinkamus klausimus ir siūlo konkrečius, labai gerus sprendimo būdus. Atitinkami išsamūs tyrimai sudarytų galimybę reguliariai skelbti nežinomų autorių kūrinių sąrašus. Jei per nustatytą laikotarpį apie save nepraneštų joks teisių turėtojas, kūrinys patektų ne į viešėją erdvę, bet į apsaugos sistemą, užtikrinančią autorių teisių išsaugojimą atvejui, jei teisių turėtojas galų gale atsirastų. Licencijavimo sistema galėtų būti pasirenkama atsižvelgiant į Danijos ir Vengrijos patirtį, tačiau būtų visiškai įmanoma ir, Komiteto nuomone, pageidautina sukurti tipinę Europos licenciją.

| 4.3 | Komitetas mano, kad nėra reikalo kurti specialią direktyvą kūriniams, kurių autoriai nežinomi. Juk šiems kūriniams valdyti nereikalingos papildomos išimtys autorių teisėms, pakanka tik specialių taisyklių licencijoms gauti, papildančių autorių teisių apsaugos teisės aktų sistemą. Komiteto nuomone, tinkama priemonė būtų naujas skyrius, papildantis šiuo metu galiojančią direktyvą. |
| --- | --- |

4.3

Komitetas mano, kad nėra reikalo kurti specialią direktyvą kūriniams, kurių autoriai nežinomi. Juk šiems kūriniams valdyti nereikalingos papildomos išimtys autorių teisėms, pakanka tik specialių taisyklių licencijoms gauti, papildančių autorių teisių apsaugos teisės aktų sistemą. Komiteto nuomone, tinkama priemonė būtų naujas skyrius, papildantis šiuo metu galiojančią direktyvą.

| 4.4 | Komisija galėtų skelbti periodiškai atnaujinamą institucijų, kurioms pavesta valdyti nežinomų autorių kūrinius, sąrašą; kiekvienas atnaujinimas būtų atliekamas po bandomojo nuo penkerių iki dešimties metų laikotarpio, per kurį būtų skelbiamos ataskaitos ir statistiniai duomenys. |
| --- | --- |

4.4

Komisija galėtų skelbti periodiškai atnaujinamą institucijų, kurioms pavesta valdyti nežinomų autorių kūrinius, sąrašą; kiekvienas atnaujinimas būtų atliekamas po bandomojo nuo penkerių iki dešimties metų laikotarpio, per kurį būtų skelbiamos ataskaitos ir statistiniai duomenys.

5.   Neįgaliesiems taikoma išimtis

Neįgaliesiems taikoma išimtis

| 5.1 | Komitetas pageidautų, kad, sprendžiant neįgaliųjų ir prieigos ribojimo klausimus, būtų laikomasi ne tokios griežtos, kaip šiuo metu daugelyje Europoje šalių taikomos taktikos. Juk įvairaus pobūdžio negalią turintys asmenys, be sunkumų perprasti kūrinius, turi ir ekonominių kliūčių gauti informaciją, naudotis švietimo galimybėmis bei kultūra, nes paprastai jų pajamos yra gana mažos. |
| --- | --- |

5.1

Komitetas pageidautų, kad, sprendžiant neįgaliųjų ir prieigos ribojimo klausimus, būtų laikomasi ne tokios griežtos, kaip šiuo metu daugelyje Europoje šalių taikomos taktikos. Juk įvairaus pobūdžio negalią turintys asmenys, be sunkumų perprasti kūrinius, turi ir ekonominių kliūčių gauti informaciją, naudotis švietimo galimybėmis bei kultūra, nes paprastai jų pajamos yra gana mažos.

| 5.2 | Performuluoti įvairiais negalios atvejais taikomų išimčių taisykles turėtų padėti aktyvesnis neįgaliųjų asmenų asociacijų vaidmuo. Jas būtų galima įtraukti į specialių prieigos terminalų valdymą, o sudėtingesniais negalios atvejais jos galėtų skirti specialiai apmokytus darbuotojus, kurie suteiktų neįgaliesiems reikiamą pagalbą. Tokios paslaugos būtų finansuojamos privačiomis dotacijomis ir valstybinėmis subsidijomis. Asociacijos, kaip ir akredituotos bibliotekos ar muziejai (arba su jais bendradarbiaudamos), galėtų derėtis su autorių atstovais dėl kūrinių naudojimo sąlygų, numatančių ir neklastojimo garantijas. Komiteto nuomone, turėtų būti numatytas išimties išplėtimas aprėpiant duomenų bazes, kitaip kils keblumų norint naudotis tokiais informaciniuos šaltiniais kaip enciklopedijos ir žodynai. Švietimo ir neįgaliųjų prieigos prie pirmiau minėtų informacijos šaltinių užtikrinimo tikslais reikėtų atitinkamai persvarstyti „Duomenų bazių direktyvą“. |
| --- | --- |

5.2

Performuluoti įvairiais negalios atvejais taikomų išimčių taisykles turėtų padėti aktyvesnis neįgaliųjų asmenų asociacijų vaidmuo. Jas būtų galima įtraukti į specialių prieigos terminalų valdymą, o sudėtingesniais negalios atvejais jos galėtų skirti specialiai apmokytus darbuotojus, kurie suteiktų neįgaliesiems reikiamą pagalbą. Tokios paslaugos būtų finansuojamos privačiomis dotacijomis ir valstybinėmis subsidijomis. Asociacijos, kaip ir akredituotos bibliotekos ar muziejai (arba su jais bendradarbiaudamos), galėtų derėtis su autorių atstovais dėl kūrinių naudojimo sąlygų, numatančių ir neklastojimo garantijas. Komiteto nuomone, turėtų būti numatytas išimties išplėtimas aprėpiant duomenų bazes, kitaip kils keblumų norint naudotis tokiais informaciniuos šaltiniais kaip enciklopedijos ir žodynai. Švietimo ir neįgaliųjų prieigos prie pirmiau minėtų informacijos šaltinių užtikrinimo tikslais reikėtų atitinkamai persvarstyti „Duomenų bazių direktyvą“.

| 5.3 | Asociacijos taip pat galėtų mokyti laikytis naudotojo licencijos sąlygų. Naudotojai privalo įsisąmoninti, kad pagarba autorių teisėms yra pagrindinė kūrybos tęstinumą užtikrinanti sąlyga. Vis dėlto būtų neteisinga licencijavimo ir terminalų kūrimo išlaidų naštą perkelti neįgaliesiems. Išimtis taikyti būtina visiems negalios atvejams, keliantiems prieigos prie kūrinio problemų. Visas išlaidas turėtų dengti viešosios įstaigos, įpareigotos suteikti galimybę neįgaliesiems naudotis visais kūriniais, tai pat duomenų bazėmis ir kompiuterių programomis. Duomenų bazes reglamentuojantys teisės aktai turi būti atitinkamai pakeisti (12). |
| --- | --- |

5.3

Asociacijos taip pat galėtų mokyti laikytis naudotojo licencijos sąlygų. Naudotojai privalo įsisąmoninti, kad pagarba autorių teisėms yra pagrindinė kūrybos tęstinumą užtikrinanti sąlyga. Vis dėlto būtų neteisinga licencijavimo ir terminalų kūrimo išlaidų naštą perkelti neįgaliesiems. Išimtis taikyti būtina visiems negalios atvejams, keliantiems prieigos prie kūrinio problemų. Visas išlaidas turėtų dengti viešosios įstaigos, įpareigotos suteikti galimybę neįgaliesiems naudotis visais kūriniais, tai pat duomenų bazėmis ir kompiuterių programomis. Duomenų bazes reglamentuojantys teisės aktai turi būti atitinkamai pakeisti (12).

12

| 5.4 | Iš tiesų pagrindinėms viešosioms bibliotekoms bei pagrindiniams muziejams gali būti uždėta prievolė kūrinius pateikti ypatinga, negalios tipui pritaikyta forma, o su ja susijusios išlaidos bus dengiamos iš regionų ar šalies lygmeniu už kultūrą atsakingų administracijos organų biudžeto. Tokia politika leistų vykdyti įpareigojimus kovoti su bet kokios formos diskriminacija ir užtikrinti vienodas visų piliečių galimybes. |
| --- | --- |

5.4

Iš tiesų pagrindinėms viešosioms bibliotekoms bei pagrindiniams muziejams gali būti uždėta prievolė kūrinius pateikti ypatinga, negalios tipui pritaikyta forma, o su ja susijusios išlaidos bus dengiamos iš regionų ar šalies lygmeniu už kultūrą atsakingų administracijos organų biudžeto. Tokia politika leistų vykdyti įpareigojimus kovoti su bet kokios formos diskriminacija ir užtikrinti vienodas visų piliečių galimybes.

| 5.5 | Šioje direktyvoje nustatyta išimtis švietimo ir mokslinių tyrimų tikslais yra taikoma pernelyg siaurai. Reikėtų išplėsti jos taikymo sritį, nepažeidžiant PPO testo kriterijų dokumente nurodant kūrinio šaltinį, autorių, naudojimosi juo apribojimus bei draudimą neteisėtai kopijuoti. |
| --- | --- |

5.5

Šioje direktyvoje nustatyta išimtis švietimo ir mokslinių tyrimų tikslais yra taikoma pernelyg siaurai. Reikėtų išplėsti jos taikymo sritį, nepažeidžiant PPO testo kriterijų dokumente nurodant kūrinio šaltinį, autorių, naudojimosi juo apribojimus bei draudimą neteisėtai kopijuoti.

| 5.6 | Privalomojo licencijavimo sistema turėtų būti taikoma kūrinių skolinimui internetu mokymo ir mokslinių tyrimų tikslais, remiantis skolinančios įstaigos ir įgaliotos įmokų rinkimo organizacijos sudaryta tipine sutartimi. |
| --- | --- |

5.6

Privalomojo licencijavimo sistema turėtų būti taikoma kūrinių skolinimui internetu mokymo ir mokslinių tyrimų tikslais, remiantis skolinančios įstaigos ir įgaliotos įmokų rinkimo organizacijos sudaryta tipine sutartimi.

| 5.7 | Išimtis turėtų būti taikoma tiek atsakingų kompetentingų pedagogų pasirinkto kūrinio dalims, tiek, jei reikia, visam kūriniui – pasirinkimo kriterijus būtų nustatomas pagal mokymo poreikius. Tai padidintų teisinį saugumą nesiaurinant kopijavimo teisės taikymo srities. Geresnis suderinimas padėtų visos Europos švietimo sistemos mastu užtikrinti, kad veiksmas, vienoje šalyje laikomas teisėtu, kitoje nebūtų vertinamas kaip klastojimas. |
| --- | --- |

5.7

Išimtis turėtų būti taikoma tiek atsakingų kompetentingų pedagogų pasirinkto kūrinio dalims, tiek, jei reikia, visam kūriniui – pasirinkimo kriterijus būtų nustatomas pagal mokymo poreikius. Tai padidintų teisinį saugumą nesiaurinant kopijavimo teisės taikymo srities. Geresnis suderinimas padėtų visos Europos švietimo sistemos mastu užtikrinti, kad veiksmas, vienoje šalyje laikomas teisėtu, kitoje nebūtų vertinamas kaip klastojimas.

| 5.8 | Nuotolinio mokymosi atvejais studentams, moksleiviams, tai pat trečiosiose šalyse gyvenantiems Europos Sąjungos piliečiams reikėtų užtikrinti galimybę namuose naudotis kopijuota mokymo medžiaga. |
| --- | --- |

5.8

Nuotolinio mokymosi atvejais studentams, moksleiviams, tai pat trečiosiose šalyse gyvenantiems Europos Sąjungos piliečiams reikėtų užtikrinti galimybę namuose naudotis kopijuota mokymo medžiaga.

6.   Naudotojų kuriamas turinys

Naudotojų kuriamas turinys

| 6.1 | Šis klausimas tampa vis aktualesnis Web 2.0 (13) terpės naudojimo sąlygomis. Atsiranda galimybė keisti ar pertvarkyti autoriaus teisės ar alternatyvaus tipo licencijos nuostatas, neprilyginant šios veiklos klastojimui. |
| --- | --- |

6.1

Šis klausimas tampa vis aktualesnis Web 2.0 (13) terpės naudojimo sąlygomis. Atsiranda galimybė keisti ar pertvarkyti autoriaus teisės ar alternatyvaus tipo licencijos nuostatas, neprilyginant šios veiklos klastojimui.

13

| 6.2 | Paprasčiausias sprendimas būtų tokioms iniciatyvoms kaip dalyvaujamosios enciklopedijos nustatyti specialų licencijos tipą, panašų į Creative commons ar Wikipedia licencijas, pagal kurios sąlygas pagrindinis autorius stebėtų, kad papildymai ar pakeitimai būtų daromi saikingai, kartu užtikrindamas idėjų pliuralizmą. |
| --- | --- |

6.2

Paprasčiausias sprendimas būtų tokioms iniciatyvoms kaip dalyvaujamosios enciklopedijos nustatyti specialų licencijos tipą, panašų į Creative commons ar Wikipedia licencijas, pagal kurios sąlygas pagrindinis autorius stebėtų, kad papildymai ar pakeitimai būtų daromi saikingai, kartu užtikrindamas idėjų pliuralizmą.

Creative commons

Wikipedia

| 6.3 | Šis konkretus pavyzdys dar kartą parodo, kad Internetą nelengva suderinti su autoriaus teisių nuostatomis. |
| --- | --- |

6.3

Šis konkretus pavyzdys dar kartą parodo, kad Internetą nelengva suderinti su autoriaus teisių nuostatomis.

| 6.4 | Internetu platinamų kūrinių autoriams mokamą atlyginimą dažniau sudaro ne su tiesioginėmis licencijomis susijusios pajamos, o netiesioginės pajamos, gaunamos, pvz., iš reklamos, bet ne iš abonentinio mokesčio. Nors abonentinis ryšys aktyviai plinta, interneto verslo modelis renkasi netradicinius sprendimus, taikydamas kūrinių perkėlimą į nematerialų formatą ir jų skaitmeninę sklaidą. Šiuo požiūriu mes vis dar gyvename pereinamajame naujų atlyginimo būdų paieškos (14) laikotarpyje, nes sąnaudos skaitmeninių kūrinių gamybai ir perdavimui nepalyginamai žemesnės nei materialių laikmenų pardavimo kainos. |
| --- | --- |

6.4

Internetu platinamų kūrinių autoriams mokamą atlyginimą dažniau sudaro ne su tiesioginėmis licencijomis susijusios pajamos, o netiesioginės pajamos, gaunamos, pvz., iš reklamos, bet ne iš abonentinio mokesčio. Nors abonentinis ryšys aktyviai plinta, interneto verslo modelis renkasi netradicinius sprendimus, taikydamas kūrinių perkėlimą į nematerialų formatą ir jų skaitmeninę sklaidą. Šiuo požiūriu mes vis dar gyvename pereinamajame naujų atlyginimo būdų paieškos (14) laikotarpyje, nes sąnaudos skaitmeninių kūrinių gamybai ir perdavimui nepalyginamai žemesnės nei materialių laikmenų pardavimo kainos.

14

| 6.5 | Lieka rasti pusiausvyrą tarp naujų platinimo formų, kopijavimo technologijų, žinių visuomenės poreikių ir autorių teisių. Šios pusiausvyros nepasieksime vien plačiai taikydami represines priemones, nukreiptas prieš tam tikrą nusikalsti linkusią amžiaus grupę, bet neturėdami tinkamų teisės aktų ir naujų atlyginimo autoriams formų. Atsižvelgiant į technologinės pažangos mastus ir tempą, būtina keisti šiuo metu galiojančius apribojimus. |
| --- | --- |

6.5

Lieka rasti pusiausvyrą tarp naujų platinimo formų, kopijavimo technologijų, žinių visuomenės poreikių ir autorių teisių. Šios pusiausvyros nepasieksime vien plačiai taikydami represines priemones, nukreiptas prieš tam tikrą nusikalsti linkusią amžiaus grupę, bet neturėdami tinkamų teisės aktų ir naujų atlyginimo autoriams formų. Atsižvelgiant į technologinės pažangos mastus ir tempą, būtina keisti šiuo metu galiojančius apribojimus.

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Kadangi, atsiradus naujoms intelektinės kūrybos sritims ir objektams, sąvokų aprėptis tapo daug platesnė

1

(2)  Pasaulinė intelektinės nuosavybės organizacija

2

(3)  Bendroji rinka XXI a. Europai, COM(2007) 724 galutinis, 2007 11 20.

3

Bendroji rinka XXI a. Europai

(4)  Kai kurios jų reglamentuoja ad hoc teises, kaip antai duomenų bazių ir elektroninių grandynų autorių teises.

4

ad hoc

(5)  Autoriais laikant asmenis, kurie patys ar per trečiuosius asmenis suprojektavo ar sukūrė kūrinį.

5

(6)  Bendra viešoji licencija, susijusi daugiausia su nemokamomis licencijomis.

6

(7)  Žr. Komiteto nuomonę dėl bendradarbiavimo ir žinių perdavimo CESE 330/2009

7

(8)  Daug didelių privačių įmonių aktyviai prisideda prie tokios gamybos finansavimo pagal asmenines arba nemokamas licencijas, nes jas laiko naudingu naujovių šaltiniu.

8

(9)  Kiekviena tokia rinkmena būtų pažymėta specialiu „vandens ženklu“, kuris pateiktų nuorodą į paaiškinimą, kad prieigai būtina licencija, kurioje tiksliai nurodyti naudojimosi apribojimai.

9

(10)  Pvz., viena kopija būtų naudojama vietoje, kita būtų laikoma panašioje institucijoje, pagal abipusio saugojimo susitarimą, trečia – skaitmeninėje laikmenoje serveryje.

10

(11)  Pavyzdžiui, už dokumentų bylų sudarymą konkrečių sričių tyrėjams, laboratorijoms ar kitoms įmonėms.

11

(12)  Jie turi reguliuoti tiek naujai sukurtas duomenų bazes, tiek ir sui generis bazes (žodynus, enciklopedijas ir pan.).

12

sui generis

(13)  Web 2.0 vadinama terpė, užtikrinanti aktyvią interneto naudotojo sąveiką ne vien su puslapio turiniu, bet ir su kitais naudotojais, todėl Web 2.0 tinklapiai yra bendravimo ir sąveikos erdvė.

13

(14)  Pvz., Google ir pastarosios Microsoft iniciatyvos.

14

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/56

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendras mokslinių tyrimų programavimas. Bendradarbiavimas siekiant veiksmingiau spręsti bendrus uždavinius“

COM(2008) 468 galutinis

2009/C 228/09

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. liepos 15 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Bendras mokslinių tyrimų programavimas. Bendradarbiavimas siekiant veiksmingiau spręsti bendrus uždavinius““

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Josef ZBOŘIL.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (kovo 25 d. posėdyje) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 104 nariams balsavus už, ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina šį komunikatą ir atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyta koncepcija dėl strateginio tarpvalstybinio mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos valdymo yra itin svarbi ir skubi, ypač norint sudaryti sąlygas sparčiau siekti pažangos svarbiausiose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse. Europos strateginiame plane rengiama gerąja patirtimi pagrįsta funkcinė sistema. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina šį komunikatą ir atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyta koncepcija dėl strateginio tarpvalstybinio mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos valdymo yra itin svarbi ir skubi, ypač norint sudaryti sąlygas sparčiau siekti pažangos svarbiausiose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse. Europos strateginiame plane rengiama gerąja patirtimi pagrįsta funkcinė sistema.

| 1.2 | Tam reikia, kad valstybės narės dar aktyviau bendradarbiautų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje. Aktyvesnis bendradarbiavimas padės spręsti Europos ar pasaulinio masto visuomenines problemas tose srityse, kuriose viešieji moksliniai tyrimai yra itin reikšmingi. Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina ir remia Konkurencingumo tarybos 2008 m. gruodžio 2 d. išvadas (1) šiuo klausimu ir pritaria šių išvadų teiginiams. |
| --- | --- |

1.2

Tam reikia, kad valstybės narės dar aktyviau bendradarbiautų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje. Aktyvesnis bendradarbiavimas padės spręsti Europos ar pasaulinio masto visuomenines problemas tose srityse, kuriose viešieji moksliniai tyrimai yra itin reikšmingi. Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina ir remia Konkurencingumo tarybos 2008 m. gruodžio 2 d. išvadas (1) šiuo klausimu ir pritaria šių išvadų teiginiams.

1

| 1.3 | EESRK įsitikinęs, kad būtina nustatyti pagrindinius strateginius metmenis, atitinkančius politinius ES prioritetus. Norint įgyvendinti pasiūlytą požiūrį, pirmiausia reikės tvirtos politinės valios. |
| --- | --- |

1.3

EESRK įsitikinęs, kad būtina nustatyti pagrindinius strateginius metmenis, atitinkančius politinius ES prioritetus. Norint įgyvendinti pasiūlytą požiūrį, pirmiausia reikės tvirtos politinės valios.

| 1.4 | EESRK nurodo, kad nereikėtų pernelyg sureikšminti požiūrio „iš viršaus į apačią“. Jis mano, kad pirmiausia būtina laikytis principo „iš apačios į viršų“, kad būtų galima atsižvelgti į strateginius atitinkamų dalyvių interesus ir į geriausių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros gebėjimų dalijimosi galimybes. |
| --- | --- |

1.4

EESRK nurodo, kad nereikėtų pernelyg sureikšminti požiūrio „iš viršaus į apačią“. Jis mano, kad pirmiausia būtina laikytis principo „iš apačios į viršų“, kad būtų galima atsižvelgti į strateginius atitinkamų dalyvių interesus ir į geriausių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros gebėjimų dalijimosi galimybes.

| 1.5 | Komitetas atkreipia dėmesį ir į tai, kad koordinuoti šią veiklą bus nelengva, ypač dėl konkrečių tam tikrų šalių interesų ir politinės valios stokos dalijantis ne tik žiniomis, bet ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros gebėjimais. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas atkreipia dėmesį ir į tai, kad koordinuoti šią veiklą bus nelengva, ypač dėl konkrečių tam tikrų šalių interesų ir politinės valios stokos dalijantis ne tik žiniomis, bet ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros gebėjimais.

| 1.6 | EESRK visiškai pritaria, kad esamomis konkurencijos su pagrindiniais ekonominiais varžovais sąlygomis būtina kuo skubiau didinti finansinius ir žmogiškuosius išteklius. Tačiau jokiu būdu negalima trukdyti moksliniam bendradarbiavimui, į kurį įtrauktos kaip tik šios šalys ir jų mokslinių tyrimų institucijos (2). |
| --- | --- |

1.6

EESRK visiškai pritaria, kad esamomis konkurencijos su pagrindiniais ekonominiais varžovais sąlygomis būtina kuo skubiau didinti finansinius ir žmogiškuosius išteklius. Tačiau jokiu būdu negalima trukdyti moksliniam bendradarbiavimui, į kurį įtrauktos kaip tik šios šalys ir jų mokslinių tyrimų institucijos (2).

2

| 1.7 | Komitetas taip pat konstatuoja, kad įgyvendinti bendrą tarpvalstybinių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programavimą bus itin sunku, nes reikės naujo atviresnio ir bendradarbiavimui palankesnio požiūrio (3), ir kad taip pakeisti suvokimą yra nelengva. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas taip pat konstatuoja, kad įgyvendinti bendrą tarpvalstybinių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programavimą bus itin sunku, nes reikės naujo atviresnio ir bendradarbiavimui palankesnio požiūrio (3), ir kad taip pakeisti suvokimą yra nelengva.

3

| 1.8 | Komitetas pripažįsta ir vertina didžiulę jau vykstančio bendradarbiavimo per sieną ir bendrų projektų įvairovę ir puikius tokio bendradarbiavimo bei projektų rezultatus ir rekomenduoja semtis patirties iš tokių programų ir ją panaudoti naujojoje strateginio programavimo koncepcijoje. Derėtų taip pat pasimokyti iš bendro mokslinių tyrimų programavimo procese patirtų nesėkmių. |
| --- | --- |

1.8

Komitetas pripažįsta ir vertina didžiulę jau vykstančio bendradarbiavimo per sieną ir bendrų projektų įvairovę ir puikius tokio bendradarbiavimo bei projektų rezultatus ir rekomenduoja semtis patirties iš tokių programų ir ją panaudoti naujojoje strateginio programavimo koncepcijoje. Derėtų taip pat pasimokyti iš bendro mokslinių tyrimų programavimo procese patirtų nesėkmių.

| 1.9 | Siekiant veiksmingiau ir sparčiau taikyti įgytas mokslines žinias, reikės, kad visame procese pakankamai aktyviai dalyvautų privačiojo sektoriaus atstovai. Komitetas atkreipia dėmesį ir į tai, kad dėl privačiojo sektoriaus dalyvavimo atsiranda sunkumų, ypač susijusių su rezultatų taikymu, intelektine nuosavybe ir pan. (4). |
| --- | --- |

1.9

Siekiant veiksmingiau ir sparčiau taikyti įgytas mokslines žinias, reikės, kad visame procese pakankamai aktyviai dalyvautų privačiojo sektoriaus atstovai. Komitetas atkreipia dėmesį ir į tai, kad dėl privačiojo sektoriaus dalyvavimo atsiranda sunkumų, ypač susijusių su rezultatų taikymu, intelektine nuosavybe ir pan. (4).

4

| 1.10 | EESRK mano, kad šiai esminei Bendrijos veiklai būtina sukurti kokybiškas struktūras, skatinančias įvairių valstybių narių dalyvavimą, o svarbiausia – sutelkiančias jų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pajėgumus, kad būtų galima remti ir skatinti reikiamą požiūrį „iš apačios į viršų“, visų pirma sutelkti reikiamus finansavimo šaltinius. Būtina numatyti pakankamą lėšų mobilumą ir paramos sistemą, kad būtų galima pašalinti galimas kliūtis. |
| --- | --- |

1.10

EESRK mano, kad šiai esminei Bendrijos veiklai būtina sukurti kokybiškas struktūras, skatinančias įvairių valstybių narių dalyvavimą, o svarbiausia – sutelkiančias jų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pajėgumus, kad būtų galima remti ir skatinti reikiamą požiūrį „iš apačios į viršų“, visų pirma sutelkti reikiamus finansavimo šaltinius. Būtina numatyti pakankamą lėšų mobilumą ir paramos sistemą, kad būtų galima pašalinti galimas kliūtis.

| 1.11 | Kuriant šias struktūras reikėtų ne tik atsižvelgti į sinerginį poveikį galinčius turėti veiksnius, bet ir išsamiai išnagrinėti Europos bendro programavimo koncepcijai gresiančius pavojus. |
| --- | --- |

1.11

Kuriant šias struktūras reikėtų ne tik atsižvelgti į sinerginį poveikį galinčius turėti veiksnius, bet ir išsamiai išnagrinėti Europos bendro programavimo koncepcijai gresiančius pavojus.

| 1.12 | Kaip yra teigęs anksčiau, Komitetas dar kartą pabrėžia, kad skubiai reikia diegti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą (5), kuri įtvirtintų pagrindinius bendro programavimo tikslus ir padėtų didinti Europos papildomą naudą. Todėl EESRK ragina valstybes nares kuo greičiau novatoriškai pratęsti šią Komisijos iniciatyvą. |
| --- | --- |

1.12

Kaip yra teigęs anksčiau, Komitetas dar kartą pabrėžia, kad skubiai reikia diegti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą (5), kuri įtvirtintų pagrindinius bendro programavimo tikslus ir padėtų didinti Europos papildomą naudą. Todėl EESRK ragina valstybes nares kuo greičiau novatoriškai pratęsti šią Komisijos iniciatyvą.

5

| 1.13 | Komitetas palankiai vertina Bendro programavimo aukšto lygio grupės įkūrimą, kad būtų galima nustatyti bendro programavimo temas, kurios bus pasirinktos surengus plačias viešąsias konsultacijas su įvairiomis regionų, nacionalinėmis ir Europos mokslo bendruomenėmis bei tam tikrais atvejais su privačiuoju sektoriumi. Tada Taryba, vadovaudamasi Komisijos pateiktu pasiūlymu, parengtu remiantis šios veiklos rezultatais, galėtų patvirtinti bendro programavimo iniciatyvas ne vėliau kaip 2010 m. |
| --- | --- |

1.13

Komitetas palankiai vertina Bendro programavimo aukšto lygio grupės įkūrimą, kad būtų galima nustatyti bendro programavimo temas, kurios bus pasirinktos surengus plačias viešąsias konsultacijas su įvairiomis regionų, nacionalinėmis ir Europos mokslo bendruomenėmis bei tam tikrais atvejais su privačiuoju sektoriumi. Tada Taryba, vadovaudamasi Komisijos pateiktu pasiūlymu, parengtu remiantis šios veiklos rezultatais, galėtų patvirtinti bendro programavimo iniciatyvas ne vėliau kaip 2010 m.

2.   Įžanga ir Komisijos dokumento turinys

Įžanga ir Komisijos dokumento turinys

| 2.1 | Europa turėtų daugiau ir veiksmingiau investuoti į mokslinius tyrimus, kad galėtų įgyvendinti savo skelbiamą projektą – siekti subalansuotos ir tvarios plėtros. Lisabonos strategijoje nurodoma, kad skubiausias tikslas – perėjimas prie mokslu, technologijomis ir inovacijomis pagrįstos žinių visuomenės, raginant daugiau ir geriau investuoti į mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

2.1

Europa turėtų daugiau ir veiksmingiau investuoti į mokslinius tyrimus, kad galėtų įgyvendinti savo skelbiamą projektą – siekti subalansuotos ir tvarios plėtros. Lisabonos strategijoje nurodoma, kad skubiausias tikslas – perėjimas prie mokslu, technologijomis ir inovacijomis pagrįstos žinių visuomenės, raginant daugiau ir geriau investuoti į mokslinius tyrimus.

| 2.2 | Bendras programavimas – nauja iniciatyva, žyminti Europos bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje permainą. Bendras programavimas suteikia galimybę savanoriškai pagyvinti valstybių narių partnerystę, paremtą aiškiais principais ir skaidriu aukščiausio lygio valdymu. Siekiama padidinti nacionalinio viešojo mokslinių tyrimų finansavimo veiksmingumą ir įtaką strateginėse srityse. Bendras programavimas visų pirma nukreiptas į viešąsias mokslinių tyrimų programas, kitaip tariant, tai reiškia viešųjų institucijų bendradarbiavimą. Todėl pramonė ir kitos suinteresuotosios šalys turėtų dalyvauti konsultacijų procese ir įgyvendinant tam tikras bendro programavimo iniciatyvas. |
| --- | --- |

2.2

Bendras programavimas – nauja iniciatyva, žyminti Europos bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje permainą. Bendras programavimas suteikia galimybę savanoriškai pagyvinti valstybių narių partnerystę, paremtą aiškiais principais ir skaidriu aukščiausio lygio valdymu. Siekiama padidinti nacionalinio viešojo mokslinių tyrimų finansavimo veiksmingumą ir įtaką strateginėse srityse. Bendras programavimas visų pirma nukreiptas į viešąsias mokslinių tyrimų programas, kitaip tariant, tai reiškia viešųjų institucijų bendradarbiavimą. Todėl pramonė ir kitos suinteresuotosios šalys turėtų dalyvauti konsultacijų procese ir įgyvendinant tam tikras bendro programavimo iniciatyvas.

| 2.3 | Šis komunikatas atitinka suinteresuotųjų šalių reikalavimus laikytis savanoriško požiūrio „iš apačios į viršų“, suderinto su strateginiu gairių nustatymu Europos lygiu, ir atsisakyti taikyti pagal vieną modelį parengtą metodą. |
| --- | --- |

2.3

Šis komunikatas atitinka suinteresuotųjų šalių reikalavimus laikytis savanoriško požiūrio „iš apačios į viršų“, suderinto su strateginiu gairių nustatymu Europos lygiu, ir atsisakyti taikyti pagal vieną modelį parengtą metodą.

| 2.4 | Šis komunikatas yra viena iš penkių politinių iniciatyvų, Komisijos parengtų pagal 2008 m. žaliąją knygą „Europos mokslinių tyrimų erdvė. Naujos perspektyvos“ (6). Jis ypač susijęs su „mokslinių tyrimų programų ir prioritetų optimizavimo“ dimensija ir yra žingsnis pirmyn kuriant „penktąją laisvę“, nes šalinamos kliūtys laisvam žinių judėjimui. |
| --- | --- |

2.4

Šis komunikatas yra viena iš penkių politinių iniciatyvų, Komisijos parengtų pagal 2008 m. žaliąją knygą „Europos mokslinių tyrimų erdvė. Naujos perspektyvos“ (6). Jis ypač susijęs su „mokslinių tyrimų programų ir prioritetų optimizavimo“ dimensija ir yra žingsnis pirmyn kuriant „penktąją laisvę“, nes šalinamos kliūtys laisvam žinių judėjimui.

6

| 2.5 | Palyginti su pagrindiniais partneriais, Europa vis dar nepakankamai investuoja į mokslinius tyrimus, o moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skiriamos viešojo ir privačiojo sektorių lėšos iš esmės nesikeitė visą pastarąjį dešimtmetį. Europa turėtų ne tik sparčiai ir smarkiai didinti šias lėšas, bet ir rasti naujų ir novatoriškų būdų veiksmingiau naudoti nepakankamai gausius išteklius, skiriamus mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai. Europa taip pat turėtų stiprinti savo gebėjimą taikyti mokslinių tyrimų rezultatus visuomenės ir ekonomikos labui. |
| --- | --- |

2.5

Palyginti su pagrindiniais partneriais, Europa vis dar nepakankamai investuoja į mokslinius tyrimus, o moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skiriamos viešojo ir privačiojo sektorių lėšos iš esmės nesikeitė visą pastarąjį dešimtmetį. Europa turėtų ne tik sparčiai ir smarkiai didinti šias lėšas, bet ir rasti naujų ir novatoriškų būdų veiksmingiau naudoti nepakankamai gausius išteklius, skiriamus mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai. Europa taip pat turėtų stiprinti savo gebėjimą taikyti mokslinių tyrimų rezultatus visuomenės ir ekonomikos labui.

| 2.6 | Pastaraisiais metais valstybės narės ir Bendrija ėmėsi daug iniciatyvų, kad padidintų viešųjų mokslinių tyrimų veiksmingumą. Suinteresuotosios šalys nustatė, kad ES mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros silpnoji pusė – nereikšmingas bendradarbiavimas ir nacionalinių viešųjų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programų koordinavimas. Tačiau nors pastaraisiais metais stengiamasi spręsti šią problemą, Europos moksliniai tyrimai išlieka nekoordinuoti. |
| --- | --- |

2.6

Pastaraisiais metais valstybės narės ir Bendrija ėmėsi daug iniciatyvų, kad padidintų viešųjų mokslinių tyrimų veiksmingumą. Suinteresuotosios šalys nustatė, kad ES mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros silpnoji pusė – nereikšmingas bendradarbiavimas ir nacionalinių viešųjų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programų koordinavimas. Tačiau nors pastaraisiais metais stengiamasi spręsti šią problemą, Europos moksliniai tyrimai išlieka nekoordinuoti.

| 2.7 | Šiandien 85 proc. viešųjų mokslinių tyrimų ir plėtros veiksmų yra programuojama, finansuojama, stebima ir vertinama nacionaliniu lygmeniu nesiekiant glaudaus šalių bendradarbiavimo ar veiklos koordinavimo. Mažiau negu 6 proc. visų investicijų į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą ir tik 15 proc. iš viešųjų Europos fondų finansuojamų civilinių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiksmų (iš kurių 10 proc. įgyvendinama tarpvyriausybinių organizacijų ir pagal tarpvyriausybines programas, o 5 proc. – pagal bendrąją programą) finansuojama valstybėms bendradarbiaujant tarpusavyje. |
| --- | --- |

2.7

Šiandien 85 proc. viešųjų mokslinių tyrimų ir plėtros veiksmų yra programuojama, finansuojama, stebima ir vertinama nacionaliniu lygmeniu nesiekiant glaudaus šalių bendradarbiavimo ar veiklos koordinavimo. Mažiau negu 6 proc. visų investicijų į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą ir tik 15 proc. iš viešųjų Europos fondų finansuojamų civilinių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiksmų (iš kurių 10 proc. įgyvendinama tarpvyriausybinių organizacijų ir pagal tarpvyriausybines programas, o 5 proc. – pagal bendrąją programą) finansuojama valstybėms bendradarbiaujant tarpusavyje.

| 2.8 | Tai nereiškia, kad visas mokslinių tyrimų programas reikėtų įgyvendinti bendradarbiaujant ir reikėtų nutraukti vien nacionalines programas. Problema greičiau yra ta, kad iki šiol srityse, kurios yra strategiškai svarbios visai Europai arba didelei jos daliai, dėl viešųjų mokslinių tyrimų programų fragmentiškumo rezultatai nėra pakankamai optimalūs, brangiai kainuoja Europai ir trukdo realizuoti visuomeninius tikslus. |
| --- | --- |

2.8

Tai nereiškia, kad visas mokslinių tyrimų programas reikėtų įgyvendinti bendradarbiaujant ir reikėtų nutraukti vien nacionalines programas. Problema greičiau yra ta, kad iki šiol srityse, kurios yra strategiškai svarbios visai Europai arba didelei jos daliai, dėl viešųjų mokslinių tyrimų programų fragmentiškumo rezultatai nėra pakankamai optimalūs, brangiai kainuoja Europai ir trukdo realizuoti visuomeninius tikslus.

| 2.9 | Kai kurie didžiausi Europos mokslo laimėjimai buvo pasiekti sutelkus valstybių lėšas, skirtas moksliniams tyrimams ir plėtrai, ir didžiąja dalimi todėl, kad buvo įsteigtos bendros mokslinių tyrimų struktūros (7). Tačiau šių bendrų iniciatyvų poveikis galėjo būti didesnis, jei šiai problematikai skirtas dėmesys būtų buvęs tikslingesnis strateginiu požiūriu ir papildytas pakankamais politiniais įsipareigojimais, skaidrumu ir lankstumu. Nėra prasmės plėtoti šias iniciatyvas ir didinti Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos apimtį, jei nebus bendro veiksmingo valstybių narių strateginio programavimo. |
| --- | --- |

2.9

Kai kurie didžiausi Europos mokslo laimėjimai buvo pasiekti sutelkus valstybių lėšas, skirtas moksliniams tyrimams ir plėtrai, ir didžiąja dalimi todėl, kad buvo įsteigtos bendros mokslinių tyrimų struktūros (7). Tačiau šių bendrų iniciatyvų poveikis galėjo būti didesnis, jei šiai problematikai skirtas dėmesys būtų buvęs tikslingesnis strateginiu požiūriu ir papildytas pakankamais politiniais įsipareigojimais, skaidrumu ir lankstumu. Nėra prasmės plėtoti šias iniciatyvas ir didinti Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos apimtį, jei nebus bendro veiksmingo valstybių narių strateginio programavimo.

7

| 2.10 | Bendras programavimas susijęs su Europos mokslinių tyrimų erdvės struktūros keitimu. Tai išsamus, ilgas strateginis procesas, kuriuo siekiama didinti Europos gebėjimą spręsti svarbiausius ekonominius ir visuomeninius uždavinius, pavyzdžiui, tarpusavyje susijusias klimato ir energijos problemas. Bendru programavimu siekiama palankaus poveikio struktūroms kurti, kad būtų padidintas viešojo mokslinių tyrimų finansavimo veiksmingumas ir poveikis. Bendram programavimui reikia, kad valstybės narės būtų pasirengusios kurti ir įgyvendinti bendras mokslinių tyrimų darbotvarkes, kuriose būtų numatyta daugiametė bendrai pasirinkta veikla ir finansavimo mechanizmai. |
| --- | --- |

2.10

Bendras programavimas susijęs su Europos mokslinių tyrimų erdvės struktūros keitimu. Tai išsamus, ilgas strateginis procesas, kuriuo siekiama didinti Europos gebėjimą spręsti svarbiausius ekonominius ir visuomeninius uždavinius, pavyzdžiui, tarpusavyje susijusias klimato ir energijos problemas. Bendru programavimu siekiama palankaus poveikio struktūroms kurti, kad būtų padidintas viešojo mokslinių tyrimų finansavimo veiksmingumas ir poveikis. Bendram programavimui reikia, kad valstybės narės būtų pasirengusios kurti ir įgyvendinti bendras mokslinių tyrimų darbotvarkes, kuriose būtų numatyta daugiametė bendrai pasirinkta veikla ir finansavimo mechanizmai.

| 2.11 | Bendram programavimui reikalinga nauja valstybių narių mąstysena. Svarbiausia, reikalingi konkretūs valstybių narių įsipareigojimai ir veiksmai. Taip pat būtina permąstyti ir reorganizuoti nacionalinių mokslinių tyrimų programų rengimo ir įgyvendinimo būdus, iš naujo nukreipiant programas į bendrus tikslus. Todėl bendras programavimas turi būti savanoriškas procesas, pagrįstas kintama geografija ir atvira prieiga. |
| --- | --- |

2.11

Bendram programavimui reikalinga nauja valstybių narių mąstysena. Svarbiausia, reikalingi konkretūs valstybių narių įsipareigojimai ir veiksmai. Taip pat būtina permąstyti ir reorganizuoti nacionalinių mokslinių tyrimų programų rengimo ir įgyvendinimo būdus, iš naujo nukreipiant programas į bendrus tikslus. Todėl bendras programavimas turi būti savanoriškas procesas, pagrįstas kintama geografija ir atvira prieiga.

| 2.12 | Bendram programavimui Bendrijos finansavimas nenumatytas a priori, nors, žinoma, būtų galima pasitelkti 7-ąją bendrąją programą. Pirmiausia reikėtų skatinti valstybes nares rengti bendras strategijas ir sujungti nacionalinius išteklius. Kartu neatmetama papildomo Bendrijos finansavimo galimybė, priklausanti nuo pridėtinės vertės, Europos aspekto ir galimo susijusių iniciatyvų struktūruojamojo poveikio. |
| --- | --- |

2.12

Bendram programavimui Bendrijos finansavimas nenumatytas a priori, nors, žinoma, būtų galima pasitelkti 7-ąją bendrąją programą. Pirmiausia reikėtų skatinti valstybes nares rengti bendras strategijas ir sujungti nacionalinius išteklius. Kartu neatmetama papildomo Bendrijos finansavimo galimybė, priklausanti nuo pridėtinės vertės, Europos aspekto ir galimo susijusių iniciatyvų struktūruojamojo poveikio.

a priori

| 2.13 | Komisija siūlo praktišką bendro programavimo metodologiją tam tikrose sutartose srityse. Bendro strateginio programavimo metodologija paremta Europos technologijų platformų patirtimi, pritaikant ją viešųjų mokslinių tyrimų programoms. Ją sudaro vienas po kito einantys etapai, atitinkantys mokslinių tyrimų programų gyvavimo ciklą, pradedant programos parengimu ir jos įgyvendinimu, baigiant jos stebėjimu ir įvertinimu. |
| --- | --- |

2.13

Komisija siūlo praktišką bendro programavimo metodologiją tam tikrose sutartose srityse. Bendro strateginio programavimo metodologija paremta Europos technologijų platformų patirtimi, pritaikant ją viešųjų mokslinių tyrimų programoms. Ją sudaro vienas po kito einantys etapai, atitinkantys mokslinių tyrimų programų gyvavimo ciklą, pradedant programos parengimu ir jos įgyvendinimu, baigiant jos stebėjimu ir įvertinimu.

| 2.14 | Bendrą programavimą galėtų palengvinti kelios pagrindinės sąlygos:






  — | susitarus dėl kelių bendrų tarpusavio vertinimo principų ir procedūrų („mokslinės žaidimo taisyklės“), |
| --- | --- | --- |

2.14

Bendrą programavimą galėtų palengvinti kelios pagrindinės sąlygos:

—

susitarus dėl kelių bendrų tarpusavio vertinimo principų ir procedūrų („mokslinės žaidimo taisyklės“),

| — | sukūrus bendrus metodus prognozavimo veiklai ir nacionalinių arba regioninių programų ar investicijų į konkrečias mokslinių tyrimų sritis bendram vertinimui („strateginėms žaidimo taisyklėms“ reikia lankstumo ir intuicijos, nes gali būti nenumatytų dalykų), |
| --- | --- |

—

sukūrus bendrus metodus prognozavimo veiklai ir nacionalinių arba regioninių programų ar investicijų į konkrečias mokslinių tyrimų sritis bendram vertinimui („strateginėms žaidimo taisyklėms“ reikia lankstumo ir intuicijos, nes gali būti nenumatytų dalykų),

| — | nustačius bendrus tarpvalstybinio mokslinių tyrimų finansavimo nacionaliniu arba regioniniu lygiu principus („finansinės žaidimo taisyklės“), |
| --- | --- |

—

nustačius bendrus tarpvalstybinio mokslinių tyrimų finansavimo nacionaliniu arba regioniniu lygiu principus („finansinės žaidimo taisyklės“),

| — | turint veiksmingų priemonių intelektinės nuosavybės teisėms užtikrinti, palengvinti mokslinių tyrimų rezultatų skleidimą ir optimalų naudojimą. |
| --- | --- |

—

turint veiksmingų priemonių intelektinės nuosavybės teisėms užtikrinti, palengvinti mokslinių tyrimų rezultatų skleidimą ir optimalų naudojimą.

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK palankiai vertina šį komunikatą ir atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyta koncepcija dėl strateginio tarpvalstybinio mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos valdymo yra itin svarbi ir skubi, ypač norint sudaryti sąlygas sparčiau siekti pažangos svarbiausiose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse. Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina ir remia Konkurencingumo tarybos 2008 m. gruodžio 2 d. išvadas šiuo klausimu ir pritaria jų teiginiams. |
| --- | --- |

3.1

EESRK palankiai vertina šį komunikatą ir atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyta koncepcija dėl strateginio tarpvalstybinio mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos valdymo yra itin svarbi ir skubi, ypač norint sudaryti sąlygas sparčiau siekti pažangos svarbiausiose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse. Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina ir remia Konkurencingumo tarybos 2008 m. gruodžio 2 d. išvadas šiuo klausimu ir pritaria jų teiginiams.

| 3.2 | Ši koncepcija vertintina teigiamai, nes joje raginama kiek galima veiksmingiau naudoti viešąsias lėšas, strategiškai koordinuojant pagrindines mokslinių tyrimų kryptis, ir gerinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros vidaus gebėjimus, plačiau bendradarbiaujant tarptautiniu lygmeniu vykdant mokslinių tyrimų projektus pagal bendrą programavimą ir sprendimus. |
| --- | --- |

3.2

Ši koncepcija vertintina teigiamai, nes joje raginama kiek galima veiksmingiau naudoti viešąsias lėšas, strategiškai koordinuojant pagrindines mokslinių tyrimų kryptis, ir gerinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros vidaus gebėjimus, plačiau bendradarbiaujant tarptautiniu lygmeniu vykdant mokslinių tyrimų projektus pagal bendrą programavimą ir sprendimus.

| 3.3 | Komitetas džiaugiasi, kad atlikta poveikio analizė ir pagal ją pasirinktas vienas iš keturių galimų Europos strateginio plano variantų: atsižvelgiant į iki šiol sukauptą gerąją patirtį, rengiama funkcinė sistema, pagal kurią valstybės narės bus įpareigotos nustatyti bendro programavimo temas. |
| --- | --- |

3.3

Komitetas džiaugiasi, kad atlikta poveikio analizė ir pagal ją pasirinktas vienas iš keturių galimų Europos strateginio plano variantų: atsižvelgiant į iki šiol sukauptą gerąją patirtį, rengiama funkcinė sistema, pagal kurią valstybės narės bus įpareigotos nustatyti bendro programavimo temas.

| 3.4 | Komitetas taip pat džiaugiasi, kad bandomajam projektui pasirinktas energetikos technologijų srities koordinavimas. Jis visiškai pritarė šiam nauju požiūriu pagrįstam projektui savo nuomonėje dėl SET plano (8). |
| --- | --- |

3.4

Komitetas taip pat džiaugiasi, kad bandomajam projektui pasirinktas energetikos technologijų srities koordinavimas. Jis visiškai pritarė šiam nauju požiūriu pagrįstam projektui savo nuomonėje dėl SET plano (8).

8

| 3.5 | EESRK įsitikinęs, kad būtina nustatyti pagrindinius strateginius metmenis, atitinkančius politinius ES prioritetus. |
| --- | --- |

3.5

EESRK įsitikinęs, kad būtina nustatyti pagrindinius strateginius metmenis, atitinkančius politinius ES prioritetus.

| 3.6 | EESRK nurodo, kad nereikėtų pernelyg sureikšminti požiūrio „iš viršaus į apačią“. Priešingai, jis mano, kad atsižvelgiant į dabartines esamų tarptautinių mokslinių tinklų, jungiančių daugybę mokslinių tyrimų grupių, ir kuriuos iš dalies remia tarptautinės tarnybos (pvz., Tarptautinė energetikos agentūra), ypatybes kaip tik pirmiausia būtina laikytis principo „iš apačios į viršų“, kad į atitinkamus projektus būtų galima įtraukti įvairius dalyvius ir taip atsižvelgti į strateginius jų interesus ir į geriausių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros gebėjimų dalijimosi galimybes. Tarptautinės mokslinės konferencijos galėtų būti tinkami forumai, kuriems būtų pavesta parengti deramus pasiūlymus. |
| --- | --- |

3.6

EESRK nurodo, kad nereikėtų pernelyg sureikšminti požiūrio „iš viršaus į apačią“. Priešingai, jis mano, kad atsižvelgiant į dabartines esamų tarptautinių mokslinių tinklų, jungiančių daugybę mokslinių tyrimų grupių, ir kuriuos iš dalies remia tarptautinės tarnybos (pvz., Tarptautinė energetikos agentūra), ypatybes kaip tik pirmiausia būtina laikytis principo „iš apačios į viršų“, kad į atitinkamus projektus būtų galima įtraukti įvairius dalyvius ir taip atsižvelgti į strateginius jų interesus ir į geriausių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros gebėjimų dalijimosi galimybes. Tarptautinės mokslinės konferencijos galėtų būti tinkami forumai, kuriems būtų pavesta parengti deramus pasiūlymus.

| 3.7 | Komitetas pabrėžia, kad koordinuoti šią veiklą bus nelengva, ypač dėl konkrečių tam tikrų šalių interesų ir politinės valios stokos dalijantis ne tik žiniomis, bet ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros gebėjimais. Būtinai reikės atvirumo ir skaidrumo, kad šią koncepciją būtų galima sėkmingai įgyvendinti praktiškai. |
| --- | --- |

3.7

Komitetas pabrėžia, kad koordinuoti šią veiklą bus nelengva, ypač dėl konkrečių tam tikrų šalių interesų ir politinės valios stokos dalijantis ne tik žiniomis, bet ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros gebėjimais. Būtinai reikės atvirumo ir skaidrumo, kad šią koncepciją būtų galima sėkmingai įgyvendinti praktiškai.

| 3.8 | Komitetas pripažįsta ir vertina didžiulę jau vykstančio bendradarbiavimo per sieną ir bendrų projektų įvairovę ir puikius tokio bendradarbiavimo bei projektų rezultatus ir rekomenduoja semtis patirties iš tokių programų ir ją panaudoti naujojoje strateginio programavimo koncepcijoje. Derėtų taip pat pasimokyti iš bendro mokslinių tyrimų programavimo procese patirtų nesėkmių. |
| --- | --- |

3.8

Komitetas pripažįsta ir vertina didžiulę jau vykstančio bendradarbiavimo per sieną ir bendrų projektų įvairovę ir puikius tokio bendradarbiavimo bei projektų rezultatus ir rekomenduoja semtis patirties iš tokių programų ir ją panaudoti naujojoje strateginio programavimo koncepcijoje. Derėtų taip pat pasimokyti iš bendro mokslinių tyrimų programavimo procese patirtų nesėkmių.

| 3.9 | EESRK visiškai pritaria minčiai kuo skubiau įgyvendinti koncepciją stiprinant finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad Bendrija galėtų gerinti savo padėtį, o kartu ir ekonominį konkurencingumą pagrindinių savo varžovų – JAV ir Azijos šalių – atžvilgiu. Tačiau jokiu būdu negalima trukdyti moksliniam bendradarbiavimui, į kurį įtrauktos kaip tik šios šalys ir jų mokslinių tyrimų institucijos (9). |
| --- | --- |

3.9

EESRK visiškai pritaria minčiai kuo skubiau įgyvendinti koncepciją stiprinant finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kad Bendrija galėtų gerinti savo padėtį, o kartu ir ekonominį konkurencingumą pagrindinių savo varžovų – JAV ir Azijos šalių – atžvilgiu. Tačiau jokiu būdu negalima trukdyti moksliniam bendradarbiavimui, į kurį įtrauktos kaip tik šios šalys ir jų mokslinių tyrimų institucijos (9).

9

| 3.10 | Komitetas taip pat konstatuoja, kad įgyvendinti bendrą tarpvalstybinių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programavimą bus itin sunku, nes reikės naujo atviresnio ir bendradarbiavimui palankesnio požiūrio (10), ir kad taip pakeisti suvokimą yra nelengva. |
| --- | --- |

3.10

Komitetas taip pat konstatuoja, kad įgyvendinti bendrą tarpvalstybinių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programavimą bus itin sunku, nes reikės naujo atviresnio ir bendradarbiavimui palankesnio požiūrio (10), ir kad taip pakeisti suvokimą yra nelengva.

10

| 3.11 | Norint sudaryti sąlygas veiksmingiau ir sparčiau taikyti įgytas mokslines žinias, t. y. pasiekti galutinį bendro strateginio programavimo ir savo mokslinių tyrimų pastangų tikslą, būtinai reikės, kad visame procese pakankamai aktyviai dalyvautų privačiojo sektoriaus atstovai. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad bendro programavimo koncepcija sudaro sąlygas tokiam dalyvavimui. Komitetas atkreipia dėmesį ir į tai, kad dėl privačiojo sektoriaus dalyvavimo atsiranda sunkumų, ypač susijusių su rezultatų taikymu, intelektine nuosavybe ir pan. (11). |
| --- | --- |

3.11

Norint sudaryti sąlygas veiksmingiau ir sparčiau taikyti įgytas mokslines žinias, t. y. pasiekti galutinį bendro strateginio programavimo ir savo mokslinių tyrimų pastangų tikslą, būtinai reikės, kad visame procese pakankamai aktyviai dalyvautų privačiojo sektoriaus atstovai. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad bendro programavimo koncepcija sudaro sąlygas tokiam dalyvavimui. Komitetas atkreipia dėmesį ir į tai, kad dėl privačiojo sektoriaus dalyvavimo atsiranda sunkumų, ypač susijusių su rezultatų taikymu, intelektine nuosavybe ir pan. (11).

11

| 3.12 | Naujovių diegimo procesas, t. y. konkretus įgytų mokslinių žinių taikymas, priklausys nuo labai įvairių vietos veiksnių, pvz., esamos infrastruktūros, prieigos prie kapitalo, mokesčių naštos ir mokesčių lengvatų, susijusių su tam tikrų rūšių investicijomis ar pramonės atstovų patirties panašių investicijų rūšių klausimu. Taip pat būtų galima tiesiogiai skatinti investuoti, pvz., atleidžiant nuo mokesčių. Dėl šių veiksnių projektuose gali atsirasti prieštaravimų. |
| --- | --- |

3.12

Naujovių diegimo procesas, t. y. konkretus įgytų mokslinių žinių taikymas, priklausys nuo labai įvairių vietos veiksnių, pvz., esamos infrastruktūros, prieigos prie kapitalo, mokesčių naštos ir mokesčių lengvatų, susijusių su tam tikrų rūšių investicijomis ar pramonės atstovų patirties panašių investicijų rūšių klausimu. Taip pat būtų galima tiesiogiai skatinti investuoti, pvz., atleidžiant nuo mokesčių. Dėl šių veiksnių projektuose gali atsirasti prieštaravimų.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

4.1   Akivaizdu, kad pagal tokią mokslo ir technikos plėtra pagrįstą bendrą programavimo ir sprendimų ieškojimo strategiją pirmenybė turėtų būti teikiama dabartiniams skubiausiems visuomeniniams uždaviniams (klimato kaita, efektyvi energijos gamyba ir vartojimas, įskaitant energijos gamybą iš atsinaujinančių šaltinių, saugumas, visuomenės sveikata ir senėjimas), kad būtų įmanoma pakankamai sparčiai ir veiksmingai rasti ir įgyvendinti sprendimus.

4.2   Tai susiję su svarbiausia strategine fundamentinių tyrimų sritimi (kuri pirmiausia finansuojama viešosiomis lėšomis), bendro strateginio programavimo procesais ir mokslinių tyrimų sprendimais. Todėl itin svarbu gerai valdyti pradinį kiekvieno projekto etapą, pvz., nustatyti pageidaujamus dalyvius ir parengti pakankamai motyvuojančią projekto viziją, kad būtų galima pritraukti kvalifikuotų dalyvių.

4.2.1   Tačiau bet kuriuo atveju reikėtų vengti palikti nuošalyje grynuosius fundamentinius tyrimus. Kaip tik reikėtų stiprinti bendradarbiavimą šioje srityje, nes joje neįmanoma iš anksto tikėtis konkretaus pritaikymo. Iš patirties žinoma, kad būtent fundamentiniai tyrimai davė didžiausių rezultatų, pvz., buvo sukurti lazeriai, kvantinė mechanika ar elektromagnetikos teorija.

4.3   Nors siūlomą bendrą strateginį programavimą vykdys, finansuos ir toliau už jį liks atsakingos dalyvaujančios valstybės narės, vis dėlto reikėtų, kad šiuo pradiniu etapu rengiant bendrą viziją Bendrijos institucijos padėtų pradėti veiklą ir ypač ją koordinuotų. Komisija ir kitos institucijos gali būti tarpininkai, pasirengę pasiūlyti pagalbą, jei jos prireiktų valstybėms narėms, dalyvaujančioms bendro programavimo iniciatyvose. Vėliau Europos Sąjungos Taryba turėtų užtikrinti veiksmingą veiklos stebėseną. Taikant tokį atvirą požiūrį, valstybės narės bus informuojamos apie planuojamas arba įgyvendinamas iniciatyvas.

4.4   Be to, svarbu, kad vykdant bendrą programavimą būtų laikomasi realistiško ir lankstaus požiūrio ir dirbama laipsniškai, siekiant kiek įmanoma padidinti jo galimą struktūruojamąjį poveikį ir naudą visuomenei.

4.5   EESRK mano, kad šiai esminei Bendrijos veiklai būtina nustatyti ir sukurti kokybiškas darbo sąlygas, skatinančias įvairių valstybių narių dalyvavimą, o svarbiausia – sutelkiančias jų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pajėgumus, kad būtų galima remti ir skatinti reikiamą požiūrį „iš apačios į viršų“, visų pirma sutelkti reikiamus finansavimo šaltinius. Todėl Komisija, atsižvelgdama į esamas bendras mokslinių tyrimų programas, turėtų nedelsdama pradėti bendradarbiauti su suinteresuotomis šalimis. Nepaprastai svarbu numatyti pakankamą lėšų judumą ir paramos sistemą.

4.6   Rengiant šias darbo sąlygas reikėtų ne tik atsižvelgti į sinerginį poveikį galinčius turėti veiksnius, bet ir išsamiai išnagrinėti Europos bendro mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programavimo ir konkretaus jų rezultatų įgyvendinimo koncepcijai gresiančius pavojus. Nepakankamai įvertinus šiuos pavojus, daug žadantys sumanymai tikriausiai būtų pasmerkti žlugti įgyvendinimo etape. Iš komunikato ir su juo susijusių dokumentų matyti, kad Komisija deramai atsižvelgė į šiuos veiksnius.

4.7   Bandomąjį projektą, t. y. SET planą būtina atidžiai stebėti ir išanalizuoti atliekamus veiksmus, kad pasitelkus šią patirtį būtų galima vietoje pagerinti Europos bendrą strateginį tarpvalstybinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje programavimo planą. Tai bus praktinis Europos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros atstovų mokymasis.

4.8   Reikėtų įdiegti naujas tarpvalstybines mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos organizavimo struktūras tose srityse, kuriose jos būtų akivaizdžiai naudingos viso žemyno mastu ir tikrai sukurtų pridėtinę vertę. Todėl EESRK mano, kad būtina pasinaudoti visais tų organizacinių struktūrų, kurios jau pasiteisino (pasiekė gerų mokslinių ar tarptautinio bendradarbiavimo rezultatų) arba kurios pajėgios veiksmingai vystytis toliau gebėjimais.

4.9   Komitetas pritaria bendro strateginio mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programavimo ir įgyvendinimo proceso skirstymui į tris etapus:

4.9.1   pirmiausia visai sutartai sričiai reikėtų parengti bendrą viziją ir nustatyti vieną ar daugiau ilgalaikių politiniu lygmeniu patvirtintų tikslų. Ši vizija turėtų būti pagrįsta patikimais elementais, konsultacijomis su suinteresuotomis šalimis, pvz., su moksline bendruomene ir pramonės atstovais, ir bendru programų ir esamų priemonių vertinimu;

bendrą viziją

4.9.2   remiantis šia vizija reikėtų parengti strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, į kurią būtų įtraukti konkretūs, išmatuojami, priimtini, realistiški ir įgyvendinimo grafikas (SMART) tikslai. Ši strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų užtikrinti, kad projekto tikslams bus numatyti būtini žmogiškieji, finansiniai ir organizaciniai ištekliai, kad būtų galima sudaryti sąlygas kuo geriau pasirengti projektui, pasitelkiant reikiamas konkrečios mokslinių tyrimų srities žinias;

strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę

4.9.3   siekiant įgyvendinti strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, reikėtų taikyti ir stiprinti visas viešųjų mokslinių tyrimų priemones (nacionalines ir regionines mokslinių tyrimų programas, mokslinių tyrimų institucijas, tarpvyriausybinio bendradarbiavimo programas, mokslinių tyrimų infrastruktūrą, judumo programas ir pan.). Įgyvendinant darbotvarkę, prireikus būtų galima naudotis ES finansavimu ir bendrosios programos priemonėmis. Reikės užtikrinti reguliarią pažangos stebėseną ir atlikti vertinimus, o apie rezultatus pranešti politiniu lygmeniu.

įgyvendinti strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę

4.10   Kadangi bendro programavimo projektai, kaip ir Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra, bus finansuojami valstybių narių, būtina užtikrinti šio finansavimo koordinavimą. Komitetas pabrėžia, kad būtina tinkama sinergija tarp Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, bendro programavimo ir 7-osios bendrosios programos. Kartu Komitetas pažymi, kad kai kurios valstybės narės nepakankamai rimtai vertina šias iniciatyvas.

4.11   Komitetas teigiamai vertina pasiūlymą sudaryti aukšto lygio bendro programavimo grupę, kuri rengtų plačias viešas konsultacijas su įvairiomis regionų, nacionalinio ir Europos lygmens mokslo bendruomenėmis ir, kai tinkama, privačiu sektoriumi, ir po jų pasiūlytų, kokias bendro programavimo temas pasirinkti. Ši veikla leistų Tarybai, gavus numatomą Komisijos pasiūlymą, patvirtinti bendras programavimo iniciatyvas ne vėliau kaip 2010 m.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  2008 m. gruodžio 3 d. Europos Sąjungos Taryba (16.12) 16775/08, RECH 411; COMPET 551; PRIEDAS.

1

(2)  Žr. nuomonę INT/461, CESE 1021/2009, 2009 6 11 (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  Žr. nuomonę INT/448, CESE 330/2009, 2009 2 26 (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  Žr. nuomonę INT/448, CESE 330/2009, 2009 2 26 (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

4

(5)  Nuomonė INT/450 - CESE 40/2009-2008/0148 (CNS), 2009 1 15 (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

5

(6)  Be šio komunikato, šiais metais Komisija priėmė:

6

| — | 2008 m. balandžio 10 d. rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetams bei kitoms viešosioms mokslinių tyrimų įstaigoms skirtą gerosios praktikos vadovą (COM(2008) 1329) ir |
| --- | --- |

—

2008 m. balandžio 10 d. rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetams bei kitoms viešosioms mokslinių tyrimų įstaigoms skirtą gerosios praktikos vadovą (COM(2008) 1329) ir

| — | 2008 m. gegužės 23 d. komunikatą „Geresnės karjeros ir judumo galimybės. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė“, COM(2008) 317. |
| --- | --- |

—

2008 m. gegužės 23 d. komunikatą „Geresnės karjeros ir judumo galimybės. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė“, COM(2008) 317.

Be to, Komisija šiuo metu rengia Tarybos reglamentą dėl Bendrijos teisinio Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (ERI) pagrindo ir komunikatą „Strateginis Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planas“.

(7)  Žr. nuomonę INT/450, CESE 40/2009 – 2008/0148 (CNS) 2009 1 15 (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

7

(8)  2008 m. liepos 9 d. nuomonė dėl Europos strateginio energetikos technologijų plano (OL C 27, 2009 2 3, p. 53).

8

(9)  Žr. nuomonę INT/461, CESE 1021/2009, 2009 6 11 (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

9

(10)  Žr. nuomonę INT/448, CESE 330/2009, 2009 2 26 (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

10

(11)  Žr. nuomonę INT/448, CESE 330/2009 2009 2 26 (Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

11

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/62

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičią direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo

COM(2008) 602 galutinis – 2008/0191 (COD)

2009/C 228/10

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 47 straipsniu, 2008 m. spalio 22 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičią direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Umberto BURANI.

452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 179 nariams balsavus už, 4 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Santrauka ir išvados

Santrauka ir išvados

| 1.1 | Komitetas pritaria Komisijos iniciatyvai, kuria rodomas noras nuolat atnaujinti priemones, kuriomis siekiama pagerinti ir atnaujinti Bazelio susitarimu nustatytą teisinę sistemą. Komitetas apskritai pritaria siūlomoms įgyvendinimo nuostatoms, tačiau norėtų pateikti tam tikras pastabas dėl atskirų aspektų, nekeičiančių bendros sistemos. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas pritaria Komisijos iniciatyvai, kuria rodomas noras nuolat atnaujinti priemones, kuriomis siekiama pagerinti ir atnaujinti Bazelio susitarimu nustatytą teisinę sistemą. Komitetas apskritai pritaria siūlomoms įgyvendinimo nuostatoms, tačiau norėtų pateikti tam tikras pastabas dėl atskirų aspektų, nekeičiančių bendros sistemos.

| 1.2 | Mišrioms kapitalo priemonėms, turinčioms ir nuosavybės, ir skolos požymių, šiuo metu taikomos nacionalinės taisyklės, kurias būtina suderinti, kad būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos tarptautiniu lygmeniu. Komisija nepateikia tikslaus šių priemonių apibrėžimo, kadangi jos yra įvairių formų ir gali kisti, tačiau nustato pagrindinius šių priemonių tinkamumo kriterijus. Pradinis šių priemonių terminas turi būti ilgesnis negu trisdešimt metų, jos turi būti visiškai apmokėtos ir turėtų padengti visus nuostolius. Be to, jos negali pernelyg išaugti nuosavų lėšų atžvilgiu. Nacionalinėms institucijoms suteikti įgaliojimai įsikišti ir sustabdyti nenormalų augimą. |
| --- | --- |

1.2

Mišrioms kapitalo priemonėms, turinčioms ir nuosavybės, ir skolos požymių, šiuo metu taikomos nacionalinės taisyklės, kurias būtina suderinti, kad būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos tarptautiniu lygmeniu. Komisija nepateikia tikslaus šių priemonių apibrėžimo, kadangi jos yra įvairių formų ir gali kisti, tačiau nustato pagrindinius šių priemonių tinkamumo kriterijus. Pradinis šių priemonių terminas turi būti ilgesnis negu trisdešimt metų, jos turi būti visiškai apmokėtos ir turėtų padengti visus nuostolius. Be to, jos negali pernelyg išaugti nuosavų lėšų atžvilgiu. Nacionalinėms institucijoms suteikti įgaliojimai įsikišti ir sustabdyti nenormalų augimą.

Mišrioms kapitalo priemonėms

| 1.3 | Pasiūlyme susijusių klientų klausimu pažymima rizika, atsirandanti dėl įmonės, nuo kurios finansiškai priklauso kita įmonė, sunkumų, taip pat buvo supaprastinti, suderinti ir pertvarkyti informacijos teikimo reikalavimai. Didžiausia naujovė didelių pozicijų srityje – vienintelės 25 proc. ribos, įskaitant ir tarpbankinius indėlius, įvedimas. EESRK mano, kad šią taisyklę (kuri, be abejonės, buvo nustatyta atsižvelgiant į pastarojo laikotarpio sudėtingus įvykius) reikėtų persvarstyti, kadangi šie indėliai atlieka svarbią likvidumo reguliavimo funkciją, o jų rizikos lygis įprastomis aplinkybėmis, palyginti su kitais pozicijų tipais, yra žemas. |
| --- | --- |

1.3

Pasiūlyme susijusių klientų klausimu pažymima rizika, atsirandanti dėl įmonės, nuo kurios finansiškai priklauso kita įmonė, sunkumų, taip pat buvo supaprastinti, suderinti ir pertvarkyti informacijos teikimo reikalavimai. Didžiausia naujovė didelių pozicijų srityje – vienintelės 25 proc. ribos, įskaitant ir tarpbankinius indėlius, įvedimas. EESRK mano, kad šią taisyklę (kuri, be abejonės, buvo nustatyta atsižvelgiant į pastarojo laikotarpio sudėtingus įvykius) reikėtų persvarstyti, kadangi šie indėliai atlieka svarbią likvidumo reguliavimo funkciją, o jų rizikos lygis įprastomis aplinkybėmis, palyginti su kitais pozicijų tipais, yra žemas.

susijusių klientų

vienintelės 25 proc. ribos, įskaitant ir tarpbankinius indėlius

| 1.4 | Pasiūlyme pateikiama taisyklė, kad emitentai, tarpininkai ir valdytojai, tiesiogiai derėjęsi dėl originalaus susitarimo, dėl kurio susidaro prievolės, jį sudarę ir įforminę, išlaikytų reikšmingą grynąją dalį, ne mažiau kaip 5 procentus pozicijų. Galima teigti, kad šią taisyklę nustatyti paskatino skaudi JAV patirtis, susijusi su turtu padengtais vertybiniais popieriais (angl. Collateralized Debt Obligations – CDO), kurių pobūdis ir kilmė labai skiriasi nuo įprastų vertybinių popierių. EESRK kyla abejonių dėl šios naujos taisyklės poveikio rinkų likvidumui. |
| --- | --- |

1.4

Pasiūlyme pateikiama taisyklė, kad emitentai, tarpininkai ir valdytojai, tiesiogiai derėjęsi dėl originalaus susitarimo, dėl kurio susidaro prievolės, jį sudarę ir įforminę, išlaikytų reikšmingą grynąją dalį, ne mažiau kaip 5 procentus pozicijų. Galima teigti, kad šią taisyklę nustatyti paskatino skaudi JAV patirtis, susijusi su turtu padengtais vertybiniais popieriais (angl. Collateralized Debt Obligations – CDO), kurių pobūdis ir kilmė labai skiriasi nuo įprastų vertybinių popierių. EESRK kyla abejonių dėl šios naujos taisyklės poveikio rinkų likvidumui.

| 1.5 | Valstybėms narėms leidžiama neįtraukti grupės vidaus pozicijų į pozicijų vertės apskaičiavimą, kai sandorio šalių buveinė yra toje pačioje valstybėje narėje. Komitetas gerai žino teisines priežastis, trukdančias taikyti šią taisyklę kitose valstybėse buveines turinčioms sandorio šalims, tačiau teigia, kad įprastomis sąlygomis dėl nesugebėjimo įtraukti užsienio sandorio šalių gali pakenti bendram tam tikros įmonės rizikos įvertinimui. Galimas protingas sprendimas – taikyti išimtį visai grupei, įvertinant kiekvieną atvejį atskirai, ir sustabdyti šios taisyklės taikymą tuomet, kai tik išryškėja kritinės padėties požymiai. |
| --- | --- |

1.5

Valstybėms narėms leidžiama neįtraukti grupės vidaus pozicijų į pozicijų vertės apskaičiavimą, kai sandorio šalių buveinė yra toje pačioje valstybėje narėje. Komitetas gerai žino teisines priežastis, trukdančias taikyti šią taisyklę kitose valstybėse buveines turinčioms sandorio šalims, tačiau teigia, kad įprastomis sąlygomis dėl nesugebėjimo įtraukti užsienio sandorio šalių gali pakenti bendram tam tikros įmonės rizikos įvertinimui. Galimas protingas sprendimas – taikyti išimtį visai grupei, įvertinant kiekvieną atvejį atskirai, ir sustabdyti šios taisyklės taikymą tuomet, kai tik išryškėja kritinės padėties požymiai.

grupės vidaus pozicijų

kai sandorio šalių buveinė yra toje pačioje valstybėje narėje

taikyti išimtį visai grupei, įvertinant kiekvieną atvejį atskirai

| 1.6 | Pasisakydamas dėl ankstesniame punkte nagrinėtos taisyklės ir kalbėdamas bendriau, Komitetas dar kartą pažymi savo nepritarimą principui, pagal kurį valstybėms narėms suteikiama galimybė pasirinkti įgyvendinti ar ne tam tikras nuostatas, kadangi tai prieštarauja derinimo principui ir vienodų konkurencijos sąlygų sudarymui. |
| --- | --- |

1.6

Pasisakydamas dėl ankstesniame punkte nagrinėtos taisyklės ir kalbėdamas bendriau, Komitetas dar kartą pažymi savo nepritarimą principui, pagal kurį valstybėms narėms suteikiama galimybė pasirinkti įgyvendinti ar ne tam tikras nuostatas, kadangi tai prieštarauja derinimo principui ir vienodų konkurencijos sąlygų sudarymui.

pagal kurį valstybėms narėms suteikiama galimybė pasirinkti įgyvendinti ar ne tam tikras nuostatas,

| 1.7 | EESRK mano, kad specialus dėmesys turėtų būti skirtas rizikai, kurią kelia galima pozicija, susijusi su nepanaudotų kredito linijų kreditinėse kortelėse naudojimu. Ši pozicija gali greitai tapti svarbi, kai ribojami vartojimo ir hipotekiniai kreditai. |
| --- | --- |

1.7

EESRK mano, kad specialus dėmesys turėtų būti skirtas rizikai, kurią kelia galima pozicija, susijusi su nepanaudotų kredito linijų kreditinėse kortelėse naudojimu. Ši pozicija gali greitai tapti svarbi, kai ribojami vartojimo ir hipotekiniai kreditai.

kreditinėse kortelėse

| 1.8 | Pasiūlyme priimti direktyvą siūloma naujų taisyklių dėl priežiūros priemonių, skirtų kontrolės veiksmingumui didinti. Pirmiausia kalbama apie „sistemai svarbius filialus“, kuriuos prižiūrės priimančios šalies įstaigos, kai bus pripažinta, kad padėtis yra kritiška ir sutarus su susijusios valstybės valdžios institucijomis. EESRK tam pritaria, tačiau pabrėžia, kad reikia priemonių, kurios būtų taikomos skubiais ir nenumatytais atvejais. |
| --- | --- |

1.8

Pasiūlyme priimti direktyvą siūloma naujų taisyklių dėl priežiūros priemonių, skirtų kontrolės veiksmingumui didinti. Pirmiausia kalbama apie „sistemai svarbius filialus“, kuriuos prižiūrės priimančios šalies įstaigos, kai bus pripažinta, kad padėtis yra kritiška ir sutarus su susijusios valstybės valdžios institucijomis. EESRK tam pritaria, tačiau pabrėžia, kad reikia priemonių, kurios būtų taikomos skubiais ir nenumatytais atvejais.

priežiūros priemonių

sistemai svarbius filialus

| 1.9 | Galiausiai, EESRK džiaugiasi priežiūros institucijų kolegijų įsteigimu, kurias steigia konsoliduotos priežiūros institucija ir kurioms priklauso valstybių narių, kuriose yra įsikūrusios tam tikros grupės bendrovės, institucijos. Ši iniciatyva pagerins grupių priežiūros veiksmingumą ir paskatins greičiau priimti tinkamas priemones, kai jų prireiks. |
| --- | --- |

1.9

Galiausiai, EESRK džiaugiasi priežiūros institucijų kolegijų įsteigimu, kurias steigia konsoliduotos priežiūros institucija ir kurioms priklauso valstybių narių, kuriose yra įsikūrusios tam tikros grupės bendrovės, institucijos. Ši iniciatyva pagerins grupių priežiūros veiksmingumą ir paskatins greičiau priimti tinkamas priemones, kai jų prireiks.

priežiūros institucijų kolegijų

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Finansų rinkų krizė paskatino Komisiją paspartinti jau pradėtą darbą siekiant sugriežtinti ir, prireikus, pakeisti šiuo metu galiojančias taisykles dėl finansų įstaigų kapitalo reikalavimų sistemos, kurios buvo priimtos pagal susitarimą Bazelis II ir įteisintos direktyvomis 2006/48/EB ir 2006/49/EB. Pažymėtina, kad naujos taisyklės jau buvo pradėtos svarstyti, kai prasidėjo krizė. Struktūrinė rinkų reforma turėtų būti pradėta įgyvendinti paskelbus baltąją knygą, kurią ketinama priimti 2009 m. birželio mėn. Pasiūlyme pateikiamos taisyklės, kuriomis siekiama:






  — | normalizuoti padėtį valstybėse narėse, kurios taiko ankstesnės direktyvos 3 straipsnyje numatytas išimtis, susijusias su bankų tinklams taikomomis nuostatomis, leidžiančiomis nukrypti nuo rizikos ribojimo reikalavimų, ir sudaryti galimybę šias išimtis taikyti kitose valstybėse narėse. Šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikomos bankų tinklams, kurių turtas viršija 331 mlrd. EUR ir kurie turi daugiau kaip 5 mln. narių (kooperatyvai, centrinių įstaigų kontroliuojami bankai), |
| --- | --- | --- |

2.1

Finansų rinkų krizė paskatino Komisiją paspartinti jau pradėtą darbą siekiant sugriežtinti ir, prireikus, pakeisti šiuo metu galiojančias taisykles dėl finansų įstaigų kapitalo reikalavimų sistemos, kurios buvo priimtos pagal susitarimą Bazelis II ir įteisintos direktyvomis 2006/48/EB ir 2006/49/EB. Pažymėtina, kad naujos taisyklės jau buvo pradėtos svarstyti, kai prasidėjo krizė. Struktūrinė rinkų reforma turėtų būti pradėta įgyvendinti paskelbus baltąją knygą, kurią ketinama priimti 2009 m. birželio mėn. Pasiūlyme pateikiamos taisyklės, kuriomis siekiama:

—

normalizuoti padėtį valstybėse narėse, kurios taiko ankstesnės direktyvos 3 straipsnyje numatytas išimtis, susijusias su bankų tinklams taikomomis nuostatomis, leidžiančiomis nukrypti nuo rizikos ribojimo reikalavimų, ir sudaryti galimybę šias išimtis taikyti kitose valstybėse narėse. Šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikomos bankų tinklams, kurių turtas viršija 331 mlrd. EUR ir kurie turi daugiau kaip 5 mln. narių (kooperatyvai, centrinių įstaigų kontroliuojami bankai),

bankų tinklams

| — | nustatyti principus ir taisykles, kurie nebuvo įforminti Bendrijos taisyklėmis, ypač mišrių kapitalo priemonių atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

nustatyti principus ir taisykles, kurie nebuvo įforminti Bendrijos taisyklėmis, ypač mišrių kapitalo priemonių atžvilgiu,

mišrių kapitalo priemonių

| — | patikslinti krizių valdymo priežiūros sistemą ir sukurti priežiūros institucijų kolegijas. |
| --- | --- |

—

patikslinti krizių valdymo priežiūros sistemą ir sukurti priežiūros institucijų kolegijas.

priežiūros institucijų kolegijas

| 2.2 | Prieš pateikiant pasiūlymą, buvo surengta vieša suinteresuotų šalių internetinė konsultacija. Rengiant tekstą buvo atsižvelgta į pateiktas pastabas, tačiau buvo laikomasi pagrindinių konsultacijos pagrindą sudariusių principų:






  — | tarpbankinės pozicijos nėra nerizikingos ir joms turi būti taikomi tam tikri apribojimai, |
| --- | --- | --- |

2.2

Prieš pateikiant pasiūlymą, buvo surengta vieša suinteresuotų šalių internetinė konsultacija. Rengiant tekstą buvo atsižvelgta į pateiktas pastabas, tačiau buvo laikomasi pagrindinių konsultacijos pagrindą sudariusių principų:

—

tarpbankinės pozicijos nėra nerizikingos ir joms turi būti taikomi tam tikri apribojimai,

| — | pozicijas keičiant vertybiniais popieriais, iniciatoriai ir rėmėjai (tarpininkai) turėtų pasilikti rizikos dalį. Be to, rizikos kilmės ir paskirstymo (angl. originate to distribute) verslo modelio atveju būtinai reikia užtikrinti deramą patikrinimą ir griežtumą, |
| --- | --- |

—

pozicijas keičiant vertybiniais popieriais, iniciatoriai ir rėmėjai (tarpininkai) turėtų pasilikti rizikos dalį. Be to, rizikos kilmės ir paskirstymo (angl. originate to distribute) verslo modelio atveju būtinai reikia užtikrinti deramą patikrinimą ir griežtumą,

originate to distribute

| — | reikia steigti visų tarptautinių bankų priežiūros institucijų kolegijas ir reikalauti, kad jose dalyvaujančios institucijos susitartų dėl tarpininkavimo mechanizmo padedant Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetui. |
| --- | --- |

—

reikia steigti visų tarptautinių bankų priežiūros institucijų kolegijas ir reikalauti, kad jose dalyvaujančios institucijos susitartų dėl tarpininkavimo mechanizmo padedant Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetui.

| 2.3 | EESRK džiaugiasi dėl bendros Komisijos pasiūlymų krypties ir iš principo jai pritaria. Pastarojo meto įvykiai ir ypač įvairūs incidentai ir nusikalstami veiksmai neigiamai paveikė visuomenės pasitikėjimą visa finansų sistema, todėl būtina imtis tinkamų priemonių. Tačiau reikėtų vengti, kad dėl griežtų rizikos ribojimo taisyklių pernelyg nenukentėtų operatoriai ir jų klientai. Krizės metu paaiškėjo, kad rizikos ribojimo taisyklės užtikrina rinkų stabilumą ir patikimumą ir atlieka labai svarbų socialinį vaidmenį. |
| --- | --- |

2.3

EESRK džiaugiasi dėl bendros Komisijos pasiūlymų krypties ir iš principo jai pritaria. Pastarojo meto įvykiai ir ypač įvairūs incidentai ir nusikalstami veiksmai neigiamai paveikė visuomenės pasitikėjimą visa finansų sistema, todėl būtina imtis tinkamų priemonių. Tačiau reikėtų vengti, kad dėl griežtų rizikos ribojimo taisyklių pernelyg nenukentėtų operatoriai ir jų klientai. Krizės metu paaiškėjo, kad rizikos ribojimo taisyklės užtikrina rinkų stabilumą ir patikimumą ir atlieka labai svarbų socialinį vaidmenį.

3.   Mišrios kapitalo priemonės

Mišrios kapitalo priemonės

3.1   Mišrios kapitalo priemonės yra vertybiniai popieriai, turintys ir nuosavybės (akcijų), ir skolos (įmonių obligacijos) požymių; jos duoda daugiau pajamų už įmonių obligacijas, tačiau nesuteikia balsavimo teisių arba suteikia labiau apribotas balsavimo teises nei akcijos.

Mišrios kapitalo priemonės

3.1.1   Kadangi ES teisės aktų nebuvo, valstybių narių mišraus kapitalo priemonių tinkamumo kriterijai ėmė skirtis. Dėl to bankų, veikiančių tarpvalstybinėje rinkoje, konkurencijos sąlygos tampa nevienodos ir atsiranda galimybė pasinaudoti reguliuojamuoju arbitražu. Komisija nepateikia tikslaus mišrių kapitalo priemonių apibrėžimo, kadangi mano, kad jis nuolatinių inovacijų aplinkoje greitai pasentų ir būtų neišsamus. Todėl Komisija pasirinko pateikti pagrindinius šių priemonių tinkamumo kriterijus.

3.1.2   Šiuo metu paprastai priemonės, tinkamos būti bankų pradinėmis nuosavomis lėšomis (1 pakopos kapitalas), gali būti tos, kuriomis visiškai padengiami nuostoliai; tai apima ir mišrias kapitalo priemones, kurios turi atitikti ne tik pirmiau minėtą kriterijų, bet ir turi būti nuolat prieinamos ir labai subordinuotos pretenzijos likvidavimo atveju. Dėl šių sąlygų susitarta G10 lygmeniu 1998 m., tačiau jos neperkeltos į ES teisės aktus.

3.1.3   Kitais paaiškinimais ir sąlygomis nustatyta, kad mišrios kapitalo priemonės turi būti arba neterminuotos, arba pradinis jų terminas turi būti ilgesnis negu trisdešimt metų. Įprastomis sąlygomis jos visiškai padengia nuostolius ir yra labai subordinuotos pretenzijos likvidavimo atveju. Taigi, šios priemonės padeda įstaigoms saugiai tęsti veiklą ir netrukdyti joms atstatyti kapitalo. EESRK pritaria priemonėms, kurias nori priimti Komisija.

3.2   Komisijos pasiūlyme taip pat numatoma keletas kiekybinių apribojimų mišrioms kapitalo priemonėms, kuriomis nereikėtų pasikliauti taip, kad nukentėtų akcinis kapitalas arba nuosavas kapitalas tuo atveju, kai įstaiga neturi akcinio kapitalo. Priežiūros institucijos gali leisti nesilaikyti ribų kritinėse situacijose.

kiekybinių apribojimų mišrioms kapitalo priemonėms

3.2.1   Pateiktos specialios nuostatos akcininkų neturintiems bankams, pavyzdžiui, kooperatyvams. Narių sertifikatai, kurie apibrėžiami kaip „labiausiai subordinuotos priemonės“, turėtų būti vertinami kaip konvertuojamos mišrios kapitalo priemonės tokiu mastu, kiek atitinkamas kapitalas buvo apmokėtas.

3.3   Mišriam kapitalui numatytos taikyti naujos tiek kokybinio, tiek kiekybinio pobūdžio priemonės gali padaryti poveikį finansų pramonės ateities strategijoms. Per trumpą laiką padaryti drastiški pokyčiai gali rinkose sukelti sumaištį. Komisija siūlo direktyvoje nustatyti trisdešimties metų pereinamąjį laikotarpį. EESRK mano, kad tai yra tinkamas laikotarpis, atsižvelgiant į dabartinę padėtį ir į tai, kaip ši padėtis greičiausiai kis vidutiniuoju laikotarpiu. Nors tai gali būti rizikinga ilguoju laikotarpiu, nėra jokių kitų tinkamų alternatyvų.

trisdešimties metų pereinamąjį laikotarpį

4.   Didelės pozicijos

Didelės pozicijos

| 4.1 | Didelėms pozicijoms taikomos nuostatos patvirtintos 1992 m., ir nuo to laiko nebuvo padaryta jokių pakeitimų. Dabartiniai įvykiai parodė, kad būtinos naujos taisyklės. Komisijos pasiūlyme daugiau dėmesio skiriama rizikai, neatsiejamai nuo tam tikrų pozicijų, ir siekiama sumažinti duomenų rinkimo išlaidas, padidinti skaidrumą ir sudaryti vienodesnes konkurencijos sąlygas. |
| --- | --- |

4.1

Didelėms pozicijoms taikomos nuostatos patvirtintos 1992 m., ir nuo to laiko nebuvo padaryta jokių pakeitimų. Dabartiniai įvykiai parodė, kad būtinos naujos taisyklės. Komisijos pasiūlyme daugiau dėmesio skiriama rizikai, neatsiejamai nuo tam tikrų pozicijų, ir siekiama sumažinti duomenų rinkimo išlaidas, padidinti skaidrumą ir sudaryti vienodesnes konkurencijos sąlygas.

| 4.2 | Pakeista susijusių klientų apibrėžtis. Iki šiol pagrindinis dėmesys buvo skiriamas rizikai, kai subjektas gali patirti sunkumų dėl kito subjekto finansinių problemų. Pastarojo meto pokyčiai parodė, kad dvi ar daugiau įmonių gali susidurti su didelė rizika dėl subjekto, nuo kurio jos priklauso finansiškai, problemų. |
| --- | --- |

4.2

Pakeista susijusių klientų apibrėžtis. Iki šiol pagrindinis dėmesys buvo skiriamas rizikai, kai subjektas gali patirti sunkumų dėl kito subjekto finansinių problemų. Pastarojo meto pokyčiai parodė, kad dvi ar daugiau įmonių gali susidurti su didelė rizika dėl subjekto, nuo kurio jos priklauso finansiškai, problemų.

susijusių klientų

| 4.3 | Be to, supaprastinti ir suderinti daug kainuojantys ir sudėtingi informacijos teikimo reikalavimai, kurie reikalavo daug išlaidų ir kėlė sektoriui problemų. Akivaizdžiausias pokytis – reikalavimas pranešti apie dvidešimt didžiausių konsoliduotų pozicijų, kai naudojamas vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas. Taikytos įvairios ribos pakeistos vienintele 25 proc. riba. |
| --- | --- |

4.3

Be to, supaprastinti ir suderinti daug kainuojantys ir sudėtingi informacijos teikimo reikalavimai, kurie reikalavo daug išlaidų ir kėlė sektoriui problemų. Akivaizdžiausias pokytis – reikalavimas pranešti apie dvidešimt didžiausių konsoliduotų pozicijų, kai naudojamas vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas. Taikytos įvairios ribos pakeistos vienintele 25 proc. riba.

informacijos teikimo reikalavimai

pranešti apie dvidešimt didžiausių konsoliduotų pozicijų

| 4.4 | Atsisakyta didžiosios dalies įvairių išimčių, kurias dažnai buvo sunku suprasti. Paliktos tik tos, kurių tolesnis taikymas, manytina, nekels didelės rizikos. Nors išimčių sąrašas ir toliau lieka pakankamai ilgas, tačiau apskritai šis sąrašas atitinka kruopščiai nustatytus atsargumo kriterijus. |
| --- | --- |

4.4

Atsisakyta didžiosios dalies įvairių išimčių, kurias dažnai buvo sunku suprasti. Paliktos tik tos, kurių tolesnis taikymas, manytina, nekels didelės rizikos. Nors išimčių sąrašas ir toliau lieka pakankamai ilgas, tačiau apskritai šis sąrašas atitinka kruopščiai nustatytus atsargumo kriterijus.

išimčių

| 4.5 | EESRK iš esmės pritaria siūlomoms naujoms taisyklėms, tačiau pateikia keletą pastabų dėl kai kurių svarbių aspektų:






  4.5.1 | 111 straipsnio 1 dalyje, apie kurią kalbama šio dokumento 4.3 punkte, nustatyta vienintelė 25 proc. riba ir yra taip pat taikoma tarpbankiniams indėliams. Galima suprasti kodėl nustatyta ši taisyklė: per trumpą laiką žlugo bankai, kurie iki tol atrodė nesugriaunami. Tačiau taisyklės – kurios paprastai turėtų būti nustatomos tam, kad padėtų išspręsti sudėtingiausias problemas – neturi būti kuriamos remiantis „katastrofų scenarijais“. Taikant per žemą rizikos ribą, kaip tai atrodo bus daroma tarpbankinių indėlių atveju, ribojamas likvidumas apskritai ir ypač rinkoms išgyvenant sudėtingą laikotarpį. Todėl vertėtų persvarstyti šią nuostatą ir nustatyti aukštesnę ribą trumpalaikėms tarpbankinėms paskoloms, juo labiau kad 25 proc. riba būtų taikoma nebeatsižvelgiant į jų terminą. Ypač dabartiniu laikotarpiu trumpalaikės tarpbankinės paskolos gali tapti veiksniu, padedančiu reguliuoti rinkos likvidumą. Be to, paprastai tokių paskolų rizika yra mažesnė nei kito tipo pozicijų. Pastarojo laikotarpio įvykiai – tai ypatingos padėties rezultatas, todėl nekyla abejonių dėl šio principo pagrįstumo, tačiau ypatingoms aplinkybėms būtinos ypatingos priemonės, tuo tarpu įprastomis sąlygoms turi galioti „įprastos“ taisyklės. |
| --- | --- | --- |

4.5

EESRK iš esmės pritaria siūlomoms naujoms taisyklėms, tačiau pateikia keletą pastabų dėl kai kurių svarbių aspektų:

keletą pastabų

4.5.1

111 straipsnio 1 dalyje, apie kurią kalbama šio dokumento 4.3 punkte, nustatyta vienintelė 25 proc. riba ir yra taip pat taikoma tarpbankiniams indėliams. Galima suprasti kodėl nustatyta ši taisyklė: per trumpą laiką žlugo bankai, kurie iki tol atrodė nesugriaunami. Tačiau taisyklės – kurios paprastai turėtų būti nustatomos tam, kad padėtų išspręsti sudėtingiausias problemas – neturi būti kuriamos remiantis „katastrofų scenarijais“. Taikant per žemą rizikos ribą, kaip tai atrodo bus daroma tarpbankinių indėlių atveju, ribojamas likvidumas apskritai ir ypač rinkoms išgyvenant sudėtingą laikotarpį. Todėl vertėtų persvarstyti šią nuostatą ir nustatyti aukštesnę ribą trumpalaikėms tarpbankinėms paskoloms, juo labiau kad 25 proc. riba būtų taikoma nebeatsižvelgiant į jų terminą. Ypač dabartiniu laikotarpiu trumpalaikės tarpbankinės paskolos gali tapti veiksniu, padedančiu reguliuoti rinkos likvidumą. Be to, paprastai tokių paskolų rizika yra mažesnė nei kito tipo pozicijų. Pastarojo laikotarpio įvykiai – tai ypatingos padėties rezultatas, todėl nekyla abejonių dėl šio principo pagrįstumo, tačiau ypatingoms aplinkybėms būtinos ypatingos priemonės, tuo tarpu įprastomis sąlygoms turi galioti „įprastos“ taisyklės.

aukštesnę ribą trumpalaikėms tarpbankinėms paskoloms

| 4.5.2 | 113 straipsnio d punkto 4 dalyje teigiama, kad valstybės narės gali netaikyti 111 straipsnio 1 dalies tam tikroms pozicijoms. Nuosekliai laikydamasis savo pozicijos panašių atvejų atžvilgiu, EESRK griežtai nepritaria bet kokioms priemonėms, kurios gali iškreipti vienodas konkurencijos sąlygas . Šią nuostatą padarius labiau pasirenkamojo, o ne privalomojo pobūdžio, bus sulėtintas suderinimo procesas. EESRK gerai žino, kad kai išsiskiria nuomonės, gali prireikti veikti pragmatiškai ir nustatyti pasirinkimo galimybę, užuot nustačius įpareigojimą. Komitetas taip pat mano, kad visose direktyvose visos nuostatos turi būti pateiktos aiškiai, ir nurodyti, ar tai yra įpareigojimas, ar draudimas; dėl pasirinkimo galimybių tokių nuostatų atžvilgiu turėtų būti sprendžiama Parlamento diskusijose ir Taryboje. Tokios diskusijos padidintų socialinių partnerių informuotumą apie visus tam tikros priemonės argumentus už ir prieš, kartu būtų padidintas skaidrumas. |
| --- | --- |

4.5.2

113 straipsnio d punkto 4 dalyje teigiama, kad valstybės narės gali netaikyti 111 straipsnio 1 dalies tam tikroms pozicijoms. Nuosekliai laikydamasis savo pozicijos panašių atvejų atžvilgiu, EESRK griežtai nepritaria bet kokioms priemonėms, kurios gali iškreipti vienodas konkurencijos sąlygas . Šią nuostatą padarius labiau pasirenkamojo, o ne privalomojo pobūdžio, bus sulėtintas suderinimo procesas. EESRK gerai žino, kad kai išsiskiria nuomonės, gali prireikti veikti pragmatiškai ir nustatyti pasirinkimo galimybę, užuot nustačius įpareigojimą. Komitetas taip pat mano, kad visose direktyvose visos nuostatos turi būti pateiktos aiškiai, ir nurodyti, ar tai yra įpareigojimas, ar draudimas; dėl pasirinkimo galimybių tokių nuostatų atžvilgiu turėtų būti sprendžiama Parlamento diskusijose ir Taryboje. Tokios diskusijos padidintų socialinių partnerių informuotumą apie visus tam tikros priemonės argumentus už ir prieš, kartu būtų padidintas skaidrumas.

griežtai nepritaria bet kokioms priemonėms, kurios gali iškreipti vienodas konkurencijos sąlygas

| 4.5.3 | Tokia išimtis būtų taikoma kredito įstaigos pozicijoms savo pagrindinei įmonei ar kitoms grupės įmonėms tuo atveju (80 straipsnio 7 dalies d punktas), jei sandorio šalių buveinės yra toje pačioje valstybėje narėje. Toks apribojimas yra žalingas tarpvalstybinėms grupėms ir nedidina rinkos saugumo. Į išimtį reikėtų įtraukti centralizuotai valdomos grupės vidaus pozicijas, kurias valdo įstaigos, kurioms taikoma konsoliduota priežiūra. Siūlomas sprendimas prieštarauja faktui, kad nacionaliniai įstatymai dėl likvidavimo ir bankroto draudžia perkelti lėšas iš vienos įstaigos į kitą, kai pirmoji įrodo, kad jos būklė kritiška ar kad jai gresia bankrotas. Be to, šios direktyvos tikslas yra įvertinti bendrą grupės riziką, neatsižvelgiant į priemones, skirtas galimoms nepaprastosioms padėtims spręsti. |
| --- | --- |

4.5.3

Tokia išimtis būtų taikoma kredito įstaigos pozicijoms savo pagrindinei įmonei ar kitoms grupės įmonėms tuo atveju (80 straipsnio 7 dalies d punktas), jei sandorio šalių buveinės yra toje pačioje valstybėje narėje. Toks apribojimas yra žalingas tarpvalstybinėms grupėms ir nedidina rinkos saugumo. Į išimtį reikėtų įtraukti centralizuotai valdomos grupės vidaus pozicijas, kurias valdo įstaigos, kurioms taikoma konsoliduota priežiūra. Siūlomas sprendimas prieštarauja faktui, kad nacionaliniai įstatymai dėl likvidavimo ir bankroto draudžia perkelti lėšas iš vienos įstaigos į kitą, kai pirmoji įrodo, kad jos būklė kritiška ar kad jai gresia bankrotas. Be to, šios direktyvos tikslas yra įvertinti bendrą grupės riziką, neatsižvelgiant į priemones, skirtas galimoms nepaprastosioms padėtims spręsti.

kredito įstaigos pozicijoms savo pagrindinei įmonei

tarpvalstybinėms grupėms

Į išimtį reikėtų įtraukti

grupės vidaus pozicijas

bendrą grupės riziką

| 4.5.4 | Vienas iš galimų sprendimų galėtų būti kiekvienu atveju atskirai nustatomas išimties taikymas pozicijoms, susijusioms su pagrindine įmone ir kitomis grupės įmonėmis, kurių buveinės yra kitose valstybėse narėse, t. y. kai visa grupė nekelia abejonių dėl jos patikimumo artimiausiu metu. Leidimas suteikti išimtį galėtų būti sustabdytas iškart, kai tik priežiūros institucijos nutars, kad įmonė ar grupė turi sunkumų požymių. |
| --- | --- |

4.5.4

Vienas iš galimų sprendimų galėtų būti kiekvienu atveju atskirai nustatomas išimties taikymas pozicijoms, susijusioms su pagrindine įmone ir kitomis grupės įmonėmis, kurių buveinės yra kitose valstybėse narėse, t. y. kai visa grupė nekelia abejonių dėl jos patikimumo artimiausiu metu. Leidimas suteikti išimtį galėtų būti sustabdytas iškart, kai tik priežiūros institucijos nutars, kad įmonė ar grupė turi sunkumų požymių.

visa grupė nekelia abejonių dėl jos patikimumo artimiausiu metu

| 4.6 | Nuostata dėl „pozicijų, atsirandančių dėl nepanaudotų kredito galimybių, kurios priskiriamos mažos rizikos nebalansiniams straipsniams,“ (113 straipsnis) reikalauja specialaus dėmesio. Bendras kredito kortelės sąskaitai suteikiamas kredito limitas yra didelis, ypač kai kalbama apie tam tikrus įstaigų tipus. Kredito suvaržymo laikotarpiu, nepanaudoto kredito riba gali labai sparčiai sumažėti. EESRK mano, kad būtina atidžiai ir apdairiai įvertinti galimas pozicijas, susijusias su nepanaudotu kortelės sąskaitai suteikiamu kreditu. |
| --- | --- |

4.6

Nuostata dėl „pozicijų, atsirandančių dėl nepanaudotų kredito galimybių, kurios priskiriamos mažos rizikos nebalansiniams straipsniams,“ (113 straipsnis) reikalauja specialaus dėmesio. Bendras kredito kortelės sąskaitai suteikiamas kredito limitas yra didelis, ypač kai kalbama apie tam tikrus įstaigų tipus. Kredito suvaržymo laikotarpiu, nepanaudoto kredito riba gali labai sparčiai sumažėti. EESRK mano, kad būtina atidžiai ir apdairiai įvertinti galimas pozicijas, susijusias su nepanaudotu kortelės sąskaitai suteikiamu kreditu.

pozicijų, atsirandančių dėl nepanaudotų kredito galimybių, kurios priskiriamos mažos rizikos nebalansiniams straipsniams

kredito kortelės sąskaitai suteikiamas kredito limitas yra didelis

galimas pozicijas, susijusias su nepanaudotu

kreditu

5.   Pakeitimas vertybiniais popieriais

Pakeitimas vertybiniais popieriais

5.1   Naujame 122 bis straipsnyje numatyta, kad emitentai, tarpininkai ir valdytojai privalo įsipareigoti investuojančiai kredito įstaigai, nedalyvavusiai sudarant originalų susitarimą, dėl kurio susidaro prievolės, išlaikyti reikšmingą grynąją dalį, ne mažiau kaip 5 procentus pozicijų.

5.2   Akivaizdu, kad šią nuostatą paskatino priimti skaudi JAV patirtis, susijusi su turtu padengtais vertybiniais popieriais (angl. collateralized debt obligations – CDO) ir atrodytų visiškai pagrįsta. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį, kad dabartines aplinkybes iš esmės paskatino ne emitentų nemokumas, o veikiau labai abejotina hipotekinių kreditų, kuriais pagrįsti CDO, kokybė, o JAV vadovybė pareiškė, kad tai yra neatsakingai suteiktų hipotekinių kreditų ir nepakankamai griežtų taisyklių rezultatas. Faktai parodė, kad šis taip vadinamas pavienis atvejis sulaukė pasaulinio atgarsio. Tačiau CDO atvejo nereikėtų taikyti visiems arba beveik visiems akcionavimo mechanizmams, priemonei, kuri padeda užtikrinti rinkų likvidumą.

collateralized debt obligations

5.2.1   Įvedus akcionavimo kredito riziką, bus labai suvaržyta kredito įstaigų veikla. EESRK prašo atidžiai įvertinti šios priemonės pasekmes. Jos galėtų labai neigiamai paveikti rinkų likvidumą, ypač kredito suvaržymo laikotarpiu.

6.   Priežiūros priemonės

Priežiūros priemonės

| 6.1 | Pasaulio finansų rinkas sukrėtusi krizė parodė, kad būtina persvarstyti priežiūros metodus ir struktūras siekiant išvengti sisteminių krizių ir reaguoti į nepaprastąsias padėtis. |
| --- | --- |

6.1

Pasaulio finansų rinkas sukrėtusi krizė parodė, kad būtina persvarstyti priežiūros metodus ir struktūras siekiant išvengti sisteminių krizių ir reaguoti į nepaprastąsias padėtis.

| 6.2 | Persvarstytos taisyklės dėl keitimosi informacija ir bendradarbiavimo. 42a straipsnyje nustatoma „sistemai svarbių filialų“ sąvoka ir pripažįstama, kad tam tikrais atvejais priimančios šalies interesai turi viršenybę prieš buveinės valstybės narės principą. EESRK visiškai pritaria šiam lemiamą vaidmenį atliekančiam požiūriui. |
| --- | --- |

6.2

Persvarstytos taisyklės dėl keitimosi informacija ir bendradarbiavimo. 42a straipsnyje nustatoma „sistemai svarbių filialų“ sąvoka ir pripažįstama, kad tam tikrais atvejais priimančios šalies interesai turi viršenybę prieš buveinės valstybės narės principą. EESRK visiškai pritaria šiam lemiamą vaidmenį atliekančiam požiūriui.

keitimosi informacija

bendradarbiavimo

sistemai svarbių filialų

priimančios šalies interesai turi viršenybę prieš buveinės valstybės narės principą

| 6.3 | Iš esmės pagal naujas taisykles priimančios šalies kompetentingos institucijos gali paprašyti, buveinės valstybės narės priežiūros institucijos arba, prireikus, konsoliduotos priežiūros institucijos laikyti „svarbiu“ sistemai jų šalyje veikiantį filialą, kurio rinkos dalis viršija 2 proc. arba tuo atveju, jei to filialo veikla labai svarbi nacionalinei rinkai. Prašyme turi būti pateiktas tam tikras „poveikio vertinimas“ (tikintis galimo mokėjimų, kliringo ir atsiskaitymo operacijų sistemų sustabdymo ar nutraukimo) ir tokių priemonių poveikis šalies rinkai. |
| --- | --- |

6.3

Iš esmės pagal naujas taisykles priimančios šalies kompetentingos institucijos gali paprašyti, buveinės valstybės narės priežiūros institucijos arba, prireikus, konsoliduotos priežiūros institucijos laikyti „svarbiu“ sistemai jų šalyje veikiantį filialą, kurio rinkos dalis viršija 2 proc. arba tuo atveju, jei to filialo veikla labai svarbi nacionalinei rinkai. Prašyme turi būti pateiktas tam tikras „poveikio vertinimas“ (tikintis galimo mokėjimų, kliringo ir atsiskaitymo operacijų sistemų sustabdymo ar nutraukimo) ir tokių priemonių poveikis šalies rinkai.

paprašyti

poveikio vertinimas

| 6.4 | Sudaromas tvarkaraštis, pagal kurį vyksta filialo paskelbimo „svarbiu“ procedūra. Be to, būtų naudinga nustatyti taisykles, kurios būtų taikomos kritinėse situacijose (130 straipsnis) ir leistų priimti skubias priemones. Naujai kuriamos priežiūros institucijų kolegijos (131 bis straipsnis, žr. 6.5 punktą) ir jau veikiantis Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas turėtų užtikrinti supaprastintas procedūras ir reikalingas garantijas. |
| --- | --- |

6.4

Sudaromas tvarkaraštis, pagal kurį vyksta filialo paskelbimo „svarbiu“ procedūra. Be to, būtų naudinga nustatyti taisykles, kurios būtų taikomos kritinėse situacijose (130 straipsnis) ir leistų priimti skubias priemones. Naujai kuriamos priežiūros institucijų kolegijos (131 bis straipsnis, žr. 6.5 punktą) ir jau veikiantis Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas turėtų užtikrinti supaprastintas procedūras ir reikalingas garantijas.

taisykles, kurios būtų taikomos kritinėse situacijose

bis

| 6.5 | Priežiūros institucijų kolegijos (131 bis straipsnis), kurias įsteigia konsoliduotos priežiūros institucijos ir kuriose dalyvauja susijusios valstybės narės institucijos, ypač naudingos. Pagrindinis priežiūros institucijų kolegijų uždavinys – vykdyti nuolatinę ir veiksmingą tarpvalstybinių grupių kontrolę (ir, tikėkimės, priimti skubias priemones kritinių situacijų atvejais) keičiantis informacija ir bendrai kuriant tinkamus priežiūros metodus. EESRK palankiai vertina šį sprendimą ir visas siūlomas kontrolės taisykles, kurios atitinka pirmiau tekste skelbtas veiksmingesnes programas ir Finansinių paslaugų forumo (angl. Financial Services Forum) pageidavimus. |
| --- | --- |

6.5

Priežiūros institucijų kolegijos (131 bis straipsnis), kurias įsteigia konsoliduotos priežiūros institucijos ir kuriose dalyvauja susijusios valstybės narės institucijos, ypač naudingos. Pagrindinis priežiūros institucijų kolegijų uždavinys – vykdyti nuolatinę ir veiksmingą tarpvalstybinių grupių kontrolę (ir, tikėkimės, priimti skubias priemones kritinių situacijų atvejais) keičiantis informacija ir bendrai kuriant tinkamus priežiūros metodus. EESRK palankiai vertina šį sprendimą ir visas siūlomas kontrolės taisykles, kurios atitinka pirmiau tekste skelbtas veiksmingesnes programas ir Finansinių paslaugų forumo (angl. Financial Services Forum) pageidavimus.

Priežiūros institucijų kolegijos

bis

Financial Services Forum

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/66

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje

COM(2008) 640 galutinis – 2008/0194 (COD)

2009/C 228/11

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2008 m. spalio 30 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje“

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Umberto BURANI.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 24 d. posėdyje), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 178 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas pritaria svarbiausiems Komisijos pasiūlymo, kuriuo visų pirma siekiama išplėsti reglamente dėl tarptautinių mokėjimų sistemų numatytas operacijas apimant tiesioginio debeto operacijas, teiginiams. Ši iniciatyva iš esmės atitinka Komisijos poziciją, pagal kurią siekiama euro zonoje atliekamus tarptautinius mokėjimus prilyginti nacionaliniams mokėjimams. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas pritaria svarbiausiems Komisijos pasiūlymo, kuriuo visų pirma siekiama išplėsti reglamente dėl tarptautinių mokėjimų sistemų numatytas operacijas apimant tiesioginio debeto operacijas, teiginiams. Ši iniciatyva iš esmės atitinka Komisijos poziciją, pagal kurią siekiama euro zonoje atliekamus tarptautinius mokėjimus prilyginti nacionaliniams mokėjimams.

| 1.2 | Tai, kad komisiniai mokesčiai už tarptautines tiesioginio debeto operacijas yra didesni nei už analogiškas nacionalinio pobūdžio operacijas verčia susimąstyti. Todėl EESRK ragina Komisiją užtikrinti skaidrumą ir pateikti tyrimų – kuriais remiantis ji daro įvairias išvadas – duomenis, metodiką ir šaltinius. Norint rasti tinkamą sprendimą, būtina turėti informacijos. |
| --- | --- |

1.2

Tai, kad komisiniai mokesčiai už tarptautines tiesioginio debeto operacijas yra didesni nei už analogiškas nacionalinio pobūdžio operacijas verčia susimąstyti. Todėl EESRK ragina Komisiją užtikrinti skaidrumą ir pateikti tyrimų – kuriais remiantis ji daro įvairias išvadas – duomenis, metodiką ir šaltinius. Norint rasti tinkamą sprendimą, būtina turėti informacijos.

| 1.3 | Bet kuriuo atveju reikėtų priminti, kad, jei kaip siūloma dokumente reglamentas įsigalios 2009 m. lapkričio 1 d., veikiausiai nepakaks laiko parengti ekonominius planus, kadangi nesant teisinio tikrumo dėl daugiašalio tarpbankinio mokesčio (angl. MIF) to neįmanoma padaryti. |
| --- | --- |

1.3

Bet kuriuo atveju reikėtų priminti, kad, jei kaip siūloma dokumente reglamentas įsigalios 2009 m. lapkričio 1 d., veikiausiai nepakaks laiko parengti ekonominius planus, kadangi nesant teisinio tikrumo dėl daugiašalio tarpbankinio mokesčio (angl. MIF) to neįmanoma padaryti.

| 1.4 | Pasiūlyme taip pat pateikiamos dvi rekomendacijos valstybėms narėms: pirmoji – įkurti už mokėjimo sistemas atsakingą instituciją, jei tokios institucijos valstybėje narėje dar nėra, antroji – įkurti institucijas skundams nagrinėti. EESRK mano, kad daugumoje šalių tokio pobūdžio struktūros jau seniai sukurtos. Tačiau jei kurioje nors valstybėje jų dar nėra, nori įspėti, kad nebūtų kuriamos institucijos, kurios vykdytų analogišką veiklą arba kurių veikla visiškai arba iš dalies dubliuotųsi su jau esamų struktūrų veikla. |
| --- | --- |

1.4

Pasiūlyme taip pat pateikiamos dvi rekomendacijos valstybėms narėms: pirmoji – įkurti už mokėjimo sistemas atsakingą instituciją, jei tokios institucijos valstybėje narėje dar nėra, antroji – įkurti institucijas skundams nagrinėti. EESRK mano, kad daugumoje šalių tokio pobūdžio struktūros jau seniai sukurtos. Tačiau jei kurioje nors valstybėje jų dar nėra, nori įspėti, kad nebūtų kuriamos institucijos, kurios vykdytų analogišką veiklą arba kurių veikla visiškai arba iš dalies dubliuotųsi su jau esamų struktūrų veikla.

| 1.5 | Valstybės narės taip pat raginamos taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas tiems, kurie nesilaiko reglamento nuostatų arba jas pažeidžia. EESRK pritaria šiai iniciatyvai, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daugiau informacijos apie įvairiose šalyse įgyvendintų priemonių lyginamąjį tyrimą leistų įvertinti reglamentui skiriamą atskirų valstybių narių dėmesį. |
| --- | --- |

1.5

Valstybės narės taip pat raginamos taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas tiems, kurie nesilaiko reglamento nuostatų arba jas pažeidžia. EESRK pritaria šiai iniciatyvai, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daugiau informacijos apie įvairiose šalyse įgyvendintų priemonių lyginamąjį tyrimą leistų įvertinti reglamentui skiriamą atskirų valstybių narių dėmesį.

| 1.6 | Reglamentas taikomas tik pinigų sąjungai priklausančioms šalims. Euro zonai nepriklausančios valstybės narės turi teisę taikyti šį reglamentą savo valiutai. Tai, kad nei viena valstybė tokia galimybe nepasinaudojo, turėtų paskatinti susimąstyti apie tam tikroms iniciatyvoms skiriamą valstybių dėmesį. |
| --- | --- |

1.6

Reglamentas taikomas tik pinigų sąjungai priklausančioms šalims. Euro zonai nepriklausančios valstybės narės turi teisę taikyti šį reglamentą savo valiutai. Tai, kad nei viena valstybė tokia galimybe nepasinaudojo, turėtų paskatinti susimąstyti apie tam tikroms iniciatyvoms skiriamą valstybių dėmesį.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | Reglamentas (EB) 2560/2001 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje įsigaliojo 2001 m. gruodžio 31 d. Jame numatyta visose valstybėse narėse suvienodinti komisinius mokesčius už tarptautinius mokėjimus ir analogiškus valstybėje narėje atliekamus nacionalinius mokėjimus. Šis reglamentas taikomas pervedimams, elektroniniams mokėjimams, mokėjimams bet kokio tipo mokėjimo kortelėmis ir grynųjų pinigų išėmimui iš bankomatų. Nuo 2009 m. lapkričio 1 d. įsigaliosiančiu Komisijos pasiūlymu išplečiama reglamento taikymo sritis tiesioginio debeto operacijoms, pagerinama pateiktų skundų nagrinėjimo sistema ir supaprastinama statistinių duomenų pateikimo tvarka. |
| --- | --- |

2.1

Reglamentas (EB) 2560/2001 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje įsigaliojo 2001 m. gruodžio 31 d. Jame numatyta visose valstybėse narėse suvienodinti komisinius mokesčius už tarptautinius mokėjimus ir analogiškus valstybėje narėje atliekamus nacionalinius mokėjimus. Šis reglamentas taikomas pervedimams, elektroniniams mokėjimams, mokėjimams bet kokio tipo mokėjimo kortelėmis ir grynųjų pinigų išėmimui iš bankomatų. Nuo 2009 m. lapkričio 1 d. įsigaliosiančiu Komisijos pasiūlymu išplečiama reglamento taikymo sritis tiesioginio debeto operacijoms, pagerinama pateiktų skundų nagrinėjimo sistema ir supaprastinama statistinių duomenų pateikimo tvarka.

| 2.2 | Komisijos tikslas – užtikrinti geresnį mokėjimų eurais sistemų vidaus rinkos veikimą nacionalinėms ir tarptautinėms operacijoms taikant vienodas taisykles. Tai leistų sutaupyti, būtų naudinga vartotojams ir ekonomikai apskritai. Siekiant atsižvelgti į vartotojų asociacijų išsakytas pastabas, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ginčų nagrinėjimui, nors statistinių duomenų teikimas susijęs su didele administracine našta ir kredito įstaigoms brangiai kainuoja. |
| --- | --- |

2.2

Komisijos tikslas – užtikrinti geresnį mokėjimų eurais sistemų vidaus rinkos veikimą nacionalinėms ir tarptautinėms operacijoms taikant vienodas taisykles. Tai leistų sutaupyti, būtų naudinga vartotojams ir ekonomikai apskritai. Siekiant atsižvelgti į vartotojų asociacijų išsakytas pastabas, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ginčų nagrinėjimui, nors statistinių duomenų teikimas susijęs su didele administracine našta ir kredito įstaigoms brangiai kainuoja.

| 2.3 | EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, pritaria svarbiausiems jos pasiūlymams ir pateikia keletą pastabų bei pasiūlymų norėdamas naudingai prisidėti prie vykstančių diskusijų. |
| --- | --- |

2.3

EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, pritaria svarbiausiems jos pasiūlymams ir pateikia keletą pastabų bei pasiūlymų norėdamas naudingai prisidėti prie vykstančių diskusijų.

3.   Bendros pastabos

Bendros pastabos

| 3.1 | Po keletą metų trukusio Komisijos spaudimo banko sektorius Europoje įvedė mokėjimo sistemą (SEPA – bendra mokėjimų eurais erdvė), kuri šiuo metu veikia neblogai tiek techniniu ir organizaciniu, tiek komisinių mokesčių už tarptautinius mokėjimus mažinimo iki nacionalinio komisinių dydžio požiūriu. Anot Komisijos, „šis reglamentas gali būti laikomas SEPA pradžia“. |
| --- | --- |

3.1

Po keletą metų trukusio Komisijos spaudimo banko sektorius Europoje įvedė mokėjimo sistemą (SEPA – bendra mokėjimų eurais erdvė), kuri šiuo metu veikia neblogai tiek techniniu ir organizaciniu, tiek komisinių mokesčių už tarptautinius mokėjimus mažinimo iki nacionalinio komisinių dydžio požiūriu. Anot Komisijos, „šis reglamentas gali būti laikomas SEPA pradžia“.

| 3.2 | Galima tik pasidžiaugti pasiektais rezultatais. Vis dėlto kyla abejonių, ar šios nuostatos atitinka bendruosius vidaus rinkos principus. Visų pirma, SEPA tikslas – išspręsti mokėjimų eurais klausimus. Euro zonai nepriklausančioms valstybėms tai naudinga tik tais atvejais, kai mokėjimai atliekami bendra valiuta. Įvykus plėtrai, galima teigti, kad šiuo metu SEPA apima didžiąją dalį Bendrijos vidaus operacijų, ir kad tai yra „skirtingų greičių“ vidaus rinka. |
| --- | --- |

3.2

Galima tik pasidžiaugti pasiektais rezultatais. Vis dėlto kyla abejonių, ar šios nuostatos atitinka bendruosius vidaus rinkos principus. Visų pirma, SEPA tikslas – išspręsti mokėjimų eurais klausimus. Euro zonai nepriklausančioms valstybėms tai naudinga tik tais atvejais, kai mokėjimai atliekami bendra valiuta. Įvykus plėtrai, galima teigti, kad šiuo metu SEPA apima didžiąją dalį Bendrijos vidaus operacijų, ir kad tai yra „skirtingų greičių“ vidaus rinka.

šios nuostatos atitinka bendruosius vidaus rinkos principus

mokėjimų eurais

didžiąją dalį

operacijų

| 3.3 | Antra, vienodos sąlygos nacionaliniams ir tarptautiniams mokėjimams taikomos tik tos pačios valstybės viduje. Skirtumai tarp šalių vis dar išlieka, kartais netgi dideli, nors ir ne tokie dideli kaip tarp euro zonos ir jai nepriklausančių šalių. Šiuo metu galiojančiame reglamente numatyta galimybė euro zonai nepriklausančioms šalims jį taikyti savanoriškai, tačiau iki šiol šia išlyga nedaugelis pasinaudojo. Apskritai aišku viena, kad ES dar toli gražu nepasiekta priimtina kainų konvergencija. |
| --- | --- |

3.3

Antra, vienodos sąlygos nacionaliniams ir tarptautiniams mokėjimams taikomos tik tos pačios valstybės viduje. Skirtumai tarp šalių vis dar išlieka, kartais netgi dideli, nors ir ne tokie dideli kaip tarp euro zonos ir jai nepriklausančių šalių. Šiuo metu galiojančiame reglamente numatyta galimybė euro zonai nepriklausančioms šalims jį taikyti savanoriškai, tačiau iki šiol šia išlyga nedaugelis pasinaudojo. Apskritai aišku viena, kad ES dar toli gražu nepasiekta priimtina kainų konvergencija.

vienodos sąlygos

taikomos tik tos pačios valstybės viduje

ES dar toli gražu nepasiekta priimtina kainų konvergencija

| 3.4 | Svarstant kainų konvergencijos klausimą, negalima teigti, kad įmanoma kainas visiškai suvienodinti. Vis dėlto siekti skaidrumo ir geriau patenkinti vartotojų lūkesčius būtų įmanoma, jei visos šalys imtųsi kruopščios sąnaudų palyginimo analizės: yra didelių skirtumų infrastruktūros sąnaudų, mokesčių ir socialinės naštos poveikio, organizacinių sąnaudų, nacionalinių bei tarptautinių sandorių apimties požiūriu. Tokia analizė taip pat suteiktų naudingos informacijos apie sprendimo į reglamento taikymo sritį įtraukti visas elektronines tarptautinio mokėjimo priemones tikslingumą. |
| --- | --- |

3.4

Svarstant kainų konvergencijos klausimą, negalima teigti, kad įmanoma kainas visiškai suvienodinti. Vis dėlto siekti skaidrumo ir geriau patenkinti vartotojų lūkesčius būtų įmanoma, jei visos šalys imtųsi kruopščios sąnaudų palyginimo analizės: yra didelių skirtumų infrastruktūros sąnaudų, mokesčių ir socialinės naštos poveikio, organizacinių sąnaudų, nacionalinių bei tarptautinių sandorių apimties požiūriu. Tokia analizė taip pat suteiktų naudingos informacijos apie sprendimo į reglamento taikymo sritį įtraukti visas elektronines tarptautinio mokėjimo priemones tikslingumą.

sąnaudų palyginimo analizės

visas

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

4.1   Reglamento 1 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad reglamentas netaikomas mokėjimams, kuriuos mokėjimo paslaugų teikėjas atlieka savo sąskaita. Tokia nuostata turėtų būti taikoma ir mokėjimo paslaugoms, teikiamoms kitų mokėjimo paslaugų teikėjų vardu. Komisija tvirtina, kad šias nuostatas būtent taip reikia suprasti. Jeigu iš tikrųjų taip ir yra, EESRK siūlo pateikti aiškesnę formuluotę ir pabrėžia, kad būtų nelogiška tiesiogiai verslo paslaugų teikėjų taikomos paslaugų teikimo laisvės netaikyti ir tiems paslaugų teikėjams, kurie naudojasi profesionalių tarpininkų paslaugomis.

atlieka savo sąskaita

paslaugoms, teikiamoms kitų mokėjimo paslaugų teikėjų vardu

4.2   2 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad reglamentas taikomas tik elektroninėms mokėjimo priemonėms: taigi, spausdintinėms mokėjimo priemonėms, pavyzdžiui, čekiams ir vekseliams, šis reglamentas netaikomas. EESRK gali tik pritarti tokiai nuostatai, tačiau pastebi, kad komisiniai mokesčiai, taikomi šioms baigiančioms išnykti mokėjimo priemonėms, įvairiose valstybėse narėse pernelyg skiriasi, kad juos būtų galima sieti tik su sąnaudų veiksniu. Gali būti, kad kai kuriose valstybėse dideli komisiniai mokesčiai taikomi ne tik išlaidoms padengti, bet ir kaip atgrasanti priemonė tiems, kurie šioje elektroninėje eroje vis dar nori naudotis spausdintinėmis mokėjimo priemonėmis. EESRK pritaria tokiam požiūriui.

tik elektroninėms mokėjimo priemonėms:

atgrasanti priemonė

4.2.1   Be to, 2 straipsnis turėtų būti papildytas atskira dalimi, paaiškinančia 1-oje šio straipsnio dalyje minimą „elektroninės mokėjimo operacijos“ sąvoką. Atsižvelgiant į mišrių mokėjimų sąnaudas ir nusistovėjusią praktiką, šioje naujoje dalyje turėtų būti aiškiai nurodyta, kad elektroninis mokėjimas negali būti susijęs su spausdintinėmis operacijomis.

elektroninis mokėjimas negali būti susijęs su spausdintinėmis operacijomis

4.3   1 straipsnio 2 dalyje numatyta naujovė: atliekant 50 000 EUR neviršijančius tarptautinius mokėjimus, reglamentas taikomas visoms elektroninio mokėjimo priemones, įskaitant ir tiesioginį debetą. EESRK mano, kad pastarąją priemonę reikėtų vertinti gana atsargiai.

visoms elektroninio mokėjimo priemones, įskaitant ir tiesioginį debetą

4.3.1   SEPA tiesioginio debeto sistema skiriasi nuo nacionalinių sistemų, yra sudėtingesnė ir painesnė. Suvienodinus tarptautinių ir nacionalinių tiesioginio debeto mokėjimų kainas, gali būti pažeistas principas, pagal kurį produktas arba paslauga negali būti parduoti žemesne nei jų sąnaudos kaina. Be to, lengvatinėmis sąlygomis naudotis tiesioginio debeto sistema – kuria naudojasi įmonės, bet ne individualūs vartotojai – kredito įstaigos savo klientams dažnai siūlo reklaminiais sumetimais: nacionalinėms operacijoms taikomos kainos apskaičiuojamos taip, kad jų sąnaudos būtų padengtos taikant sumažintas maržas, tačiau šios kainos negali būti taikomos daugiau kainuojantiems tarptautiniams sandoriams. EESRK siūlo laikinai netaikyti reglamento tiesioginiam debetui ir susitarti, kad jis bus taikomas tik tada, kai atlikus nepriklausomą tyrimą paaiškės, jog nėra jokio pavojaus, kad gali būti iškreiptos kainos ir konkurencija.

laikinai netaikyti reglamento tiesioginiam debetui

4.3.2   Bet kuriuo atveju, laikydamasi esminio skaidrumo principo, Komisija turėtų paskelbti savo tyrimą, visų pirma dėl nacionalinių ir tarptautinių operacijų kainų, ir aiškiai nurodyti informacijos rinkimo ir apdorojimo būdus, šaltinius ir metodus. Nesant tokios informacijos, bet koks sprendimas gali pasirodyti skubotas ir nesuderintas.

4.3.3   EESRK taip pat norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad naujasis reglamentas turėtų įsigalioti 2009 m. lapkričio 1 d., taigi, bus pernelyg mažai laiko parengti vidutinės ir (arba) ilgalaikės trukmės ekonominius planus. Rengiant tokius planus būtinas teisinis tikrumas dėl daugiašalio tarpbankinio mokesčio (angl. MIF).

4.4   3 straipsnyje patvirtinamas galiojančiu reglamentu nustatytas principas, pagal kurį tarptautinių mokėjimų komisiniai mokesčiai turi būti tokie patys, kaip ir už tos pačios vertės atitinkamą mokėjimą valstybėje narėje. Atrodo, kad 2001 m. patvirtintos nuostatos taikomos gana sėkmingai, tačiau tyrimas šiuo klausimu leistų įsitikinti valstybėse narėse esant didelių komisinių mokesčių skirtumų už mokėjimus, atliekamus eurais ir kita valiuta. Tokia padėtis diskriminuoja ne euro zonoje gyvenančius piliečius.

tarptautinių mokėjimų komisiniai mokesčiai turi būti tokie patys, kaip ir už tos pačios vertės atitinkamą mokėjimą valstybėje narėje

valstybėse narėse esant didelių komisinių mokesčių skirtumų už mokėjimus, atliekamus eurais ir kita valiuta

4.5   5 straipsniu įvedama svarbi naujovė: nuo 2010 m. sausio 1 d. valstybės narės iš dalies panaikina pareigą teikti mokėjimų balanso statistinius duomenis, kai mokėjimo suma neviršija 50 000 EUR, ir ją visiškai panaikina nuo 2012 m. sausio 1 d. Ši procedūra, kuria buvo siekiama surinkti mokėjimų balanso apskaitai reikalingus statistinius duomenis, buvo problemų ir išlaidų priežastis. Valstybės narės duomenis galės rinkti kitais būdais. EESRK be jokios abejonės pritaria šiai nuostatai.

pareigą teikti mokėjimų balanso statistinius duomenis

4.6   6 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės skiria institucijas, kurios užtikrintų šio reglamento nuostatų laikymąsi. Tokia nuostata galiojo jau anksčiau ir, atrodo, kad jos buvo tinkamai laikomasi. 7 straipsnyje numatyta svarbesnė nuostata: reikalavimas valstybėms narėms nustatyti skundų ir neteisminių ginčų nagrinėjimo procedūras ir apie tai tinkamai informuoti visuomenę. Šios užduotys turi būti pavestos tam tikslui sukurtoms naujoms arba jau esamoms struktūroms. EESRK pritaria šioms priemonėms, jei jos taikomos tik šalyse, kuriose dar nėra tokių struktūrų. Komitetas įspėja, kad kyla pavojus sukurti naujas struktūras, kurių veikla dubliuosis su jau esamų struktūrų veikla. Vis dėlto pastebi, kad mažai žinoma apie šių struktūrų veiklą, ypač apie jų skaičių, pobūdį ir nagrinėtų atvejų išvadas. Išsamios ir skaidrios informacijos trūkumas trukdo kruopščiai ištirti pažeidimų pobūdį ir realų jų mastą.

skundų

nagrinėjimo procedūras

kruopščiai ištirti pažeidimų pobūdį ir realų jų mastą

4.7   10 straipsnyje nurodoma, kad valstybės narės už šio reglamento nuostatų pažeidimus taiko veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas bei informuoja Komisiją apie taikomas priemones. Šiuo, kaip ir anksčiau minėtu, atveju suinteresuotos šalys turėtų būti tinkamai informuojamos, kad galėtų įvertinti reglamentui skiriamą atskirų valstybių narių dėmesį.

veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas

įvertinti reglamentui skiriamą atskirų valstybių narių dėmesį

4.8   11 straipsniu euro zonai nepriklausančios valstybės narės gali išplėsti šio reglamento taikymo sritį savo valiutai. Jų prisijungimas leistų išvengti 4.6 punkte EESRK nurodytų nesklandumų ir diskriminuojančio požiūrio. Vis dėlto valstybių narių reakcija į šį pasiūlymą kol kas yra gana santūri arba, galima sakyti, į jį visiškai nesureaguota. EESRK nenorėtų komentuoti šio aspekto, tačiau ragina Komisiją rimtai apsvarstyti galimą kai kurių sprendimų populiarumą.

gali išplėsti šio reglamento taikymo sritį savo valiutai

4.9   Reglamentas turėtų įsigalioti 2009 m. lapkričio 1 d. Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų pateikti ataskaitą apie IBAN ir BIC naudojimą ir ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d. ataskaitą dėl šio reglamento taikymo. Šuo klausimu EESRK neturi jokių pastabų ir gali tik pakartoti 4.6 ir 4.7 punktuose išreikštus pageidavimus dėl išsamesnio suinteresuotų šalių informavimo.

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/69 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/69

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų programoje

COM(2008) 814 galutinis – 2008/0230 (COD)

2009/C 228/12

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 169 straipsniu ir 172 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. sausio 21 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų programoje“

2009 m. sausio 13 d. Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininko kabinetas pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui darbo šioje srityje organizavimą.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdyje), pagrindiniu pranešėju paskyrė Antonello PEZZINI ir priėmė šią nuomonę vieningai.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas mano, kad svarstomo pasiūlymo tikslai yra labai svarbūs, ir ragina Komisiją siekti sukurti bendrą metrologijos sistemą, kuri būtų platesnio masto nei nacionaliniai moksliniai tyrimai bei pasiekimai ir naudinga visai Europai. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas mano, kad svarstomo pasiūlymo tikslai yra labai svarbūs, ir ragina Komisiją siekti sukurti bendrą metrologijos sistemą, kuri būtų platesnio masto nei nacionaliniai moksliniai tyrimai bei pasiekimai ir naudinga visai Europai.

| 1.2 | EESRK nuomone, pagrindinis tikslas – ES suvienyta tarptautinė pozicija, kuri nebūtų laikoma antraeile, bet propaguotų Europos pramonės ir prekybos interesus atitinkančius medžiagų, produktų ir plėtojamų procesų europinius standartus. |
| --- | --- |

1.2

EESRK nuomone, pagrindinis tikslas – ES suvienyta tarptautinė pozicija, kuri nebūtų laikoma antraeile, bet propaguotų Europos pramonės ir prekybos interesus atitinkančius medžiagų, produktų ir plėtojamų procesų europinius standartus.

| 1.3 | Atsižvelgiant į globalizuotas ekonomines ir socialines aplinkybes, aukšto lygio Europos metrologijos struktūra, Komiteto nuomone, gali turėti tik teigiamą poveikį ES ekonomikai. |
| --- | --- |

1.3

Atsižvelgiant į globalizuotas ekonomines ir socialines aplinkybes, aukšto lygio Europos metrologijos struktūra, Komiteto nuomone, gali turėti tik teigiamą poveikį ES ekonomikai.

| 1.4 | EESRK mano, kad Europos mokslininkų bendruomenė turėtų būti vis aktyviau įtraukiama rengiant šiuolaikiškas sistemas, kurios sudarytų galimybes pažangius metrologijos metodus naudoti fizikos, chemijos, biologijos, aplinkos apsaugos, ekologinio pėdsako, nanotechnologijų, maisto pramonės, sveikatos apsaugos ir darbo vietų saugos srityse. |
| --- | --- |

1.4

EESRK mano, kad Europos mokslininkų bendruomenė turėtų būti vis aktyviau įtraukiama rengiant šiuolaikiškas sistemas, kurios sudarytų galimybes pažangius metrologijos metodus naudoti fizikos, chemijos, biologijos, aplinkos apsaugos, ekologinio pėdsako, nanotechnologijų, maisto pramonės, sveikatos apsaugos ir darbo vietų saugos srityse.

| 1.5 | Komiteto nuomone, siekiant norimų ir galimų rezultatų, būtina ryžtingai ieškoti galimybių kuo labiau įtraukti pramonės, prekybos ir viešąjį sektorius į Europos metrologijos mokslinių tyrimų plėtrą, nes jie siūlo naujus standartus tarptautiniuose forumuose. |
| --- | --- |

1.5

Komiteto nuomone, siekiant norimų ir galimų rezultatų, būtina ryžtingai ieškoti galimybių kuo labiau įtraukti pramonės, prekybos ir viešąjį sektorius į Europos metrologijos mokslinių tyrimų plėtrą, nes jie siūlo naujus standartus tarptautiniuose forumuose.

| 1.6 | EESRK pabrėžia, kad ypatingai svarbu užtikrinti, kad metrologijos moksliniai tyrimai nebūtų vertinami kaip uždaro ir savitikslio pobūdžio tyrimai. |
| --- | --- |

1.6

EESRK pabrėžia, kad ypatingai svarbu užtikrinti, kad metrologijos moksliniai tyrimai nebūtų vertinami kaip uždaro ir savitikslio pobūdžio tyrimai.

| 1.7 | Reguliavimas ir standartizacija pasiekiami matavimo sistemomis, kurios pagrįstos tarptautiniu lygiu pripažintais ir taikomais metrologijos principais. Todėl EESRK siūlo plėtojant naujas sistemas nuo pat pradžių bendradarbiauti su Europos standartizacijos institucijomis (CEN – Europos standartizacijos komitetu, CENELEC – Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetu, ETSI – Europos telekomunikacijų standartizacijos komitetu) ir kitomis nacionalinėmis institucijomis, taip pat su akreditacijos įstaigomis. |
| --- | --- |

1.7

Reguliavimas ir standartizacija pasiekiami matavimo sistemomis, kurios pagrįstos tarptautiniu lygiu pripažintais ir taikomais metrologijos principais. Todėl EESRK siūlo plėtojant naujas sistemas nuo pat pradžių bendradarbiauti su Europos standartizacijos institucijomis (CEN – Europos standartizacijos komitetu, CENELEC – Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetu, ETSI – Europos telekomunikacijų standartizacijos komitetu) ir kitomis nacionalinėmis institucijomis, taip pat su akreditacijos įstaigomis.

| 1.8 | EESRK mano, kad reikia dėti visas pastangas siekiant metrologijos tyrimų srityje glaudžiai susieti:






  — | mokslo bendruomenę, |
| --- | --- | --- |

1.8

EESRK mano, kad reikia dėti visas pastangas siekiant metrologijos tyrimų srityje glaudžiai susieti:

—

mokslo bendruomenę,

| — | pramonę, |
| --- | --- |

—

pramonę,

| — | universitetus, mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo įstaigas, |
| --- | --- |

—

universitetus, mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo įstaigas,

| — | technologijų platformų rezultatus, |
| --- | --- |

—

technologijų platformų rezultatus,

| — | organizuotą pilietinę visuomenę, |
| --- | --- |

—

organizuotą pilietinę visuomenę,

kadangi, jo nuomone, tik tokiu būdu, neleisdama susiformuoti jokiai uždarai erdvei, Europa galės pasiekti tarptautiniu mastu pripažįstamų rezultatų.

| 1.9 | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kuriuo siekiama paremti iniciatyvą Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa (EMMTP) (1), kad ji taptų aukšto lygio bendra Europos programa pagal šiuos aspektus:






  — | bendrą programavimą ir Europos bendrijos septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje (Septintoji bendroji programa) nustatytų Bendrijos dalyvavimo taisyklių pripažinimą, |
| --- | --- | --- |

1.9

EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kuriuo siekiama paremti iniciatyvą Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa (EMMTP) (1), kad ji taptų aukšto lygio bendra Europos programa pagal šiuos aspektus:

Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa

1

—

bendrą programavimą ir Europos bendrijos septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje (Septintoji bendroji programa) nustatytų Bendrijos dalyvavimo taisyklių pripažinimą,

| — | reikiamų ištekių, ne tik nacionaliniu lygiu, skirimą. |
| --- | --- |

—

reikiamų ištekių, ne tik nacionaliniu lygiu, skirimą.

| 1.10 | Komitetas mano, kad valdymo sistema turėtų būti tiksliau apibrėžta. Akivaizdu, kad neaiški valdymo sistema gali trukdyti plėtoti mokslinius tyrimus ir siekti norimų rezultatų. |
| --- | --- |

1.10

Komitetas mano, kad valdymo sistema turėtų būti tiksliau apibrėžta. Akivaizdu, kad neaiški valdymo sistema gali trukdyti plėtoti mokslinius tyrimus ir siekti norimų rezultatų.

valdymo

valdymo

| 1.11 | Todėl EESRK primena, kad būtina siekti didesnio subjektų, kurie tiesiogiai suinteresuoti metrologijos mokslinių tyrimų rezultatais, dalyvavimo nustatant prioritetus ir rengiant kvietimus teikti iniciatyvų pasiūlymus (kurie turi būti skelbiami CORDIS ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje) bei vertinant paraiškas dėl iniciatyvų, kuriomis numatoma įtraukti įmones, universitetus ir mokslinių tyrimų ir mokymo centrus, taip pat minėtus subjektus įtraukti į EMMTP finansuojamų programų ir projektų stebėseną ir kontrolę. |
| --- | --- |

1.11

Todėl EESRK primena, kad būtina siekti didesnio subjektų, kurie tiesiogiai suinteresuoti metrologijos mokslinių tyrimų rezultatais, dalyvavimo nustatant prioritetus ir rengiant kvietimus teikti iniciatyvų pasiūlymus (kurie turi būti skelbiami CORDIS ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje) bei vertinant paraiškas dėl iniciatyvų, kuriomis numatoma įtraukti įmones, universitetus ir mokslinių tyrimų ir mokymo centrus, taip pat minėtus subjektus įtraukti į EMMTP finansuojamų programų ir projektų stebėseną ir kontrolę.

| 1.12 | Komitetas mano, kad EMMTP mokslinių tyrimų tarybai reikėtų sudaryti galimybę, pateikiant privalomas nuomones EMMTP komitetui, kontroliuoti finansuojamo mokslinio tyrimo pobūdį, metinę darbo programą ir nepriklausomų paraiškų vertintojų atranką, o Komisijos paskirtam stebėtojui – kontroliuoti vertintojų grupę, kaip tai daroma įgyvendinant Septintąją bendrąją programą. |
| --- | --- |

1.12

Komitetas mano, kad EMMTP mokslinių tyrimų tarybai reikėtų sudaryti galimybę, pateikiant privalomas nuomones EMMTP komitetui, kontroliuoti finansuojamo mokslinio tyrimo pobūdį, metinę darbo programą ir nepriklausomų paraiškų vertintojų atranką, o Komisijos paskirtam stebėtojui – kontroliuoti vertintojų grupę, kaip tai daroma įgyvendinant Septintąją bendrąją programą.

| 1.13 | EESRK nuomone, rengiant 2014–2020 m. mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos bendrąją programą būtina numatyti tikrą nuolatinę Bendrijos programą, kurią koordinuotų ir valdytų Komisija, kuri būtų pagrįsta nuolatinėmis konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais ir kurią rengiant būtų atsižvelgta, visų pirma, į pramonės, mokslinių tyrimų, standartizacijos sektorių poreikius, taip pat į tarptautinius metrologijos mokslinių tyrimų aspektus, siejamus su tarptautinėmis institucijomis ISO, ESBO (OSCE) ir kitomis organizacijomis, pavyzdžiui, Tarptautine grynosios ir taikomosios fizikos sąjunga (IUPAP) (2). |
| --- | --- |

1.13

EESRK nuomone, rengiant 2014–2020 m. mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos bendrąją programą būtina numatyti tikrą nuolatinę Bendrijos programą, kurią koordinuotų ir valdytų Komisija, kuri būtų pagrįsta nuolatinėmis konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais ir kurią rengiant būtų atsižvelgta, visų pirma, į pramonės, mokslinių tyrimų, standartizacijos sektorių poreikius, taip pat į tarptautinius metrologijos mokslinių tyrimų aspektus, siejamus su tarptautinėmis institucijomis ISO, ESBO (OSCE) ir kitomis organizacijomis, pavyzdžiui, Tarptautine grynosios ir taikomosios fizikos sąjunga (IUPAP) (2).

2

2.   Įvadas

Įvadas

2.1   Didėjanti globalizacija apima įvairias sritis – pramoninės gamybos, paslaugų teikimo, prekybos, – todėl būtina kaip galima labiau sumažinti prekybos mainams galinčias iškilti technines kliūtis. Toks procesas turi būti paremtas patikima ir visiems priimtina matavimo sistema.

2.2   Nuolat didėja reguliavimas įvairiose srityse, visų pirma šiose:

| — | sauga, |
| --- | --- |

—

sauga,

| — | maisto produktų ženklinimas, |
| --- | --- |

—

maisto produktų ženklinimas,

| — | sveikatos apsaugos sistemos, |
| --- | --- |

—

sveikatos apsaugos sistemos,

| — | aplinkos apsauga, |
| --- | --- |

—

aplinkos apsauga,

| — | biotechnologija, |
| --- | --- |

—

biotechnologija,

| — | nanotechnologijos ir pažangiosios medžiagos, |
| --- | --- |

—

nanotechnologijos ir pažangiosios medžiagos,

| — | energetika, |
| --- | --- |

—

energetika,

| — | transportas, telekomunikacijos ir apsaugos sistemos, |
| --- | --- |

—

transportas, telekomunikacijos ir apsaugos sistemos,

todėl būtina sukurti atsekamumo ir palyginamumo sistemas, kurios būtų pripažintos tarptautiniu mastu.

2.3   Metrologijos moksliniai tyrimai turi aiškų tikslą tenkinti visuomenės reikmes. Jie yra viena iš svarbiausių veiklos sričių, skirtų reguliavimo ir standartizavimo veiklai remti.

2.3.1   Europos matavimo infrastruktūrą remia Europos organizacijos, pavyzdžiui, Europos akreditacijos organizacija (EA), Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos metrologijos tinklas EUROMET (3), kuris dabar priklauso EURAMET (Europos nacionalinių metrologijos institutų asociacijai), ir Gelio etaloninių medžiagų ir matavimų institutas (IRMM), priklausantis Jungtiniam tyrimų centrui (JTC) ir bendradarbiaujantis su Tarptautiniu svorių ir matų biuru (BIPM).

3

2.4   BIPM nuomone, tardisciplininių šakų – nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų ir medžiagų savybių – vystymui greitai prireiks naujų etaloninių matavimo vienetų standartų fizikos ir chemijos srityse (4).

4

2.5   Tvariam Europos konkurencingumui ir naujovėms visose srityse būtini tikslūs matavimai ir bandymai, duodantys tikslius rezultatus, kuriuos būtų galima atsekti ir jais remiantis nustatyti ilgalaikius matavimo vienetų standartus, kaip nustatyta Tarptautinėje vienetų sistemoje (SI).

2.6   Europos metrologijos moksliniai tyrimai vykdomi įgyvendinant nacionalines metrologijos mokslinių tyrimų programas ir ERA-NET projektus pagal Šeštąją bendrąją programą, taip pat ERA-NET-Plus projektus, vykdomus pagal Septintąją bendrąją programą. Be to, pagal bendrąsias programas buvo vykdomi šie projektai: IMERA (angl. Implementing Metrology in the European Research Area
   (5)) ir iMERA-Plus
   (6) (EMMTP pirmasis etapas). EK JTC (7) taip pat vykdė veiklą pagal bendrąsias programas. Galiausiai, reikėtų paminėti šiuo metu vykdomą EMMTP „kintamosios geometrijos“ projektą.

Plus

Implementing Metrology in the European Research Area

5

Plus

6

7

2.7   JAV 2009 biudžetiniais metais iš federalinio biudžeto numatyta skirti 634 milijonus JAV dolerių Nacionalinio standartų ir technologijos instituto (NIST, National Institute of Standards and Technology) mokslinių tyrimų programoms.

National Institute of Standards and Technology

2.8   Komitetas mano, kad labai svarbu didinti Europos metrologijos moksliniams tyrimams skirtus išteklius sutelkiant valstybių narių ir JTC mokslinių tyrimų šioje srityje pajėgumus, kad jų pakaktų tarptautiniu lygiu ir būtų išvengta dubliavimosi ir išteklių švaistymo. Tokie veiksmai leistų pasiekti daug geresnių rezultatų nei galima pasiekti koordinuojant 2007–2013 m. Septintosios bendrosios programos ERA-NET-Plus programą.

Plus

2.9   EESRK mano, kad – kaip rodo įvairūs tyrimai (8) – artimiausiu metu metrologijos moksliniai tyrimai taps labai svarbūs, todėl ši tyrimų sritis turėtų tapti kitos 2014–2020 m. bendrosios programos teminiu prioritetu. Metrologijos moksliniai tyrimams turėtų būti suteiktas nuolatinių Bendrijoje vykdomų tyrimų statusas bei struktūra ir užtikrinamas nuoseklus ir nuolatinis nacionalinių pajėgų dalyvavimas.

8

3.   169 straipsniu grindžiamas programos pasiūlymas

169 straipsniu grindžiamas programos pasiūlymas

| 3.1 | 169 straipsniu grindžiamo pasiūlymo tikslas – nustatyti Europos metrologijos mokslinių tyrimų programą (EMMTP), kurioje sujungiamos ir susiejamos 22 nacionalinės programos siekiant, kad būtų didinamas viešųjų metrologijos mokslinių tyrimų efektyvumas bei veiksmingumas. |
| --- | --- |

3.1

169 straipsniu grindžiamo pasiūlymo tikslas – nustatyti Europos metrologijos mokslinių tyrimų programą (EMMTP), kurioje sujungiamos ir susiejamos 22 nacionalinės programos siekiant, kad būtų didinamas viešųjų metrologijos mokslinių tyrimų efektyvumas bei veiksmingumas.

| 3.2 | Ja, be kita ko, siekiama geriau suderinant nacionalines programas formuoti Europos mokslinių tyrimų erdvę, taip spręsti bendras Europos problemas ir šalinti tarp nacionalinių programų esančias kliūtis. |
| --- | --- |

3.2

Ja, be kita ko, siekiama geriau suderinant nacionalines programas formuoti Europos mokslinių tyrimų erdvę, taip spręsti bendras Europos problemas ir šalinti tarp nacionalinių programų esančias kliūtis.

| 3.3 | Pasak Komisijos, EMMTP tikslas – dvidešimt dviejų valstybių nacionalines programas sujungti į bendrą jungtinę programą siekiant:






  — | visų pirma padėti įgyvendinti Europos nacionalinių matavimo sistemų tikslus, |
| --- | --- | --- |

3.3

Pasak Komisijos, EMMTP tikslas – dvidešimt dviejų valstybių nacionalines programas sujungti į bendrą jungtinę programą siekiant:

—

visų pirma padėti įgyvendinti Europos nacionalinių matavimo sistemų tikslus,

| — | paspartinti naujų matavimo metodų kūrimą, patvirtinimą bei naudojimą, |
| --- | --- |

—

paspartinti naujų matavimo metodų kūrimą, patvirtinimą bei naudojimą,

| — | padėti rengti ir įgyvendinti direktyvas bei reglamentus. |
| --- | --- |

—

padėti rengti ir įgyvendinti direktyvas bei reglamentus.

| 3.4 | Siūlomas valdymo modelis paremtas patirtimi, įgyta pagal Šeštąją bendrąją programą įgyvendinant pirmąją 169 straipsnio iniciatyvą, t. y. EBŠPKT iniciatyvą (9). |
| --- | --- |

3.4

Siūlomas valdymo modelis paremtas patirtimi, įgyta pagal Šeštąją bendrąją programą įgyvendinant pirmąją 169 straipsnio iniciatyvą, t. y. EBŠPKT iniciatyvą (9).

valdymo

9

| 3.5 | EMMTP iniciatyvai numatytas 400 milijonų EUR biudžetas, į kurį 2009–2016 m. laikotarpiu 200 milijonų EUR įneša valstybės dalyvės, o likusią 200 milijonų EUR sumą skiria Bendrija. |
| --- | --- |

3.5

EMMTP iniciatyvai numatytas 400 milijonų EUR biudžetas, į kurį 2009–2016 m. laikotarpiu 200 milijonų EUR įneša valstybės dalyvės, o likusią 200 milijonų EUR sumą skiria Bendrija.

| 3.6 | Už iniciatyvos koordinavimą bus atsakinga Europos nacionalinių metrologijos institutų asociacija (EURAMET), kuri 2007 m. buvo įsteigta pagal Vokietijos teisę kaip ne pelno asociacija. Ši Europos regioninės metrologijos organizacija, kurios sekretoriatas veikia Braunšveigo mieste, Žemutinėje Saksonijoje, bus EMMTP vykdomoji agentūra. |
| --- | --- |

3.6

Už iniciatyvos koordinavimą bus atsakinga Europos nacionalinių metrologijos institutų asociacija (EURAMET), kuri 2007 m. buvo įsteigta pagal Vokietijos teisę kaip ne pelno asociacija. Ši Europos regioninės metrologijos organizacija, kurios sekretoriatas veikia Braunšveigo mieste, Žemutinėje Saksonijoje, bus EMMTP vykdomoji agentūra.

4.   Komiteto pastabos

Komiteto pastabos

4.1   Komitetas pritaria pagrindiniams pasiūlymo tikslams bei jame nurodytiems metodams ir pabrėžia, kad svarbu, jog įgyvendinami tikslai užtikrintų:

| — | tobulą metrologinę struktūrą, |
| --- | --- |

—

tobulą metrologinę struktūrą,

| — | bendrus, konkurencingus ir atvirus mokslinių tyrimų projektus, |
| --- | --- |

—

bendrus, konkurencingus ir atvirus mokslinių tyrimų projektus,

| — | aktyvesnį mokslo bendruomenės dalyvavimą užtikrinant kvalifikacijos tobulinimą, |
| --- | --- |

—

aktyvesnį mokslo bendruomenės dalyvavimą užtikrinant kvalifikacijos tobulinimą,

| — | tikrą Europos sistemai naudingą tarptautinį bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

tikrą Europos sistemai naudingą tarptautinį bendradarbiavimą,

| — | bendrą poziciją tarptautiniu lygiu, |
| --- | --- |

—

bendrą poziciją tarptautiniu lygiu,

| — | ir, visų svarbiausia, plataus masto pramonės (darbdavių ir darbuotojų asociacijų), prekybos ir viešojo sektorių dalyvavimą Europos metrologijos mokslinių tyrimų plėtroje. |
| --- | --- |

—

ir, visų svarbiausia, plataus masto pramonės (darbdavių ir darbuotojų asociacijų), prekybos ir viešojo sektorių dalyvavimą Europos metrologijos mokslinių tyrimų plėtroje.

4.2   Komiteto nuomone, itin svarbu, kad metrologinių mokslinių tyrimų bendruomenė nepasirodytų uždara, bet, priešingai, kad ji galėtų į programos prioritetų nustatymą, projektų įvertinimo ir atrankos sistemą, pasiūlymų teikimą ir projektų rezultatų stebėjimą įtraukti naudotojus ir glaudžiai bendradarbiautų su standartizacijos ir akreditacijos institucijomis. EESRK pasisako prieš bet kokią „uždaro rato“ formą.

4.2.1   Konkrečiai, EESRK mano, kad dalyvavimo EMMTP taisyklės turi visais aspektais atitikti Reglamento (EB) Nr. 1906/2006 nuostatas (kuriomis nustatomos dalyvavimo Septintojoje bendrojoje programoje taisyklės) ir Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.

4.2.2   Dalyvavimo EMMTP taisyklės turi būti nuoseklios ir skaidrios, kad būtų galima užtikrinti kuo veiksmingesnį jų įgyvendinamą, atsižvelgiant į būtinybę supaprastinti procedūras ir sudaryti geresnes sąlygas į programą įtraukti visus dalyvius. Tokios taisyklės turi gerinti galimybes bet kuriam dalyviui pasinaudoti sukurta intelektine nuosavybe, tuo pat metu apsaugoti kitų dalyvių ir Bendrijos teisėtus interesus.

4.2.3   EESRK pabrėžia, kad sukurta integruota Europos metrologijos mokslinių tyrimų sistema, įgyvendinama kaip jungtinė programa, kurioje dalyvauja nacionalinės organizacijos, neduos gerų rezultatų, jeigu nebus užtikrinti glaudūs mokslo bendruomenės, pramonės, universitetų ir standartizacijos bei akreditacijos institucijų santykiai ir jeigu nebus plėtojamas struktūruotas dialogas su Europos technologinėmis platformomis (10) ir organizuota pilietine visuomene.

10

4.3   EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad vadovaujantis EB steigimo sutarties 169 straipsniu Bendrijai leidžiama dalyvauti jungtinėse mokslinių tyrimų programose, kurių imasi keletas valstybių narių, su sąlyga, kad programos tikslai yra tikslūs, aktualūs Bendrijai ir suderinti su Bendrąja programa, kad pati programa pasižymi didele Europos papildoma nauda bei kritine mase ir kad aiškiai apibrėžta bendros veiklos programa bei valdymo ir įgyvendinimo struktūra.

valdymo

4.4   EESRK mano, kad tikslus reikėtų nustatyti tiksliau ir kad jie turėtų apimti daugiau nei paramą nacionalinėms matavimo sistemoms, nacionalinių metrologijos institutų ir specializuotų institutų tinklų plėtrą ir vykdomų nacionalinių veiksmų integraciją.

4.5   Komiteto nuomone, nėra aiškiai nurodyti veiklos prioritetai ir laukiami rezultatai, kurie visiškai patvirtintų, kad:

| — | pasiūlymas turi papildomos europinės naudos, |
| --- | --- |

—

pasiūlymas turi papildomos europinės naudos,

| — | bendros veiklos jungtinė programa yra aiškiai ir išsamiai apibrėžta, |
| --- | --- |

—

bendros veiklos jungtinė programa yra aiškiai ir išsamiai apibrėžta,

| — | sukurta valdymo struktūra. |
| --- | --- |

—

sukurta valdymo struktūra.

valdymo

4.6   Tas pačias pastabas EESRK pateikia dėl pažangos stipendijų, skiriamų mokslininkams arba organizacijoms, nacionaliniams metrologijos institutams arba specializuotiems institutams.

4.7   Siūloma valdymo sistema taip pat turėtų būti tiksliau apibrėžta. EESRK ne tik atkreipia dėmesį į tai, kad be EURAMET Europos lygiu veikia ir kitos asociacijos, pvz., EURACHEM (11), bet ir pabrėžia, jog nepaisant to, kad EUROMET yra paskirta veikti kaip EMMTP įgyvendinimo struktūra, didelę pačios programos dalį „laikinai“ valdys National Physical Laboratory (Nacionalinė fizikos laboratorija), t. y. JK atstovaujantis programos vadovas.

valdymo

11

National Physical Laboratory

4.8   Galiausiai, EESRK išreiškia susirūpinimą dėl to, kad nei siūlomame teisės akte, nei jo prieduose nenumatyta aktyviai įtraukti metrologijos mokslinių tyrimų rezultatais tiesiogiai suinteresuotų subjektų: visą pramonės sektorių, prekybos sektorių, standartizacijos ir akreditacijos institucijų, viešąjį sektorių.

4.9   Apibendrinant, EESRK mano, kad būtų tikslingiau nuspręsti įgyvendinti bandomąjį Europos metrologijos mokslinių tyrimų (EMMT) projektą, kurio terminas būtų apribotas iki 2013 m., remiantis iMERA Plus, ir parengiamuosiuose pasiūlymuose dėl 2014–2020 m. Aštuntosios bendrosios MTTP programos išnagrinėti galimybę vykdyti tikrą, nuolatinę Bendrijos programą, kurioje būtų nustatyti aiškūs ir laiko išbandyti mechanizmai. Tokiai programai, kurią visų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių labui vadovautų Komisija, turėtų būti numatytas valdymo komitetas bei konsultacinis komitetas ir sudarytos sąlygos plataus masto konsultacijų procesui su labiausiai pramonės poreikiai suinteresuotais subjektais, kurie nustatytų veiklos kryptis ir ją stebėtų.

5.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 5.1 | EESRK laiko vertingu Komisijos pasiūlymą, kuriame remiama EMMTP iniciatyva (12) ir numatyta, kad daug mokslinių tyrimų taps „Bendrijos moksliniais tyrimais“ įgyvendinant bendrą programavimą, numatant lėšų skyrimą, vadovaujantis „abipusio mokymosi“ principais ir nustatant dalyvavimo taisykles, taikomas įmonėms, universitetams ir mokslinių tyrimų įstaigoms, taip pat į pasiūlymų įvertinimo procesą įtraukiant Komisijos stebėtoją, kaip įgyvendinant Septintąją bendrąją programą. |
| --- | --- |

5.1

EESRK laiko vertingu Komisijos pasiūlymą, kuriame remiama EMMTP iniciatyva (12) ir numatyta, kad daug mokslinių tyrimų taps „Bendrijos moksliniais tyrimais“ įgyvendinant bendrą programavimą, numatant lėšų skyrimą, vadovaujantis „abipusio mokymosi“ principais ir nustatant dalyvavimo taisykles, taikomas įmonėms, universitetams ir mokslinių tyrimų įstaigoms, taip pat į pasiūlymų įvertinimo procesą įtraukiant Komisijos stebėtoją, kaip įgyvendinant Septintąją bendrąją programą.

12

| 5.2 | Be to, siūlomo EMMTP valdymo klausimu EESRK nurodo, kad:






  a) | EMMTP komitetas, kuriam išskirtinai priklauso nacionalinių metrologijos organizacijų atstovai ir vienintelis stebėtojas EMMI (13), bus atsakingas už programos įgyvendinimą ir konkrečiai už:






  — | sprendimus dėl EMMTP vystymo ir atnaujinimo, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Be to, siūlomo EMMTP valdymo klausimu EESRK nurodo, kad:

valdymo

a)

EMMTP komitetas, kuriam išskirtinai priklauso nacionalinių metrologijos organizacijų atstovai ir vienintelis stebėtojas EMMI (13), bus atsakingas už programos įgyvendinimą ir konkrečiai už:

13

—

sprendimus dėl EMMTP vystymo ir atnaujinimo,

| — | skirtingiems programos projektams reikalingų komitetų įsteigimą ir uždarymą, |
| --- | --- |

—

skirtingiems programos projektams reikalingų komitetų įsteigimą ir uždarymą,

| — | EMMTP įgyvendinimo sąlygų parengimą ir atitinkamus sprendimus, įskaitant vertintojų atrankos kriterijus, |
| --- | --- |

—

EMMTP įgyvendinimo sąlygų parengimą ir atitinkamus sprendimus, įskaitant vertintojų atrankos kriterijus,

| — | vertintojų grupės sudėties patvirtinimą, |
| --- | --- |

—

vertintojų grupės sudėties patvirtinimą,

| — | sprendimus dėl mokslinių tyrimų programų ir projektų finansavimo, remiantis Europos Komisijos EURAMET suteiktais įgaliojimais dėl finansavimo sąlygų, |
| --- | --- |

—

sprendimus dėl mokslinių tyrimų programų ir projektų finansavimo, remiantis Europos Komisijos EURAMET suteiktais įgaliojimais dėl finansavimo sąlygų,

| — | EMMTP biudžeto dalies, skirtos ateinantiems finansiniams metams, tvirtinimą, |
| --- | --- |

—

EMMTP biudžeto dalies, skirtos ateinantiems finansiniams metams, tvirtinimą,

| — | kvietimų teikti iniciatyvas ir su EMMTP susijusių pasiūlymų rengimą ir skelbimą, |
| --- | --- |

—

kvietimų teikti iniciatyvas ir su EMMTP susijusių pasiūlymų rengimą ir skelbimą,

| — | EMMTP sekretoriato užduočių tinkamos ir tvarkingos apskaitos priežiūrą, |
| --- | --- |

—

EMMTP sekretoriato užduočių tinkamos ir tvarkingos apskaitos priežiūrą,

| — | finansuojamų programų ir projektų pažangos stebėseną bei kontrolę ir sprendimus dėl korekcinių priemonių (14); |
| --- | --- |

—

finansuojamų programų ir projektų pažangos stebėseną bei kontrolę ir sprendimus dėl korekcinių priemonių (14);

14

| b) | EMMTP mokslinių tyrimų taryba, kuriai priklauso 16 narių, būtent:






  — | 1 BIMP atstovas, |
| --- | --- | --- |

b)

EMMTP mokslinių tyrimų taryba, kuriai priklauso 16 narių, būtent:

—

1 BIMP atstovas,

| — | 1 Europos Komisijos atstovas, |
| --- | --- |

—

1 Europos Komisijos atstovas,

| — | 1 Europos mokslinių tyrimų tarybos atstovas, |
| --- | --- |

—

1 Europos mokslinių tyrimų tarybos atstovas,

| — | 1 Europos Parlamento atstovas, |
| --- | --- |

—

1 Europos Parlamento atstovas,

| — | 1 EUROLAB atstovas, |
| --- | --- |

—

1 EUROLAB atstovas,

| — | 1 Europos standartizacijos institucijų atstovas, |
| --- | --- |

—

1 Europos standartizacijos institucijų atstovas,

| — | 1 Vakarų Europos teisinės metrologijos susivienijimo (WELMEC) (15) atstovas, |
| --- | --- |

—

1 Vakarų Europos teisinės metrologijos susivienijimo (WELMEC) (15) atstovas,

15

| — | 9 pramonės, mokslo bendruomenės ir akademinės visuomenės nariai, |
| --- | --- |

—

9 pramonės, mokslo bendruomenės ir akademinės visuomenės nariai,

atlieka išskirtinai konsultacinę funkciją dėl EMTTP strateginių aspektų ir tikslinių programų sprendimų priėmimo proceso
   (16).

atlieka išskirtinai konsultacinę funkciją dėl EMTTP strateginių aspektų ir tikslinių programų sprendimų priėmimo proceso

16

| 5.3 | Šiuo klausimu EESRK pakartoja, kad reikia, rengiant privalomas nuomones, įtraukti EMMTP mokslinių tyrimų tarybą ir pavesti jai be subordinacijos bendradarbiauti su EMMTP komitetu, ypač šiose srityse: EMMTP vystymas ir atnaujinimas, skirtingų programos projektų komitetai, vertintojų grupės atranka ir sudėtis, sprendimai dėl mokslinių tyrimų programų ir projektų finansavimo, kvietimų teikti iniciatyvas ir pasiūlymų skelbimas CORDIS bei Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir finansuojamų programų bei projektų pažangos stebėsena ir kontrolė. |
| --- | --- |

5.3

Šiuo klausimu EESRK pakartoja, kad reikia, rengiant privalomas nuomones, įtraukti EMMTP mokslinių tyrimų tarybą ir pavesti jai be subordinacijos bendradarbiauti su EMMTP komitetu, ypač šiose srityse: EMMTP vystymas ir atnaujinimas, skirtingų programos projektų komitetai, vertintojų grupės atranka ir sudėtis, sprendimai dėl mokslinių tyrimų programų ir projektų finansavimo, kvietimų teikti iniciatyvas ir pasiūlymų skelbimas CORDIS bei Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir finansuojamų programų bei projektų pažangos stebėsena ir kontrolė.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  EB sutarties 169 straipsnis.

1

(2)  IUPAP – International Union of Pure and Applied Physic.

2

International Union of Pure and Applied Physic

(3)  EUROMET priklauso 32 šalių metrologijos institutai, Gelio Etaloninių medžiagų ir matavimų institutas, priklausantis Europos Komisijos jungtiniam tyrimų centrui.

3

(4)  2007 m. BIPM ataskaita Prekybos, pramonės ir visuomenės metrologijos poreikių įvertinimas ir BIPM vaidmuo, Paryžius, 2008 m.

4

Prekybos, pramonės ir visuomenės metrologijos poreikių įvertinimas ir BIPM vaidmuo

(5)  Be EK JTC IRMM projekto, IMERA projekte, taip pat IRMM projekte dalyvauja 20 partnerių iš keturiolikos šalių.

5

(6)  iMERA – plus projekte be EK dalyvauja 45 partnerių iš dvidešimties šalių.

6

(7)  Metrologijos srityje JTC vykdomą veiklą galima apibrėžti taip: konkurencingumo, skaidrios vidaus rinkos ir prekybos palaikymas kuriant ir skatinant taikyti tarptautiniu lygiu pripažįstamus matavimo vienetų standartus ir propaguoti bendrą Europos matavimų sistemą.

7

(8)  Žr. JAV Nacionalinės mokslo ir technologijų tarybos 2006 ataskaitą Instrumentation and metrology in nanotechnology ir BIPM 2007 m. ataskaitą.

8

Instrumentation and metrology in nanotechnology

(9)  Programa „Europos ir besivystančių šalių partnerystė klinikinių tyrimų srityje“ (angl. European-Developing Countries Clinical Trials Program).

9

European-Developing Countries Clinical Trials Program

(10)  Pvz., mikrogardelių technologija (angl. microarrays) arba pažangioji masių spektografija.

10

microarrays

(11)  EURACHEM – tai Europos organizacijų tinklas, kurio tikslas – nustatyti chemijos sektoriaus matavimų tarptautinio atsekamumo sistemą ir propaguoti kokybišką praktiką. EUROCHEM Europos padaliniui priklauso 35 valstybės narės.

11

(12)  Pagal EB sutarties ex 169 straipsnį.

12

ex

(13)  Etaloninių medžiagų ir matavimų institutas (Jungtinis tyrimų centras) (angl. IRMM - Institute for Reference Materials and Measurements – JRC), Europos Komisija.

13

IRMM - Institute for Reference Materials and Measurements – JRC

(14)  Žr. EURAMET E.V. įstatų 2007 m. sausio 11 d. 14 straipsnio 5 punktą.

14

(15)  Angl. Western European Legal Metrology Cooperation.

15

Western European Legal Metrology Cooperation

(16)  Žr. EURAMET E.V. įstatų 2007 m. sausio 11 d. Darbo tvarkos taisyklių B dalies III punktą.

16

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/75

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa

COM(2009) 14 galutinis – 2009/0001 (COD)

2009/C 228/13

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 95 straipsniu, 2009 m. vasario 3 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa“

2009 m. vasario 24 d. Komiteto biuras pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nusprendė savo 452-ojoje plenarinėje sesijoje įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 24 d. posėdis) pagrindiniu pranešėju paskirti Umberto BURANI ir priėmė šią nuomonę 95 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 14 susilaikius.

1.   Santrauka ir rekomendacijos

Santrauka ir rekomendacijos

| 1.1 | Esant dabartinei krizei būtina persvarstyti visas finansinę veiklą reguliuojančias taisykles. Larosière pirmininkaujamos grupės ataskaitoje pateikiamos rekomendacijos priežiūros srityje. Jose taip pat išdėstyta išsami praeityje taikytų taisyklių ir praktikos spragų analizė. |
| --- | --- |

1.1

Esant dabartinei krizei būtina persvarstyti visas finansinę veiklą reguliuojančias taisykles. Larosière pirmininkaujamos grupės ataskaitoje pateikiamos rekomendacijos priežiūros srityje. Jose taip pat išdėstyta išsami praeityje taikytų taisyklių ir praktikos spragų analizė.

priežiūros

| 1.2 | Nagrinėjamas Komisijos pasiūlymas visiškai atitinka šias rekomendacijas ir netgi, galima sakyti, Komisija iš anksto numatė jose nurodytus veiksmus. Iš Bendrijos lėšų ji jau skyrė dotacijas trims struktūroms, kurios priežiūros institucijoms užtikrina technines ir teisines priemones, būtent Europos finansinės atskaitomybės patariamajai grupei (angl. EFRAG), Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondui (TASKF) ir Viešojo intereso priežiūros tarybai (angl. PIOB). Šios dotacijos turėtų užtikrinti šių organizacijų nepriklausomumą nuo išorės įtakos. EESRK pritaria tokiam požiūriui, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šias tris struktūras įkūrė konkretaus sektoriaus atstovai dirbti šio sektoriaus naudai, ir netgi minėtų organizacijų nustatytus standartus įtraukus į ES arba tarptautines taisykles jos pačios išlieka privataus sektoriaus struktūromis. Todėl sunku atskirti viešąjį interesą nuo šio sektoriaus naudai vykdomos veiklos. |
| --- | --- |

1.2

Nagrinėjamas Komisijos pasiūlymas visiškai atitinka šias rekomendacijas ir netgi, galima sakyti, Komisija iš anksto numatė jose nurodytus veiksmus. Iš Bendrijos lėšų ji jau skyrė dotacijas trims struktūroms, kurios priežiūros institucijoms užtikrina technines ir teisines priemones, būtent Europos finansinės atskaitomybės patariamajai grupei (angl. EFRAG), Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondui (TASKF) ir Viešojo intereso priežiūros tarybai (angl. PIOB). Šios dotacijos turėtų užtikrinti šių organizacijų nepriklausomumą nuo išorės įtakos. EESRK pritaria tokiam požiūriui, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šias tris struktūras įkūrė konkretaus sektoriaus atstovai dirbti šio sektoriaus naudai, ir netgi minėtų organizacijų nustatytus standartus įtraukus į ES arba tarptautines taisykles jos pačios išlieka privataus sektoriaus struktūromis. Todėl sunku atskirti viešąjį interesą nuo šio sektoriaus naudai vykdomos veiklos.

dotacijas

sunku atskirti viešąjį interesą nuo šio sektoriaus naudai vykdomos veiklos

| 1.3 | Be to, numatyta skirti finansavimą konkretiems veiksmams, kuriuos vykdo priežiūros institucijų komitetai, t. y.– Komisijos įsteigtos patariamosios ir paramos struktūros, kurioms priklauso valstybių narių priežiūros institucijų atstovai. Konkretūs veiksmai apima nacionalinių priežiūros institucijų darbuotojų mokymo projektų ir su informacinėmis technologijomis susijusių projektų įgyvendinimą. EESRK stebina toks požiūris: atsižvelgiant į tai, kad mokymas ir projektai yra skirti valstybėms narėms, jis nesupranta, kodėl šiam tikslui skiriamos Bendrijos lėšos. |
| --- | --- |

1.3

Be to, numatyta skirti finansavimą konkretiems veiksmams, kuriuos vykdo priežiūros institucijų komitetai, t. y.– Komisijos įsteigtos patariamosios ir paramos struktūros, kurioms priklauso valstybių narių priežiūros institucijų atstovai. Konkretūs veiksmai apima nacionalinių priežiūros institucijų darbuotojų mokymo projektų ir su informacinėmis technologijomis susijusių projektų įgyvendinimą. EESRK stebina toks požiūris: atsižvelgiant į tai, kad mokymas ir projektai yra skirti valstybėms narėms, jis nesupranta, kodėl šiam tikslui skiriamos Bendrijos lėšos.

skirti finansavimą konkretiems veiksmams, kuriuos vykdo priežiūros institucijų komitetai, t. y.–

nesupranta, kodėl šiam tikslui skiriamos Bendrijos lėšos

2.   Įvadas

Įvadas

| 2.1 | Dabartinė visą pasaulį apėmusi finansų krizės sukėlė ir toliau kelia didelių sunkumų, kurių mastą kol kas dar sunku gerai įvertinti, tačiau krizės padariniai neabejotinai labai dideli. Nepaisant sunkių ekonominių ir socialinių pasekmių, krizė turėjo ir vieną teigiamą aspektą: ji privertė iš esmės persvarstyti principus, kuriais iki šiol buvo grindžiamas pasaulio finansų sektorius, ir suabejoti tikrumu, kuris neleido teisingai įvertinti su bet kokia finansine veikla neatsiejamai susijusios rizikos. |
| --- | --- |

2.1

Dabartinė visą pasaulį apėmusi finansų krizės sukėlė ir toliau kelia didelių sunkumų, kurių mastą kol kas dar sunku gerai įvertinti, tačiau krizės padariniai neabejotinai labai dideli. Nepaisant sunkių ekonominių ir socialinių pasekmių, krizė turėjo ir vieną teigiamą aspektą: ji privertė iš esmės persvarstyti principus, kuriais iki šiol buvo grindžiamas pasaulio finansų sektorius, ir suabejoti tikrumu, kuris neleido teisingai įvertinti su bet kokia finansine veikla neatsiejamai susijusios rizikos.

iš esmės persvarstyti principus

tikrumu

| 2.2 | Atliekant šį persvarstymą būtina, kad visi į šios krizės sūkurį patekę suinteresuotieji subjektai nuoširdžiai ir savikritiškai įvertintų savo elgesį, vertinimus ir veiksmus. Finansų srities specialistai, teisės aktų kūrėjai, priežiūros institucijos, kredito reitingų agentūros, ekonomistai – visi turi prisiimti dalį atsakomybės. Tačiau nė vienas jų neprivalo prisiimti visos arba individualios atsakomybės, kadangi šiandieniniai įvykiai ir praeities patirtis rodo, kad krizė – tarpusavyje susijusių priežasčių ir pasekmių rezultatas. |
| --- | --- |

2.2

Atliekant šį persvarstymą būtina, kad visi į šios krizės sūkurį patekę suinteresuotieji subjektai nuoširdžiai ir savikritiškai įvertintų savo elgesį, vertinimus ir veiksmus. Finansų srities specialistai, teisės aktų kūrėjai, priežiūros institucijos, kredito reitingų agentūros, ekonomistai – visi turi prisiimti dalį atsakomybės. Tačiau nė vienas jų neprivalo prisiimti visos arba individualios atsakomybės, kadangi šiandieniniai įvykiai ir praeities patirtis rodo, kad krizė – tarpusavyje susijusių priežasčių ir pasekmių rezultatas.

krizė – tarpusavyje susijusių priežasčių ir pasekmių rezultatas

| 2.3 | Tarp daugelio krizės priežasčių ypač akivaizdi – priežiūros stoka. Paaiškėjo, kad taisyklės, kurios atrodė gerai parengtos, yra netinkamos įveikti ir tuo labiau numatyti šiuo metu akivaizdžias pasekmes. Priešingai, atskirais atvejais pačios taisyklės netgi buvo problemų priežastis. Šis klausimas ir rekomendacijos, kuriomis siekiama spragas ištaisyti, nagrinėjamos J. de Larosière grupės ataskaitoje. Komisijos pasiūlymu, kuris atitinka šių rekomendacijų turinį ir kuriame netgi iš anksto nuspėjami jose nurodyti veiksmai, siekiama parengti Bendrijos programą, skirtą remti didesnį finansinės veiklos priežiūros veiksmingumą užtikrinančių priemonių nustatymo veiklą. |
| --- | --- |

2.3

Tarp daugelio krizės priežasčių ypač akivaizdi – priežiūros stoka. Paaiškėjo, kad taisyklės, kurios atrodė gerai parengtos, yra netinkamos įveikti ir tuo labiau numatyti šiuo metu akivaizdžias pasekmes. Priešingai, atskirais atvejais pačios taisyklės netgi buvo problemų priežastis. Šis klausimas ir rekomendacijos, kuriomis siekiama spragas ištaisyti, nagrinėjamos J. de Larosière grupės ataskaitoje. Komisijos pasiūlymu, kuris atitinka šių rekomendacijų turinį ir kuriame netgi iš anksto nuspėjami jose nurodyti veiksmai, siekiama parengti Bendrijos programą, skirtą remti didesnį finansinės veiklos priežiūros veiksmingumą užtikrinančių priemonių nustatymo veiklą.

priežiūros stoka

Larosière grupės ataskaitoje.

Bendrijos programą, skirtą remti didesnį finansinės veiklos priežiūros veiksmingumą užtikrinančių priemonių nustatymo veiklą

| 2.4 | Programoje numatyta skirti dotacijas trims teisinėms struktūroms, užtikrinančioms technines ir teisines priemones priežiūros institucijoms, atsakingoms už vertybinių popierių rinkos, bankų bei draudimo įstaigų veiklos ir profesinių pensijų priežiūrą. Paramą gavo šios trys teisinės struktūros: finansinės atskaitomybės srityje Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (angl. EFRAG) ir Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondas (TASKF), audito srityje Viešojo intereso priežiūros taryba (angl. PIOB). |
| --- | --- |

2.4

Programoje numatyta skirti dotacijas trims teisinėms struktūroms, užtikrinančioms technines ir teisines priemones priežiūros institucijoms, atsakingoms už vertybinių popierių rinkos, bankų bei draudimo įstaigų veiklos ir profesinių pensijų priežiūrą. Paramą gavo šios trys teisinės struktūros: finansinės atskaitomybės srityje Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (angl. EFRAG) ir Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondas (TASKF), audito srityje Viešojo intereso priežiūros taryba (angl. PIOB).

vertybinių popierių rinkos, bankų bei draudimo įstaigų veiklos ir profesinių pensijų priežiūrą.

Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė

EFRAG

Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondas

TASKF

audito

Viešojo intereso priežiūros taryba

PIOB

| 2.5 | Be to, numatyta skirti finansavimą konkretiems veiksmams, kuriuos vykdo priežiūros institucijų komitetai, t. y. nepriklausomos ir teisinio subjektiškumo neturinčios struktūros, kurias pirmiau minėtose kompetencijos srityse įsteigė Komisija ir kurioms priklauso nacionaliniai priežiūros institucijų specialistai. Šie komitetai svarsto, diskutuoja ir pataria Komisijai minėtais klausimais bei padeda „nuosekliai ir laiku įgyvendinti Bendrijos teisės aktus valstybėse narėse“. Šie trys komitetai neturi teisinio subjektiškumo. Kad jie galėtų sudaryti sutartis su trečiosiomis šalimis, iškilo būtinybė kiekvienoje valstybėje narėje, kur tokie komitetai veikia, įsteigti teisinį subjektiškumą turinčias paramos struktūras: Bankininkystės priežiūros institucijų komitetą (CEBS) Jungtinėje Karalystėje, Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą (CESR) Prancūzijoje ir Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą (CEIOPS) Vokietijoje. |
| --- | --- |

2.5

Be to, numatyta skirti finansavimą konkretiems veiksmams, kuriuos vykdo priežiūros institucijų komitetai, t. y. nepriklausomos ir teisinio subjektiškumo neturinčios struktūros, kurias pirmiau minėtose kompetencijos srityse įsteigė Komisija ir kurioms priklauso nacionaliniai priežiūros institucijų specialistai. Šie komitetai svarsto, diskutuoja ir pataria Komisijai minėtais klausimais bei padeda „nuosekliai ir laiku įgyvendinti Bendrijos teisės aktus valstybėse narėse“. Šie trys komitetai neturi teisinio subjektiškumo. Kad jie galėtų sudaryti sutartis su trečiosiomis šalimis, iškilo būtinybė kiekvienoje valstybėje narėje, kur tokie komitetai veikia, įsteigti teisinį subjektiškumą turinčias paramos struktūras: Bankininkystės priežiūros institucijų komitetą (CEBS) Jungtinėje Karalystėje, Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą (CESR) Prancūzijoje ir Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą (CEIOPS) Vokietijoje.

skirti finansavimą konkretiems veiksmams, kuriuos vykdo priežiūros institucijų komitetai,

paramos struktūras:

CEBS

CESR

CEIOPS

3.   Pastabos

Pastabos

3.1   Komitetas pritaria Komisijos iniciatyvai, kurios tikslas – užtikrinti veiksmingesnes finansų sektoriaus priežiūros priemones remiantis J. de Larosière grupės ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis. Vis dėlto jis pastebi, kad nenumatyta jokių naujovių nei apibrėžiant trijų teisinių struktūrų, kurioms skirtos dotacijos, ir komitetų, kuriems skiriama finansinė parama, uždavinius, nei nustatant jų pareigas. Taigi, finansinė parama skiriama dabartinei padėčiai pagerinti. Tai rodo, kad šių struktūrų darbas yra vertinamas teigiamai, tačiau kartu pabrėžiama būtinybė pagerinti ir išplėtoti jų teikiamas paslaugas.

3.2   Dvi finansinės atskaitomybės srityje veikiančios struktūros TASKF ir EFRAG yra parengusios labai daug aukštos kokybės tarptautinių apskaitos standartų, kurie iš dalies buvo perkelti į Bendrijos teisę. Pasak Komisijos, šios struktūros užtikrina, „kad investuotojai, kreditoriai ir kiti suinteresuotieji asmenys galėtų laiku gauti patikimą ir svarbią informaciją apie įmonių finansinę būklę“. Tačiau šį teiginį paneigė faktai. Prieš imantis kokių nors reformų, būtina nustatyti, ar krizę lėmė tarptautinių apskaitos standartų trūkumas, ar netinkamas jų taikymas.

finansinės atskaitomybės

ar krizę lėmė tarptautinių apskaitos standartų trūkumas, ar netinkamas jų taikymas

3.2.1   Nagrinėdama opesnį sektorių, būtent vertybinių popierių rinką, kurioje taikomi TASKF ir EFRAG standartai ir, kaip paaiškėjo, yra daugiausia trūkumų, Komisija aiškiai pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti nepriklausomumą nuo suinteresuotųjų asmenų netinkamos įtakos ir „nediversifikuoto, savanoriško trečiųjų asmenų, tiesiogiai suinteresuotų audito standartais, finansavimo“. Būtent tai yra svarbiausias argumentas, paskatinęs skirti dotaciją. Šį klausimą jau anksčiau yra kėlusi ECOFIN taryba ir Europos Parlamentas, tačiau šiandien kyla kitas klausimas: atsižvelgiant į tai, kad šioms struktūroms būtini ištekliai savo sudėtingiems uždaviniams įgyvendinti, ar pakanka skirti „dotacijas“, kad būtų užtikrintas jų nepriklausomumas? EESRK mano, kad šį klausimą būtina išsamiau apsvarstyti.

vertybinių popierių rinką,

ar pakanka skirti „dotacijas“, kad būtų užtikrintas jų nepriklausomumas?

3.3   Tokias pastabas būtų galima pateikti ir dėl apskaitos audito sektoriaus, turint omenyje dotaciją Viešojo intereso priežiūros tarybai (PIOB), t. y. organizacijai, kuri prižiūri tarptautinių audito standartų (angl. International Standards for Auditing) priėmimo procesą ir vykdo kitą Tarptautinės apskaitininkų federacijos (angl. International Federation of Accountants) su viešaisiais interesais susijusią veiklą. Galimas Tarptautinių audito standartų įtraukimas į Bendrijos teisės aktus (Direktyva 2006/43/CE) pateisina tikslą užtikrinti standartų neutralumą ir atstovavimą Komisijai (du nariai iš dešimties) PIOB valdymo struktūrose.

apskaitos audito

International Standards for Auditing

International Federation of Accountants

standartų neutralumą

3.4   Apibendrindamas pastabas dėl dotacijų, EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad būtina skirti pakankamai lėšų už tarptautinius standartus atsakingoms struktūroms siekiant užtikrinti sklandžią jų veiklą ir nepriklausomumą. Į šį aspektą jau ne kartą gana aiškiai buvo atkreiptas dėmesys. Tai rodo, kad egzistuoja esminė problema: šias struktūras sukūrė konkretaus sektoriaus atstovai siekdami nustatyti taisykles ir standartus tame pačiame sektoriuje veikiančioms organizacijoms. Net įtraukus šias taisykles ir standartus į viešąją teisę jos išlieka privataus sektorinio pobūdžio. Todėl šiuo metu tokių minėto sektoriaus teisiškai kontroliuojamų struktūrų veikloje sunku atskirti viešuosius interesus nuo šių sektorių naudai vykdomos veiklos.

privataus sektorinio pobūdžio

3.5   Priežiūros institucijų komitetams numatytas finansavimas visų pirma skirtas vykdyti projektus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų darbuotojų mokymu ir informacinių technologijų projektų valdymu. Priminsime, kad tokie komitetai yra Komisijos įsteigtos nepriklausomos patariamosios struktūros, kurioms priklauso nacionaliniai priežiūros institucijų specialistai. Darbuotojų mokymas (Larosière grupės pateikta rekomendacija Nr. 19) ir projektų valdymas, žinoma, yra itin svarbūs ir bus labai naudingi valstybėms narėms, tačiau EESRK nesupranta, kodėl šiems projektams finansuoti skiriamos Bendrijos, o ne pačių valstybių narių lėšos.

Priežiūros institucijų komitetams

darbuotojų mokymu

informacinių technologijų projektų valdymu

tačiau EESRK nesupranta, kodėl šiems projektams finansuoti skiriamos Bendrijos, o ne pačių valstybių narių lėšos

3.6   Galiausiai, Komisija mano, kad atrenkant dotacijų gavėjus tikslinga pradėti taikyti lankstumo kriterijų: tobulinant nuostatas krizei įveikti gali kilti poreikis sukurti naujas struktūras arba numatyti naujus įgaliojimus jau veikiančioms struktūroms ar netgi į jau atrinktų dotacijų gavėjų sąrašą įtraukti naują gavėją. EESRK neturi pastabų šiuo klausimu, tačiau vis dėlto atkreipia dėmesį, kad būtina vengti, jei tai nėra būtina, didinti programoje dalyvaujančių struktūrų skaičių. Kai tai įmanoma, reikėtų veikiau išplėsti esamų struktūrų įgaliojimus.

vengti, jei tai nėra būtina, didinti

struktūrų skaičių

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/78

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo

COM(2008) 650 galutinis – 2008/0195 (COD)

2009/C 228/14

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 71 straipsniu ir 137 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo“

2008 m. gruodžio 2 d. Komiteto biuras pavedė Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 452-oje plenarinėje sesijoje, kuri įvyko 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdyje), pagrindiniu pranešėju paskyrė André MORDANT ir priėmė šią nuomonę 93 narių balsavus už, 7 – prieš ir 7 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymą sunku įgyvendinti, jis gali pareikalauti labai didelių papildomų sąnaudų ir padidinti administracinę naštą. Be to, pasiūlymas neatitinka vieno pagrindinių tikslų, apibrėžtų Direktyvoje 2002/15/EB, t. y. nustatyti būtiniausius darbo laiko organizavimo reikalavimus siekiant pagerinti asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, sveikatos apsaugą ir saugą, kelių eismo saugumą bei suvienodinti konkurencijos sąlygas. Iš tiesų, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 561/2006, nustatantį vairavimo trukmių ir poilsio laikotarpių taisykles, mobilus darbuotojas negali dirbti ilgiau nei 48 valandas (vidutiniškai) per savaitę, tuo tarpu nepriklausomas vairuotojas galės dirbti 86 valandas per savaitę nepažeisdamas minėto reglamento nuostatų. |
| --- | --- |

1.1

EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymą sunku įgyvendinti, jis gali pareikalauti labai didelių papildomų sąnaudų ir padidinti administracinę naštą. Be to, pasiūlymas neatitinka vieno pagrindinių tikslų, apibrėžtų Direktyvoje 2002/15/EB, t. y. nustatyti būtiniausius darbo laiko organizavimo reikalavimus siekiant pagerinti asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, sveikatos apsaugą ir saugą, kelių eismo saugumą bei suvienodinti konkurencijos sąlygas. Iš tiesų, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 561/2006, nustatantį vairavimo trukmių ir poilsio laikotarpių taisykles, mobilus darbuotojas negali dirbti ilgiau nei 48 valandas (vidutiniškai) per savaitę, tuo tarpu nepriklausomas vairuotojas galės dirbti 86 valandas per savaitę nepažeisdamas minėto reglamento nuostatų.

| 1.2 | Manoma, kad kelių transportas Europoje per ateinančius dvidešimt metų išaugs 50 proc. nepriklausomai nuo kitų transporto rūšių (geležinkelio ir vandens) augimo. EESRK teigia, kad lemiamos reikšmės direktyvos tikslams pasiekti turės ne vairuotojo statusas, o sąlygos, sudarytos verstis mobiliąja kelių transporto veikla. |
| --- | --- |

1.2

Manoma, kad kelių transportas Europoje per ateinančius dvidešimt metų išaugs 50 proc. nepriklausomai nuo kitų transporto rūšių (geležinkelio ir vandens) augimo. EESRK teigia, kad lemiamos reikšmės direktyvos tikslams pasiekti turės ne vairuotojo statusas, o sąlygos, sudarytos verstis mobiliąja kelių transporto veikla.

| 1.3 | Komitetas šioje nuomonėje dar kartą pakartoja pagrindines EESRK nuomonės „Kelių transportas. Savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laikas“ išvadose pateiktas mintis (1).
  Komitetas minėtoje nuomonėje pabrėžė, kad:






  — | Direktyvos 2002/15/EB nuostatos turi būti taikomos visiems savarankiškai dirbantiems vairuotojams kaip numatyta šios direktyvos 2 straipsnyje (nuo 2009 m. kovo 23 d.) siekiant skatinti kelių eismo saugumą, sudaryti sąlygas sąžiningai konkurencijai ir pagerinti mobilių ir savarankiškai dirbančių darbuotojų darbo sąlygas, visų pirma jų fizinę ir psichinę sveikatą, |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitetas šioje nuomonėje dar kartą pakartoja pagrindines EESRK nuomonės „Kelių transportas. Savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laikas“ išvadose pateiktas mintis (1).

1

Komitetas minėtoje nuomonėje pabrėžė, kad:

—

Direktyvos 2002/15/EB nuostatos turi būti taikomos visiems savarankiškai dirbantiems vairuotojams kaip numatyta šios direktyvos 2 straipsnyje (nuo 2009 m. kovo 23 d.) siekiant skatinti kelių eismo saugumą, sudaryti sąlygas sąžiningai konkurencijai ir pagerinti mobilių ir savarankiškai dirbančių darbuotojų darbo sąlygas, visų pirma jų fizinę ir psichinę sveikatą,

| — | svarbu, kad valstybės narės tinkamai perkeltų Direktyvos nuostatas, visų pirma savarankiškai dirbančio vairuotojo apibrėžtį, o transporto sistemos dalyviai dalytųsi atsakomybe kaip buvo daroma pagal reglamentą dėl vairavimo trukmės ir poilsio laikotarpių. |
| --- | --- |

—

svarbu, kad valstybės narės tinkamai perkeltų Direktyvos nuostatas, visų pirma savarankiškai dirbančio vairuotojo apibrėžtį, o transporto sistemos dalyviai dalytųsi atsakomybe kaip buvo daroma pagal reglamentą dėl vairavimo trukmės ir poilsio laikotarpių.

| 1.4 | EESRK mano, kad direktyvos tikslų pasiekti galima tik tuo atveju, jei kelių transporto sektoriuje bus tinkamai taikomi būtiniausi socialinės apsaugos standartai visiems mobiliąja kelių transporto veikla besiverčiantiems asmenims neatsižvelgiant į jų statusą. |
| --- | --- |

1.4

EESRK mano, kad direktyvos tikslų pasiekti galima tik tuo atveju, jei kelių transporto sektoriuje bus tinkamai taikomi būtiniausi socialinės apsaugos standartai visiems mobiliąja kelių transporto veikla besiverčiantiems asmenims neatsižvelgiant į jų statusą.

| 1.5 | Komiteto nuomone, į direktyvos taikymo sritį įtraukiant savarankiškai dirbančius vairuotojus būtina kiek galima labiau supaprastinti jiems tenkančias administracines užduotis. Savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laiko apibrėžtis reikalauja, kad bendra administracinė veikla nebūtų įskaityta į darbo laiką. |
| --- | --- |

1.5

Komiteto nuomone, į direktyvos taikymo sritį įtraukiant savarankiškai dirbančius vairuotojus būtina kiek galima labiau supaprastinti jiems tenkančias administracines užduotis. Savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laiko apibrėžtis reikalauja, kad bendra administracinė veikla nebūtų įskaityta į darbo laiką.

| 1.6 | Nepriklausomus darbuotojus priskyrus direktyvos taikymo sričiai, būtina priimti tam tikras Direktyvos 2002/15/EB nuostatų taikymo ir laikymosi kontrolės priemones. |
| --- | --- |

1.6

Nepriklausomus darbuotojus priskyrus direktyvos taikymo sričiai, būtina priimti tam tikras Direktyvos 2002/15/EB nuostatų taikymo ir laikymosi kontrolės priemones.

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/15/EB įsigaliojo 2005 m. kovo 23 d. Direktyva susijusi su asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimu. Dokumentu nustatytomis naujosiomis bendromis taisyklėmis užtikrinami būtiniausi socialinės apsaugos standartai šio sektoriaus darbuotojams. Šie būtiniausi standartai laikomi svarbia pažanga siekiant geresnės darbuotojų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, sveikatos apsaugos bei saugos ir didesnio kelių eismo saugumo ir sąžiningos konkurencijos užtikrinimo. |
| --- | --- |

2.1

2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/15/EB įsigaliojo 2005 m. kovo 23 d. Direktyva susijusi su asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimu. Dokumentu nustatytomis naujosiomis bendromis taisyklėmis užtikrinami būtiniausi socialinės apsaugos standartai šio sektoriaus darbuotojams. Šie būtiniausi standartai laikomi svarbia pažanga siekiant geresnės darbuotojų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, sveikatos apsaugos bei saugos ir didesnio kelių eismo saugumo ir sąžiningos konkurencijos užtikrinimo.

| 2.2 | Ši direktyva, kurios nuostatomis siekiama mobilius darbuotojus apsaugoti nuo neigiamo poveikio, atsirandančio dėl pernelyg ilgų darbo valandų, nepakankamo poilsio ir netinkamo darbo organizavimo, yra bendrosios Darbo laiko direktyvos 2003/88/EB lex specialis. Ji papildo 2006 m. kovo 15 d. Reglamentą Nr. 561/2006, kuriuo nustatytos bendros vairuotojams skirtos vairavimo trukmių ir poilsio laikotarpių taisyklės. |
| --- | --- |

2.2

Ši direktyva, kurios nuostatomis siekiama mobilius darbuotojus apsaugoti nuo neigiamo poveikio, atsirandančio dėl pernelyg ilgų darbo valandų, nepakankamo poilsio ir netinkamo darbo organizavimo, yra bendrosios Darbo laiko direktyvos 2003/88/EB lex specialis. Ji papildo 2006 m. kovo 15 d. Reglamentą Nr. 561/2006, kuriuo nustatytos bendros vairuotojams skirtos vairavimo trukmių ir poilsio laikotarpių taisyklės.

lex specialis

| 2.3 | Po taikinimo procedūros priimdami direktyvą Taryba ir Parlamentas sutarė, kad ji iš esmės turėtų būti taikoma savarankiškai dirbantiems vairuotojams nuo 2009 m. kovo 23 d. Be to, Komisijos paprašyta vėliausiai likus dvejiems metams iki minėtos datos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą, o vėliau, remiantis šia ataskaita, pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo būtų nustatytos savarankiškai dirbančių vairuotojų įtraukimo arba neįtraukimo į direktyvos taikymo sritį sąlygos. |
| --- | --- |

2.3

Po taikinimo procedūros priimdami direktyvą Taryba ir Parlamentas sutarė, kad ji iš esmės turėtų būti taikoma savarankiškai dirbantiems vairuotojams nuo 2009 m. kovo 23 d. Be to, Komisijos paprašyta vėliausiai likus dvejiems metams iki minėtos datos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą, o vėliau, remiantis šia ataskaita, pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo būtų nustatytos savarankiškai dirbančių vairuotojų įtraukimo arba neįtraukimo į direktyvos taikymo sritį sąlygos.

3.   Komisijos pasiūlymas

Komisijos pasiūlymas

| 3.1 | Komisija siūlo iš dalies keisti Direktyvą 2002/15/EB iš jos taikymo srities pašalinant savarankiškai dirbančius vairuotojus ir paaiškina jos taikymo sritį, kuri apims visus mobilius darbuotojus, įskaitant „fiktyvius“ savarankiškai dirbančius vairuotojus, t. y. vairuotojus, kurie oficialiai yra savarankiški, tačiau iš tikrųjų negali laisvai organizuoti savo darbinės veiklos. |
| --- | --- |

3.1

Komisija siūlo iš dalies keisti Direktyvą 2002/15/EB iš jos taikymo srities pašalinant savarankiškai dirbančius vairuotojus ir paaiškina jos taikymo sritį, kuri apims visus mobilius darbuotojus, įskaitant „fiktyvius“ savarankiškai dirbančius vairuotojus, t. y. vairuotojus, kurie oficialiai yra savarankiški, tačiau iš tikrųjų negali laisvai organizuoti savo darbinės veiklos.

| 3.2 | Komisija apibrėžia „fiktyviai“ savarankiškai dirbančių vairuotojų sąvoką: „mobilus darbuotojas“ taip pat reiškia bet kurį asmenį, kuris nėra susietas su darbdaviu pagal darbo sutartį arba bet kokį kitą hierarchinį darbo santykį, tačiau:






  a) | kuris negali laisvai organizuoti atitinkamos darbinės veiklos; |
| --- | --- | --- |

3.2

Komisija apibrėžia „fiktyviai“ savarankiškai dirbančių vairuotojų sąvoką: „mobilus darbuotojas“ taip pat reiškia bet kurį asmenį, kuris nėra susietas su darbdaviu pagal darbo sutartį arba bet kokį kitą hierarchinį darbo santykį, tačiau:

a)

kuris negali laisvai organizuoti atitinkamos darbinės veiklos;

| b) | kurio pajamos tiesiogiai nepriklauso nuo gauto pelno; |
| --- | --- |

b)

kurio pajamos tiesiogiai nepriklauso nuo gauto pelno;

| c) | kuris negali individualiai ar bendradarbiaudamas su savarankiškai dirbančiais vairuotojais turėti ryšių su keliais klientais. |
| --- | --- |

c)

kuris negali individualiai ar bendradarbiaudamas su savarankiškai dirbančiais vairuotojais turėti ryšių su keliais klientais.

| 3.3 | Komisija siūlo įtraukti sąlygą dėl darbo, atliekamo nakties metu. Iš tiesų, pagal Direktyvą 2002/15/EB, bet koks darbas nakties metu laikomas naktiniu darbu. Komisijos pateiktame pakeitime į šią sąvoką siūloma įtraukti darbo laiką, kai mažiausiai dvi valandas buvo dirbama nakties metu. |
| --- | --- |

3.3

Komisija siūlo įtraukti sąlygą dėl darbo, atliekamo nakties metu. Iš tiesų, pagal Direktyvą 2002/15/EB, bet koks darbas nakties metu laikomas naktiniu darbu. Komisijos pateiktame pakeitime į šią sąvoką siūloma įtraukti darbo laiką, kai mažiausiai dvi valandas buvo dirbama nakties metu.

| 3.4 | Pasiūlyme iš dalies pakeisti direktyvą taip pat numatomas naujas straipsnis dėl teisingo ir nuoseklaus Direktyvos 2002/15/EB taisyklių įgyvendinimo užtikrinimo ir patikslinama, kad atsakingose nacionalinėse institucijose turi būti užtektinai kvalifikuotų inspektorių ir kad šios institucijos turi imtis visų reikalingų priemonių. |
| --- | --- |

3.4

Pasiūlyme iš dalies pakeisti direktyvą taip pat numatomas naujas straipsnis dėl teisingo ir nuoseklaus Direktyvos 2002/15/EB taisyklių įgyvendinimo užtikrinimo ir patikslinama, kad atsakingose nacionalinėse institucijose turi būti užtektinai kvalifikuotų inspektorių ir kad šios institucijos turi imtis visų reikalingų priemonių.

| 3.5 | Siekdama užtikrinti, kad direktyva būtų veiksmingai ir vienodai įgyvendinama visoje Bendrijos teritorijoje, Komisija remia valstybių narių dialogą, kurio tikslai:






  a) | stiprinti jų kompetentingų institucijų administracinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- | --- |

3.5

Siekdama užtikrinti, kad direktyva būtų veiksmingai ir vienodai įgyvendinama visoje Bendrijos teritorijoje, Komisija remia valstybių narių dialogą, kurio tikslai:

a)

stiprinti jų kompetentingų institucijų administracinį bendradarbiavimą;

| b) | formuoti bendrą požiūrį; |
| --- | --- |

b)

formuoti bendrą požiūrį;

| c) | palengvinti transporto sektoriaus ir nuostatų įgyvendinimo užtikrinimo institucijų dialogą. |
| --- | --- |

c)

palengvinti transporto sektoriaus ir nuostatų įgyvendinimo užtikrinimo institucijų dialogą.

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 4.1 | Svarstydama poveikio vertinime pateiktas problemas, Komisija mano, kad „siekiant išvengti dėl vairuotojų nuovargio atsirandančių kelių eismo saugumo problemų, vairavimo trukmės ir poilsio laikotarpių taisykles būtina griežtai taikyti visiems vairuotojams, neatsižvelgiant į jų įdarbinimo statusą.“ Todėl Darbo laiko direktyvos taikymas nėra labai svarbus gerinant kelių eismo saugumą. Dokumento dėl poveikio vertinimo išvadose Komisija pirmenybę teikia sprendimui netaikyti direktyvos nuostatų savarankiškai dirbantiems vairuotojams ir įtraukti į jos taikymo sritį „fiktyviai“ savarankiškai dirbančius asmenis ir taip užtikrinti veiksmingesnę kontrolę. Tokiu būdu sumažės konkurencijos iškraipymų, o valstybės narės galės užtikrinti geresnę darbuotojų ir jiems prilygintinų grupių socialinę apsaugą. |
| --- | --- |

4.1

Svarstydama poveikio vertinime pateiktas problemas, Komisija mano, kad „siekiant išvengti dėl vairuotojų nuovargio atsirandančių kelių eismo saugumo problemų, vairavimo trukmės ir poilsio laikotarpių taisykles būtina griežtai taikyti visiems vairuotojams, neatsižvelgiant į jų įdarbinimo statusą.“ Todėl Darbo laiko direktyvos taikymas nėra labai svarbus gerinant kelių eismo saugumą. Dokumento dėl poveikio vertinimo išvadose Komisija pirmenybę teikia sprendimui netaikyti direktyvos nuostatų savarankiškai dirbantiems vairuotojams ir įtraukti į jos taikymo sritį „fiktyviai“ savarankiškai dirbančius asmenis ir taip užtikrinti veiksmingesnę kontrolę. Tokiu būdu sumažės konkurencijos iškraipymų, o valstybės narės galės užtikrinti geresnę darbuotojų ir jiems prilygintinų grupių socialinę apsaugą.

| 4.2 | Daugelio socialinių partnerių nuomone, direktyvos nuostatų netaikymas savarankiškai dirbantiems asmenims iškreipė konkurenciją kelių transporto sektoriuje, todėl Komitetas neseniai priimtoje nuomonėje dėl baltosios knygos dėl transporto politikos vidurio laikotarpio apžvalgos (TEN 257, pranešėjas Rafael Barbadillo Lopez) (2) pateikė tokį prašymą:

  „Taikant socialinius kelių transporto sektoriaus teisės aktus, reikia užtikrinti vienodą požiūrį į visus darbuotojus nepaisant, ar jie samdomi darbuotojai, ar dirba savarankiškai, todėl kovo 11 d. Direktyvą 15/2002 dėl asmenų, kurie vykdo mobilią kelių transporto veiklą, darbo laiko nustatymo reikia nedelsiant pradėti taikyti savarankiškai dirbantiems asmenims nelaukiant numatyto pereinamojo laikotarpio, kadangi šia direktyva siekiama užtikrinti kelių eismo saugumą, išvengti konkurencijos iškreipimo ir sudaryti geresnes darbo sąlygas“ (4.3.1.2 punktas). |
| --- | --- |

4.2

Daugelio socialinių partnerių nuomone, direktyvos nuostatų netaikymas savarankiškai dirbantiems asmenims iškreipė konkurenciją kelių transporto sektoriuje, todėl Komitetas neseniai priimtoje nuomonėje dėl baltosios knygos dėl transporto politikos vidurio laikotarpio apžvalgos (TEN 257, pranešėjas Rafael Barbadillo Lopez) (2) pateikė tokį prašymą:

2

„Taikant socialinius kelių transporto sektoriaus teisės aktus, reikia užtikrinti vienodą požiūrį į visus darbuotojus nepaisant, ar jie samdomi darbuotojai, ar dirba savarankiškai, todėl kovo 11 d. Direktyvą 15/2002 dėl asmenų, kurie vykdo mobilią kelių transporto veiklą, darbo laiko nustatymo reikia nedelsiant pradėti taikyti savarankiškai dirbantiems asmenims nelaukiant numatyto pereinamojo laikotarpio, kadangi šia direktyva siekiama užtikrinti kelių eismo saugumą, išvengti konkurencijos iškreipimo ir sudaryti geresnes darbo sąlygas“ (4.3.1.2 punktas).

„Taikant socialinius kelių transporto sektoriaus teisės aktus, reikia užtikrinti vienodą požiūrį į visus darbuotojus nepaisant, ar jie samdomi darbuotojai, ar dirba savarankiškai, todėl kovo 11 d. Direktyvą 15/2002 dėl asmenų, kurie vykdo mobilią kelių transporto veiklą, darbo laiko nustatymo reikia nedelsiant pradėti taikyti savarankiškai dirbantiems asmenims nelaukiant numatyto pereinamojo laikotarpio, kadangi šia direktyva siekiama užtikrinti kelių eismo saugumą, išvengti konkurencijos iškreipimo ir sudaryti geresnes darbo sąlygas“ (4.3.1.2 punktas).

| 4.3 | Manoma, kad kelių transportas Europoje per ateinančius dvidešimt metų išaugs 50 proc. nepriklausomai nuo kitų transporto rūšių (geležinkelio ir vandens) augimo, todėl nuo 3,5 iki 60 tonų masės transporto priemones vairuojančių vairuotojų fizinės ir psichinės sveikatos, kelių eismo saugumo ir sąžiningos konkurencijos sąlygos gali būti sukurtos tik aiškiai nustačius būtiniausius socialinius standartus, vienodai taikomus visiems mobiliąją transporto veikla besiverčiantiems darbuotojams nepriklausomai nuo jų statuso. EESRK mano, kad ne statusas turi atlikti lemiamą vaidmenį, o tai, kad darbuotojas verčiasi mobiliąja transporto veikla. |
| --- | --- |

4.3

Manoma, kad kelių transportas Europoje per ateinančius dvidešimt metų išaugs 50 proc. nepriklausomai nuo kitų transporto rūšių (geležinkelio ir vandens) augimo, todėl nuo 3,5 iki 60 tonų masės transporto priemones vairuojančių vairuotojų fizinės ir psichinės sveikatos, kelių eismo saugumo ir sąžiningos konkurencijos sąlygos gali būti sukurtos tik aiškiai nustačius būtiniausius socialinius standartus, vienodai taikomus visiems mobiliąją transporto veikla besiverčiantiems darbuotojams nepriklausomai nuo jų statuso. EESRK mano, kad ne statusas turi atlikti lemiamą vaidmenį, o tai, kad darbuotojas verčiasi mobiliąja transporto veikla.

| 4.4 | Komitetas nuomonėje TEN/326 „Kelių transportas. Savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laikas“ išreiškė abejonių dėl tyrimo ir poveikio vertinimo rezultatų išvadų, susijusių su kelių eismo saugumu, konkurencijos sąlygomis ir socialiniais aspektais.
  EESRK šioje nuomonėje taip pat pabrėžė, kad „pernelyg ilgas darbo laikas yra viena pagrindinių vairuotojų nuovargio, taigi ir užmigimo prie vairo, priežasčių.“
  Galiausiai Komitetas minėtame dokumente išreiškė nuomonę, kad „sąžininga konkurencija atsiranda tuomet, kai didelės įmonės, atsakingos už visus su prekių paskirstymu ir vežimu susijusius aspektus, subrangovams taiko kainas, nustatomas laikantis su nagrinėjamu sektoriumi susijusių socialinių teisės aktų tiek mobilių, tiek savarankiškai dirbančių vairuotojų atžvilgiu.“ |
| --- | --- |

4.4

Komitetas nuomonėje TEN/326 „Kelių transportas. Savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laikas“ išreiškė abejonių dėl tyrimo ir poveikio vertinimo rezultatų išvadų, susijusių su kelių eismo saugumu, konkurencijos sąlygomis ir socialiniais aspektais.

EESRK šioje nuomonėje taip pat pabrėžė, kad „pernelyg ilgas darbo laikas yra viena pagrindinių vairuotojų nuovargio, taigi ir užmigimo prie vairo, priežasčių.“

Galiausiai Komitetas minėtame dokumente išreiškė nuomonę, kad „sąžininga konkurencija atsiranda tuomet, kai didelės įmonės, atsakingos už visus su prekių paskirstymu ir vežimu susijusius aspektus, subrangovams taiko kainas, nustatomas laikantis su nagrinėjamu sektoriumi susijusių socialinių teisės aktų tiek mobilių, tiek savarankiškai dirbančių vairuotojų atžvilgiu.“

| 4.5 | Todėl poveikio vertinimo ataskaitoje pateiktas teiginys, kad Darbo laiko direktyvos taikymas nėra labai svarbus gerinant kelių eismo saugumą, nėra teisingas. Iš tiesų, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 561/2006, nustatantį vairavimo trukmių ir poilsio laikotarpių taisykles, mobilus darbuotojas negali dirbti ilgiau nei 48 valandas (vidutiniškai) per savaitę, tuo tarpu nepriklausomas vairuotojas galės dirbti 86 valandas per savaitę nepažeisdamas minėto reglamento nuostatų. |
| --- | --- |

4.5

Todėl poveikio vertinimo ataskaitoje pateiktas teiginys, kad Darbo laiko direktyvos taikymas nėra labai svarbus gerinant kelių eismo saugumą, nėra teisingas. Iš tiesų, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 561/2006, nustatantį vairavimo trukmių ir poilsio laikotarpių taisykles, mobilus darbuotojas negali dirbti ilgiau nei 48 valandas (vidutiniškai) per savaitę, tuo tarpu nepriklausomas vairuotojas galės dirbti 86 valandas per savaitę nepažeisdamas minėto reglamento nuostatų.

| 4.6 | Atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą, kai pripažįstama, kad vairuotojas dirba „fiktyviai“ savarankiškai, jis privalo laikytis Darbo laiko direktyvos nuostatų. Taigi, Komisijos pasiūlymu neatsakoma nei į vieną pagrįstai iškylantį klausimą: ar tapęs mobiliu darbuotoju vairuotojas privalo pasirašyti darbo sutartį? Kas yra jo darbdavys? Jei transporto priemonė yra vairuotojo nuosavybė, ką jis turi su ja daryti? Jie jis investavo į infrastruktūrą ar atliko kitas investicijas, kas atsako už susijusias pasekmes? Galiausiai, kaip turi elgtis valstybės narės jau įtraukusios savarankiškai dirbančius vairuotojus? |
| --- | --- |

4.6

Atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą, kai pripažįstama, kad vairuotojas dirba „fiktyviai“ savarankiškai, jis privalo laikytis Darbo laiko direktyvos nuostatų. Taigi, Komisijos pasiūlymu neatsakoma nei į vieną pagrįstai iškylantį klausimą: ar tapęs mobiliu darbuotoju vairuotojas privalo pasirašyti darbo sutartį? Kas yra jo darbdavys? Jei transporto priemonė yra vairuotojo nuosavybė, ką jis turi su ja daryti? Jie jis investavo į infrastruktūrą ar atliko kitas investicijas, kas atsako už susijusias pasekmes? Galiausiai, kaip turi elgtis valstybės narės jau įtraukusios savarankiškai dirbančius vairuotojus?

| 4.7 | Komitetas mano, kad Komisijos pasiūlymas gali pareikalauti ne tik didelių papildomų sąnaudų, bet ir padidinti administracinę naštą. |
| --- | --- |

4.7

Komitetas mano, kad Komisijos pasiūlymas gali pareikalauti ne tik didelių papildomų sąnaudų, bet ir padidinti administracinę naštą.

| 4.8 | Vis dėlto EESRK nuomone, siekiant taikyti Direktyvos 2002/15/EB nuostatas savarankiškai dirbantiems vairuotojams, būtina, kad valstybės narės tinkamai perkeltų minėtą direktyvą, visų pirma savarankiškai dirbančio vairuotojo apibrėžtį. Ši direktyva turėtų numatyti, kad bendra administracinė veikla neturi būti įtraukta į savarankiškai dirbančių asmenų darbo laiką. |
| --- | --- |

4.8

Vis dėlto EESRK nuomone, siekiant taikyti Direktyvos 2002/15/EB nuostatas savarankiškai dirbantiems vairuotojams, būtina, kad valstybės narės tinkamai perkeltų minėtą direktyvą, visų pirma savarankiškai dirbančio vairuotojo apibrėžtį. Ši direktyva turėtų numatyti, kad bendra administracinė veikla neturi būti įtraukta į savarankiškai dirbančių asmenų darbo laiką.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  OL C 27, 2009 2 3, p. 49–51.

1

(2)  OL C 161, 2007 7 13, p. 89.

2

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/81

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus

COM(2008) 779 fin – 2008/0221 (COD)

2009/C 228/15

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2008 m. gruodžio 17 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus“

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 12 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Virgilio RANOCCHIARI.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d (2009 m. kovo 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 130 narių balsavus už ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK pritaria Europos Komisijai, kuri, pateikusi pasiūlymą priimti reglamentą dėl variklinių transporto priemonių bendros saugos (vyksta šio dokumento priėmimo procedūra), numato šiame reglamente nustatyti padangų pagrindinių parametrų – degalų naudojimo efektyvumo, saugos ir išorinio riedėjimo triukšmo – verčių patvirtinimo sistemą. |
| --- | --- |

1.1

EESRK pritaria Europos Komisijai, kuri, pateikusi pasiūlymą priimti reglamentą dėl variklinių transporto priemonių bendros saugos (vyksta šio dokumento priėmimo procedūra), numato šiame reglamente nustatyti padangų pagrindinių parametrų – degalų naudojimo efektyvumo, saugos ir išorinio riedėjimo triukšmo – verčių patvirtinimo sistemą.

| 1.2 | EESRK taip pat palankiai vertina Komisijos pastangas naudojantis šia tipo patvirtinimo sistema tiesiogiai informuoti vartotojus ir sudaryti jiems sąlygas remiantis pateikta informacija įsigyti atsargines padangas, kurios bus pagamintos priėmus čia svarstomą dokumentą ir kurios sudaro 78 proc. Europos rinkos. |
| --- | --- |

1.2

EESRK taip pat palankiai vertina Komisijos pastangas naudojantis šia tipo patvirtinimo sistema tiesiogiai informuoti vartotojus ir sudaryti jiems sąlygas remiantis pateikta informacija įsigyti atsargines padangas, kurios bus pagamintos priėmus čia svarstomą dokumentą ir kurios sudaro 78 proc. Europos rinkos.

| 1.3 | EESRK mano, kad netikslinga šioje iniciatyvoje svarstyti automobilių gamintojų naujuose automobiliuose įmontuotų padangų klausimą, kadangi pagal jau įsigaliojusį reglamentą gamintojai jau dabar privalo teikti susijusius svarbius duomenis, kai tvirtinamas transporto priemonės tipas, o vėliau – techniniuose reklaminiuose dokumentuose ir transporto priemonės techniniuose vadovuose. |
| --- | --- |

1.3

EESRK mano, kad netikslinga šioje iniciatyvoje svarstyti automobilių gamintojų naujuose automobiliuose įmontuotų padangų klausimą, kadangi pagal jau įsigaliojusį reglamentą gamintojai jau dabar privalo teikti susijusius svarbius duomenis, kai tvirtinamas transporto priemonės tipas, o vėliau – techniniuose reklaminiuose dokumentuose ir transporto priemonės techniniuose vadovuose.

| 1.4 | EESRK siūlo numatyti vartotojų informavimo priemonės, t. y. ant padangos klijuojamo lipduko, alternatyvą, taikytiną tais atvejais (kurie yra gana dažni), kai lipdukai pametami arba sugadinami. |
| --- | --- |

1.4

EESRK siūlo numatyti vartotojų informavimo priemonės, t. y. ant padangos klijuojamo lipduko, alternatyvą, taikytiną tais atvejais (kurie yra gana dažni), kai lipdukai pametami arba sugadinami.

| 1.5 | Galiausiai, EESRK tikisi, kad, kaip ir apibrėžiant variklinių transporto priemonių bendros saugos nuostatas, šioje srityje bus pasirinktas reglamentas, o ne direktyva, kad būtų užtikrinti vienodi terminai ir kontrolės priemonės visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

1.5

Galiausiai, EESRK tikisi, kad, kaip ir apibrėžiant variklinių transporto priemonių bendros saugos nuostatas, šioje srityje bus pasirinktas reglamentas, o ne direktyva, kad būtų užtikrinti vienodi terminai ir kontrolės priemonės visose valstybėse narėse.

2.   Įvadas

Įvadas

| 2.1 | Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plane numatyta iki 2020 m. 20 proc. sumažinti sunaudojamos energijos kiekį taikant priemones, kuriomis mažinant energijos vartojimo intensyvumą bus mažiau sunaudojama degalų, taigi sumažės ir neigiamas poveikis aplinkai. |
| --- | --- |

2.1

Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plane numatyta iki 2020 m. 20 proc. sumažinti sunaudojamos energijos kiekį taikant priemones, kuriomis mažinant energijos vartojimo intensyvumą bus mažiau sunaudojama degalų, taigi sumažės ir neigiamas poveikis aplinkai.

| 2.2 | Atsižvelgiant į šias pastabas, ypatingą ir nuolatinį dėmesį reikėtų skirti per 20 proc. CO2 išmetančioms kelių transporto priemonėms. |
| --- | --- |

2.2

Atsižvelgiant į šias pastabas, ypatingą ir nuolatinį dėmesį reikėtų skirti per 20 proc. CO2 išmetančioms kelių transporto priemonėms.

2

| 2.3 | Be kitų gausių jau įgyvendintų ar šiuo metu įgyvendinamų priemonių variklinių transporto priemonių srityje, Europos teisės aktų leidėjai siekia reglamentuoti ir padangų eksploatacines savybes, kadangi padangos yra vienintelė transporto priemonę ir kelią jungianti grandis ir gali ne tik efektyviai padėti užtikrinti vairuotojų saugą, bet ir sumažinti sunaudojamų degalų kiekį. |
| --- | --- |

2.3

Be kitų gausių jau įgyvendintų ar šiuo metu įgyvendinamų priemonių variklinių transporto priemonių srityje, Europos teisės aktų leidėjai siekia reglamentuoti ir padangų eksploatacines savybes, kadangi padangos yra vienintelė transporto priemonę ir kelią jungianti grandis ir gali ne tik efektyviai padėti užtikrinti vairuotojų saugą, bet ir sumažinti sunaudojamų degalų kiekį.

| 2.4 | Todėl Europos Komisijos pasiūlymu priimti variklinių transporto priemonių bendrosios saugos reglamentą, kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente (1), visų pirma siekiama apibrėžti naujus griežtesnius padangų tipo patvirtinimo parametrus: degalų naudojimo, saugos ir riedėjimo triukšmo. |
| --- | --- |

2.4

Todėl Europos Komisijos pasiūlymu priimti variklinių transporto priemonių bendrosios saugos reglamentą, kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente (1), visų pirma siekiama apibrėžti naujus griežtesnius padangų tipo patvirtinimo parametrus: degalų naudojimo, saugos ir riedėjimo triukšmo.

1

| 2.5 | Energijos suvartojimo klausimu reikėtų priminti, kad dėl padangų pasipriešinimo riedėjimui gali būti sunaudojama net iki 20 proc. visų degalų, vadinasi dėl pasipriešinimo riedėjimui, kuriam savo ruožtu įtakos turi padangų kaitimas ir deformavimasis, joms riedant patiriami energijos nuostoliai. Be to, pažymėtina ir tai, kad pasipriešinimo riedėjimui ir padangų riedėjimo triukšmui labai didelės įtakos turi kelio danga, kurios kokybė kartais gali niekais paversti visus padangų technologinius patobulinimus. |
| --- | --- |

2.5

Energijos suvartojimo klausimu reikėtų priminti, kad dėl padangų pasipriešinimo riedėjimui gali būti sunaudojama net iki 20 proc. visų degalų, vadinasi dėl pasipriešinimo riedėjimui, kuriam savo ruožtu įtakos turi padangų kaitimas ir deformavimasis, joms riedant patiriami energijos nuostoliai. Be to, pažymėtina ir tai, kad pasipriešinimo riedėjimui ir padangų riedėjimo triukšmui labai didelės įtakos turi kelio danga, kurios kokybė kartais gali niekais paversti visus padangų technologinius patobulinimus.

3.   Europos Komisijos pasiūlymas

Europos Komisijos pasiūlymas

| 3.1 | Pasiūlymu priimti direktyvą norima užtikrinti, kad vartotojai gautų standartizuotą informaciją visų pirma apie sunaudojamų degalų kiekį, kurį lemia įvairaus pobūdžio pasipriešinimas riedėjimui, ir apie sukibimo su šlapia danga skirtumus ir riedėjimo triukšmą, t. y. tris pasiūlyme priimti reglamentą COM(2008) 316 svarstomus parametrus. |
| --- | --- |

3.1

Pasiūlymu priimti direktyvą norima užtikrinti, kad vartotojai gautų standartizuotą informaciją visų pirma apie sunaudojamų degalų kiekį, kurį lemia įvairaus pobūdžio pasipriešinimas riedėjimui, ir apie sukibimo su šlapia danga skirtumus ir riedėjimo triukšmą, t. y. tris pasiūlyme priimti reglamentą COM(2008) 316 svarstomus parametrus.

| 3.2 | Taigi, Komisija norėtų, kad ateityje vartotojai galėtų ne tik susipažinti su būtiniausiais pasipriešinimo riedėjimui reikalavimais, bet ir pasirinkti mažesnio pasipriešinimo riedėjimui padangas, tai leistų efektyviau naudoti degalus. Pavyzdžiui, naujos technologijos lengvųjų automobilių su įvairaus stiprumo pasipriešinimo padangomis sunaudojamų degalų kiekį gali padėti sumažinti iki 10 proc. |
| --- | --- |

3.2

Taigi, Komisija norėtų, kad ateityje vartotojai galėtų ne tik susipažinti su būtiniausiais pasipriešinimo riedėjimui reikalavimais, bet ir pasirinkti mažesnio pasipriešinimo riedėjimui padangas, tai leistų efektyviau naudoti degalus. Pavyzdžiui, naujos technologijos lengvųjų automobilių su įvairaus stiprumo pasipriešinimo padangomis sunaudojamų degalų kiekį gali padėti sumažinti iki 10 proc.

| 3.3 | Tai ypač svarbu atsarginių padangų rinkai, kuri sudaro 78 proc. visos rinkos. Iš tiesų, informacija apie transporto priemonių su naujomis padangomis (jos sudaro 22 proc. rinkos) sunaudojamus degalus nurodama parduodant ir pateikiama transporto priemonės techniniuose vadovuose. Tačiau atsarginių padangų rinkoje vartotojams nesuteikiama informacija, kuri leistų palyginti padangų kainų skirtumus atsižvelgiant į jų įtaką degalų sunaudojimui. |
| --- | --- |

3.3

Tai ypač svarbu atsarginių padangų rinkai, kuri sudaro 78 proc. visos rinkos. Iš tiesų, informacija apie transporto priemonių su naujomis padangomis (jos sudaro 22 proc. rinkos) sunaudojamus degalus nurodama parduodant ir pateikiama transporto priemonės techniniuose vadovuose. Tačiau atsarginių padangų rinkoje vartotojams nesuteikiama informacija, kuri leistų palyginti padangų kainų skirtumus atsižvelgiant į jų įtaką degalų sunaudojimui.

| 3.4 | Padangų eksploatacinės savybės yra tarpusavyje susijusios, tačiau jos gali ir viena kitai trukdyti (pavyzdžiui, pasipriešinimas riedėjimui palyginti su sukibimu su šlapia danga, sukibimas – su riedėjimo triukšmu), todėl reikėtų informuoti apie geriausią visų šių trijų parametrų kombinaciją, tai leistų vartotojui rinktis remiantis pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

3.4

Padangų eksploatacinės savybės yra tarpusavyje susijusios, tačiau jos gali ir viena kitai trukdyti (pavyzdžiui, pasipriešinimas riedėjimui palyginti su sukibimu su šlapia danga, sukibimas – su riedėjimo triukšmu), todėl reikėtų informuoti apie geriausią visų šių trijų parametrų kombinaciją, tai leistų vartotojui rinktis remiantis pateiktais duomenimis.

| 3.5 | Komisijos pasiūlyme numatyta įvesti energijos suvartojimo etiketę, kuri turėtų būti klijuojama ant padangų ir joje būtų nurodytas jų pasipriešinimas riedėjimui ir sukibimas su šlapia danga pagal A–G klasių skalę, taikomą ir buitinių prietaisų ženklinimui, taip pat nurodyti riedėjimo triukšmo lygį decibelais. |
| --- | --- |

3.5

Komisijos pasiūlyme numatyta įvesti energijos suvartojimo etiketę, kuri turėtų būti klijuojama ant padangų ir joje būtų nurodytas jų pasipriešinimas riedėjimui ir sukibimas su šlapia danga pagal A–G klasių skalę, taikomą ir buitinių prietaisų ženklinimui, taip pat nurodyti riedėjimo triukšmo lygį decibelais.

| 3.6 | Pasiūlyme numatoma, kad valstybės narės atsako už ženklinimo nuostatų įgyvendinimo kontrolę ir nustato nuobaudas už jų pažeidimus. |
| --- | --- |

3.6

Pasiūlyme numatoma, kad valstybės narės atsako už ženklinimo nuostatų įgyvendinimo kontrolę ir nustato nuobaudas už jų pažeidimus.

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

4.1   EESRK remia Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama užtikrinti tvarų vartojimo modelį ir geriau informuoti vartotojus, kad jie galėtų įsigyti atsargines padangas remdamiesi pateikta informacija ne tik apie degalų naudojimą, bet ir apie kitus parametrus, pavyzdžiui, padangų sukibimą su šlapia danga bei išorinį riedėjimo triukšmą. Tai leistų vartotojui įvertinti, ar didesnė padangų kaina kompensuojama geresnėmis jų eksploatacinėmis savybėmis. Geresnis vartotojo informavimas padės didinti gamintojų konkurenciją ir paskatinti juos tobulinti savo gaminius.

4.2   Iš pradžių Komisija norėjo patekti tik informaciją apie degalų sunaudojimą. Pateikti du kitus parametrus buvo nuspręsta atsižvelgiant į šiuo klausimu surengtų viešų konsultacijų išvadas. EESRK pritaria galutiniam sprendimui, tačiau baiminasi, kad dėl jo nekiltų duomenų tvarkymo ir su tuo susijusios kontrolės problemų.

4.3   Vis dėlto EESRK turi tam tikrų abejonių dėl vartotojams informuoti siūlomų priemonių. Numačius tik užklijuoti lipduką, norimas rezultatas iš tiesų gali likti nepasiektas.

4.3.1   Dažniausiai, kol atsarginės padangos neatgabenamos iš sandėlių į prekybos vietas ir nesumontuojamos ant automobilio, pirkėjas jų nemato. Gali atsitikti taip, kad sandėlyje arba prekybos vietoje etiketė atsiklijuos, nukris arba bus netyčia priklijuota ant kitos padangos. Kita tikėtina prielaida, kad etiketės gali nukristi padangas vežant arba sandėliuojant, ypač padangas silikoniniu paviršiumi, kai etiketę sunkiau užklijuoti. Patirtis rodo, kad nemažai gamintojų etikečių, kurios jau būna užklijuotos ant padangų, pametamos arba joms labai pakenkiama gabenant arba kraunant padangas, kurios, atskirai nesupakuotos dėl pakavimo sąnaudų (2).

2

4.3.2   Dėl šių priežasčių EESRK mano, kad ant padangos nesant etiketės, reikia numatyti alternatyvią išeitį. Tokiu atveju reikėtų, kad pardavėjas kartu su sąskaita faktūra išduotų etiketę ir (arba) dokumentą, kuriame būtų pateikti tikslūs lipduke gamintojo nurodyti duomenys.

4.4   Tačiau etikečių klijavimas ant naujų automobilių padangų tikriausiai pareikalautų papildomų sąnaudų. Galiojančiuose teisės aktuose jau numatyta, kad patvirtinus transporto priemonės tipą automobilių gamintojai privalo pirkėjui pateikti informaciją apie šios transporto priemonės sunaudojamą degalų ir išmetamo CO2 kiekį. Vartotojas taip pat turi būti informuojamas apie padangų sukibimą su šlapia danga bei išorinį riedėjimo triukšmą, kurie nustatomi patvirtinant transporto priemonės tipą. Pasiūlymo aiškinamajame memorandume Komisija tokiam teiginiui pritaria.

2

Be to, gamintojai visuomet yra suinteresuoti naudoti padangas, pagamintas remiantis naujausios kartos technologijomis, kad nustatytą 130 g išmetamo CO2/km kiekį sumažintų iki 120 g CO2/km. Tai gali padėti pasiekti ne tik variklio, bet ir kitos technologijos, įskaitant padangas.

2

2

4.4.1   Tokiu atveju būtų galima prašyti prekiautojų – jie dažnai ir parduoda padangas – pateikti klientui papildomą dokumentą, kuriame būtų nurodyti teisės aktuose numatyti parametrai, kuriuos turi atitikti parduodamos transporto priemonės padangos, ir, jei įmanoma, pasiūlyti alternatyvą. Tokia iniciatyva taip pat būtų remiamos informavimo ir sąmoningumo didinimo kampanijos, kurias šiuo klausimu valstybės narės bus raginamos pradėti vykdyti.

4.5   EESRK yra susipažinęs su pramonės sektoriaus (3), kuris norėtų, kad nagrinėjamas pasiūlymas priimti direktyvą būtų pakeistas reglamentu, prašymu. Pateikti argumentai atrodo pagrįsti, kadangi remiantis reglamentu visos valstybės narės turėtų laikytis vienodų terminų ir kontrolės taisyklių, kaip yra pirmiau minėto reglamento dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų, su kuriuo susijęs nagrinėjamas pasiūlymas, atveju.

3

reglamento dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų

4.5.1   EESRK išreiškė norą, kad Komisija, Parlamentas ir Taryba svarstydami šį klausimą rastų sutarimą kaip buvo daugeliu kitų atvejų aptariant tokius opius klausimus, kaip saugumas ir aplinkos apsauga.

4.5.2   EESRK mano, kad labai svarbu pateikti valstybėms narėms aiškias ir vienodas taisykles, padedančias užtikrinti griežtą padangų atitikties keliamiems reikalavimams kontrolę, kuri yra labai svarbi rinkoje, kurioje gausu ne ES šalyse pagamintų gaminių.

5.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 5.1 | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija į siūlomas taisykles neįtraukė restauruotų ir profesionalių visureigių padangų, kurioms nuomonėje dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos EESRK yra rekomendavęs netaikyti naujųjų taisyklių, žinoma, jei bus laikomasi nustatytų saugos taisyklių. |
| --- | --- |

5.1

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija į siūlomas taisykles neįtraukė restauruotų ir profesionalių visureigių padangų, kurioms nuomonėje dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos EESRK yra rekomendavęs netaikyti naujųjų taisyklių, žinoma, jei bus laikomasi nustatytų saugos taisyklių.

| 5.2 | Ir toliau laikydamasis savo nuomonės dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos nuostatų EESRK rekomenduoja:






  a) | šių taisyklių netaikyti padangoms, pagamintoms iki jų įsigaliojimo. Europos rinkos platinimo grandinėje nuolat yra vidutiniškai apie 80 milijonų padangų. Taigi, praktiškai būtų neįmanoma užklijuoti lipdukų ant šių jau rinkoje esančių padangų; |
| --- | --- | --- |

5.2

Ir toliau laikydamasis savo nuomonės dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos nuostatų EESRK rekomenduoja:

a)

šių taisyklių netaikyti padangoms, pagamintoms iki jų įsigaliojimo. Europos rinkos platinimo grandinėje nuolat yra vidutiniškai apie 80 milijonų padangų. Taigi, praktiškai būtų neįmanoma užklijuoti lipdukų ant šių jau rinkoje esančių padangų;

| b) | nustatyti pramonei ne trumpesnį nei 18 mėn. laikotarpį priemonėms, kurios bus priimtos, įgyvendinti. |
| --- | --- |

b)

nustatyti pramonei ne trumpesnį nei 18 mėn. laikotarpį priemonėms, kurios bus priimtos, įgyvendinti.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  COM(2008) 316, EESRK dėl šio dokumento jau pateikė nuomonę 2009 m. sausio 14 d. plenarinėje sesijoje (CESE 37/2009).

1

(2)  Pasak Europos padangų ir gumos gamintojų asociacijos (European Tyre & Rubber Manufacturers’ Association) 10–15 proc. etikečių pametama padangas vežant ir kraunant.

2

European Tyre & Rubber Manufacturers’ Association

(3)  ETRMA - Europos padangų ir gumos gamintojų asociacija (European Tyre & Rubber Manufacturers’ Association).

3

European Tyre & Rubber Manufacturers’ Association

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/84

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl antrosios strateginės energetikos apžvalgos – ES energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planas

COM(2008) 781 galutinis

2009/C 228/16

Europos Komisija, remdamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. lapkričio 13 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato dėl antrosios strateginės energetikos apžvalgos – ES energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų plano“

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 12 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Ulla SIRKEINEN.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 130 narių balsavus už, 3 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą visų pirma už labai reikalingą energijos tiekimo užtikrinimo pabrėžimą ir pateikia šias išvadas:






  — | valstybių narių bendro požiūrio į energetikos politiką (tiek vidaus, tiek išorės) būtinybę dar kartą aiškiai parodė pastaroji dujų krizė, |
| --- | --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą visų pirma už labai reikalingą energijos tiekimo užtikrinimo pabrėžimą ir pateikia šias išvadas:

—

valstybių narių bendro požiūrio į energetikos politiką (tiek vidaus, tiek išorės) būtinybę dar kartą aiškiai parodė pastaroji dujų krizė,

| — | tai, jog iki šiol neišspręstas trečiojo energijos rinkos paketo klausimas, prieštarauja visiems trims energetikos politikos tikslams: tiekimo užtikrinimui, konkurencingumui ir tvarumui, |
| --- | --- |

—

tai, jog iki šiol neišspręstas trečiojo energijos rinkos paketo klausimas, prieštarauja visiems trims energetikos politikos tikslams: tiekimo užtikrinimui, konkurencingumui ir tvarumui,

| — | Komisija deramo dėmesio neskyrė naftos ir transporto problemoms, |
| --- | --- |

—

Komisija deramo dėmesio neskyrė naftos ir transporto problemoms,

| — | šiomis aplinkybėmis Komisija neatsižvelgė į energetikos politikos socialinius aspektus, |
| --- | --- |

—

šiomis aplinkybėmis Komisija neatsižvelgė į energetikos politikos socialinius aspektus,

| — | komunikatas nesudaro veiksmų skubumo įspūdžio, |
| --- | --- |

—

komunikatas nesudaro veiksmų skubumo įspūdžio,

| — | skubiai reikalingas komunikatas dėl Kliūčių atsinaujinančios energijos ištekliams Europos Sąjungoje įveikimo, kuriame būtų atsižvelgiama į atsinaujinančios energijos išteklius kaip visos energijos sistemos dalį, |
| --- | --- |

—

skubiai reikalingas komunikatas dėl Kliūčių atsinaujinančios energijos ištekliams Europos Sąjungoje įveikimo, kuriame būtų atsižvelgiama į atsinaujinančios energijos išteklius kaip visos energijos sistemos dalį,

| — | Komisijos ketinimas pateikti 2030 m. politikos darbotvarkę ir 2050 m. viziją yra labai svarbus, nes dideliems technologiniams ir sistemų pokyčiams reikia laiko, ir |
| --- | --- |

—

Komisijos ketinimas pateikti 2030 m. politikos darbotvarkę ir 2050 m. viziją yra labai svarbus, nes dideliems technologiniams ir sistemų pokyčiams reikia laiko, ir

| — | Aiškinamosios branduolinės programos atnaujinime tinkamai atsižvelgiama į EESRK pastabas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

—

Aiškinamosios branduolinės programos atnaujinime tinkamai atsižvelgiama į EESRK pastabas šiuo klausimu.

| 1.2 | EESRK rekomenduoja:






  — | veiksmingai ir skubiai taikyti visas ES priemones, kurios gali sumažinti riziką užtikrinant energijos tiekimą, |
| --- | --- | --- |

1.2

EESRK rekomenduoja:

—

veiksmingai ir skubiai taikyti visas ES priemones, kurios gali sumažinti riziką užtikrinant energijos tiekimą,

| — | priėmus sprendimus dėl neseniai pateiktų teisės aktų pasiūlymų, dėmesį derėtų telkti į įgyvendinimą vengiant naujų teisės aktų pasiūlymų, kad teisinė bazė išliktų kaip įmanoma stabilesnė ir nuspėjama, |
| --- | --- |

—

priėmus sprendimus dėl neseniai pateiktų teisės aktų pasiūlymų, dėmesį derėtų telkti į įgyvendinimą vengiant naujų teisės aktų pasiūlymų, kad teisinė bazė išliktų kaip įmanoma stabilesnė ir nuspėjama,

| — | penkių sričių veiksmų plane energijos taupymui, kurio pagrindinė priemonė yra energijos vartojimo efektyvumas, turėtų būti teikiamas prioritetas, nes jis turi didelį rentabilių veiksmų potencialą, |
| --- | --- |

—

penkių sričių veiksmų plane energijos taupymui, kurio pagrindinė priemonė yra energijos vartojimo efektyvumas, turėtų būti teikiamas prioritetas, nes jis turi didelį rentabilių veiksmų potencialą,

| — | Komisija turėtų nustatyti, kurie iš daugelio jos ketinamų veiksmų yra prioritetiniai, |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų nustatyti, kurie iš daugelio jos ketinamų veiksmų yra prioritetiniai,

| — | ypač skubiai derėtų spręsti izoliuotų energijos rinkų problemas ir baigti kurti transeuropinį energetikos tinklą (TEN-E), |
| --- | --- |

—

ypač skubiai derėtų spręsti izoliuotų energijos rinkų problemas ir baigti kurti transeuropinį energetikos tinklą (TEN-E),

| — | be investicijų į infrastruktūrą daugiau dėmesio reikėtų skirti didelių investicijų poreikiui energijos gamybos sektoriuje ir fundamentiniams tyrimams iki 2050 m., |
| --- | --- |

—

be investicijų į infrastruktūrą daugiau dėmesio reikėtų skirti didelių investicijų poreikiui energijos gamybos sektoriuje ir fundamentiniams tyrimams iki 2050 m.,

| — | išorės santykių srityje ES turi laikytis atsakingo ir tvaraus požiūrio į pasaulio energetiką ir į pačios Europos energijos tiekimo užtikrinimo politiką, |
| --- | --- |

—

išorės santykių srityje ES turi laikytis atsakingo ir tvaraus požiūrio į pasaulio energetiką ir į pačios Europos energijos tiekimo užtikrinimo politiką,

| — | reikia daugybės priemonių energijos taupymui didinti, tačiau reikėtų vengti per didelio reguliavimo ES lygiu, |
| --- | --- |

—

reikia daugybės priemonių energijos taupymui didinti, tačiau reikėtų vengti per didelio reguliavimo ES lygiu,

| — | ES turi tapti lydere energijos vartojimo efektyvumo technologijų srityje, |
| --- | --- |

—

ES turi tapti lydere energijos vartojimo efektyvumo technologijų srityje,

| — | ten, kur įmanoma, Komisija turėtų išnagrinėti energijos naudojimo individualių tikslų įgyvendinamumą kaip veiksmingą priemonę, didinančią energijos efektyvumą, ypač kalbant apie vidaus rinkai svarbius gaminius ir paslaugas; |
| --- | --- |

—

ten, kur įmanoma, Komisija turėtų išnagrinėti energijos naudojimo individualių tikslų įgyvendinamumą kaip veiksmingą priemonę, didinančią energijos efektyvumą, ypač kalbant apie vidaus rinkai svarbius gaminius ir paslaugas;

| — | sprendimus dėl branduolinės energijos ateities reikėtų priimti skubiai ir atsižvelgiant į didelių investicijų poreikį elektros energijos gamybos sektoriuje ir |
| --- | --- |

—

sprendimus dėl branduolinės energijos ateities reikėtų priimti skubiai ir atsižvelgiant į didelių investicijų poreikį elektros energijos gamybos sektoriuje ir

| — | 2050 m. vizijoje reikia atsižvelgti į pasaulinę situaciją, kuri formuoja pagrindines ES užmojų sąlygas. |
| --- | --- |

—

2050 m. vizijoje reikia atsižvelgti į pasaulinę situaciją, kuri formuoja pagrindines ES užmojų sąlygas.

2.   Įvadas

Įvadas

| 2.1 | ES energetikos politikos tikslai yra: tvarumas, konkurencingumas ir tiekimo užtikrinimas. Pastaruoju metu tiekimo užtikrinimui nebuvo skiriama pakankamai dėmesio, kaip parodė Ukrainos ir Rusijos ginčo dėl dujų tiekimo padariniai, smarkus ekonominis nuosmukis ir labai nepastovios energijos kainos. Priklausomybė nuo energijos tiekimo iš išorės nėra problema, bet didėjanti priklausomybės nuo tiekėjų, kurie laikosi kitų žaidimo taisyklių nei Europa, koncentracija ir vis didėjanti dujų paklausa didina tiekimo problemų riziką. |
| --- | --- |

2.1

ES energetikos politikos tikslai yra: tvarumas, konkurencingumas ir tiekimo užtikrinimas. Pastaruoju metu tiekimo užtikrinimui nebuvo skiriama pakankamai dėmesio, kaip parodė Ukrainos ir Rusijos ginčo dėl dujų tiekimo padariniai, smarkus ekonominis nuosmukis ir labai nepastovios energijos kainos. Priklausomybė nuo energijos tiekimo iš išorės nėra problema, bet didėjanti priklausomybės nuo tiekėjų, kurie laikosi kitų žaidimo taisyklių nei Europa, koncentracija ir vis didėjanti dujų paklausa didina tiekimo problemų riziką.

| 2.2 | Pagrindiniai ES teisės aktų pasiūlymai, pateikti per paskutinius dvejus metus, buvo Trečiasis elektros ir dujų rinkos teisės aktų paketas bei Energijos ir klimato kaitos paketas. Paskutinysis buvo priimtas per rekordiškai trumpą pirmąjį svarstymą 2008 m. gruodžio mėn. ir paliko daug esminių klausimų komitologijos procedūrai. Dėl rinkos paketo neapsisprendžiama jau beveik dvejus metus, nors gerai veikianti vidaus rinka yra būtina norint pasiekti visus tris energetikos politikos tikslus. |
| --- | --- |

2.2

Pagrindiniai ES teisės aktų pasiūlymai, pateikti per paskutinius dvejus metus, buvo Trečiasis elektros ir dujų rinkos teisės aktų paketas bei Energijos ir klimato kaitos paketas. Paskutinysis buvo priimtas per rekordiškai trumpą pirmąjį svarstymą 2008 m. gruodžio mėn. ir paliko daug esminių klausimų komitologijos procedūrai. Dėl rinkos paketo neapsisprendžiama jau beveik dvejus metus, nors gerai veikianti vidaus rinka yra būtina norint pasiekti visus tris energetikos politikos tikslus.

| 2.3 | Skirtingi energetikos politikos tikslai yra priklausomi vienas nuo kito, o politinės priemonės jų siekiant dažnai papildo viena kitą. Bet ne visais atžvilgiais. Energijos tiekimo užtikrinimo tikslui turi būti teikiama pirmenybė. Žmonėms ir įmonėms bet kokiomis aplinkybėmis turi būti užtikrintas energijos tiekimas atsižvelgiant į rimtus pertrūkių ir energetinio nepritekliaus padarinius. |
| --- | --- |

2.3

Skirtingi energetikos politikos tikslai yra priklausomi vienas nuo kito, o politinės priemonės jų siekiant dažnai papildo viena kitą. Bet ne visais atžvilgiais. Energijos tiekimo užtikrinimo tikslui turi būti teikiama pirmenybė. Žmonėms ir įmonėms bet kokiomis aplinkybėmis turi būti užtikrintas energijos tiekimas atsižvelgiant į rimtus pertrūkių ir energetinio nepritekliaus padarinius.

3.   Komisijos dokumento turinys

Komisijos dokumento turinys

| 3.1 | 2008 m. lapkričio mėn. Komisija paskelbė Antrąją strateginę energetikos apžvalgą (SEA). Komisija siūlo penkių punktų Energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planą, kuriame daugiausia dėmesio skiriama:






  — | poreikiams sukurti infrastruktūras ir įvairinti energijos šaltinius, |
| --- | --- | --- |

3.1

2008 m. lapkričio mėn. Komisija paskelbė Antrąją strateginę energetikos apžvalgą (SEA). Komisija siūlo penkių punktų Energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planą, kuriame daugiausia dėmesio skiriama:

Energijos tiekimo užtikrinimo ir solidarumo veiksmų planą

—

poreikiams sukurti infrastruktūras ir įvairinti energijos šaltinius,

| — | išorės santykiams energetikos srityje, |
| --- | --- |

—

išorės santykiams energetikos srityje,

| — | naftos ir dujų atsargoms ir reagavimo į krizes mechanizmams, |
| --- | --- |

—

naftos ir dujų atsargoms ir reagavimo į krizes mechanizmams,

| — | energijos vartojimo efektyvumui, |
| --- | --- |

—

energijos vartojimo efektyvumui,

| — | geriausiam ES vietos energijos išteklių panaudojimui. |
| --- | --- |

—

geriausiam ES vietos energijos išteklių panaudojimui.

| 3.2 | Viena iš Strateginės energetikos apžvalgos dalių yra 2007 m. Aiškinamosios branduolinės programos atnaujinimas. Jame pagrindinis dėmesys skiriamas energijos tiekimo užtikrinimui, investicijų poreikiui ir investavimo sąlygoms. |
| --- | --- |

3.2

Viena iš Strateginės energetikos apžvalgos dalių yra 2007 m. Aiškinamosios branduolinės programos atnaujinimas. Jame pagrindinis dėmesys skiriamas energijos tiekimo užtikrinimui, investicijų poreikiui ir investavimo sąlygoms.

| 3.3 | Kartu su Strategine energetikos apžvalga Komisija pateikė:






  — | 2008 m. Energijos vartojimo efektyvumo paketą, |
| --- | --- | --- |

3.3

Kartu su Strategine energetikos apžvalga Komisija pateikė:

—

2008 m. Energijos vartojimo efektyvumo paketą,

| — | pasiūlymą peržiūrėti Naftos atsargų direktyvą, ir |
| --- | --- |

—

pasiūlymą peržiūrėti Naftos atsargų direktyvą, ir

| — | peržiūrėtą pasiūlymą dėl Direktyvos, kuria sukuriama Bendrijos branduolinės saugos sistema. |
| --- | --- |

—

peržiūrėtą pasiūlymą dėl Direktyvos, kuria sukuriama Bendrijos branduolinės saugos sistema.

| 3.4 | Strateginės energetikos apžvalgos dokumente Komisija patvirtina ketinimą pasiūlyti:






  — | peržiūrėtą Dujų tiekimo užtikrinimo direktyvą 2010 m. |
| --- | --- | --- |

3.4

Strateginės energetikos apžvalgos dokumente Komisija patvirtina ketinimą pasiūlyti:

—

peržiūrėtą Dujų tiekimo užtikrinimo direktyvą 2010 m.

| — | skatinti aplinką tausojantį ES vietos iškastinio kuro išteklių vystymą, |
| --- | --- |

—

skatinti aplinką tausojantį ES vietos iškastinio kuro išteklių vystymą,

| — | komunikatą dėl Kliūčių atsinaujinančios energijos ištekliams Europos Sąjungoje įveikimo, ir |
| --- | --- |

—

komunikatą dėl Kliūčių atsinaujinančios energijos ištekliams Europos Sąjungoje įveikimo, ir

| — | tausojančios energijos finansavimo iniciatyvą, kuri būtų bendras Komisijos ir Europos investicijų banko projektas |
| --- | --- |

—

tausojančios energijos finansavimo iniciatyvą, kuri būtų bendras Komisijos ir Europos investicijų banko projektas

| 3.5 | Galiausiai Komisija, siekdama parengti 2030 m. politikos darbotvarkę ir 2050 m. viziją bei naują veiksmų planą, siūlys 2010 m. atnaujinti Europos energetikos politiką. |
| --- | --- |

3.5

Galiausiai Komisija, siekdama parengti 2030 m. politikos darbotvarkę ir 2050 m. viziją bei naują veiksmų planą, siūlys 2010 m. atnaujinti Europos energetikos politiką.

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 4.1 | EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą, visų pirma, už labai reikalingą energijos tiekimo užtikrinimo pabrėžimą ir pastangas laiku ir visapusiškai spręsti energetikos politikos uždavinius. Pati ES turi priemonių, galinčių sumažinti riziką užtikrinant tiekimą. Komisija jas nustatė, dabar reikia šias priemones veiksmingai įgyvendinti. |
| --- | --- |

4.1

EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą, visų pirma, už labai reikalingą energijos tiekimo užtikrinimo pabrėžimą ir pastangas laiku ir visapusiškai spręsti energetikos politikos uždavinius. Pati ES turi priemonių, galinčių sumažinti riziką užtikrinant tiekimą. Komisija jas nustatė, dabar reikia šias priemones veiksmingai įgyvendinti.

| 4.2 | Tačiau dėl ES veiksmų užtikrinant energijos tiekimą neturėtų būti pateikiama daugiau teisės aktų pasiūlymų. Priėmus dabartinius teisės aktų paketus dėmesį derėtų telkti į jų įgyvendinimą. Reikia išlaikyti stabilų teisinį pagrindą, kad būtinų veiksmų teisinė bazė būtų kiek galima labiau nuspėjama. |
| --- | --- |

4.2

Tačiau dėl ES veiksmų užtikrinant energijos tiekimą neturėtų būti pateikiama daugiau teisės aktų pasiūlymų. Priėmus dabartinius teisės aktų paketus dėmesį derėtų telkti į jų įgyvendinimą. Reikia išlaikyti stabilų teisinį pagrindą, kad būtinų veiksmų teisinė bazė būtų kiek galima labiau nuspėjama.

| 4.3 | Ir vėl paaiškėjo, kad būtinas bendras valstybių narių požiūris į energetikos politiką. Jau keletą kartų buvo raginama, taip pat ir EESRK, kalbėti vienu balsu. Tačiau kol kai kurios valstybės narės, visų pirma didelės, paiso dažniausiai tik savo interesų, Europos energetikos sritis neišnaudos savo galimybių ir liks silpna, labiau pažeidžiama ir neveiksminga. |
| --- | --- |

4.3

Ir vėl paaiškėjo, kad būtinas bendras valstybių narių požiūris į energetikos politiką. Jau keletą kartų buvo raginama, taip pat ir EESRK, kalbėti vienu balsu. Tačiau kol kai kurios valstybės narės, visų pirma didelės, paiso dažniausiai tik savo interesų, Europos energetikos sritis neišnaudos savo galimybių ir liks silpna, labiau pažeidžiama ir neveiksminga.

| 4.4 | EESRK pritaria penkių veiklos sričių veiksmų planui, bet svarbiausia sritimi laikytų energijos vartojimo efektyvumą arba tiksliau, energijos taupymą, nes turėtų būti siekiama sumažinti energijos vartojimą, o didesnis energijos vartojimo efektyvumas yra pagrindinė priemonė. Bet ir geriausi rezultatai šioje srityje nepanaikina būtinybės skubiai imtis veiksmų kitose srityse. Tačiau rentabilių veiksmų siekiant didesnio energijos vartojimo efektyvumo potencialas yra didelis ir turėtų būti panaudojamas vengiant kitų brangesnių priemonių. Svarbiausias pavyzdys – didelis pastatų energijos vartojimo efektyvumo potencialas. |
| --- | --- |

4.4

EESRK pritaria penkių veiklos sričių veiksmų planui, bet svarbiausia sritimi laikytų energijos vartojimo efektyvumą arba tiksliau, energijos taupymą, nes turėtų būti siekiama sumažinti energijos vartojimą, o didesnis energijos vartojimo efektyvumas yra pagrindinė priemonė. Bet ir geriausi rezultatai šioje srityje nepanaikina būtinybės skubiai imtis veiksmų kitose srityse. Tačiau rentabilių veiksmų siekiant didesnio energijos vartojimo efektyvumo potencialas yra didelis ir turėtų būti panaudojamas vengiant kitų brangesnių priemonių. Svarbiausias pavyzdys – didelis pastatų energijos vartojimo efektyvumo potencialas.

| 4.5 | EESRK tikėtųsi, kad Komisija daugiau dėmesio skirs naftos ir transporto problemoms. 36 proc. ES suvartojamos energijos, visų pirma transporto srityje, yra nafta, o kelių transporto apimtis didėja, taigi daugėja ir CO2 emisijų. Be to, tikimasi, kad naftos kainos bus labai nepastovios ir matoma tendencija, kad jos labai išaugs. Sausio mėn. Europos Parlamento prašymu EESRK pateikė nuomonę dėl Naftos uždavinių sprendimo (1). |
| --- | --- |

4.5

EESRK tikėtųsi, kad Komisija daugiau dėmesio skirs naftos ir transporto problemoms. 36 proc. ES suvartojamos energijos, visų pirma transporto srityje, yra nafta, o kelių transporto apimtis didėja, taigi daugėja ir CO2 emisijų. Be to, tikimasi, kad naftos kainos bus labai nepastovios ir matoma tendencija, kad jos labai išaugs. Sausio mėn. Europos Parlamento prašymu EESRK pateikė nuomonę dėl Naftos uždavinių sprendimo (1).

1

| 4.6 | Komisijos dokumente neatsižvelgiama į socialinius energetikos politikos aspektus, apimančius darbo vietų praradimą, naujų darbo vietų kūrimą ekologiškesnėje ekonomikoje, švietimą ir mokymą bei energetinį nepriteklių. Komitetas pabrėžia, kad energija neturėtų būti vertinama tuo pačiu aspektu kaip kitos prekės, o vartotojų aprūpinimas energija, kuris yra visuotinės svarbos paslauga, turi būti prieinamas ir įperkamas. |
| --- | --- |

4.6

Komisijos dokumente neatsižvelgiama į socialinius energetikos politikos aspektus, apimančius darbo vietų praradimą, naujų darbo vietų kūrimą ekologiškesnėje ekonomikoje, švietimą ir mokymą bei energetinį nepriteklių. Komitetas pabrėžia, kad energija neturėtų būti vertinama tuo pačiu aspektu kaip kitos prekės, o vartotojų aprūpinimas energija, kuris yra visuotinės svarbos paslauga, turi būti prieinamas ir įperkamas.

| 4.7 | EESRK pasigenda Komisijos iniciatyvos skubiai imtis veiksmų, nors ji buvo primygtinai raginama praeityje ir dabar, iškilus tiekimo užtikrinimo problemoms. Komunikate nurodomi daugiau kaip 45 planuojami veiksmai, didžioji jų dalis – Komisijos komunikatai. Kad nesulėtėtų veiklos tempas, būtina nustatyti šių veiksmų prioritetus. |
| --- | --- |

4.7

EESRK pasigenda Komisijos iniciatyvos skubiai imtis veiksmų, nors ji buvo primygtinai raginama praeityje ir dabar, iškilus tiekimo užtikrinimo problemoms. Komunikate nurodomi daugiau kaip 45 planuojami veiksmai, didžioji jų dalis – Komisijos komunikatai. Kad nesulėtėtų veiklos tempas, būtina nustatyti šių veiksmų prioritetus.

| 4.8 | EESRK palankiai vertina ketinimą pateikti 2030 m. politikos darbotvarkę ir 2050 m. viziją, kurią parems naujas veiksmų planas. Komitetas kalbėjo apie tokią viziją jau 2006 m. savo nuomonėje dėl Optimalaus energijos rūšių derinimo (2). Dideliems technologiniams pokyčiams, taip pat ir esminiams energetikos sistemų pokyčiams, reikia laiko, kadangi investicijų į infrastruktūrą ciklas yra ilgos trukmės. Todėl būtina ateities vizija, nepaisant šiandieninių ribotų galimybių pritaikyti technologiją ir infrastruktūrą. |
| --- | --- |

4.8

EESRK palankiai vertina ketinimą pateikti 2030 m. politikos darbotvarkę ir 2050 m. viziją, kurią parems naujas veiksmų planas. Komitetas kalbėjo apie tokią viziją jau 2006 m. savo nuomonėje dėl Optimalaus energijos rūšių derinimo (2). Dideliems technologiniams pokyčiams, taip pat ir esminiams energetikos sistemų pokyčiams, reikia laiko, kadangi investicijų į infrastruktūrą ciklas yra ilgos trukmės. Todėl būtina ateities vizija, nepaisant šiandieninių ribotų galimybių pritaikyti technologiją ir infrastruktūrą.

2

5.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

5.1   Siekiant patenkinti ES energijos poreikius, svarbiausia yra skatinti infrastruktūros kūrimą

Siekiant patenkinti ES energijos poreikius, svarbiausia yra skatinti infrastruktūros kūrimą

| 5.1.1 | EESRK remia Komisijos darbą šioje srityje, visų pirma atsižvelgdamas į nuogąstavimus dėl išliekančios priklausomybės nuo išorės energijos išteklių. EESRK norėtų pateikti keletą pastabų. |
| --- | --- |

5.1.1

EESRK remia Komisijos darbą šioje srityje, visų pirma atsižvelgdamas į nuogąstavimus dėl išliekančios priklausomybės nuo išorės energijos išteklių. EESRK norėtų pateikti keletą pastabų.

| 5.1.2 | Komisijos nurodyti šeši prioritetai yra labai svarbūs, tik nustatant prioritetus galima tikėtis veiksmingo įgyvendinimo. 2009 m. sausio pabaigoje Komisija pagal šiuos prioritetus pristatė konkrečius projektus, kurie turėtų būti finansuojami pagal ES ekonomikos atkūrimo planą. Sunku užimti tam tikrą poziciją dėl šių prioritetinių projektų neturint skaidrios informacijos apie juos ir kitus labiausiai tikėtinus projektus bei informaciją apie numatytą finansavimą iš privačių ir viešųjų šaltinių. |
| --- | --- |

5.1.2

Komisijos nurodyti šeši prioritetai yra labai svarbūs, tik nustatant prioritetus galima tikėtis veiksmingo įgyvendinimo. 2009 m. sausio pabaigoje Komisija pagal šiuos prioritetus pristatė konkrečius projektus, kurie turėtų būti finansuojami pagal ES ekonomikos atkūrimo planą. Sunku užimti tam tikrą poziciją dėl šių prioritetinių projektų neturint skaidrios informacijos apie juos ir kitus labiausiai tikėtinus projektus bei informaciją apie numatytą finansavimą iš privačių ir viešųjų šaltinių.

| 5.1.3 | Gaila, kad izoliuotų Baltijos valstybių energijos rinkų padėtis nebuvo sprendžiama anksčiau. Dabar reikia kuo skubiau imtis veiksmų. Tuo pačiu metu nedidelių izoliuotų valstybių narių energijos poreikis turi būti patenkintas įgyvendinant sujungimo su pagrindine Europos teritorija projektus. |
| --- | --- |

5.1.3

Gaila, kad izoliuotų Baltijos valstybių energijos rinkų padėtis nebuvo sprendžiama anksčiau. Dabar reikia kuo skubiau imtis veiksmų. Tuo pačiu metu nedidelių izoliuotų valstybių narių energijos poreikis turi būti patenkintas įgyvendinant sujungimo su pagrindine Europos teritorija projektus.

| 5.1.4 | Dujų koridorių klausimu EESRK savo neseniai priimtoje nuomonėje dėl energetikos politikos išorės aspekto tvirtino, kad bus reikalingi projektai dujų perdavimo poreikiams ateityje patenkinti. Politiniu požiūriu projektai neturėtų būti vertinami kaip konkuruojančios alternatyvos. Dabar labai svarbu kuo skubiau imtis priemonių dujų tiekimui užtikrinti – tam reikalingi suderinti valstybių narių ir Komisijos veiksmai. |
| --- | --- |

5.1.4

Dujų koridorių klausimu EESRK savo neseniai priimtoje nuomonėje dėl energetikos politikos išorės aspekto tvirtino, kad bus reikalingi projektai dujų perdavimo poreikiams ateityje patenkinti. Politiniu požiūriu projektai neturėtų būti vertinami kaip konkuruojančios alternatyvos. Dabar labai svarbu kuo skubiau imtis priemonių dujų tiekimui užtikrinti – tam reikalingi suderinti valstybių narių ir Komisijos veiksmai.

| 5.1.5 | Bendro pirkimo mechanizmas turėtų būti paaiškintas išsamiau. Be to, kyla klausimas, kodėl jis skirtas tik Kaspijos jūros regionui. |
| --- | --- |

5.1.5

Bendro pirkimo mechanizmas turėtų būti paaiškintas išsamiau. Be to, kyla klausimas, kodėl jis skirtas tik Kaspijos jūros regionui.

| 5.1.6 | Su tiekimo užtikrinimu susijusių sunkumų negalima išspręsti vien tik sukurta energijos perdavimo infrastruktūra. Energijos gamybą reikia keisti, tokių investicijų vertė būtų beveik 1 000 mlrd. eurų. Komisija šį klausimą iš dalies nagrinėja skyriuje dėl vietos energijos šaltinių, tačiau taip pat jam reikėtų skirti dėmesio atsižvelgiant į investicijų poreikį ir jų finansavimą. |
| --- | --- |

5.1.6

Su tiekimo užtikrinimu susijusių sunkumų negalima išspręsti vien tik sukurta energijos perdavimo infrastruktūra. Energijos gamybą reikia keisti, tokių investicijų vertė būtų beveik 1 000 mlrd. eurų. Komisija šį klausimą iš dalies nagrinėja skyriuje dėl vietos energijos šaltinių, tačiau taip pat jam reikėtų skirti dėmesio atsižvelgiant į investicijų poreikį ir jų finansavimą.

| 5.1.7 | Kalbant apie investicijas vienas svarbiausių klausimų – įvairių subjektų, t.y. ES, jos finansų institucijų, valstybių narių ir įmonių, vaidmuo. Įmonės investuoja, kai yra sudaromos tinkamos sąlygos. Net jei ir apsirinkama neramioje energijos rinkoje, įmonės gali geriausiai įvertinti rinką ir prisiimti riziką. Viešasis sektorius ir politikai gali imtis veiksmų, laikydamiesi nustatytų ribų, kad būtų sukurtos tinkamos pagrindinės sąlygos, gali numatyti paskatas ir politiškai remti. Todėl EESRK tvirtai remia Komisijos ketinimą glaudžiau ir veiksmingiau bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi ir finansų institucijomis. |
| --- | --- |

5.1.7

Kalbant apie investicijas vienas svarbiausių klausimų – įvairių subjektų, t.y. ES, jos finansų institucijų, valstybių narių ir įmonių, vaidmuo. Įmonės investuoja, kai yra sudaromos tinkamos sąlygos. Net jei ir apsirinkama neramioje energijos rinkoje, įmonės gali geriausiai įvertinti rinką ir prisiimti riziką. Viešasis sektorius ir politikai gali imtis veiksmų, laikydamiesi nustatytų ribų, kad būtų sukurtos tinkamos pagrindinės sąlygos, gali numatyti paskatas ir politiškai remti. Todėl EESRK tvirtai remia Komisijos ketinimą glaudžiau ir veiksmingiau bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi ir finansų institucijomis.

5.2   Didesnis dėmesys energetikai ES plėtojant tarptautinius santykius

Didesnis dėmesys energetikai ES plėtojant tarptautinius santykius

| 5.2.1 | 2009 m. sausio mėn. EESRK pateikė nuomonę dėl energetikos politikos išorės dimensijos. Šioje nuomonėje pateiktos pastabos, išvados ir rekomendacijos vis dar aktualios, jos atitinka komunikate pateiktus Komisijos pasiūlymus. Komitetas nori pabrėžti visų pirma du punktus: būtinybę imtis veiksmų, kad šalys tiekėjos energijos rinkoje taikytų tokias pačias sąlygas kaip ir ES, pavyzdžiui, kalbant apie galimybes naudotis infrastruktūra, investicijų apsaugą ir kt., ir tai, kad valstybės narės, kai yra deramasi dėl komercinių sutarčių, nustatytų, jog būtina išankstinė sąlyga jų paramai gauti yra šių sąlygų, dėl kurių buvo bendrai susitarta, laikymasis. |
| --- | --- |

5.2.1

2009 m. sausio mėn. EESRK pateikė nuomonę dėl energetikos politikos išorės dimensijos. Šioje nuomonėje pateiktos pastabos, išvados ir rekomendacijos vis dar aktualios, jos atitinka komunikate pateiktus Komisijos pasiūlymus. Komitetas nori pabrėžti visų pirma du punktus: būtinybę imtis veiksmų, kad šalys tiekėjos energijos rinkoje taikytų tokias pačias sąlygas kaip ir ES, pavyzdžiui, kalbant apie galimybes naudotis infrastruktūra, investicijų apsaugą ir kt., ir tai, kad valstybės narės, kai yra deramasi dėl komercinių sutarčių, nustatytų, jog būtina išankstinė sąlyga jų paramai gauti yra šių sąlygų, dėl kurių buvo bendrai susitarta, laikymasis.

| 5.2.2 | Be to, EESRK pristatė dviejų ramsčių politiką išorės santykiuose energetikos srityje. Vienas jų – Europos energijos tiekimo užtikrinimas, kitas – atsakinga ir nuosekli visuotinė energetikos politika. Komisija tik trumpai paminėjo pastarojo ramsčio – Europos visuotinės atsakomybės – aspektus. Šiai atsakomybei turi būti skirtas deramas dėmesys, nepakanka, kad ES vadovai ją prisiima tarptautinėse derybose klimato klausimais. |
| --- | --- |

5.2.2

Be to, EESRK pristatė dviejų ramsčių politiką išorės santykiuose energetikos srityje. Vienas jų – Europos energijos tiekimo užtikrinimas, kitas – atsakinga ir nuosekli visuotinė energetikos politika. Komisija tik trumpai paminėjo pastarojo ramsčio – Europos visuotinės atsakomybės – aspektus. Šiai atsakomybei turi būti skirtas deramas dėmesys, nepakanka, kad ES vadovai ją prisiima tarptautinėse derybose klimato klausimais.

5.3   Patobulinti naftos ir dujų atsargų bei reagavimo į krizes mechanizmai

Patobulinti naftos ir dujų atsargų bei reagavimo į krizes mechanizmai

| 5.3.1 | EESRK pritaria dabartinei Komisijos pozicijai dėl dujų tiekimo užtikrinimo. Priemonių nenumatytiems atvejams poreikis gali būti sprendžiamas ir kitaip, ne tik nustatant brangiai kainuojančią privalomą dujų atsargų tvarką. Alternatyvios priemonės galėtų būti šaltinių ir tiekimo linijų įvairinimas, SGD, bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis, sutartys, kuriose numatyta galimybė jas nutraukti, ir perėjimas prie kito kuro. |
| --- | --- |

5.3.1

EESRK pritaria dabartinei Komisijos pozicijai dėl dujų tiekimo užtikrinimo. Priemonių nenumatytiems atvejams poreikis gali būti sprendžiamas ir kitaip, ne tik nustatant brangiai kainuojančią privalomą dujų atsargų tvarką. Alternatyvios priemonės galėtų būti šaltinių ir tiekimo linijų įvairinimas, SGD, bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis, sutartys, kuriose numatyta galimybė jas nutraukti, ir perėjimas prie kito kuro.

5.4   Naujas postūmis siekiant energijos vartojimo efektyvumo

Naujas postūmis siekiant energijos vartojimo efektyvumo

| 5.4.1 | EESRK yra parengęs ne vieną nuomonę dėl energijos vartojimo efektyvumo, be to, buvo surengta išsami diskusija apie praktines priemones. Komitetas pritaria Komisijos požiūriui, tačiau norėtų pateikti keletą pastabų. |
| --- | --- |

5.4.1

EESRK yra parengęs ne vieną nuomonę dėl energijos vartojimo efektyvumo, be to, buvo surengta išsami diskusija apie praktines priemones. Komitetas pritaria Komisijos požiūriui, tačiau norėtų pateikti keletą pastabų.

| 5.4.2 | Efektyvesnio energijos gaminimo ir naudojimo priemonių spektras yra labai platus, praktiškai beribis. Komisija yra pristačiusi ne vieną teisinę priemonę, pavyzdžiui, dėl pastatų, energijos vartojimo ženklinimo, ekologinio projektavimo. Atrodo, rengiama ir daugiau priemonių. EESRK prašo labai atidžiai stebėti, kad nebūtų pernelyg didelio reguliavimo ir kuo geriau būtų panaudojamas inovacijų potencialas. Politikos priemonės – reguliavimas, viešoji parama ir pan., skirtos didinti energijos taupymą, yra reikalingos, tačiau jos turi būti apdairiai parengtos, kad kiekvienai tikslinei sričiai jos būtų kiek įmanoma ekonomiškai naudingesnės ir kuo mažiau iškreiptų rinką. ES priemonės turėtų būti skirtos tik vidaus rinkos produktams ir paslaugoms. EESRK pageidautų, kad dėmesys būtų labiau sutelktas į galimybes imtis savarankiškų veiksmų, savireguliavimo ir bendro reguliavimo, įskaitant standartizavimą. |
| --- | --- |

5.4.2

Efektyvesnio energijos gaminimo ir naudojimo priemonių spektras yra labai platus, praktiškai beribis. Komisija yra pristačiusi ne vieną teisinę priemonę, pavyzdžiui, dėl pastatų, energijos vartojimo ženklinimo, ekologinio projektavimo. Atrodo, rengiama ir daugiau priemonių. EESRK prašo labai atidžiai stebėti, kad nebūtų pernelyg didelio reguliavimo ir kuo geriau būtų panaudojamas inovacijų potencialas. Politikos priemonės – reguliavimas, viešoji parama ir pan., skirtos didinti energijos taupymą, yra reikalingos, tačiau jos turi būti apdairiai parengtos, kad kiekvienai tikslinei sričiai jos būtų kiek įmanoma ekonomiškai naudingesnės ir kuo mažiau iškreiptų rinką. ES priemonės turėtų būti skirtos tik vidaus rinkos produktams ir paslaugoms. EESRK pageidautų, kad dėmesys būtų labiau sutelktas į galimybes imtis savarankiškų veiksmų, savireguliavimo ir bendro reguliavimo, įskaitant standartizavimą.

| 5.4.3 | Europa pirmauja efektyvaus energijos vartojimo srityje. Ji turėtų būti priešakyje ir kuriant energiją tausojančias technologijas. Reikia maksimaliai išnaudoti lyderės padėtį. Tai galėtų paskatinti tokios priemonės kaip mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo finansavimas, parama inovacijų diegimui, rizikos kapitalo suteikimas, atitinkamas standartizavimas, rinkų Europoje ir pasaulyje atvėrimas, veiksmingas tarptautinis susitarimas klimato klausimais ir tarptautinis bendradarbiavimas energijos vartojimo efektyvumo srityje. |
| --- | --- |

5.4.3

Europa pirmauja efektyvaus energijos vartojimo srityje. Ji turėtų būti priešakyje ir kuriant energiją tausojančias technologijas. Reikia maksimaliai išnaudoti lyderės padėtį. Tai galėtų paskatinti tokios priemonės kaip mokslinių tyrimų ir technologijų vystymo finansavimas, parama inovacijų diegimui, rizikos kapitalo suteikimas, atitinkamas standartizavimas, rinkų Europoje ir pasaulyje atvėrimas, veiksmingas tarptautinis susitarimas klimato klausimais ir tarptautinis bendradarbiavimas energijos vartojimo efektyvumo srityje.

| 5.4.4 | EESRK tvirtai pritaria 20 proc. energijos efektyvumo didinimo tikslui, tačiau išsako abejonių dėl to, kad šis tikslas būtų privalomas. Energijos efektyvumas apima visas žmogaus ir ūkinės veiklos sritis ir gali būti skatinamas begale būdų. Pavyzdžiui, kaip galima tokiomis aplinkybėmis teisingai paskirstyti bendras pastangas? Vietoj to Komitetas rekomenduoja, kad Komisija, kur tai įmanoma, įvertintų individualių tikslų galimybes naudoti energiją įvairiems tikslams kaip veiksmingą priemonę didinti energijos efektyvumą, visų pirma kalbant apie vidaus rinkai svarbius gaminius ir paslaugas. |
| --- | --- |

5.4.4

EESRK tvirtai pritaria 20 proc. energijos efektyvumo didinimo tikslui, tačiau išsako abejonių dėl to, kad šis tikslas būtų privalomas. Energijos efektyvumas apima visas žmogaus ir ūkinės veiklos sritis ir gali būti skatinamas begale būdų. Pavyzdžiui, kaip galima tokiomis aplinkybėmis teisingai paskirstyti bendras pastangas? Vietoj to Komitetas rekomenduoja, kad Komisija, kur tai įmanoma, įvertintų individualių tikslų galimybes naudoti energiją įvairiems tikslams kaip veiksmingą priemonę didinti energijos efektyvumą, visų pirma kalbant apie vidaus rinkai svarbius gaminius ir paslaugas.

5.5   Geresnis ES vietos energijos išteklių panaudojimas

Geresnis ES vietos energijos išteklių panaudojimas

| 5.5.1 | EESRK plačiai pritaria Komisijos teiginiams dėl nuosavų ES energijos išteklių naudojimo. Svarbu realiai įvertinti kaip vystysis energijos paklausa, kokios bus įvairių energijos šaltinių plėtojimo ir naudojimo galimybės, apribojimai ir sąlygos. |
| --- | --- |

5.5.1

EESRK plačiai pritaria Komisijos teiginiams dėl nuosavų ES energijos išteklių naudojimo. Svarbu realiai įvertinti kaip vystysis energijos paklausa, kokios bus įvairių energijos šaltinių plėtojimo ir naudojimo galimybės, apribojimai ir sąlygos.

| 5.5.2 | EESRK ypač palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti komunikatą „Kliūčių atsinaujinantiems energijos ištekliams Europos Sąjungoje įveikimas“ ir ragina kuo skubiau imtis šio darbo. Toks svarbus klausimas kaip atsinaujinančiųjų energijos šaltinių, kurie ateityje bus svarbiausi ir ekologiškiausi vietiniai energijos ištekliai, naudojimo skatinimas turėjo būti jau anksčiau išnagrinėtas ir vertinamas kaip visos energijos sistemos dalis. Svarbūs klausimai šioje srityje, kaip nurodo Komisija, – tinklo apribojimai ir atsarginis energijos šaltinis, Rengiant tyrimą reikėtų išnagrinėti klausimą, ar sukūrus tam tikrą „atsarginį energijos šaltinį“ susiklosčius tam tikroms aplinkybėms gali sumažėti pastangų skatinti atsinaujinančių šaltinių naudojimą poveikis kalbant apie išmetalus ir tiekimo užtikrinimą. Kitas klausimas – planavimo ir leidimų išdavimo problemos. |
| --- | --- |

5.5.2

EESRK ypač palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti komunikatą „Kliūčių atsinaujinantiems energijos ištekliams Europos Sąjungoje įveikimas“ ir ragina kuo skubiau imtis šio darbo. Toks svarbus klausimas kaip atsinaujinančiųjų energijos šaltinių, kurie ateityje bus svarbiausi ir ekologiškiausi vietiniai energijos ištekliai, naudojimo skatinimas turėjo būti jau anksčiau išnagrinėtas ir vertinamas kaip visos energijos sistemos dalis. Svarbūs klausimai šioje srityje, kaip nurodo Komisija, – tinklo apribojimai ir atsarginis energijos šaltinis, Rengiant tyrimą reikėtų išnagrinėti klausimą, ar sukūrus tam tikrą „atsarginį energijos šaltinį“ susiklosčius tam tikroms aplinkybėms gali sumažėti pastangų skatinti atsinaujinančių šaltinių naudojimą poveikis kalbant apie išmetalus ir tiekimo užtikrinimą. Kitas klausimas – planavimo ir leidimų išdavimo problemos.

| 5.5.3 | Komitetas taip pat pritaria pozicijai, kad CO2 emisijų standartai jėgainėms gali tapti privalomais tik įvertinus jėgainių, kuriose taikomos anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo technologijos, pramoninių demonstravimų rezultatus. |
| --- | --- |

5.5.3

Komitetas taip pat pritaria pozicijai, kad CO2 emisijų standartai jėgainėms gali tapti privalomais tik įvertinus jėgainių, kuriose taikomos anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo technologijos, pramoninių demonstravimų rezultatus.

2

| 5.5.4 | Branduolinių elektrinių klausimu EESRK jau kurį laiką laikosi nuomonės, kad turi būti galima pasinaudoti visomis galimybėmis gaminti elektros energiją norint pasiekti energetikos politikos tikslus. Atsižvelgiant į būtinybę artimoje ateityje daryti didelio masto investicijas į elektros energijos gamybą turi būti kuo skubiau priimti sprendimai dėl branduolinės energijos ateities tose valstybėse narėse, kurios pasirinko ar pasirinks branduolinę energiją. Pagal Komisijos prognozes branduolinės energijos gamybos pajėgumai ES iki 2020 m. sumažės ketvirtadaliu ir jei nebus pakeista nauja branduoline energija, dalį pajėgumų pakeis dujas ar anglį deginančios jėgainės, sukelsiančios daugiau išmetalų ir tiekimo užtikrinimo problemų. Branduolinei saugai turi būti nuolat skiriamas dėmesys, ja turi rūpintis ir valdžios institucijos; reikėtų sprendimų dėl branduolinių atliekų tvarkymo. EESRK pateiks atskirą nuomonę dėl pakeisto pasiūlymo priimti direktyvą, nustatančią Bendrijos branduolinės saugos sistemą. |
| --- | --- |

5.5.4

Branduolinių elektrinių klausimu EESRK jau kurį laiką laikosi nuomonės, kad turi būti galima pasinaudoti visomis galimybėmis gaminti elektros energiją norint pasiekti energetikos politikos tikslus. Atsižvelgiant į būtinybę artimoje ateityje daryti didelio masto investicijas į elektros energijos gamybą turi būti kuo skubiau priimti sprendimai dėl branduolinės energijos ateities tose valstybėse narėse, kurios pasirinko ar pasirinks branduolinę energiją. Pagal Komisijos prognozes branduolinės energijos gamybos pajėgumai ES iki 2020 m. sumažės ketvirtadaliu ir jei nebus pakeista nauja branduoline energija, dalį pajėgumų pakeis dujas ar anglį deginančios jėgainės, sukelsiančios daugiau išmetalų ir tiekimo užtikrinimo problemų. Branduolinei saugai turi būti nuolat skiriamas dėmesys, ja turi rūpintis ir valdžios institucijos; reikėtų sprendimų dėl branduolinių atliekų tvarkymo. EESRK pateiks atskirą nuomonę dėl pakeisto pasiūlymo priimti direktyvą, nustatančią Bendrijos branduolinės saugos sistemą.

| 5.5.5 | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti dokumentus dėl energijos gamybos pajėgumų – naftos apdorojimo ar elektros energijos poreikio. Tačiau negalima pamiršti, kad ES negali nuspręsti dėl investicijų į energijos pajėgumus, netgi negali teikti rekomendacijų, nes ji negali prisiimti atsakomybės dėl galimos rizikos. Susijusios informacijos rinkimas, analizavimas bei modeliavimas gali būti laibai naudingi, todėl rekomenduojama šioje srityje bendradarbiauti su Tarptautine energijos agentūra. |
| --- | --- |

5.5.5

EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą pateikti dokumentus dėl energijos gamybos pajėgumų – naftos apdorojimo ar elektros energijos poreikio. Tačiau negalima pamiršti, kad ES negali nuspręsti dėl investicijų į energijos pajėgumus, netgi negali teikti rekomendacijų, nes ji negali prisiimti atsakomybės dėl galimos rizikos. Susijusios informacijos rinkimas, analizavimas bei modeliavimas gali būti laibai naudingi, todėl rekomenduojama šioje srityje bendradarbiauti su Tarptautine energijos agentūra.

5.6   Įgyvendinant 2050 m. viziją

Įgyvendinant 2050 m. viziją

| 5.6.1 | EESRK remia Komisijos ketinimą 2010 d. pasiūlyti naują Europos energijos politiką, sudaryti politinę darbotvarkę iki 2030 m. ir pateikti 2050 m. viziją. Komitetas taip pat remia idėją pagrįsti šią politiką plačiomis konsultacijomis dėl galimų ilgalaikių tikslų. |
| --- | --- |

5.6.1

EESRK remia Komisijos ketinimą 2010 d. pasiūlyti naują Europos energijos politiką, sudaryti politinę darbotvarkę iki 2030 m. ir pateikti 2050 m. viziją. Komitetas taip pat remia idėją pagrįsti šią politiką plačiomis konsultacijomis dėl galimų ilgalaikių tikslų.

| 5.6.2 | Be to, EESRK spėja, kad Komisijos nurodytos sritys – elektros energijos dekarbonizavimas, transporto priklausomybė nuo naftos, pastatai, elektros energijos tinklai ir aukštas efektyvumo lygis, nedidelį anglies dvideginio kiekį išskirianti pasaulinė sistema – iš tikrųjų bus pagrindiniai ilgalaikiai iššūkiai. Šiems iššūkiams atremti reikia turėti informacijos apie visas technologines galimybes, tarp jų apie sintezę ir vandenilio technologijas. |
| --- | --- |

5.6.2

Be to, EESRK spėja, kad Komisijos nurodytos sritys – elektros energijos dekarbonizavimas, transporto priklausomybė nuo naftos, pastatai, elektros energijos tinklai ir aukštas efektyvumo lygis, nedidelį anglies dvideginio kiekį išskirianti pasaulinė sistema – iš tikrųjų bus pagrindiniai ilgalaikiai iššūkiai. Šiems iššūkiams atremti reikia turėti informacijos apie visas technologines galimybes, tarp jų apie sintezę ir vandenilio technologijas.

| 5.6.3 | Kuriant viziją, kuri formuoja pagrindines sąlygas ES užmojams įgyvendinti, turi būti atsižvelgta į situaciją ir raidą pasaulyje. Sparčiai augantis energijos poreikis besivystančiose šalyse, besikeičiantis klimatas ir – tikimasi – tarptautiniu lygiu suderinti klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo veiksmai, turimi iškastinio kuro ištekliai ir kt. įvairiais būdais daro įtaką mūsų situacijai ir pasirinkimui. Tinkamas pavyzdys – su nafta susijusių nuogąstavimų pasikeitimas. Vakar nerimą kėlė nepaprastai aukštos kainos, šiandien neramu, kad dėl žemų kainų bus nepakankamai gaminama. |
| --- | --- |

5.6.3

Kuriant viziją, kuri formuoja pagrindines sąlygas ES užmojams įgyvendinti, turi būti atsižvelgta į situaciją ir raidą pasaulyje. Sparčiai augantis energijos poreikis besivystančiose šalyse, besikeičiantis klimatas ir – tikimasi – tarptautiniu lygiu suderinti klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo veiksmai, turimi iškastinio kuro ištekliai ir kt. įvairiais būdais daro įtaką mūsų situacijai ir pasirinkimui. Tinkamas pavyzdys – su nafta susijusių nuogąstavimų pasikeitimas. Vakar nerimą kėlė nepaprastai aukštos kainos, šiandien neramu, kad dėl žemų kainų bus nepakankamai gaminama.

5.7   Aiškinamosios branduolinės programos atnaujinimas

Aiškinamosios branduolinės programos atnaujinimas

| 5.7.1 | EESRK džiaugiasi, kad Komisija atsižvelgė į jo pastabas, pateiktas 2007 m. Nuomonėje dėl Branduolinės informacinės programos (3) bei Tiriamojoje nuomonėje dėl būsimų investicijų į branduolinę energetiką ir jų svarbos ES energijos politikai (4). Atspirties taškas – svarbus ES vaidmuo toliau plėtojant pažangiausią branduolinės energijos struktūrą laikantis griežčiausių saugos, saugumo ir branduolinio ginklo neplatinimo standartų. Tokių klausimų sprendimas kaip radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, užtikrintas ilgalaikis eksploatavimo nutraukimo finansavimas, teroro grėsmė ir suderinta atsakomybės sistema atitinka EESRK požiūrį. EESRK pabrėžia, kad visas susijusias išlaidas turi padengti branduolinių elektrinių operatoriai. |
| --- | --- |

5.7.1

EESRK džiaugiasi, kad Komisija atsižvelgė į jo pastabas, pateiktas 2007 m. Nuomonėje dėl Branduolinės informacinės programos (3) bei Tiriamojoje nuomonėje dėl būsimų investicijų į branduolinę energetiką ir jų svarbos ES energijos politikai (4). Atspirties taškas – svarbus ES vaidmuo toliau plėtojant pažangiausią branduolinės energijos struktūrą laikantis griežčiausių saugos, saugumo ir branduolinio ginklo neplatinimo standartų. Tokių klausimų sprendimas kaip radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, užtikrintas ilgalaikis eksploatavimo nutraukimo finansavimas, teroro grėsmė ir suderinta atsakomybės sistema atitinka EESRK požiūrį. EESRK pabrėžia, kad visas susijusias išlaidas turi padengti branduolinių elektrinių operatoriai.

3

4

| 5.7.2. | EESRK dar kartą pritaria, kad branduolinei energijai tenka svarbus vaidmuo ateityje derinant energijos rūšis Europoje siekiant sumažinti klimato kaitą ir užtikrinti elektros energijos tiekimą. Komitetas sutinka, kad reikia išsklaidyti visuomenės nuogąstavimus bei pritaria šiuo tikslu siūlomoms priemonėms. EESRK remia rekomendacijas dėl bendro reaktorių saugumo lygmens ir svarstymams dėl naujų įrenginių statybos tik tuo atveju, jei jie atitiks III kartos saugos ir saugumo kriterijus. Tam tikros priemonės naujų įrenginių statymui finansavimui remti yra pagrįstos, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį, tačiau šiam tikslui neturi būti skiriamos valstybės subsidijos ar ES biudžeto ištekliai. Nors keletas valstybių narių nurodė, kad jos labiau pasirengusios statyti naujas branduolines elektrines, vis dėlto statyba, finansavimas, eksploatacija ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas bus privačių įmonių uždavinys. Valstybė nustato tik bendrąsias sąlygas. Planuojant statyti naujas branduolines elektrines, turėtų būti pateikta atvira ir išsami informacija, taip pat ir apie išlaidas, siekiant užtikrinti viešąsias diskusijas ir visuomenės dalyvavimą. |
| --- | --- |

5.7.2.

EESRK dar kartą pritaria, kad branduolinei energijai tenka svarbus vaidmuo ateityje derinant energijos rūšis Europoje siekiant sumažinti klimato kaitą ir užtikrinti elektros energijos tiekimą. Komitetas sutinka, kad reikia išsklaidyti visuomenės nuogąstavimus bei pritaria šiuo tikslu siūlomoms priemonėms. EESRK remia rekomendacijas dėl bendro reaktorių saugumo lygmens ir svarstymams dėl naujų įrenginių statybos tik tuo atveju, jei jie atitiks III kartos saugos ir saugumo kriterijus. Tam tikros priemonės naujų įrenginių statymui finansavimui remti yra pagrįstos, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį, tačiau šiam tikslui neturi būti skiriamos valstybės subsidijos ar ES biudžeto ištekliai. Nors keletas valstybių narių nurodė, kad jos labiau pasirengusios statyti naujas branduolines elektrines, vis dėlto statyba, finansavimas, eksploatacija ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas bus privačių įmonių uždavinys. Valstybė nustato tik bendrąsias sąlygas. Planuojant statyti naujas branduolines elektrines, turėtų būti pateikta atvira ir išsami informacija, taip pat ir apie išlaidas, siekiant užtikrinti viešąsias diskusijas ir visuomenės dalyvavimą.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Žr. nuomonę ir 14.1.2009 CESE 46/2009 dėl Naftos uždavinių sprendimo, pranešėjas Frederic Adrian Osborn.

1

(2)  Žr. Nuomonę dėl Energijos rūšių derinimo CESE, pranešėja Ulla Sirkeinen, OL C 318, 2006 12 23, p. 185.

2

(3)  Žr. Nuomonę dėl branduolinės informacinės programos CESE, pranešėja Ulla Sirkeinen, OL C 256, 2007 m. spalio 27 d., p. 51.

3

(4)  Žr. nuomonę dėl būsimų investicijų į branduolinę energetiką ir jų svarbos ES energetikos politikai CESE 1912/2008 ir 4.12.2008, pranešėjas Edgardo Maria Iozia.

4

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/90 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/90

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija)

COM(2008) 778 galutinis – 2008/0222(COD)

2009/C 228/17

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2009 m. sausio 30 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją“ (nauja redakcija)

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 12 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Antonello PEZZINI.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24– 25 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 180 narių balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas palankiai vertina Komisijos iniciatyvą atnaujinti direktyvą 92/75/EEB dėl privalomo buitinių prietaisų energijos sunaudojimo parodymo ženklinant, kuri yra gerai žinoma ne tik milijonams vartotojų, bet ir gamintojams bei gaminių platintojams. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas palankiai vertina Komisijos iniciatyvą atnaujinti direktyvą 92/75/EEB dėl privalomo buitinių prietaisų energijos sunaudojimo parodymo ženklinant, kuri yra gerai žinoma ne tik milijonams vartotojų, bet ir gamintojams bei gaminių platintojams.

privalomo buitinių prietaisų energijos sunaudojimo parodymo ženklinant

| 1.2 | Komiteto nuomone, ši ženklinimo sistema leido:






  — | gamintojams užtikrinti savo gaminiams geresnę poziciją rinkoje aukštesnės kokybės ir geresnio efektyvumo požiūriu, |
| --- | --- | --- |

1.2

Komiteto nuomone, ši ženklinimo sistema leido:

—

gamintojams užtikrinti savo gaminiams geresnę poziciją rinkoje aukštesnės kokybės ir geresnio efektyvumo požiūriu,

| — | vartotojams pasirinkti gaminius remiantis pateikta informacija, keisti savo įpročius ir skatinti gamintojų konkurenciją, |
| --- | --- |

—

vartotojams pasirinkti gaminius remiantis pateikta informacija, keisti savo įpročius ir skatinti gamintojų konkurenciją,

| — | visuomenei gerinti aplinką ir tausiai naudoti išteklius, užtikrinant vidaus rinkos priežiūrą. |
| --- | --- |

—

visuomenei gerinti aplinką ir tausiai naudoti išteklius, užtikrinant vidaus rinkos priežiūrą.

| 1.3 | Komitetas mano, kad svarbu pabrėžti šiuos pagrindinius aspektus, reikalingus sėkmingam tolesniam politikos įgyvendinimui:






  — | paprasti, aiškūs ir suprantami kriterijai, |
| --- | --- | --- |

1.3

Komitetas mano, kad svarbu pabrėžti šiuos pagrindinius aspektus, reikalingus sėkmingam tolesniam politikos įgyvendinimui:

—

paprasti, aiškūs ir suprantami kriterijai,

| — | tiksli, svarbi ir palyginama informacija apie konkretų energijos sunaudojimą, |
| --- | --- |

—

tiksli, svarbi ir palyginama informacija apie konkretų energijos sunaudojimą,

| — | veiksmingos ekonominės naudos analizės, kurioms pritaria visi suinteresuoti subjektai, |
| --- | --- |

—

veiksmingos ekonominės naudos analizės, kurioms pritaria visi suinteresuoti subjektai,

| — | patvirtinti mokslinių tyrimų rezultatai, |
| --- | --- |

—

patvirtinti mokslinių tyrimų rezultatai,

| — | biurokratinės naštos ir gamybos bei administracinių išlaidų sumažinimas iki minimumo, |
| --- | --- |

—

biurokratinės naštos ir gamybos bei administracinių išlaidų sumažinimas iki minimumo,

| — | privalomų teisės aktų ir savanoriškų priemonių suderinamumas ir nuoseklumas, |
| --- | --- |

—

privalomų teisės aktų ir savanoriškų priemonių suderinamumas ir nuoseklumas,

| — | dinamiškos ir lanksčios sistemos, sudarančios sąlygas inovacijoms ir technologinei pažangai, |
| --- | --- |

—

dinamiškos ir lanksčios sistemos, sudarančios sąlygas inovacijoms ir technologinei pažangai,

| — | paprastos komunikacijos priemonės, kurias visiems lengva suprasti, |
| --- | --- |

—

paprastos komunikacijos priemonės, kurias visiems lengva suprasti,

| — | pasaulinės rinkos tvarumo skatinimas, nekuriant slaptų kliūčių tarptautinei prekybai. |
| --- | --- |

—

pasaulinės rinkos tvarumo skatinimas, nekuriant slaptų kliūčių tarptautinei prekybai.

| 1.4 | Komiteto nuomone, iniciatyvoje persvarstyti ženklinimo sistemą reikia išsaugoti sistemos sėkmę lėmusias jos ypatybes: paprastumą, skaidrumą, patikimumą ir palyginamumą, taip pat garantuoti jos nuolatinį atnaujinimą taikant lanksčias ir dinamiškas gaminio eksploatacinių rodiklių klasifikavimo priemones ir užtikrinti vartotojams galimybę remiantis pateikta informacija pasirinkti veiksmingesnius, tausesnius gaminius ir aukštus standartus. |
| --- | --- |

1.4

Komiteto nuomone, iniciatyvoje persvarstyti ženklinimo sistemą reikia išsaugoti sistemos sėkmę lėmusias jos ypatybes: paprastumą, skaidrumą, patikimumą ir palyginamumą, taip pat garantuoti jos nuolatinį atnaujinimą taikant lanksčias ir dinamiškas gaminio eksploatacinių rodiklių klasifikavimo priemones ir užtikrinti vartotojams galimybę remiantis pateikta informacija pasirinkti veiksmingesnius, tausesnius gaminius ir aukštus standartus.

| 1.5 | Prieš išplečiant direktyvos taikymo sritį į ją įtraukiant naujas „su energija susijusių gaminių“ grupes Komitetas rekomenduoja atskiruose sektoriuose atlikti poveikio vertinimą ir ekonominės naudos analizę, kuri būtų aiški, skaidri, pripažinta visų suinteresuotų subjektų ir pagrįsta moksliniais duomenimis. |
| --- | --- |

1.5

Prieš išplečiant direktyvos taikymo sritį į ją įtraukiant naujas „su energija susijusių gaminių“ grupes Komitetas rekomenduoja atskiruose sektoriuose atlikti poveikio vertinimą ir ekonominės naudos analizę, kuri būtų aiški, skaidri, pripažinta visų suinteresuotų subjektų ir pagrįsta moksliniais duomenimis.

| 1.6 | Be to, Komitetas mano, kad tikslinga užtikrinti tolesnį sklandų direktyvos 92/75/EEB (1) taikymą, pagerinant ir patobulinant jos dinamiškas klasifikacijos pergrupavimo priemones (2). |
| --- | --- |

1.6

Be to, Komitetas mano, kad tikslinga užtikrinti tolesnį sklandų direktyvos 92/75/EEB (1) taikymą, pagerinant ir patobulinant jos dinamiškas klasifikacijos pergrupavimo priemones (2).

1

2

| 1.7 | Komitetas pritaria, kad energijos ženklinimo (angl. Energy Label) sistema būtų išplėsta ją taikant ir kitiems energiją naudojantiems gaminiams, kadangi nurodoma informacija yra aiški ir skaidri, ją rinkoje lengva palyginti ir ji gali tapti sėkminga rinkodaros priemone. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas pritaria, kad energijos ženklinimo (angl. Energy Label) sistema būtų išplėsta ją taikant ir kitiems energiją naudojantiems gaminiams, kadangi nurodoma informacija yra aiški ir skaidri, ją rinkoje lengva palyginti ir ji gali tapti sėkminga rinkodaros priemone.

Energy Label

| 1.8 | EESRK nuomone, kitiems gaminiams arba paslaugoms, kurie nenaudoja energijos, bet yra susiję su energijos naudojimu, gali būti tikslingiau taikyti kitas informavimo ir aplinkos apsaugos priemones. |
| --- | --- |

1.8

EESRK nuomone, kitiems gaminiams arba paslaugoms, kurie nenaudoja energijos, bet yra susiję su energijos naudojimu, gali būti tikslingiau taikyti kitas informavimo ir aplinkos apsaugos priemones.

| 1.9 | Komitetas mano, kad reikia vengti teisinių nuostatų, kurios neretai konkuruoja ir (arba) yra nesuderinamos ir dažnai padidina sąnaudas ir biurokratinę naštą, dubliavimosi, ir toliau atskiruose sektoriuose laikytis kompleksinio požiūrio, kuris remiasi trimis tvarumo veiksniais. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas mano, kad reikia vengti teisinių nuostatų, kurios neretai konkuruoja ir (arba) yra nesuderinamos ir dažnai padidina sąnaudas ir biurokratinę naštą, dubliavimosi, ir toliau atskiruose sektoriuose laikytis kompleksinio požiūrio, kuris remiasi trimis tvarumo veiksniais.

| 1.10 | Komitetas sutinka, kad svarbu užtikrinti galimybę teikti paskatas nepažeidžiant Bendrijos valstybės pagalbos tvarkos. |
| --- | --- |

1.10

Komitetas sutinka, kad svarbu užtikrinti galimybę teikti paskatas nepažeidžiant Bendrijos valstybės pagalbos tvarkos.

| 1.11 | Su viešaisiais pirkimais susijusių nuostatų klausimu Komitetas rekomenduoja, kad privalomos priemonės būtų nustatomos atsargiai, ir mano, jog svarbu valstybėms narėms suteikti tam tikrą veiksmų laisvę ir užtikrinti tinkamą savanoriškų Žaliųjų viešųjų pirkimų veiksmų ir minėtų priemonių pusiausvyrą. |
| --- | --- |

1.11

Su viešaisiais pirkimais susijusių nuostatų klausimu Komitetas rekomenduoja, kad privalomos priemonės būtų nustatomos atsargiai, ir mano, jog svarbu valstybėms narėms suteikti tam tikrą veiksmų laisvę ir užtikrinti tinkamą savanoriškų Žaliųjų viešųjų pirkimų veiksmų ir minėtų priemonių pusiausvyrą.

Žaliųjų viešųjų pirkimų

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | 1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį – tai pagrindų direktyva, kuria siekiama skatinti buitinių prietaisų rinką didinti didesnio energetinio efektyvumo gaminių skaičių, vartotojams ir rinkai suteikiant naudingą ir palyginamą informaciją. |
| --- | --- |

2.1

1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį – tai pagrindų direktyva, kuria siekiama skatinti buitinių prietaisų rinką didinti didesnio energetinio efektyvumo gaminių skaičių, vartotojams ir rinkai suteikiant naudingą ir palyginamą informaciją.

buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį

| 2.2 | Pagrindiniai teigiami energijos suvartojimo etiketės (angl. Energy Label) aspektai yra šie:






  — | privalomas pobūdis, |
| --- | --- | --- |

2.2

Pagrindiniai teigiami energijos suvartojimo etiketės (angl. Energy Label) aspektai yra šie:

Energy Label

—

privalomas pobūdis,

| — | matomumas, |
| --- | --- |

—

matomumas,

| — | pateikiamos informacijos paprastumas, |
| --- | --- |

—

pateikiamos informacijos paprastumas,

| — | galimybė nedelsiant palyginti tos pačios grupės gaminius. |
| --- | --- |

—

galimybė nedelsiant palyginti tos pačios grupės gaminius.

| 2.3 | Komiteto nuomone, nepaisant to, kad ši sistema apsiriboja konkrečiais sektoriais, kuriuose buvo atliktos išsamios analizės ir tyrimai, ji leido:






  — | gamintojams užtikrinti savo gaminiams geresnę poziciją rinkoje aukštesnės kokybės ir geresnio efektyvumo požiūriu, ir taip gauti grąžą iš investicijų į geresnių ir novatoriškesnių gaminių pateikimą į rinką, |
| --- | --- | --- |

2.3

Komiteto nuomone, nepaisant to, kad ši sistema apsiriboja konkrečiais sektoriais, kuriuose buvo atliktos išsamios analizės ir tyrimai, ji leido:

—

gamintojams užtikrinti savo gaminiams geresnę poziciją rinkoje aukštesnės kokybės ir geresnio efektyvumo požiūriu, ir taip gauti grąžą iš investicijų į geresnių ir novatoriškesnių gaminių pateikimą į rinką,

| — | vartotojams pasirinkti gaminius remiantis pateikta informacija ir keisti savo vartojimo įpročius, |
| --- | --- |

—

vartotojams pasirinkti gaminius remiantis pateikta informacija ir keisti savo vartojimo įpročius,

| — | visuomenei gerinti aplinką, dėti pastangas tausiai naudoti išteklius ir mažinti jų vartojimą. |
| --- | --- |

—

visuomenei gerinti aplinką, dėti pastangas tausiai naudoti išteklius ir mažinti jų vartojimą.

| 2.4 | Komiteto nuomone, svarbu pabrėžti, kad šiuo metu galiojanti direktyva dėl energijos ženklinimo yra viena iš pačių sėkmingiausių Bendrijos priemonių, kadangi jos pagrindą sudaro:






  — | paprasti, aiškūs ir suprantami kriterijai, |
| --- | --- | --- |

2.4

Komiteto nuomone, svarbu pabrėžti, kad šiuo metu galiojanti direktyva dėl energijos ženklinimo yra viena iš pačių sėkmingiausių Bendrijos priemonių, kadangi jos pagrindą sudaro:

—

paprasti, aiškūs ir suprantami kriterijai,

| — | tiksli, svarbi ir palyginama informacija apie konkretų energijos sunaudojimą, |
| --- | --- |

—

tiksli, svarbi ir palyginama informacija apie konkretų energijos sunaudojimą,

| — | veiksmingos ekonominės naudos analizės, kurioms pritaria visi suinteresuoti subjektai, |
| --- | --- |

—

veiksmingos ekonominės naudos analizės, kurioms pritaria visi suinteresuoti subjektai,

| — | patvirtinti mokslinių tyrimų rezultatai, |
| --- | --- |

—

patvirtinti mokslinių tyrimų rezultatai,

| — | biurokratinės naštos ir gamybos bei administracinių išlaidų sumažinimas iki minimumo, |
| --- | --- |

—

biurokratinės naštos ir gamybos bei administracinių išlaidų sumažinimas iki minimumo,

| — | Bendrijos teisės aktų ir tos pačios srities savanoriškų priemonių suderinamumas, nuoseklumas ir nesidubliavimas, |
| --- | --- |

—

Bendrijos teisės aktų ir tos pačios srities savanoriškų priemonių suderinamumas, nuoseklumas ir nesidubliavimas,

| — | dinamiškos teisinės nuostatos, lankstumas ir galimybė diegti inovacijas ir naudotis technologine pažanga, |
| --- | --- |

—

dinamiškos teisinės nuostatos, lankstumas ir galimybė diegti inovacijas ir naudotis technologine pažanga,

| — | paprastos komunikacijos priemonės, kurios yra lengvai prieinamos ir suprantamos visiems suinteresuotiems subjektams, ypač vartotojams, |
| --- | --- |

—

paprastos komunikacijos priemonės, kurios yra lengvai prieinamos ir suprantamos visiems suinteresuotiems subjektams, ypač vartotojams,

| — | tvarumo principų skleidimas pasaulio rinkoje. |
| --- | --- |

—

tvarumo principų skleidimas pasaulio rinkoje.

| 2.5 | Sektoriai, kurie daro didelį poveikį aplinkai, yra susiję su šiais buitiniais prietaisais: šaldytuvai, šaldikliai ir jų deriniai, skalbimo mašinos, džiovinimo mašinos ir jų deriniai, indaplovės, orkaitės, vandens šildytuvai ir karšto vandens talpyklos, apšvietimo įrenginiai ir oro kondicionieriai. Šiuose sektoriuose energijos suvartojimo etiketes planuojama atnaujinti 2009–2010 m. |
| --- | --- |

2.5

Sektoriai, kurie daro didelį poveikį aplinkai, yra susiję su šiais buitiniais prietaisais: šaldytuvai, šaldikliai ir jų deriniai, skalbimo mašinos, džiovinimo mašinos ir jų deriniai, indaplovės, orkaitės, vandens šildytuvai ir karšto vandens talpyklos, apšvietimo įrenginiai ir oro kondicionieriai. Šiuose sektoriuose energijos suvartojimo etiketes planuojama atnaujinti 2009–2010 m.

| 2.6 | Komisijos užsakymu atlikti pradiniai energiją naudojančių gaminių tyrimai parodė, kad naudojant tokius gaminius padaroma daugiau nei 80 proc. viso jų poveikio aplinkai. |
| --- | --- |

2.6

Komisijos užsakymu atlikti pradiniai energiją naudojančių gaminių tyrimai parodė, kad naudojant tokius gaminius padaroma daugiau nei 80 proc. viso jų poveikio aplinkai.

| 2.7 | Direktyvos 92/75/EEB taikymo srities išplėtimas į ją įtraukiant kitus buitinius prietaisus ir visus „su energija susijusius gaminius“, išskyrus transporto priemones, kurioms taikomi specialūs teisės aktai, yra didelio masto pokytis, kuriam įgyvendinti reikia daug pastangų. Panašaus užmojo darbas vykdomas persvarstant direktyvą 2005/32/EB dėl ekologinio projektavimo reikalavimų. |
| --- | --- |

2.7

Direktyvos 92/75/EEB taikymo srities išplėtimas į ją įtraukiant kitus buitinius prietaisus ir visus „su energija susijusius gaminius“, išskyrus transporto priemones, kurioms taikomi specialūs teisės aktai, yra didelio masto pokytis, kuriam įgyvendinti reikia daug pastangų. Panašaus užmojo darbas vykdomas persvarstant direktyvą 2005/32/EB dėl ekologinio projektavimo reikalavimų.

| 2.8 | Numatant, kad energiją turi taupyti „bet kokia prekė, kurią naudojant daroma įtaka energijos vartojimui ir kuri pateikiama rinkai ir (arba) pradedama naudoti Bendrijoje, įskaitant ir dalis, kurios skirtos įmontuoti į su energija susijusius gaminius“, reikia neapsiriboti gaminiais, kurie tiesiogiai naudoja energiją, bet įtraukti ir tuos, kuriuos naudojant daromas tiesioginis arba netiesioginis poveikis energijos suvartojimui, pvz., durys ir langai, statybinės ir apdailos medžiagos. |
| --- | --- |

2.8

Numatant, kad energiją turi taupyti „bet kokia prekė, kurią naudojant daroma įtaka energijos vartojimui ir kuri pateikiama rinkai ir (arba) pradedama naudoti Bendrijoje, įskaitant ir dalis, kurios skirtos įmontuoti į su energija susijusius gaminius“, reikia neapsiriboti gaminiais, kurie tiesiogiai naudoja energiją, bet įtraukti ir tuos, kuriuos naudojant daromas tiesioginis arba netiesioginis poveikis energijos suvartojimui, pvz., durys ir langai, statybinės ir apdailos medžiagos.

| 2.9 | Šiuos naujus gaminius ir sektorius įtraukus į iš dalies pakeistos direktyvos taikymo sritį gali prireikti pakeisti rodiklius, į kuriuos reikia atsižvelgti atliekant energijos ženklinimą, todėl pasikeistų pati etiketė, kuri pagal sektorių ir gaminį būtų papildyta skirtingais rodikliais. |
| --- | --- |

2.9

Šiuos naujus gaminius ir sektorius įtraukus į iš dalies pakeistos direktyvos taikymo sritį gali prireikti pakeisti rodiklius, į kuriuos reikia atsižvelgti atliekant energijos ženklinimą, todėl pasikeistų pati etiketė, kuri pagal sektorių ir gaminį būtų papildyta skirtingais rodikliais.

| 2.10 | Energijos ženklinimo direktyvos nauja redakcija – vienas iš prioritetų, nurodytų Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plane (3) ir Tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos (TVG / TPP) veiksmų plane (4), dėl kurio Komitetas parengė atskirą nuomonę (5). Kalbant apie tai, reikia paminėti ne tik energijos suvartojimo etiketę, bet ir Ekologinį ženklą, Energy Star ženklą, ekologinio projektavimo technines specifikacijas, pastatų energetinio efektyvumo standartus, EMAS pažangiuosius standartus ir kitą su aplinkos apsauga susijusią informaciją, pvz., Ekologinio gaminio deklaraciją, taip pat įvairias konkrečiuose sektoriuose, kaip antai, maisto sektoriuje, naudojamas etiketes (6). |
| --- | --- |

2.10

Energijos ženklinimo direktyvos nauja redakcija – vienas iš prioritetų, nurodytų Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plane (3) ir Tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos (TVG / TPP) veiksmų plane (4), dėl kurio Komitetas parengė atskirą nuomonę (5). Kalbant apie tai, reikia paminėti ne tik energijos suvartojimo etiketę, bet ir Ekologinį ženklą, Energy Star ženklą, ekologinio projektavimo technines specifikacijas, pastatų energetinio efektyvumo standartus, EMAS pažangiuosius standartus ir kitą su aplinkos apsauga susijusią informaciją, pvz., Ekologinio gaminio deklaraciją, taip pat įvairias konkrečiuose sektoriuose, kaip antai, maisto sektoriuje, naudojamas etiketes (6).

3

4

5

Energy Star

6

| 2.11 | Žaliųjų viešųjų pirkimų klausimu Komitetas jau yra rekomendavęs juos aktyviai vykdyti „apibrėžiant technines ekologiškų produktų savybes pradedant nuo palankiausių aplinkai“ ir siūlė:






  — | į sąnaudas traukti gaminio arba paslaugos gyvavimo ciklą, |
| --- | --- | --- |

2.11

Žaliųjų viešųjų pirkimų klausimu Komitetas jau yra rekomendavęs juos aktyviai vykdyti „apibrėžiant technines ekologiškų produktų savybes pradedant nuo palankiausių aplinkai“ ir siūlė:

—

į sąnaudas traukti gaminio arba paslaugos gyvavimo ciklą,

| — | užtikrinti galimybę atitinkama duomenų baze naudotis internetu, |
| --- | --- |

—

užtikrinti galimybę atitinkama duomenų baze naudotis internetu,

| — | atnaujinti EB direktyvas dėl viešųjų pirkimų, į jas įtraukiant nuorodas į bendruosius standartus, |
| --- | --- |

—

atnaujinti EB direktyvas dėl viešųjų pirkimų, į jas įtraukiant nuorodas į bendruosius standartus,

| — | plėsti EMAS sertifikavimo sistemą, |
| --- | --- |

—

plėsti EMAS sertifikavimo sistemą,

| — | taikyti Ekologinį ženklą, |
| --- | --- |

—

taikyti Ekologinį ženklą,

| — | vykdyti ekologinį projektavimą (7). |
| --- | --- |

—

vykdyti ekologinį projektavimą (7).

7

3.   Komisijos pasiūlymo santrauka

Komisijos pasiūlymo santrauka

| 3.1 | Pasiūlyme Bendrijos teisės aktas (8) išdėstomas nauja redakcija, nes siekiama išplėsti jo taikymo sritį (šiuo metu jis taikomas tik buitiniams prietaisams), t. y. ženklinti visus su energija susijusius gaminius, pavyzdžiui, namų ūkiuose, prekybos bei pramonės sektoriuose naudojamus gaminius ir kai kuriuos energijos nenaudojančius gaminius, pavyzdžiui, langus, kuriuos pakeičiant arba naudojant galima sutaupyti daug energijos. |
| --- | --- |

3.1

Pasiūlyme Bendrijos teisės aktas (8) išdėstomas nauja redakcija, nes siekiama išplėsti jo taikymo sritį (šiuo metu jis taikomas tik buitiniams prietaisams), t. y. ženklinti visus su energija susijusius gaminius, pavyzdžiui, namų ūkiuose, prekybos bei pramonės sektoriuose naudojamus gaminius ir kai kuriuos energijos nenaudojančius gaminius, pavyzdžiui, langus, kuriuos pakeičiant arba naudojant galima sutaupyti daug energijos.

8

| 3.2 | Bendrasis pasiūlymo tikslas – užtikrinti laisvą gaminių judėjimą ir pagerinti jų energijos vartojimo efektyvumą. |
| --- | --- |

3.2

Bendrasis pasiūlymo tikslas – užtikrinti laisvą gaminių judėjimą ir pagerinti jų energijos vartojimo efektyvumą.

| 3.3 | Siūloma energijos ženklinimo pagrindų direktyva, kuri yra direktyvos 92/75/EEB išdėstymas nauja redakcija ir į kurią taip pat įtrauktos su viešaisiais pirkimais ir paskatomis susijusios nuostatos, Komisijos nuomone, bus svarbi sudėtinė su gaminiais susijusios integruotos ir tvarios aplinkosaugos politikos dalis – ji didins ir skatins aukštesnės kokybės gaminių paklausą ir padės vartotojams pasirinkti gaminius. |
| --- | --- |

3.3

Siūloma energijos ženklinimo pagrindų direktyva, kuri yra direktyvos 92/75/EEB išdėstymas nauja redakcija ir į kurią taip pat įtrauktos su viešaisiais pirkimais ir paskatomis susijusios nuostatos, Komisijos nuomone, bus svarbi sudėtinė su gaminiais susijusios integruotos ir tvarios aplinkosaugos politikos dalis – ji didins ir skatins aukštesnės kokybės gaminių paklausą ir padės vartotojams pasirinkti gaminius.

| 3.4 | Komisija nurodo, kad siūloma pagrindų direktyva papildo jau galiojančias Bendrijos teisines priemones, pavyzdžiui, Ekologinio projektavimo direktyvą (9), Energy Star ženklo reglamentą (10) ir Ekologinio ženklo reglamentą (11). |
| --- | --- |

3.4

Komisija nurodo, kad siūloma pagrindų direktyva papildo jau galiojančias Bendrijos teisines priemones, pavyzdžiui, Ekologinio projektavimo direktyvą (9), Energy Star ženklo reglamentą (10) ir Ekologinio ženklo reglamentą (11).

9

Energy Star

10

11

4.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

4.1   Komitetas palankiai vertina Komisijos iniciatyvą atnaujinti direktyvą 92/75/EEB dėl privalomo buitinių prietaisų energijos sunaudojimo parodymo ženklinant, kuri jau gerai žinoma vartotojams, gamintojams ir gaminių platintojams.

privalomo buitinių prietaisų energijos sunaudojimo parodymo ženklinant

4.2   Komiteto nuomone, iniciatyvoje dėl ženklinimo sistemos reikia išsaugoti sistemos sėkmę lėmusias jos ypatybes: paprastumą, skaidrumą, patikimumą ir palyginamumą. Tuo pat metu būtina užtikrinti nuolatinį sistemos atnaujinimą taikant lanksčias ir dinamiškas priemones, kurios leistų laikui bėgant gaminius perklasifikuoti, pramonei garantuojant šių priemonių derėjimą su technine ir moksline pažanga ir vartotojams suteikiant galimybę pasirinkti suvartojamos energijos ir eksploatacinių rodiklių požiūriu efektyvesnius ir tvaresnius, remiantis vis tikslesniais standartais, gaminius.

4.3   Prieš išplečiant direktyvos taikymo sritį į ją įtraukiant naujas „su energija susijusių gaminių“ grupes, Komitetas rekomenduotų atskiruose sektoriuose atlikti poveikio vertinimą ir ekonominės naudos analizę, kuri būtų aiški, skaidri, pripažinta visų suinteresuotų subjektų ir pagrįsta moksliniais duomenimis.

4.4   Galbūt reikėtų vengti teisinių nuostatų dubliavimosi, kurios dažnai konkuruoja ir padidina išlaidas ir biurokratinę naštą, skiriant deramą dėmesį „kompleksiškumo ir pritaikymo atskiriems sektoriams“ principams, „taip pat (...) atsižvelgiant ir į tris svarbiausius tvarumo veiksnius (...). Ekologinių reikalavimų reikėtų laikytis nuo pat to momento, kai produktas tik kuriamas, numatant jų laikytis ir visą produkto naudojimo ar gyvavimo ciklą, nuolat keliant kokybės, naujovių ir vartotojų pasitenkinimo kartelę.“ (12)

12

4.5   Komiteto nuomone, vertinant ekonominę naudą ir atliekant poveikių vertinimus taip pat reikia ištirti, ar Europos ekonomika ir įmonės yra pajėgios patirti papildomų sąnaudų nemažindamos gamybos apimčių ir darbo vietų skaičiaus ir neperkeldamos gamybos už Europos ribų. Komitetas jau yra keletą kartų pabrėžęs, kad būtina užtikrinti pramonės permainų tvarumą sektorių požiūriu.

4.6   Be to, Komitetas primygtinai pažymi, kad energijos suvartojimo etiketė turi būti aiški ir skaidri:

| — | etiketė, kurioje aiškiai ir paprastai – pagal vienodus parametrus, kuriais užtikrinamas visiškas palyginamumas ir dinamiškas perklasifikavimas– nurodomas naudojamų gaminių suvartojamos energijos kiekis – tokia turėtų būti atnaujinta energijos suvartojimo etiketė(persvarstomi standartai / atvira vertinimo skalė ir prasčiausiais eksploataciniais rodikliais pasižyminčių gaminių šalinimas), |
| --- | --- |

—

etiketė, kurioje aiškiai ir paprastai – pagal vienodus parametrus, kuriais užtikrinamas visiškas palyginamumas ir dinamiškas perklasifikavimas– nurodomas naudojamų gaminių suvartojamos energijos kiekis – tokia turėtų būti atnaujinta energijos suvartojimo etiketė(persvarstomi standartai / atvira vertinimo skalė ir prasčiausiais eksploataciniais rodikliais pasižyminčių gaminių šalinimas),

| — | šioje etiketėje nurodomas ne tik suvartojamos energijos kiekis, bet ir įvertinamas gaminio energijos vartojimo efektyvumas, vandens suvartojimas, triukšmingumas, atitiktis reikalavimams ir pan., todėl renkantis paženklintą gaminį sunku objektyviai palyginti su kitu, taip pat apsunkinamas perklasifikavimo procesas. Persvarstant direktyvą 2005/32/EB, reikėtų numatyti tokią informaciją skelbti gaminių ekologinio projektavimo etiketėje, |
| --- | --- |

—

šioje etiketėje nurodomas ne tik suvartojamos energijos kiekis, bet ir įvertinamas gaminio energijos vartojimo efektyvumas, vandens suvartojimas, triukšmingumas, atitiktis reikalavimams ir pan., todėl renkantis paženklintą gaminį sunku objektyviai palyginti su kitu, taip pat apsunkinamas perklasifikavimo procesas. Persvarstant direktyvą 2005/32/EB, reikėtų numatyti tokią informaciją skelbti gaminių ekologinio projektavimo etiketėje,

| — | taip pat būtų galima patvirtinti atskiriems sektoriams taikomą ad hoc direktyvą, kaip padarė Komisija paskelbdama pasiūlymą priimti direktyvą dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą (13). |
| --- | --- |

—

taip pat būtų galima patvirtinti atskiriems sektoriams taikomą ad hoc direktyvą, kaip padarė Komisija paskelbdama pasiūlymą priimti direktyvą dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą (13).

ad hoc

13

4.7   Komiteto nuomone, būtų tikslinga užtikrinti tolesnį sklandų direktyvos 92/75/EEB taikymą, pagerinant ir patobulinant jos dinamiškas perklasifikavimo priemones, galbūt patikslinant testavimo standartus, tačiau nekeičiant bazinių specifikacijų.

4.8   Komitetas pritaria, kad energijos suvartojimo etikete būtų ženklinami ir kiti energiją naudojantys gaminiai, jei joje nurodyta informacija bus aiški ir skaidri, lengvai palyginama rinkoje ir galės tapti sėkminga rinkodaros priemone. Kitiems gaminiams ir paslaugoms, kurie nenaudoja energijos, bet yra susiję su energijos vartojimu, gali būti tikslingiau taikyti kitas informavimo priemones, pvz., Bendrijos lygiu tokiems gaminiams jau taikomas savanoriškas sistemas.

4.9   Nuostatų dėl galimybės taikyti paskatas nepažeidžiant valstybės pagalbą reguliuojančios tvarkos klausimu Komitetas jau anksčiau yra pareiškęs palankią nuomonę (14).

14

4.10   Siūlomų nuostatų dėl viešųjų pirkimų klausimu Komitetas mano, kad pasiūlyme nurodytas privalomas taisykles reikia atidžiau įvertinti, kad būtų išvengta pernelyg didelių įgyvendinimo sąnaudų.

4.10.1   Šioje srityje, Komiteto nuomone, būtų tikslinga valstybėms narėms suteikti tam tikrą veiksmų laisvę nustatant gaminių eksploatacinių rodiklių orientacines ribas ir užtikrinant tinkamą pusiausvyrą tarp savanoriškų veiksmų – vadovaujantis Žaliųjų viešųjų pirkimų rekomendacijomis – ir privalomų taisyklių, tokiu būdu kuo geriau pasinaudojant direktyvos 2004/18/EB teikiamomis galimybėmis su aplinkos apsauga susijusias specifikacijas įtraukti į viešųjų konkursų dokumentus.

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Ji yra šio persvarstymo objektas.

1

(2)  Žr. „Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas“, COM(2006) 545.

2

(3)  COM(2006) 545 galutinis.

3

(4)  COM(2008) 397 galutinis.

4

(5)  EESRK nuomonė CESE 337/2009, 2009 m. vasario 25 d. dėl tvaraus vartojimo ir gamybos Pranešėjas José María Espuny Moyano.

5

(6)  Žr. Nacionalinės vartotojų tarybos (JK, 2003 m.) atliktą tyrimą „Žaliasis pasirinkimas. Koks pasirinkimas?“, kuriame pažymima, kad vartotojams gali būti sunku suvokti dabartinę su aplinkos apsauga susijusios informacijos pateikimo sistemą.

6

(7)  Žr. EESRK nuomonę CESE dėl ekologiškos gamybos, pranešėja Anna Maria Darmanin, OL C 224, 2008 8 30, p. 1.

7

(8)  1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį bei pateikiant standartinę informaciją apie gaminį, OL L 297, 1992 10 13, p. 16.

8

(9)  2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/32/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 92/42/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 96/57/EB ir 2000/55/EB, OL L 191, 2005 7 22, p. 29.

9

(10)  2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 106/2008 dėl Bendrijos raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo programos (nauja redakcija), OL L 39, 2008 2 13, p. 1.

10

(11)  2000 m. liepos 17 d. Tarybos ir Europos Parlamento reglamentas (EB) Nr. 1980/2000 dėl pakeistos Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemos, OL L 237, 2000 9 21, p.1.

11

(12)  Žr. EESRK nuomonės CESE dėl ekologiškos gamybos 1,3 punktą, pranešėja Anna Maria Darmanin, OL C 224, 2008 8 30, p. 1.

12

(13)  Žr. COM(2008) 779 galutinis ir EESRK nuomonę CESE 620/2009, 2009 m. kovo 25 d. dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą. Pranešėjas Virgilio Ranocchiari.

13

(14)  Žr. EESRK nuomonės CESE 337/2009 dėl tvaraus vartojimo ir gamybos 3.5 punktą: „Komitetas džiaugiasi, kad Komisijos pasiūlyme (...).“ Pranešėjas José María Espuny Moyano.

14

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/95 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/95

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“)

COM(2008) 847 galutinis – 2008/0239 (COD)

2009/C 228/18

Europos Parlamentas, vadovaudamasis Europos bendrijos steigimo sutarties 71 straipsnio 1 dalimi ir 80 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. vasario 12 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2008, iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“)“

2009 m. sausio 13 d. Komiteto biuras pavedė Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 24 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Nikolaos LIOLIOS ir priėmė šią nuomonę 97 nariams balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas reiškia paramą Komisijos parengtai politikai, kuria siekiama iš kelių transporto priemonių tinklo į kitus tinklus nukreipti numatomą neišvengiamą eismo keliuose didėjimą, bet kartu pastebi, kad nėra plataus užmojo planų arba nepakanka turimų išteklių. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas reiškia paramą Komisijos parengtai politikai, kuria siekiama iš kelių transporto priemonių tinklo į kitus tinklus nukreipti numatomą neišvengiamą eismo keliuose didėjimą, bet kartu pastebi, kad nėra plataus užmojo planų arba nepakanka turimų išteklių.

| 1.2 | Komitetas pritaria siūlomoms priemonėms reglamentui iš dalies pakeisti, konkrečiai:






  1.2.1 | perduoti programos valdymą Konkurencingumo ir inovacijų vykdomajai įstaigai; |
| --- | --- | --- |

1.2

Komitetas pritaria siūlomoms priemonėms reglamentui iš dalies pakeisti, konkrečiai:

1.2.1

perduoti programos valdymą Konkurencingumo ir inovacijų vykdomajai įstaigai;

| 1.2.2 | sumažinti ir supaprastinti projektams taikomų tinkamumo kriterijų viršutines ribas; |
| --- | --- |

1.2.2

sumažinti ir supaprastinti projektams taikomų tinkamumo kriterijų viršutines ribas;

| 1.2.3 | padvigubinti (nuo 1 EUR iki 2 EUR) didžiausią finansavimo intensyvumą už į kitą transporto rūšį perkeltus ar išvengtus 500 tonkilometrių (tkm), |
| --- | --- |

1.2.3

padvigubinti (nuo 1 EUR iki 2 EUR) didžiausią finansavimo intensyvumą už į kitą transporto rūšį perkeltus ar išvengtus 500 tonkilometrių (tkm),

| 1.2.4 | nustatyti ypač žemą viršutinę ribą projektams, skatinantiems vidaus vandenų transportą, |
| --- | --- |

1.2.4

nustatyti ypač žemą viršutinę ribą projektams, skatinantiems vidaus vandenų transportą,

| 1.2.5 | leisti pavienėms įmonėms teikti finansavimo paraiškas, |
| --- | --- |

1.2.5

leisti pavienėms įmonėms teikti finansavimo paraiškas,

| 1.2.6 | panaikinti specialią viršutinę 10 proc. ribą kelių eismo mažinimo projektams, |
| --- | --- |

1.2.6

panaikinti specialią viršutinę 10 proc. ribą kelių eismo mažinimo projektams,

| 1.2.7 | į modalinio perkėlimo skaičiavimą įtraukti transporto elementą, |
| --- | --- |

1.2.7

į modalinio perkėlimo skaičiavimą įtraukti transporto elementą,

| 1.2.8 | supaprastinti pagalbinės infrastruktūros finansavimo sąlygas. |
| --- | --- |

1.2.8

supaprastinti pagalbinės infrastruktūros finansavimo sąlygas.

| 1.3 | Komitetas laikosi nuomonės, kad „Marco Polo“ programa negali 100 proc. įgyvendinti iš pradžių jai iškeltus tikslus, kadangi neveikia visu pajėgumu. Jis visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad programai skirto biudžeto (60 milijonų EUR) gali nepakakti 25 milijardams tonkilometrių perkelti. Atsižvelgdamas į tai, kad šiuo būdu buvo sutaupyta daug išorės sąnaudų (9,15 EUR), jis mano, kad reikia daugiau dėmesio skirti būtinų išteklių paieškoms, kad būtų galima kuo daugiau tonkilometrių perkelti į kitas transporto rūšis ir pasiekti iš pradžių užsibrėžtus rezultatus. Bet kuriuo atveju aišku, kad alternatyviosios sąnaudos visam sektoriui keletą kartų viršija įmonėms teikiamas tiesiogines subsidijas. Kaip Komitetas pabrėžė savo nuomonėse 842/2002 ir 247/2005, programos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turės pasiūlyti padidinti jos biudžetą, kad būtų galima skirti papildomų finansinių priemonių, kurių prireiks, jeigu bus pasiūlyta daugiau nei tikimasi tinkamų veiksmų planų. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas laikosi nuomonės, kad „Marco Polo“ programa negali 100 proc. įgyvendinti iš pradžių jai iškeltus tikslus, kadangi neveikia visu pajėgumu. Jis visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad programai skirto biudžeto (60 milijonų EUR) gali nepakakti 25 milijardams tonkilometrių perkelti. Atsižvelgdamas į tai, kad šiuo būdu buvo sutaupyta daug išorės sąnaudų (9,15 EUR), jis mano, kad reikia daugiau dėmesio skirti būtinų išteklių paieškoms, kad būtų galima kuo daugiau tonkilometrių perkelti į kitas transporto rūšis ir pasiekti iš pradžių užsibrėžtus rezultatus. Bet kuriuo atveju aišku, kad alternatyviosios sąnaudos visam sektoriui keletą kartų viršija įmonėms teikiamas tiesiogines subsidijas. Kaip Komitetas pabrėžė savo nuomonėse 842/2002 ir 247/2005, programos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turės pasiūlyti padidinti jos biudžetą, kad būtų galima skirti papildomų finansinių priemonių, kurių prireiks, jeigu bus pasiūlyta daugiau nei tikimasi tinkamų veiksmų planų.

| 1.4 | Komitetas nustebęs konstatuoja, kad, nors poveikio tyrime siūloma ir nurodoma remti bei subsidijuoti pasiūlymus teikiančias mažąsias ir vidutines įmones, naujajame reglamente tai nenumatyta. Jis apgailestauja, kad ši rekomendacija nebuvo priimta ir siūlo šią priemonę taikyti ir mažoms įmonėms, kadangi, Komiteto nuomone, šie argumentai tinka ir joms, o projektų rengimas mažoms įmonėms taip pat labai brangiai kainuoja. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas nustebęs konstatuoja, kad, nors poveikio tyrime siūloma ir nurodoma remti bei subsidijuoti pasiūlymus teikiančias mažąsias ir vidutines įmones, naujajame reglamente tai nenumatyta. Jis apgailestauja, kad ši rekomendacija nebuvo priimta ir siūlo šią priemonę taikyti ir mažoms įmonėms, kadangi, Komiteto nuomone, šie argumentai tinka ir joms, o projektų rengimas mažoms įmonėms taip pat labai brangiai kainuoja.

| 1.5 | Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija, regis, pasiruošusi sutrumpinti laikotarpį, reikalingą pasiūlymams patvirtinti ir finansuoti. Tačiau jis mano, kad sparčiai besikeičiančioje verslo aplinkoje, kur greita reakcija į rinkos raidą turi lemiamos reikšmės, visų pirma reikėtų trumpinti kiekvieno projekto vertinimo, tvirtinimo ir finansavimo laiką ir įvesti išankstinį pasiūlymų vertinimą ar nustatyti dalinius vertinimo proceso standartus. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija, regis, pasiruošusi sutrumpinti laikotarpį, reikalingą pasiūlymams patvirtinti ir finansuoti. Tačiau jis mano, kad sparčiai besikeičiančioje verslo aplinkoje, kur greita reakcija į rinkos raidą turi lemiamos reikšmės, visų pirma reikėtų trumpinti kiekvieno projekto vertinimo, tvirtinimo ir finansavimo laiką ir įvesti išankstinį pasiūlymų vertinimą ar nustatyti dalinius vertinimo proceso standartus.

| 1.6 | Komiteto nuomone, geografinis pateiktų ir finansuotų pasiūlymų pasiskirstymas nebuvo optimalus, kadangi jis nepadėjo siekti ES tikslų ir tinkamai subalansuoti įvairiarūšį transportą vienodai paskirstant srautą tarp valstybių narių. Todėl Komitetas siūlo tęsti projektą atsižvelgiant į problemas, iškylančias Pietų ir Viduržemio jūros regiono valstybėms. Be to, jis mano, kad reikėtų atsižvelgti į kai kurių šalių sunkumus, pavyzdžiui, į tai, kad kai kur nėra plataus geležinkelio tinklo, driekiasi ilga pakrantės linija ar yra daug salų, kad ten įsisteigusios įmonės turėtų galimybę teikti pasiūlymus. |
| --- | --- |

1.6

Komiteto nuomone, geografinis pateiktų ir finansuotų pasiūlymų pasiskirstymas nebuvo optimalus, kadangi jis nepadėjo siekti ES tikslų ir tinkamai subalansuoti įvairiarūšį transportą vienodai paskirstant srautą tarp valstybių narių. Todėl Komitetas siūlo tęsti projektą atsižvelgiant į problemas, iškylančias Pietų ir Viduržemio jūros regiono valstybėms. Be to, jis mano, kad reikėtų atsižvelgti į kai kurių šalių sunkumus, pavyzdžiui, į tai, kad kai kur nėra plataus geležinkelio tinklo, driekiasi ilga pakrantės linija ar yra daug salų, kad ten įsisteigusios įmonės turėtų galimybę teikti pasiūlymus.

| 1.7 | Pakartodamas savo anksčiau išdėstytą poziciją Komitetas mano, kad reikia užsakyti tyrimą dėl nulinio sandėliavimo ir cirkuliuojančių prekių strategijų, kad būtų galima išanalizuoti, ar jos skatina naudoti tvarias transporto rūšis, ar ne. Nulinio sandėliavimo praktika skatina prekių gabenimą keliais, todėl suvartojama daug energijos ir daromas poveikis aplinkai. Todėl reikėtų ištirti visą tiekimo grandinę. |
| --- | --- |

1.7

Pakartodamas savo anksčiau išdėstytą poziciją Komitetas mano, kad reikia užsakyti tyrimą dėl nulinio sandėliavimo ir cirkuliuojančių prekių strategijų, kad būtų galima išanalizuoti, ar jos skatina naudoti tvarias transporto rūšis, ar ne. Nulinio sandėliavimo praktika skatina prekių gabenimą keliais, todėl suvartojama daug energijos ir daromas poveikis aplinkai. Todėl reikėtų ištirti visą tiekimo grandinę.

nulinio sandėliavimo

cirkuliuojančių prekių

| 1.8 | Komiteto manymu, reikėtų pasinaudoti kelių transporto įmonių sukaupta patirtimi ir jas pakviesti aktyviai dalyvauti programose, skirtose sumažinti kelių apkrovą prekių gabenimą perkeliant kitiems gabenimo būdams. Šiuo tikslu siūloma nuolat informuoti įmones ir joms padėti keisti praktiką, kurią jos naudoja veiklos procesuose. |
| --- | --- |

1.8

Komiteto manymu, reikėtų pasinaudoti kelių transporto įmonių sukaupta patirtimi ir jas pakviesti aktyviai dalyvauti programose, skirtose sumažinti kelių apkrovą prekių gabenimą perkeliant kitiems gabenimo būdams. Šiuo tikslu siūloma nuolat informuoti įmones ir joms padėti keisti praktiką, kurią jos naudoja veiklos procesuose.

| 1.9 | Komitetas mano, kad neišnaudojus visų turimų išteklių, Komisija turės spręsti viršutinės finansavimo ribos padidinimo klausimą nuo dabartinių 35 proc. už modalinio perkėlimo priemones, vidaus vandenų transportą, katalizuojančius veiksmus, jūros greitkelius ir kelių eismo mažinimą bei nuo 50 proc. už bendrojo mokymosi veiksmus iki atitinkamai 50 proc. ir 75 proc. Toks padidinimas reikalingas vidutinėms ir mažosioms įmonėms, kurių fiksuotos sąnaudos, palyginti su didelėmis įmonėmis, didesnės, nei kintamosios. Konkrečiai taikant skatinamuosius veiksmus, Komitetas siūlo padidinti subsidijas nuo 2 EUR iki 3 EUR už tkm, kadangi tai novatoriški sprendimai, kurie darys teigiamą poveikį nukreipiant prekių srautą iš kelių į kitas transporto rūšis ir turės įtakos viešąjai nuomonei. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas mano, kad neišnaudojus visų turimų išteklių, Komisija turės spręsti viršutinės finansavimo ribos padidinimo klausimą nuo dabartinių 35 proc. už modalinio perkėlimo priemones, vidaus vandenų transportą, katalizuojančius veiksmus, jūros greitkelius ir kelių eismo mažinimą bei nuo 50 proc. už bendrojo mokymosi veiksmus iki atitinkamai 50 proc. ir 75 proc. Toks padidinimas reikalingas vidutinėms ir mažosioms įmonėms, kurių fiksuotos sąnaudos, palyginti su didelėmis įmonėmis, didesnės, nei kintamosios. Konkrečiai taikant skatinamuosius veiksmus, Komitetas siūlo padidinti subsidijas nuo 2 EUR iki 3 EUR už tkm, kadangi tai novatoriški sprendimai, kurie darys teigiamą poveikį nukreipiant prekių srautą iš kelių į kitas transporto rūšis ir turės įtakos viešąjai nuomonei.

| 1.10 | Komitetas rekomenduoja Komisijai parengti visiems naudotojams skirtą „Europos vadovą“, kuriame visomis ES kalbomis būtų surašyti visi ES įvairių rūšių transporto terminalai, tiksliai nurodant jų ypatybes, ir pradėti kitus būtinus veiksmus siekiant geriau supažindinti su finansavimo mechanizmais ir su įgyvendintų projektų poveikiu ir nauda tiek tarpiniams, tiek galutiniams naudotojams. Be to, Komitetas remia idėją, kad Komisija turėtų parengti konkrečius planus programai propaguoti ir plačiau su ja supažindinti. Todėl Komitetas siūlo Komisijai drauge rengti konferencijas, visuomenės informavimo dienas ir reklamines kampanijas. |
| --- | --- |

1.10

Komitetas rekomenduoja Komisijai parengti visiems naudotojams skirtą „Europos vadovą“, kuriame visomis ES kalbomis būtų surašyti visi ES įvairių rūšių transporto terminalai, tiksliai nurodant jų ypatybes, ir pradėti kitus būtinus veiksmus siekiant geriau supažindinti su finansavimo mechanizmais ir su įgyvendintų projektų poveikiu ir nauda tiek tarpiniams, tiek galutiniams naudotojams. Be to, Komitetas remia idėją, kad Komisija turėtų parengti konkrečius planus programai propaguoti ir plačiau su ja supažindinti. Todėl Komitetas siūlo Komisijai drauge rengti konferencijas, visuomenės informavimo dienas ir reklamines kampanijas.

| 1.11 | Komitetas rekomenduoja ištirti, ar įmanoma į projektus, atitinkančius programos „Marco Polo“ reikalavimus, įtraukti iniciatyvas dėl skystų medžiagų transportavimo vamzdynais ar dujų tiekimo į perkrovimo ar kombinuoto transporto terminalus. |
| --- | --- |

1.11

Komitetas rekomenduoja ištirti, ar įmanoma į projektus, atitinkančius programos „Marco Polo“ reikalavimus, įtraukti iniciatyvas dėl skystų medžiagų transportavimo vamzdynais ar dujų tiekimo į perkrovimo ar kombinuoto transporto terminalus.

| 1.12 | Komitetas pabrėžia, kad reikėtų išsamiau ištirti dabartinę padėtį vidaus vandenų transporto sektoriuje (vidaus vandens keliai), kadangi manoma, jog jame sunku įvesti įvairiarūšes sistemas, nes rinka labai susiskaidžiusi. Šią padėtį atspindi tai, kad su jūrų greitkeliais susijusios priemonės nėra labai patrauklios (2007 m. dėl jų pateikta 9 proc. pasiūlymų, 2008 m. – 4 proc.), todėl jų patvirtinta labai nedaug arba nei vieno, kaip, pavyzdžiui, 2008 m. |
| --- | --- |

1.12

Komitetas pabrėžia, kad reikėtų išsamiau ištirti dabartinę padėtį vidaus vandenų transporto sektoriuje (vidaus vandens keliai), kadangi manoma, jog jame sunku įvesti įvairiarūšes sistemas, nes rinka labai susiskaidžiusi. Šią padėtį atspindi tai, kad su jūrų greitkeliais susijusios priemonės nėra labai patrauklios (2007 m. dėl jų pateikta 9 proc. pasiūlymų, 2008 m. – 4 proc.), todėl jų patvirtinta labai nedaug arba nei vieno, kaip, pavyzdžiui, 2008 m.

| 1.13 | Komitetas ir toliau laikosi nuomonės, kad nustatytas 36 mėnesių laikotarpis yra per trumpas perkėlimo į kitas transporto rūšis veiksmams, tad siūlo trumpiausią trukmę pailginti iki 48 mėn. |
| --- | --- |

1.13

Komitetas ir toliau laikosi nuomonės, kad nustatytas 36 mėnesių laikotarpis yra per trumpas perkėlimo į kitas transporto rūšis veiksmams, tad siūlo trumpiausią trukmę pailginti iki 48 mėn.

| 1.14 | Komiteto nuomone, reikėtų apsvarstyti galimybę remti nacionalinius projektus, kuriais siekiama propaguoti įvairiarūšį transportą ir gerinti modalinį perkėlimą iš kelių į kitus tinklus. Jo manymu, būtų galima vienoje valstybėje narėje įgyvendinti projektus, kurių poveikis būtų naudingas visiems susijusiems transporto rūšių naudotojams, vykstantiems per tą šalį. |
| --- | --- |

1.14

Komiteto nuomone, reikėtų apsvarstyti galimybę remti nacionalinius projektus, kuriais siekiama propaguoti įvairiarūšį transportą ir gerinti modalinį perkėlimą iš kelių į kitus tinklus. Jo manymu, būtų galima vienoje valstybėje narėje įgyvendinti projektus, kurių poveikis būtų naudingas visiems susijusiems transporto rūšių naudotojams, vykstantiems per tą šalį.

| 1.15 | Komitetas primena, kad pritarė programos taikymo srities išplėtimui įtraukiant trečiąsias šalis, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra ES šalys kandidatės ar ne, ir pažymi, kad jų teritorijose taikytų priemonių sąnaudas galima padengti tik tuo atveju, jeigu jų nauda yra tiesioginė ir pakankamai didelė konkrečiai valstybei narei. |
| --- | --- |

1.15

Komitetas primena, kad pritarė programos taikymo srities išplėtimui įtraukiant trečiąsias šalis, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra ES šalys kandidatės ar ne, ir pažymi, kad jų teritorijose taikytų priemonių sąnaudas galima padengti tik tuo atveju, jeigu jų nauda yra tiesioginė ir pakankamai didelė konkrečiai valstybei narei.

| 1.16 | Komiteto nuomone, reikėtų nedelsiant paskelbti sėkmingai įgyvendintų projektų ir juos įgyvendinant realiai sutaupytų išteklių ataskaitą. Ši iniciatyva sudarytų sąlygas propaguoti programą ir supažindinti su iki šiol gautais rezultatais. |
| --- | --- |

1.16

Komiteto nuomone, reikėtų nedelsiant paskelbti sėkmingai įgyvendintų projektų ir juos įgyvendinant realiai sutaupytų išteklių ataskaitą. Ši iniciatyva sudarytų sąlygas propaguoti programą ir supažindinti su iki šiol gautais rezultatais.

| 1.17 | Komitetas primena, kad, jo nuomone, Komisija turi paraginti valstybes nares pradėti registruoti visus egzistuojančius, bet šiuo metu apleistus ar mažai naudojamus krovininio transporto tinklus, kuriuos būtų galima atnaujinti ir naudoti krovinių pervežimui. Tai visų pirma taikytina geležinkeliams, bet susiję ir su jūrų bei vidaus vandenų transportu. Taip būtų galima kuo geriau panaudoti maršrutus, kurie, palyginti su prekių gabenimu keliais, yra trumpesni ir labiau suderinami su darniu vystymusi. |
| --- | --- |

1.17

Komitetas primena, kad, jo nuomone, Komisija turi paraginti valstybes nares pradėti registruoti visus egzistuojančius, bet šiuo metu apleistus ar mažai naudojamus krovininio transporto tinklus, kuriuos būtų galima atnaujinti ir naudoti krovinių pervežimui. Tai visų pirma taikytina geležinkeliams, bet susiję ir su jūrų bei vidaus vandenų transportu. Taip būtų galima kuo geriau panaudoti maršrutus, kurie, palyginti su prekių gabenimu keliais, yra trumpesni ir labiau suderinami su darniu vystymusi.

2.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

2.1   Primenamos EESRK išvados dėl „Marco Polo I“ ir „Marco Polo II“ programų.

Primenamos EESRK išvados dėl „Marco Polo I“ ir „Marco Polo II“ programų.

| 2.1.1 | Savo 2002 m. liepos 17–18 d. nuomonėje 842/2002 ir 2005 m. kovo 9 d. nuomonėje 247/2005 dėl pasiūlymų priimti reglamentą „Marco Polo I“ ir „Marco Polo II“ Komitetas nurodė programos trūkumus ir, manydamas, kad programa nepadės įgyvendinti Komisijos užsibrėžto tikslo pereiti prie kitų transporto rūšių, pasiūlė programą papildyti konkrečiomis priemonėmis. Nuomonėse buvo pateikti šie pasiūlymai:






  2.1.1.1 | modalinio perkėlimo infrastruktūrą (pvz., terminalus ir privažiavimus prie jų) finansuoti viešosiomis lėšomis, |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Savo 2002 m. liepos 17–18 d. nuomonėje 842/2002 ir 2005 m. kovo 9 d. nuomonėje 247/2005 dėl pasiūlymų priimti reglamentą „Marco Polo I“ ir „Marco Polo II“ Komitetas nurodė programos trūkumus ir, manydamas, kad programa nepadės įgyvendinti Komisijos užsibrėžto tikslo pereiti prie kitų transporto rūšių, pasiūlė programą papildyti konkrečiomis priemonėmis. Nuomonėse buvo pateikti šie pasiūlymai:

2.1.1.1

modalinio perkėlimo infrastruktūrą (pvz., terminalus ir privažiavimus prie jų) finansuoti viešosiomis lėšomis,

| 2.1.1.2 | įpareigoti valdymo komitetą vykdyti nuolatinę pradėtų veiksmų stebėseną kad, „Marco Polo“ programos įgyvendinimui įpusėjus, ją būtų galima tinkamai pakoreguoti, |
| --- | --- |

2.1.1.2

įpareigoti valdymo komitetą vykdyti nuolatinę pradėtų veiksmų stebėseną kad, „Marco Polo“ programos įgyvendinimui įpusėjus, ją būtų galima tinkamai pakoreguoti,

| 2.1.1.3 | leisti finansuoti projektus, numatančius įgyvendinti tam tikrus vietos masto veiksmus vienos valstybės narės teritorijoje, jei jų poveikis bus naudingas per ją tranzitu vykstantiems tarptautinio transporto naudotojams, |
| --- | --- |

2.1.1.3

leisti finansuoti projektus, numatančius įgyvendinti tam tikrus vietos masto veiksmus vienos valstybės narės teritorijoje, jei jų poveikis bus naudingas per ją tranzitu vykstantiems tarptautinio transporto naudotojams,

| 2.1.1.4 | numatyti galimybę į projektus, atitinkančius finansavimo pagal „Marco Polo“ programą kriterijus, įtraukti veiksmus, užtikrinančius papildomą oro ir vamzdynų transporto naudojimą tais atvejais, kai jis integruotas į kitų transporto rūšių grandinę, |
| --- | --- |

2.1.1.4

numatyti galimybę į projektus, atitinkančius finansavimo pagal „Marco Polo“ programą kriterijus, įtraukti veiksmus, užtikrinančius papildomą oro ir vamzdynų transporto naudojimą tais atvejais, kai jis integruotas į kitų transporto rūšių grandinę,

| 2.1.1.5 | kiekvienam veiksmui sumažinti minimalias ribas subsidijai gauti, |
| --- | --- |

2.1.1.5

kiekvienam veiksmui sumažinti minimalias ribas subsidijai gauti,

| 2.1.1.6 | pratęsti modalinio perkėlimo veiksmų įgyvendinimo terminus, |
| --- | --- |

2.1.1.6

pratęsti modalinio perkėlimo veiksmų įgyvendinimo terminus,

| 2.1.1.7 | parengti visiems naudotojams skirtą „Europos vadovą“, kuriame būtų surašytos visos ES daugiarūšės platformos ir jų ypatybės, |
| --- | --- |

2.1.1.7

parengti visiems naudotojams skirtą „Europos vadovą“, kuriame būtų surašytos visos ES daugiarūšės platformos ir jų ypatybės,

| 2.1.1.8 | nustatyti ypatingą kategoriją, kurios minimali subsidijos riba būtų sumažinta iki 500 000 EUR, nes vidaus vandenų transporto negalima lyginti su jūrų transportu, kur būtinų investicijų dydį lemia laivų dydis. |
| --- | --- |

2.1.1.8

nustatyti ypatingą kategoriją, kurios minimali subsidijos riba būtų sumažinta iki 500 000 EUR, nes vidaus vandenų transporto negalima lyginti su jūrų transportu, kur būtinų investicijų dydį lemia laivų dydis.

| 2.1.2 | Komitetas taip pat buvo išreiškęs norą kartu su Komisija aptarti, kaip būtų galima palaipsniui atsisakyti nulinio sandėliavimo ir pereiti prie cirkuliuojančių prekių praktikos kai pristatymai nėra skubūs. |
| --- | --- |

2.1.2

Komitetas taip pat buvo išreiškęs norą kartu su Komisija aptarti, kaip būtų galima palaipsniui atsisakyti nulinio sandėliavimo ir pereiti prie cirkuliuojančių prekių praktikos kai pristatymai nėra skubūs.

nulinio sandėliavimo

cirkuliuojančių prekių

2.2   Vertinimo ataskaita

Vertinimo ataskaita

Komitetas palankiai vertina Komisijos užsakymu nepriklausomo eksperto atliktą vertinimą (1). Jis norėtų atkreipti dėmesį į keletą aspektų, kurie ataskaitoje aptarti nepakankamai išsamiai:

1

| — | pateikiama vis mažiau pasiūlymų: 2003 m. jų buvo 92, 2004 m. – 63, 2005 m. – 62 ir 2006 m. – tik 48, tuo tarpu patvirtinamų ir finansuojamų pasiūlymų skaičius išlieka tas pats, nuo 12 iki 15, |
| --- | --- |

—

pateikiama vis mažiau pasiūlymų: 2003 m. jų buvo 92, 2004 m. – 63, 2005 m. – 62 ir 2006 m. – tik 48, tuo tarpu patvirtinamų ir finansuojamų pasiūlymų skaičius išlieka tas pats, nuo 12 iki 15,

| — | įdomu pastebėti, kad iš visų pradžioje numatytų finansuoti ir įgyvendinti projektų modalinio perkėlimo srityje jų įgyvendinta 75 proc., geležinkelio transporto srityje – 99 proc., o vidaus vandenų transporto srityje tik 45 proc. numatytų projektų, |
| --- | --- |

—

įdomu pastebėti, kad iš visų pradžioje numatytų finansuoti ir įgyvendinti projektų modalinio perkėlimo srityje jų įgyvendinta 75 proc., geležinkelio transporto srityje – 99 proc., o vidaus vandenų transporto srityje tik 45 proc. numatytų projektų,

| — | įgyvendinus 64 proc. „Marco Polo I“ programos tikslų krovinių modalinio perkėlimo srityje, iš kelių transporto perkelta tik 5,8 proc. visų ES tarptautiniu kelių transportu gabenamų krovinių, taigi, pokyčiai labai kuklūs, |
| --- | --- |

—

įgyvendinus 64 proc. „Marco Polo I“ programos tikslų krovinių modalinio perkėlimo srityje, iš kelių transporto perkelta tik 5,8 proc. visų ES tarptautiniu kelių transportu gabenamų krovinių, taigi, pokyčiai labai kuklūs,

| — | Komiteto nuomone, visa pasiūlymų vertinimo procedūra, įskaitant ir sutarties pasirašymo etapą, yra sudėtinga, neskaidri ir trunka pernelyg ilgai, ypač laikotarpis nuo derybų pradžios iki minėtos sutarties pasirašymo. Daugelio dalyvaujančiųjų subjektų nuomone, projektų atrankos kriterijai aiškūs ir skaidrūs, tačiau to negalima pasakyti apie procedūrą, pagal kurią, remiantis šiais parametrais, suteikiamas įvertinimo balas, ir apie galutinį pasiūlymą dėl atrinktų projektų, |
| --- | --- |

—

Komiteto nuomone, visa pasiūlymų vertinimo procedūra, įskaitant ir sutarties pasirašymo etapą, yra sudėtinga, neskaidri ir trunka pernelyg ilgai, ypač laikotarpis nuo derybų pradžios iki minėtos sutarties pasirašymo. Daugelio dalyvaujančiųjų subjektų nuomone, projektų atrankos kriterijai aiškūs ir skaidrūs, tačiau to negalima pasakyti apie procedūrą, pagal kurią, remiantis šiais parametrais, suteikiamas įvertinimo balas, ir apie galutinį pasiūlymą dėl atrinktų projektų,

| — | nustatytos minimalios ribos yra labai aukštos, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir neskatina teikti naujų įvairiarūšio transporto paslaugų. Taip sudarytos palankios sąlygos keletui didelių įmonių įgyvendinti stambius projektus, o neskatinamos mažosios ir vidutinės įmonės, kurių yra labai daug. Todėl reikėtų į MVĮ orientuotos strategijos, kuri galbūt padėtų spręsti spūsčių keliuose problemą vietos ir regionų lygmeniu, |
| --- | --- |

—

nustatytos minimalios ribos yra labai aukštos, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir neskatina teikti naujų įvairiarūšio transporto paslaugų. Taip sudarytos palankios sąlygos keletui didelių įmonių įgyvendinti stambius projektus, o neskatinamos mažosios ir vidutinės įmonės, kurių yra labai daug. Todėl reikėtų į MVĮ orientuotos strategijos, kuri galbūt padėtų spręsti spūsčių keliuose problemą vietos ir regionų lygmeniu,

| — | kadangi į kvietimą teikti projektų pasiūlymus jūrų greitkelių sektoriuje nebuvo atsiliepta, siūloma šiems projektams skirti specialią priežiūrą ir skatinti įmones dalyvauti juos įgyvendinant, |
| --- | --- |

—

kadangi į kvietimą teikti projektų pasiūlymus jūrų greitkelių sektoriuje nebuvo atsiliepta, siūloma šiems projektams skirti specialią priežiūrą ir skatinti įmones dalyvauti juos įgyvendinant,

| — | siūloma labiau pabrėžti pagalbos mažinant spūstis keliuose aspektą. |
| --- | --- |

—

siūloma labiau pabrėžti pagalbos mažinant spūstis keliuose aspektą.

3.   Pastabos

Pastabos

Komitetas apgailestauja, kad Komisija neatsižvelgė į daugelį pasiūlymų, kuriuos jis pateikė dvejose savo nuomonėse šiuo klausimu. Kaip rodo nepriklausomo eksperto atliktas vertinimas, juos priėmus, programa būtų buvusi daug veiksmingesnė. Tačiau Komitetas palankiai vertina tai, kad dabar, nors ir pavėluotai, Komisija pritaria jo pateiktiems pasiūlymams. Konkrečiai Komitetas norėtų atkreipti dėmesį į šias toliau išvardytas priemones:

3.1   Nuo 2008 m. kovo 1 d. šios programos (kaip ir kitų Bendrijos programų) valdymas perduotas Konkurencingumo ir inovacijų vykdomajai įstaigai (EACI). Komitetas pritaria šiam žingsniui, tačiau mano, kad lygiagrečiai būtina imtis visų galimų veiksmų ir iniciatyvų, kurie mažintų biurokratinę naštą, ir skatinti kitas potencialias institucijas skirti išteklių.

3.2   Pagal Reglamento (EB) Nr. 1692/2006 I priedo 2 punkto d) papunktyje numatytą procedūrą Komisija padvigubins didžiausią finansavimo intensyvumą nuo 1 EUR iki 2 EUR už į kitą transporto rūšį perkeltus ar išvengtus 500 tonkilometrių. Komitetas mano, kad šią subsidiją būtina dvigubinti, jei norime intensyviau vystyti „Marco Polo“ programą, nes finansavimui išleistos sumos bus daugeriopai kompensuotos iš pelno, kuris bus gautas sumažėjus išorės sąnaudoms ir pagerėjus visuomenės gyvenimo ir aplinkosaugos sąlygoms.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1692/2006 I priedo 2 punkto d) papunktyje numatytą procedūrą Komisija padvigubins didžiausią finansavimo intensyvumą nuo 1 EUR iki 2 EUR už į kitą transporto rūšį perkeltus ar išvengtus 500 tonkilometrių.

3.3   Leisti pavienėms įmonėms teikti finansavimo paraiškas. Pavienėms įmonėms leidus pristatyti savo projektus, paramos gavėjams taikomi tinkamumo kriterijai finansavimui gauti taps aiškesni ir paprastesni. Komitetas pritaria šiai iniciatyvai ir pakartoja, kad derėtų numatyti galimybę remti vienoje valstybėje narėje įgyvendinamus projektus, jeigu jie padės sumažinti kelių transporto apkrovą.

Leisti pavienėms įmonėms teikti finansavimo paraiškas. Pavienėms įmonėms leidus pristatyti savo projektus, paramos gavėjams taikomi tinkamumo kriterijai finansavimui gauti taps aiškesni ir paprastesni.

3.4   Nustatyti ypač žemą viršutinę ribą projektams, skatinantiems vidaus vandenų transportą. Ši speciali riba bus nustatyta projektams, pagal kuriuos keliais vežami kroviniai bus perkelti į vidaus vandenų transportą:

Nustatyti ypač žemą viršutinę ribą projektams, skatinantiems vidaus vandenų transportą. Ši speciali riba bus nustatyta projektams, pagal kuriuos keliais vežami kroviniai bus perkelti į vidaus vandenų transportą:

| Projekto pobūdis | Galiojančios ribos | Siūlomos ribos |
| --- | --- | --- |
| Vidaus vandenų transportas | — | — | 17 milijonų tonkilometrių |

Projekto pobūdis

Galiojančios ribos

Siūlomos ribos

Vidaus vandenų transportas

Vidaus vandenų transportas

—

—

17 milijonų tonkilometrių

17 milijonų tonkilometrių

Komitetas džiaugiasi, kad jo pasiūlymai nustatyti žemesnes tinkamumo kriterijų ribas, visų pirma vidaus vandenų transporto sektoriuje, pagaliau priimti ir mano, kad šis pakeitimas padės pritraukti daugiau projektų.

3.5   Mikroįmonėms kompensuoti pasiūlymų rengimo išlaidas. Siekiant paskatinti kelių transporto ir vidaus vandenų transporto sektorių mikroįmones teikti finansavimo paraiškas, joms bus skirtos nustatyto dydžio kompensacijos, padengsiančios pasiūlymų rengimo išlaidas. Komitetas nustebęs konstatuoja, kad nors vertinimo ataskaitoje siūloma ir nurodoma remti pasiūlymus teikiančias mažas įmones, naujajame reglamente tai nenumatyta.

Mikroįmonėms kompensuoti pasiūlymų rengimo išlaidas. Siekiant paskatinti kelių transporto ir vidaus vandenų transporto sektorių mikroįmones teikti finansavimo paraiškas, joms bus skirtos nustatyto dydžio kompensacijos, padengsiančios pasiūlymų rengimo išlaidas.

3.6   Sumažinti ir supaprastinti projektams taikomų tinkamumo kriterijų viršutines ribas. Supaprastinus ir sumažinus tam tikras ribas bus pritraukta daugiau smulkių projektų, kurie padės įgyvendinti programos tikslus. Tai atsispindi toliau pateikiamoje lentelėje:

Sumažinti ir supaprastinti projektams taikomų tinkamumo kriterijų viršutines ribas. Supaprastinus ir sumažinus tam tikras ribas bus pritraukta daugiau smulkių projektų, kurie padės įgyvendinti programos tikslus.

| Projekto pobūdis | Galiojančios ribos | Siūlomos ribos |
| --- | --- | --- |
| Modalinis perkėlimas | 250 milijonų tonkilometrių | 500 000 EUR | 80 milijonų tonkilometrių |
| Vidaus vandenų transportas | — | — | 17 milijonų tonkilometrių |
| Katalizuojantys veiksmai | — | 2 mln. EUR | 30 milijonų tonkilometrių |
| Bendrasis mokymasis | — | 250 000 EUR | 250 000 EUR |
| Jūrų greitkeliai | 1,25 milijardų tonkilometrių | 2,5 mln. EUR | 250 milijonų tonkilometrių |
| Eismo mažinimas | 500 milijonų tonkilometrių | 1 mln. EUR | 80 milijonų tonkilometrių |

Projekto pobūdis

Galiojančios ribos

Siūlomos ribos

Modalinis perkėlimas

Modalinis perkėlimas

250 milijonų tonkilometrių

500 000 EUR

80 milijonų tonkilometrių

Vidaus vandenų transportas

Vidaus vandenų transportas

—

—

17 milijonų tonkilometrių

17 milijonų tonkilometrių

Katalizuojantys veiksmai

—

2 mln. EUR

30 milijonų tonkilometrių

Bendrasis mokymasis

—

250 000 EUR

250 000 EUR

Jūrų greitkeliai

1,25 milijardų tonkilometrių

2,5 mln. EUR

250 milijonų tonkilometrių

Eismo mažinimas

500 milijonų tonkilometrių

1 mln. EUR

80 milijonų tonkilometrių

Pasiūlęs šią priemonę, Komitetas reiškia pritarimą pasiūlytų projektų tinkamumo kriterijų viršutinių ribų sumažinimui ir sutinka įvairių pasiūlymų palyginimo baziniu vienetu laikyti tonkilometrį.

tonkilometrį.

3.7   Panaikinti specialią viršutinę 10 proc. ribą kelių eismo mažinimo projektams. Komitetas pritaria pirmiau minėtos ribos panaikinimui, nes mano, kad ši priemonė padės pritraukti daugiau šios srities pasiūlymų.

Panaikinti specialią viršutinę 10 proc. ribą kelių eismo mažinimo projektams.

3.8   Į modalinio perkėlimo skaičiavimą įtraukti transporto elementą. Komitetas laiko naudingu pasiūlymą atsižvelgti į transporto priemonės nuvažiuotą atstumą. Vis dėlto reikės apsvarstyti, kaip teikti pirmenybę projektams, kuriuose geriausiai išnaudojamas įvairiarūšis transportas, pvz., krovinių be lydinčių dokumentų gabenimas ro-ro keltais.

Į modalinio perkėlimo skaičiavimą įtraukti transporto elementą.

3.9   Projekto trukmę pratęsti 6 mėnesiais, paramos gavėjui pateikus tinkamą pateisinamą priežastį. Komitetas pritaria šiam pasiūlymui, kadangi ši priemonė užtikrins paramos gavėjams, kad Bendrija atlygins nuostolius, patirtus pradiniame projekto įgyvendinimo etape.

Projekto trukmę pratęsti 6 mėnesiais, paramos gavėjui pateikus tinkamą pateisinamą priežastį.

3.10   Supaprastinti pagalbinės infrastruktūros finansavimo sąlygas. Komitetas pritaria finansavimo kriterijų ribų pagalbinės infrastruktūros projektams įgyvendinti panaikinimui, nes mano, kad taip bus išvengta bereikalingų ir nepagrįstai nustatytų apribojimų.

Supaprastinti pagalbinės infrastruktūros finansavimo sąlygas.

3.11   Supaprastinti administracines programos procedūras. Komitetas pritaria kiekvienam veiksmui, padedančiam spartinti jau skirtos paramos gavimo procedūras ir sutrumpinti administracinių formalumų terminus, juolab kad ligšiolinės patirties gerinant padėtį šioje srityje rezultatai nedžiugina. Bet tam, kad galėtų pareikšti svaresnę nuomonę šiuo klausimu, jis laukia informacijos apie patirtas situacijas, kurią jam turėtų pateikti šių iniciatyvų dalyviai.

Supaprastinti administracines programos procedūras.

3.12   5 straipsnio 2 dalyje išbraukiamas antrasis sakinys („Finansavimo sąlygos pagalbinei infrastruktūrai, apibrėžtai 2 straipsnio h punkte, nustatytos II priede“). Komitetas pritaria šiam pasiūlymui, nes mano, kad minima praktika sukeldavo tam tikrų sunkumų, kai reikėjo iki galo įgyvendinti pasiūlymus, ypač tuos, kuriuose buvo numatyta naudoti jūrų greitkelius.

5 straipsnio 2 dalyje išbraukiamas antrasis sakinys („Finansavimo sąlygos pagalbinei infrastruktūrai, apibrėžtai 2 straipsnio h punkte, nustatytos II priede“).

3.13   Bendra subsidijos, skiriamos pagalbinei infrastruktūrai valstybės pagalbos ir Bendrijos paramos pavidalu, suma negali viršyti 50 proc. reikalavimus atitinkančių sąnaudų (nuostata išbraukta). Komiteto nuomone, ši priemonė labai teisinga; jis mano, kad tai paskatins valstybių narių vyriausybes aktyviau dalyvauti tokiuose projektuose.

Bendra subsidijos, skiriamos pagalbinei infrastruktūrai valstybės pagalbos ir Bendrijos paramos pavidalu, suma negali viršyti 50 proc. reikalavimus atitinkančių sąnaudų (nuostata išbraukta).

3.14   straipsnio 2 dalies tekstas pakeičiamas taip: „Komisija iki 2011 m. birželio 30 d. pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Marco Polo“ programos 2003–2009 m. laikotarpiu pasiektų rezultatų įvertinimo ataskaitą.“ Komitetas abejoja pirmiau nurodyto termino tinkamumu, kadangi, jo nuomone, jeigu minėta ataskaita nebus naudojama korekcinėms priemonėms nustatyti, išsamesniam siūlomo reglamento vertinimui atlikti būtų tikslinga skirti daugiau laiko.

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  „Marco Polo“ programos 2003-2006 m. laikotarpio vertinimas. Ecorys (tik anglų kalba). http://ec.europa.eu/transport/evaluations/annual_en.htm.

1

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/100 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/100

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo

COM(2008) 892 galutinis – 2008/0258 (COD)

2009/C 228/19

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 150 straipsnio 4 dalimis ir 157 straipsnio 3 dalimi, 2009 m. vasario 2 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo“

2009 m. vasario 24 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras pavedė Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (kovo 25 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER ir priėmė šią nuomonę 79 nariams balsavus už, 5 prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados

Išvados

1.1   EESRK remia pasiūlymą priimti sprendimą ir pritaria, kad būtina skleisti demokratinės visuomenės ir teisinės valstybės vertybes ir principus. Europos Sąjunga remiasi laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principais.

1.2   EESRK mano, kad reikėtų ir būtų tikslinga, kad įgyvendindama programą Komisija nustatytų bendras įgyvendinimo gaires ir atrankos kriterijus, nes šie elementai nekeičia esminių pasiūlymo priimti sprendimą aspektų ir priklauso Sprendimo 1999/468/EB taikymo sričiai.

1.3   EESRK pritaria bendriems programos tikslams (Europos audiovizualinės pramonės konkurencingumas, vartotojų galimybė rinktis ir kultūrų įvairovė), tačiau konkrečius programos tikslus (kurie yra pernelyg bendro pobūdžio) reikėtų paaiškinti išsamiau, dėmesį telkiant į pasienio ir tarpvalstybinius aspektus.

1.3.1   Reikėtų ypač remti naujų technologijų diegimą įvairaus skaitmeninio pavidalo audiovizualinių kūrinių gamybos, platinimo, pateikimo į rinką ir audiovizualinių kūrinių sklaidos srityse (įskaitant naujas platformas, pavyzdžiui, užsakomąją vaizdo programų paslaugą ir interneto protokolo televiziją).

1.4   Numatomas 15 mln. eurų biudžetas yra pernelyg mažas programoje nustatytiems plataus masto bendriems tikslams pasiekti. Kad Europos audiovizualinė pramonė gautų veiksmingesnę pagalbą, jį reikėtų iš esmės padidinti kartu griežtai taikant biudžetinės drausmės ir gero finansų valdymo principus.

1.5   Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija turėtų užtikrinti programos įgyvendinimo nuoseklumą ir papildomumą kitų sričių politikos, atitinkamų Bendrijos programų ir priemonių atžvilgiu.

2.   Pagrindimas

Pagrindimas

| 2.1 | Šių metų sausio 9 d. Komisija pateikė pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo. |
| --- | --- |

2.1

Šių metų sausio 9 d. Komisija pateikė pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo.

| 2.2 | Šiame pasiūlyme nagrinėjamas esminis Europos audiovizualinio sektoriaus vaidmuo siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų ir įgyvendinant šios darbotvarkės i2010 iniciatyvą. Jame taip pat minima UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, kurią Europos bendrija kartu su 13 valstybių narių ratifikavo 2006 m. gruodžio 18 d. Reikia nepamiršti, kad šioje pramonės šakoje dirba mažiausiai 5,8 mln. žmonių t. y. 3,1 proc. visų ES 25 gyventojų. |
| --- | --- |

2.2

Šiame pasiūlyme nagrinėjamas esminis Europos audiovizualinio sektoriaus vaidmuo siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų ir įgyvendinant šios darbotvarkės i2010 iniciatyvą. Jame taip pat minima UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, kurią Europos bendrija kartu su 13 valstybių narių ratifikavo 2006 m. gruodžio 18 d. Reikia nepamiršti, kad šioje pramonės šakoje dirba mažiausiai 5,8 mln. žmonių t. y. 3,1 proc. visų ES 25 gyventojų.

| 2.3 | Dokumente pripažįstama, kad yra struktūrinių trūkumų, kurie kliudo Europos vaizdo ir garso kūrinių sklaidai trečiųjų šalių rinkose, nepaisant pastangų, kurių buvo imtasi siekiant sustiprinti šią pramonės šaką (technologijų vystymas, naujų subjektų ir platformų atsiradimas, parama turinio gamybai ir kt.). |
| --- | --- |

2.3

Dokumente pripažįstama, kad yra struktūrinių trūkumų, kurie kliudo Europos vaizdo ir garso kūrinių sklaidai trečiųjų šalių rinkose, nepaisant pastangų, kurių buvo imtasi siekiant sustiprinti šią pramonės šaką (technologijų vystymas, naujų subjektų ir platformų atsiradimas, parama turinio gamybai ir kt.).

| 2.4 | Programa MEDIA Mundus siekiama papildyti kitus veiksmus, kurie buvo įgyvendinami pagal kitas iniciatyvas, labiau orientuotas į bendradarbiavimą pačioje ES (Media 2007, Euromed Audiovisual II, ES-AKR programa kinui) ir ribotus esamų kinematografijai skirtų tarptautinių fondų išteklius. |
| --- | --- |

2.4

Programa MEDIA Mundus siekiama papildyti kitus veiksmus, kurie buvo įgyvendinami pagal kitas iniciatyvas, labiau orientuotas į bendradarbiavimą pačioje ES (Media 2007, Euromed Audiovisual II, ES-AKR programa kinui) ir ribotus esamų kinematografijai skirtų tarptautinių fondų išteklius.

Media 2007

Euromed Audiovisual

3.   Pasiūlymas priimti sprendimą

Pasiūlymas priimti sprendimą

3.1   Pasiūlymo priimti sprendimą dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo pagrindiniai bruožai yra:

| 3.1.1 | ši programa yra skirta tarptautinio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis programoms finansuoti nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Programos įgyvendinimui šiuo laikotarpiu numatomas 15 mln. eurų biudžetas. |
| --- | --- |

3.1.1

ši programa yra skirta tarptautinio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis programoms finansuoti nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Programos įgyvendinimui šiuo laikotarpiu numatomas 15 mln. eurų biudžetas.

| 3.1.2 | Pagrindiniai jos tikslai yra skatinti tarptautinių tinklų kūrimą siekiant sustiprinti Europos vaidmenį audiovizualiniame sektoriuje pramonės, kultūriniu ir politiniu požiūriu, didinant audiovizualinių kūrinių konkurencingumą, gerinant jų sklaidą ir rodymą |
| --- | --- |

3.1.2

Pagrindiniai jos tikslai yra skatinti tarptautinių tinklų kūrimą siekiant sustiprinti Europos vaidmenį audiovizualiniame sektoriuje pramonės, kultūriniu ir politiniu požiūriu, didinant audiovizualinių kūrinių konkurencingumą, gerinant jų sklaidą ir rodymą

| 3.1.3 | Kiekvienas projektas turės ne mažiau kaip tris partnerius ir bus koordinuojamas Europos specialisto, atsakingo už pasiūlymo pateikimą, projekto valdymą bei už finansinį administravimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.1.3

Kiekvienas projektas turės ne mažiau kaip tris partnerius ir bus koordinuojamas Europos specialisto, atsakingo už pasiūlymo pateikimą, projekto valdymą bei už finansinį administravimą ir įgyvendinimą.

| 3.1.4 | Svarbus programos aspektas – Europos ir kitų dalyvaujančių šalių specialistų tęstinis mokymas ir kvalifikacijos kėlimas ypatingą dėmesį skiriant audiovizualinių kūrinių gamybos, platinimo, rodymo, sklaidos, pateikimo į rinką ir saugojimo aspektams bei teisiniam pagrindui ir finansavimo sistemoms. |
| --- | --- |

3.1.4

Svarbus programos aspektas – Europos ir kitų dalyvaujančių šalių specialistų tęstinis mokymas ir kvalifikacijos kėlimas ypatingą dėmesį skiriant audiovizualinių kūrinių gamybos, platinimo, rodymo, sklaidos, pateikimo į rinką ir saugojimo aspektams bei teisiniam pagrindui ir finansavimo sistemoms.

| 3.1.5 | Taip pat aptariamas renginių ir iniciatyvų, skirtų gerinti visuomenės, ypač jaunimo, audiovizualinių kūrinių supratimą, vystymas ypatingą dėmesį skiriant visuomenės susidomėjimo kultūriškai įvairiu audiovizualiniu turiniu didinimui. |
| --- | --- |

3.1.5

Taip pat aptariamas renginių ir iniciatyvų, skirtų gerinti visuomenės, ypač jaunimo, audiovizualinių kūrinių supratimą, vystymas ypatingą dėmesį skiriant visuomenės susidomėjimo kultūriškai įvairiu audiovizualiniu turiniu didinimui.

| 3.1.6 | Vienas iš kūrinių sklaidos požiūriu svarbiausių programos aspektų yra skatinimas įtraukti į repertuarą ir transliuoti Europos audiovizualinius kūrinius trečiosiose šalyse, o trečiųjų šalių kūrinius valstybėse narėse. Tai apima susitarimus su ES ir trečiųjų šalių kino teatrų tinklais raginant juos gerinti įtraukimo į repertuarą ir rodymo sąlygas kino seansų skaičiaus bei rodymo trukmės ir sklaidos požiūriu. |
| --- | --- |

3.1.6

Vienas iš kūrinių sklaidos požiūriu svarbiausių programos aspektų yra skatinimas įtraukti į repertuarą ir transliuoti Europos audiovizualinius kūrinius trečiosiose šalyse, o trečiųjų šalių kūrinius valstybėse narėse. Tai apima susitarimus su ES ir trečiųjų šalių kino teatrų tinklais raginant juos gerinti įtraukimo į repertuarą ir rodymo sąlygas kino seansų skaičiaus bei rodymo trukmės ir sklaidos požiūriu.

| 3.1.7 | Taip pat numatoma parama transliuotojams ir jų asociacijoms (arba užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformoms) ir teisių turėtojams siekiant sudaryti katalogus kūrinių, skirtų platinti per užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformas. |
| --- | --- |

3.1.7

Taip pat numatoma parama transliuotojams ir jų asociacijoms (arba užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformoms) ir teisių turėtojams siekiant sudaryti katalogus kūrinių, skirtų platinti per užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformas.

| 3.1.8 | Viena iš programos priemonių – parama Europos ir trečiųjų šalių audiovizualinių kūrinių dubliavimui ir subtitravimui, kad juos būtų galima platinti ir skleisti per visus prieinamus kanalus ir taip padėti prodiuseriams, platintojams ir transliuotojams. |
| --- | --- |

3.1.8

Viena iš programos priemonių – parama Europos ir trečiųjų šalių audiovizualinių kūrinių dubliavimui ir subtitravimui, kad juos būtų galima platinti ir skleisti per visus prieinamus kanalus ir taip padėti prodiuseriams, platintojams ir transliuotojams.

3.2   Visais atvejais pagal programą suteiktas finansavimas negali viršyti 50 proc. galutinių finansuojamo projekto išlaidų, išskyrus aiškiai numatytas išimtis, kai finansavimas galės sudaryti iki 80 proc.

3.2.1   Visas paramos gavėjų įnašas arba jo dalis gali būti pateikiama natūra, jei įnašo vertė neviršija faktiškai patirtų ir tinkamai patvirtintų išlaidų, įskaitant išlaidas patalpoms, suteiktoms mokymui ar populiarinimo veiklai vykdyti.

3.2.2   Komisija ne vėliau kaip iki 2012 m. birželio 30 d. Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateiks komunikatą dėl programos pratęsimo ir ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d.ex post vertinimo ataskaitą.

ex post

3.2.3   Sprendime aiškiai nurodomos įvairios horizontalios Europos bendrijos politikos sritys, kurias padės sustiprinti programa MEDIA Mundus:

| — | diskusijos ir informacija apie ES kaip taikos, klestėjimo ir saugumo erdvę, |
| --- | --- |

—

diskusijos ir informacija apie ES kaip taikos, klestėjimo ir saugumo erdvę,

| — | esminio žodžio laisvės principo propagavimas, |
| --- | --- |

—

esminio žodžio laisvės principo propagavimas,

| — | supratimo apie kultūrinės įvairovės svarbą ir daugiakultūriškumą gerinimas, |
| --- | --- |

—

supratimo apie kultūrinės įvairovės svarbą ir daugiakultūriškumą gerinimas,

| — | Europos ekonomikos žinių bazės gerinimas ir ES konkurencingumo pasaulyje didinimas, |
| --- | --- |

—

Europos ekonomikos žinių bazės gerinimas ir ES konkurencingumo pasaulyje didinimas,

| — | parama kovojant su visų formų diskriminacija dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos. |
| --- | --- |

—

parama kovojant su visų formų diskriminacija dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/103

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą

COM(2008) 867 galutinis – (COD) 2008/0267

2009/C 228/20

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 159 straipsnio 3 dalimi, 2009 m. sausio 20 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą“

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras 2009 m. sausio 13 d. pavedė Pramonės permainų konsultacinei komisijai organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 24 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS ir priėmė šią nuomonę 152 nariams balsavus už, 5 – prieš ir 12 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) remia Europos Komisijos pasiūlymą laikinai išplėsti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) taikymo sritį siekiant padėti darbuotojams, kurie buvo atleisti iš darbo dėl dabartinės tarptautinės ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) remia Europos Komisijos pasiūlymą laikinai išplėsti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) taikymo sritį siekiant padėti darbuotojams, kurie buvo atleisti iš darbo dėl dabartinės tarptautinės ekonomikos krizės.

| 1.2 | Svarbu, kad Parlamentas, Taryba ir Komisija paspartintų derybas, kad naujasis reglamentas būtų priimtas kaip įmanoma greičiau ir dar per šią kadenciją. |
| --- | --- |

1.2

Svarbu, kad Parlamentas, Taryba ir Komisija paspartintų derybas, kad naujasis reglamentas būtų priimtas kaip įmanoma greičiau ir dar per šią kadenciją.

| 1.3 | EESRK siūlo atlikti EGF įvertinimą praėjus dvylikai mėnesių po reglamento paskelbimo Oficialiajame leidinyje siekiant išnagrinėti EGF procedūras, valdymą bei apžvelgti ekonomikos ir darbo rinkų padėtį. Atliekant šį įvertinimą EESRK bendradarbiaus su Europos Komisija. |
| --- | --- |

1.3

EESRK siūlo atlikti EGF įvertinimą praėjus dvylikai mėnesių po reglamento paskelbimo Oficialiajame leidinyje siekiant išnagrinėti EGF procedūras, valdymą bei apžvelgti ekonomikos ir darbo rinkų padėtį. Atliekant šį įvertinimą EESRK bendradarbiaus su Europos Komisija.

| 1.4 | Komitetas mano, kad 500 mln. eurų biudžeto rezervas yra nepakankamas, ir siūlo fondui skirti 1 000 mln. eurų. Šią sumą ateityje turėtų būti galima padidinti atsižvelgiant į ekonomikos krizės raidą. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas mano, kad 500 mln. eurų biudžeto rezervas yra nepakankamas, ir siūlo fondui skirti 1 000 mln. eurų. Šią sumą ateityje turėtų būti galima padidinti atsižvelgiant į ekonomikos krizės raidą.

| 1.5 | Šiuo metu procedūra trunka vidutiniškai septynis mėnesius nuo bylos pateikimo iki Komisijos atliekamo pinigų išmokėjimo. Tai užima pernelyg daug laiko, kad būtų galima greitai suteikti pagalbą darbo netekusiems darbuotojams, todėl Komitetas rekomenduoja Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui skirti nuosavą pradinį biudžetą. |
| --- | --- |

1.5

Šiuo metu procedūra trunka vidutiniškai septynis mėnesius nuo bylos pateikimo iki Komisijos atliekamo pinigų išmokėjimo. Tai užima pernelyg daug laiko, kad būtų galima greitai suteikti pagalbą darbo netekusiems darbuotojams, todėl Komitetas rekomenduoja Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui skirti nuosavą pradinį biudžetą.

| 1.6 | Komitetas pritaria, kad atleistų darbuotojų skaičiaus ribą, taikomą norintiems pasinaudoti fondu, reikėtų sumažinti iki 500, kad finansavimas būtų teikiamas 24 mėnesius ir kad finansinis ES indėlis sudarytų iki 75 proc. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas pritaria, kad atleistų darbuotojų skaičiaus ribą, taikomą norintiems pasinaudoti fondu, reikėtų sumažinti iki 500, kad finansavimas būtų teikiamas 24 mėnesius ir kad finansinis ES indėlis sudarytų iki 75 proc.

| 1.7 | EESRK siūlo socialiniams partneriams suteikti aktyvesnį vaidmens visais paraiškų gauti EGF paramą tvarkymo etapais įmonės, regionų, nacionaliniu ir ES lygiu. |
| --- | --- |

1.7

EESRK siūlo socialiniams partneriams suteikti aktyvesnį vaidmens visais paraiškų gauti EGF paramą tvarkymo etapais įmonės, regionų, nacionaliniu ir ES lygiu.

2.   Pagrindimas

Pagrindimas

| 2.1 | 2006 m. kovo mėn. Komisija pateikė pasiūlymą įsteigti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (1), kuris teiktų konkrečią vienkartinę paramą, skirtą palengvinti darbuotojų reintegraciją į darbo rinką tuose regionuose ir sektoriuose, kurie patyrė rimtų ekonominių sunkumų dėl ekonominės veiklos perkėlimo į trečiąsias šalis, labai išaugusio importo arba laipsniško ES rinkos dalies mažėjimo tam tikrame sektoriuje. Komisija parengė pasiūlymą priimti reglamentą, o Taryba EESRK paprašė pateikti nuomonę. |
| --- | --- |

2.1

2006 m. kovo mėn. Komisija pateikė pasiūlymą įsteigti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (1), kuris teiktų konkrečią vienkartinę paramą, skirtą palengvinti darbuotojų reintegraciją į darbo rinką tuose regionuose ir sektoriuose, kurie patyrė rimtų ekonominių sunkumų dėl ekonominės veiklos perkėlimo į trečiąsias šalis, labai išaugusio importo arba laipsniško ES rinkos dalies mažėjimo tam tikrame sektoriuje. Komisija parengė pasiūlymą priimti reglamentą, o Taryba EESRK paprašė pateikti nuomonę.

1

| 2.2 | 2006 m. gruodžio 13 d. EESRK priėmė nuomonę CCMI/036 (2) (pranešėjas Joost Van Iersel, bendrapranešėjis Enrico Gibellieri). Joje palankiai įvertino Komisijos pasiūlymą ir pareiškė pritarimą EGF tikslams. Kad EGF reglamentas veiktų efektyviai (3), Komitetas taip pat pateikė keletą skirtingo pobūdžio pastabų ir pasiūlymų. |
| --- | --- |

2.2

2006 m. gruodžio 13 d. EESRK priėmė nuomonę CCMI/036 (2) (pranešėjas Joost Van Iersel, bendrapranešėjis Enrico Gibellieri). Joje palankiai įvertino Komisijos pasiūlymą ir pareiškė pritarimą EGF tikslams. Kad EGF reglamentas veiktų efektyviai (3), Komitetas taip pat pateikė keletą skirtingo pobūdžio pastabų ir pasiūlymų.

2

3

| 2.3 | Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (4) galioja nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. Fondo teikiama parama gali sudaryti iki 500 mln. eurų per metus ir papildo struktūrinius fondų, o ypač Europos socialinio fondo, teikiamą paramą. EGF administravimas – Europos Komisijos užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinio direktorato atsakomybė. |
| --- | --- |

2.3

Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (4) galioja nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. Fondo teikiama parama gali sudaryti iki 500 mln. eurų per metus ir papildo struktūrinius fondų, o ypač Europos socialinio fondo, teikiamą paramą. EGF administravimas – Europos Komisijos užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinio direktorato atsakomybė.

4

| 2.4 | Paraiškas turi teikti valstybės narės, o ne įmonės ar nukentėję darbuotojai. |
| --- | --- |

2.4

Paraiškas turi teikti valstybės narės, o ne įmonės ar nukentėję darbuotojai.

| 2.5 | 2008 m. liepos mėn. Europos Komisija parengė komunikatą (5), kuriame įvertino EGF veiklą per pirmuosius mėnesius (6) ir išnagrinėjo perspektyvas bei būsimų pakeitimų pasiūlymus. |
| --- | --- |

2.5

2008 m. liepos mėn. Europos Komisija parengė komunikatą (5), kuriame įvertino EGF veiklą per pirmuosius mėnesius (6) ir išnagrinėjo perspektyvas bei būsimų pakeitimų pasiūlymus.

5

6

| 2.6 | Komisija fondą įvertino teigiamai, nors juo buvo naudojamasi rečiau nei numatyta. Komisija teigė, kad supaprastins procedūras, skatins gerosios praktikos mainus ir geriau reklamuos fondą. Ji taip pat įsipareigojo pateikti keletą pasiūlymų iš dalies pakeisti reglamentą prieš paskelbiant kitą metinę ataskaitą, kuri turi būti parengta 2009 m. viduryje. |
| --- | --- |

2.6

Komisija fondą įvertino teigiamai, nors juo buvo naudojamasi rečiau nei numatyta. Komisija teigė, kad supaprastins procedūras, skatins gerosios praktikos mainus ir geriau reklamuos fondą. Ji taip pat įsipareigojo pateikti keletą pasiūlymų iš dalies pakeisti reglamentą prieš paskelbiant kitą metinę ataskaitą, kuri turi būti parengta 2009 m. viduryje.

| 2.7 | Kita vertus, dėl tarptautinės finansų ir ekonomikos krizės iš darbo atleidžiama daug darbuotojų, laikinai arba visam laikui uždaroma daug įmonių. |
| --- | --- |

2.7

Kita vertus, dėl tarptautinės finansų ir ekonomikos krizės iš darbo atleidžiama daug darbuotojų, laikinai arba visam laikui uždaroma daug įmonių.

| 2.8 | Europos ekonomikos atkūrimo plane (7) Europos Komisija kaip Europos atsaką į krizę paskelbė ketinimą EGF padaryti veiksmingesne ankstyvos intervencijos priemone. Šiuo tikslu reikia iš dalies pakeisti reglamentą, kad būtų galima sparčiau imtis veiksmų kai kuriuose sektoriuose, ypač prisidėti prie darbuotojų, kurie buvo atleisti dėl ekonomikos krizės, mokymo ar įdarbinimo bendro finansavimo. |
| --- | --- |

2.8

Europos ekonomikos atkūrimo plane (7) Europos Komisija kaip Europos atsaką į krizę paskelbė ketinimą EGF padaryti veiksmingesne ankstyvos intervencijos priemone. Šiuo tikslu reikia iš dalies pakeisti reglamentą, kad būtų galima sparčiau imtis veiksmų kai kuriuose sektoriuose, ypač prisidėti prie darbuotojų, kurie buvo atleisti dėl ekonomikos krizės, mokymo ar įdarbinimo bendro finansavimo.

7

3.   Pasiūlymas iš dalies pakeisti EGF reglamentą

Pasiūlymas iš dalies pakeisti EGF reglamentą

| 3.1 | Šio pasiūlymo tikslas – naudojantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu veiksmingiau remti dėl globalizacijos darbo netekusius darbuotojus, laikinai išplėsti jo taikymo sritį į ją įtraukiant atleidimus dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės ir fondo veiklą aktyviau derinti su solidarumo tikslu. Siekiant šio tikslo reikia iš dalies pakeisti tam tikras Reglamento (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančio Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, nuostatas. |
| --- | --- |

3.1

Šio pasiūlymo tikslas – naudojantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu veiksmingiau remti dėl globalizacijos darbo netekusius darbuotojus, laikinai išplėsti jo taikymo sritį į ją įtraukiant atleidimus dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės ir fondo veiklą aktyviau derinti su solidarumo tikslu. Siekiant šio tikslo reikia iš dalies pakeisti tam tikras Reglamento (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančio Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, nuostatas.

| 3.2 | Prieš pradėdama rengti pasiūlymą Komisija pasitarė su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais ir 2008 m. rugsėjo 4 d. Briuselyje suorganizavo konferenciją. |
| --- | --- |

3.2

Prieš pradėdama rengti pasiūlymą Komisija pasitarė su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais ir 2008 m. rugsėjo 4 d. Briuselyje suorganizavo konferenciją.

| 3.3 | Reglamentas keičiamas siekiant užtikrinti, kad EGF atitiktų solidarumo su darbuotojais, kurie darbą prarado dėl didelių globalizacijos paskatintų pokyčių, tikslą, ir jį būtų įtraukta laikina nuostata remti darbuotojus, kurie buvo atleisti dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

3.3

Reglamentas keičiamas siekiant užtikrinti, kad EGF atitiktų solidarumo su darbuotojais, kurie darbą prarado dėl didelių globalizacijos paskatintų pokyčių, tikslą, ir jį būtų įtraukta laikina nuostata remti darbuotojus, kurie buvo atleisti dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės.

| 3.4 | Europos Komisija taip pat siūlo keletą reglamento pakeitimų, kad procedūros ir paraiškoms keliami reikalavimai taptų lankstesni ir paprastesni bei būtų išplėsta EGF taikymo sritis. |
| --- | --- |

3.4

Europos Komisija taip pat siūlo keletą reglamento pakeitimų, kad procedūros ir paraiškoms keliami reikalavimai taptų lankstesni ir paprastesni bei būtų išplėsta EGF taikymo sritis.

4.   Bendros pastabos

Bendros pastabos

| 4.1 | Pastaraisiais mėnesiais dėl ekonomikos ir finansų krizės iš darbo atleidžiama tūkstančiai Europos darbuotojų. EESRK mano, kad kartu su ekonomikos ir pinigų politika, kuri priimama vykdant Europos ekonomikos atkūrimo planą (8), Europos Sąjunga taip pat turėtų inicijuoti konkrečią pagalbos atleidžiamiems darbuotojams politiką. |
| --- | --- |

4.1

Pastaraisiais mėnesiais dėl ekonomikos ir finansų krizės iš darbo atleidžiama tūkstančiai Europos darbuotojų. EESRK mano, kad kartu su ekonomikos ir pinigų politika, kuri priimama vykdant Europos ekonomikos atkūrimo planą (8), Europos Sąjunga taip pat turėtų inicijuoti konkrečią pagalbos atleidžiamiems darbuotojams politiką.

8

| 4.2 | Šiuo krizės ir sumaišties laikotarpiu Europos gyventojai turi tvirtai žinoti, kad Europos Sąjunga yra pasirengusi padėti darbuotojams, kurie neteko darbo. |
| --- | --- |

4.2

Šiuo krizės ir sumaišties laikotarpiu Europos gyventojai turi tvirtai žinoti, kad Europos Sąjunga yra pasirengusi padėti darbuotojams, kurie neteko darbo.

| 4.3 | Todėl Komitetas remia Europos Komisijos pasiūlymą laikinai išplėsti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) taikymo sritį siekiant padėti darbuotojams, kurie buvo atleisti iš darbo dėl dabartinės tarptautinės ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

4.3

Todėl Komitetas remia Europos Komisijos pasiūlymą laikinai išplėsti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) taikymo sritį siekiant padėti darbuotojams, kurie buvo atleisti iš darbo dėl dabartinės tarptautinės ekonomikos krizės.

| 4.4 | Naudojant Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo 28 straipsnyje numatytą biudžeto rezervą, EGF skiriama ne daugiau kaip 500 mln. eurų per metus. |
| --- | --- |

4.4

Naudojant Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo 28 straipsnyje numatytą biudžeto rezervą, EGF skiriama ne daugiau kaip 500 mln. eurų per metus.

| 4.5 | EESRK mano, kad norint tikslus pasiekti esamomis aplinkybėmis šio biudžeto rezervo gali nepakakti, todėl siūlo laikinai, kol krizė tokia gili, naikinamos darbo vietos ir atleidžiami darbuotojai, padidinti šį rezervą. Komitetas siūlo 2009 m. fondui skirti 1 000 mln. eurų ir numatyti padidinti šią sumą 2010 m., jei padidėtų paraiškų gauti paramą skaičius. |
| --- | --- |

4.5

EESRK mano, kad norint tikslus pasiekti esamomis aplinkybėmis šio biudžeto rezervo gali nepakakti, todėl siūlo laikinai, kol krizė tokia gili, naikinamos darbo vietos ir atleidžiami darbuotojai, padidinti šį rezervą. Komitetas siūlo 2009 m. fondui skirti 1 000 mln. eurų ir numatyti padidinti šią sumą 2010 m., jei padidėtų paraiškų gauti paramą skaičius.

| 4.6 | Šiuo metu procedūra trunka vidutiniškai septynis mėnesius nuo bylos pateikimo iki Komisijos atliekamo pinigų išmokėjimo. Tai užima pernelyg daug laiko, kad būtų galima greitai suteikti pagalbą darbo netekusiems darbuotojams, todėl Komitetas rekomenduoja Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui skirti nuosavą pradinį biudžetą. |
| --- | --- |

4.6

Šiuo metu procedūra trunka vidutiniškai septynis mėnesius nuo bylos pateikimo iki Komisijos atliekamo pinigų išmokėjimo. Tai užima pernelyg daug laiko, kad būtų galima greitai suteikti pagalbą darbo netekusiems darbuotojams, todėl Komitetas rekomenduoja Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui skirti nuosavą pradinį biudžetą.

| 4.7 | EESRK remia Komisijos pasiūlymą atleistų darbuotojų skaičiaus ribą, kuri suteikia teisę pateikti paraišką EGF paramai gauti, sumažinti nuo 1 000 iki 500, nes jis geriau atspindi Europos įmonių dydį. |
| --- | --- |

4.7

EESRK remia Komisijos pasiūlymą atleistų darbuotojų skaičiaus ribą, kuri suteikia teisę pateikti paraišką EGF paramai gauti, sumažinti nuo 1 000 iki 500, nes jis geriau atspindi Europos įmonių dydį.

| 4.8 | Turint omenyje globalizacijos padarinius, Komitetas pritaria Komisijai (9), kad reikia atsižvelgti ne tik į atleidimus iš darbo dėl pasaulinės prekybos struktūrinių pokyčių, bet ir į kitokio pobūdžio struktūrinius pokyčius, susijusius su technologijomis, produktais, gamybos organizavimo permainomis ir prieiga prie žaliavų bei jų kaina. |
| --- | --- |

4.8

Turint omenyje globalizacijos padarinius, Komitetas pritaria Komisijai (9), kad reikia atsižvelgti ne tik į atleidimus iš darbo dėl pasaulinės prekybos struktūrinių pokyčių, bet ir į kitokio pobūdžio struktūrinius pokyčius, susijusius su technologijomis, produktais, gamybos organizavimo permainomis ir prieiga prie žaliavų bei jų kaina.

9

| 4.9 | Atsižvelgdamas į tai, kad reglamente iš pradžių numatytas dvylikos mėnesių terminas dažnai yra per trumpas, kad atleistieji susirastų darbą, Komitetas remia Komisijos pasiūlymą pratęsti fondo finansavimo teikimo laikotarpį iki 24 mėnesių. |
| --- | --- |

4.9

Atsižvelgdamas į tai, kad reglamente iš pradžių numatytas dvylikos mėnesių terminas dažnai yra per trumpas, kad atleistieji susirastų darbą, Komitetas remia Komisijos pasiūlymą pratęsti fondo finansavimo teikimo laikotarpį iki 24 mėnesių.

| 4.10 | Komitetas remia Komisijos pasiūlymą EGF įnašą padidinti nuo 50 iki 75 proc., nes šiuo metu ES susidarius ypatingoms aplinkybėms reikia sustiprinti solidarumą su atleistais darbuotojais ir valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

4.10

Komitetas remia Komisijos pasiūlymą EGF įnašą padidinti nuo 50 iki 75 proc., nes šiuo metu ES susidarius ypatingoms aplinkybėms reikia sustiprinti solidarumą su atleistais darbuotojais ir valstybėmis narėmis.

| 4.11 | EESRK sutinka, kad siekiant suskaičiuoti atleidimus iš darbo atleidimu būtų laikomas tiek asmeninis darbdavio pranešimas apie nutraukiamą atleidžiamo darbuotojo darbo sutartį, tiek de facto anksčiau, nei nustoja galioti, nutraukta darbo sutartis. |
| --- | --- |

4.11

EESRK sutinka, kad siekiant suskaičiuoti atleidimus iš darbo atleidimu būtų laikomas tiek asmeninis darbdavio pranešimas apie nutraukiamą atleidžiamo darbuotojo darbo sutartį, tiek de facto anksčiau, nei nustoja galioti, nutraukta darbo sutartis.

de facto

| 4.12 | Komitetas laikosi nuomonės, kad 2 straipsnis apima ir bet kurios ES įmonės ar regiono darbuotojų atleidimą iš darbo dėl ekonominės veiklos perkėlimo į kitus ES regionus. Nors visi ES regionai sudaro bendrą vidaus rinką, globalizacijos spaudimas įmones, kad būtų pajėgios konkuruoti pasaulio lygiu, dažnai verčia persikelti į kitus ES ar už jos ribų esančius regionus, kuriuose mažesnės gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

4.12

Komitetas laikosi nuomonės, kad 2 straipsnis apima ir bet kurios ES įmonės ar regiono darbuotojų atleidimą iš darbo dėl ekonominės veiklos perkėlimo į kitus ES regionus. Nors visi ES regionai sudaro bendrą vidaus rinką, globalizacijos spaudimas įmones, kad būtų pajėgios konkuruoti pasaulio lygiu, dažnai verčia persikelti į kitus ES ar už jos ribų esančius regionus, kuriuose mažesnės gamybos sąnaudos.

| 4.13 | Ankstesnėje nuomonėje (10) EESRK pasiūlė socialiniams partneriams suteikti galimybę tinkamai dalyvauti procedūrose įvairiu lygiu (įmonėje ar regione). Reglamento 5 straipsnyje nurodoma, kad paraiškoje valstybės narės pateikia informaciją apie konsultacijų, vykdytų su socialiniais partneriais, procedūras. Komitetas mano, kad socialinių partnerių dalyvavimas procedūrose įmonės, regiono ir nacionaliniu lygiu turėtų būti būtina sąlyga priimant paraišką. |
| --- | --- |

4.13

Ankstesnėje nuomonėje (10) EESRK pasiūlė socialiniams partneriams suteikti galimybę tinkamai dalyvauti procedūrose įvairiu lygiu (įmonėje ar regione). Reglamento 5 straipsnyje nurodoma, kad paraiškoje valstybės narės pateikia informaciją apie konsultacijų, vykdytų su socialiniais partneriais, procedūras. Komitetas mano, kad socialinių partnerių dalyvavimas procedūrose įmonės, regiono ir nacionaliniu lygiu turėtų būti būtina sąlyga priimant paraišką.

10

| 4.14 | Komitetas rekomenduoja stiprinti Europos Komisijos vaidmenį teikiant administracinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms siekiant joms padėti rengti paraiškas ir padidinti paraiškų nuoseklumą Europoje. Komitetas taip pat rekomenduoja Komisijai imtis aktyvesnio vaidmens valstybių narių ir socialinių partnerių atžvilgiu. |
| --- | --- |

4.14

Komitetas rekomenduoja stiprinti Europos Komisijos vaidmenį teikiant administracinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms siekiant joms padėti rengti paraiškas ir padidinti paraiškų nuoseklumą Europoje. Komitetas taip pat rekomenduoja Komisijai imtis aktyvesnio vaidmens valstybių narių ir socialinių partnerių atžvilgiu.

| 4.15 | EGF turi papildyti struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo teikiamą paramą, todėl reikia vengti dubliavimosi. Komitetas mano, kad taikant dalyvavimo ESF procedūras regionų valdžios institucijos, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos gali bendradarbiauti, kad lėšos būtų naudojamos teisingai. |
| --- | --- |

4.15

EGF turi papildyti struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo teikiamą paramą, todėl reikia vengti dubliavimosi. Komitetas mano, kad taikant dalyvavimo ESF procedūras regionų valdžios institucijos, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos gali bendradarbiauti, kad lėšos būtų naudojamos teisingai.

| 4.16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas siūlo atlikti EGF vertinimą praėjus dvylikai mėnesių po naujojo reglamento paskelbimo Oficialiajame leidinyje siekiant išnagrinėti EGF procedūras, valdymą, ekonomikos ir darbo rinkų padėtį. Vertinant reikia atsižvelgti į šiuos aspektus:






  4.16.1 | jei ekonomikos krizė ir darbo vietų naikinimas tęsis, EGF taikymo sritis išplėsta turės likti ir po 2011 m.; |
| --- | --- | --- |

4.16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas siūlo atlikti EGF vertinimą praėjus dvylikai mėnesių po naujojo reglamento paskelbimo Oficialiajame leidinyje siekiant išnagrinėti EGF procedūras, valdymą, ekonomikos ir darbo rinkų padėtį. Vertinant reikia atsižvelgti į šiuos aspektus:

siūlo atlikti

vertinimą

4.16.1

jei ekonomikos krizė ir darbo vietų naikinimas tęsis, EGF taikymo sritis išplėsta turės likti ir po 2011 m.;

| 4.16.2 | atsižvelgiant į pateiktas paraiškas ir tolesnę krizės raidą, reikia išnagrinėti, ar tikslinga toliau didinti biudžeto rezervą peržengiant 1 000 mln. eurų ribą; |
| --- | --- |

4.16.2

atsižvelgiant į pateiktas paraiškas ir tolesnę krizės raidą, reikia išnagrinėti, ar tikslinga toliau didinti biudžeto rezervą peržengiant 1 000 mln. eurų ribą;

| 4.16.3 | reikia įvertinti, ar tikslinga sumažinti 500 atleidimų skaičiaus ribą, suteikiančią teisę pateikti paraišką EGF paramai gauti, atsižvelgiant į kai kurių sektorių ir regionų mažesnių įmonių problema; |
| --- | --- |

4.16.3

reikia įvertinti, ar tikslinga sumažinti 500 atleidimų skaičiaus ribą, suteikiančią teisę pateikti paraišką EGF paramai gauti, atsižvelgiant į kai kurių sektorių ir regionų mažesnių įmonių problema;

| 4.16.4 | be to, remiantis tvarkomų bylų analize, reikia įvertinti reglamento pakeitime numatytą 75 proc. intervencijos ribą ir 24 mėnesių intervencijos laikotarpį. |
| --- | --- |

4.16.4

be to, remiantis tvarkomų bylų analize, reikia įvertinti reglamento pakeitime numatytą 75 proc. intervencijos ribą ir 24 mėnesių intervencijos laikotarpį.

5.   Konkrečios pastabos dėl reglamento straipsnių

Konkrečios pastabos dėl reglamento straipsnių

| 5.1 | 1 straipsnio 1 dalis. Atsižvelgdamas į globalizacijos padarinius, EESRK siūlo paramą teikti ir tuomet, kai atleidimas nėra tiesioginis prekybos modelių pokyčių rezultatas, o greičiau kitų struktūrinių pokyčių, susijusių su technologijomis, produktais, gamybos organizavimu ir žaliavų prieinamumu, padarinys (žr. 4.7 ir 4.11 punktus). |
| --- | --- |

5.1

1 straipsnio 1 dalis. Atsižvelgdamas į globalizacijos padarinius, EESRK siūlo paramą teikti ir tuomet, kai atleidimas nėra tiesioginis prekybos modelių pokyčių rezultatas, o greičiau kitų struktūrinių pokyčių, susijusių su technologijomis, produktais, gamybos organizavimu ir žaliavų prieinamumu, padarinys (žr. 4.7 ir 4.11 punktus).

| 5.2 | 2 straipsnis. Intervencijos kriterijai. Komitetas pritaria, kad būtų sumažinta 500 atleistų darbuotojų skaičiaus riba norint pateikti paraišką EGF paramai gauti, tačiau atliekant kitą vertinimą reikės išnagrinėti galimybę atsižvelgiant į atitinkamo sektoriaus ar regiono aplinkybes dar labiau sumažinti 500 atleidimų skaičiaus ribą (žr. 4.6 punktą). |
| --- | --- |

5.2

2 straipsnis. Intervencijos kriterijai. Komitetas pritaria, kad būtų sumažinta 500 atleistų darbuotojų skaičiaus riba norint pateikti paraišką EGF paramai gauti, tačiau atliekant kitą vertinimą reikės išnagrinėti galimybę atsižvelgiant į atitinkamo sektoriaus ar regiono aplinkybes dar labiau sumažinti 500 atleidimų skaičiaus ribą (žr. 4.6 punktą).

| 5.3 | 2 straipsnis. Atleidimų skaičiavimas. Komitetas remia Komisijos pasiūlymą (žr. 4.10 punktą). |
| --- | --- |

5.3

2 straipsnis. Atleidimų skaičiavimas. Komitetas remia Komisijos pasiūlymą (žr. 4.10 punktą).

| 5.4 | 5 straipsnio 2 dalies a punktas. Komitetas pritaria Komisijos siūlomam pakeitimui ir siūlo įtraukti 1 straipsnio 1 dalies pasiūlymą. Jis taip pat rekomenduoja iš dalies pakeisti f punktą taip: „kadangi socialinių partnerių dalyvavimas yra būtinas veiksmingam fondo naudojimui, paraiškose nurodomos konsultacijų su socialiniais partneriais vykdymo ir jų dalyvavimo procedūros“ (žr. 4.12 punktą). |
| --- | --- |

5.4

5 straipsnio 2 dalies a punktas. Komitetas pritaria Komisijos siūlomam pakeitimui ir siūlo įtraukti 1 straipsnio 1 dalies pasiūlymą. Jis taip pat rekomenduoja iš dalies pakeisti f punktą taip: „kadangi socialinių partnerių dalyvavimas yra būtinas veiksmingam fondo naudojimui, paraiškose nurodomos konsultacijų su socialiniais partneriais vykdymo ir jų dalyvavimo procedūros“ (žr. 4.12 punktą).

| 5.5 | 8 straipsnis. Komitetas pritaria 1, 2 ir 3 dalies pakeitimams, tačiau siūlo įtraukti naują 4 dalį: „Komisijos techninė pagalba turi būti aktyvi ir suteikti galimybę valstybėms narėms bei Europos ir nacionaliniams socialiniams partneriams dalyvauti naudojantis EGF, stebint jo veiklą ir jį vertinant“ (žr. 4.13 punktą). |
| --- | --- |

5.5

8 straipsnis. Komitetas pritaria 1, 2 ir 3 dalies pakeitimams, tačiau siūlo įtraukti naują 4 dalį: „Komisijos techninė pagalba turi būti aktyvi ir suteikti galimybę valstybėms narėms bei Europos ir nacionaliniams socialiniams partneriams dalyvauti naudojantis EGF, stebint jo veiklą ir jį vertinant“ (žr. 4.13 punktą).

| 5.6 | 10 straipsnio 1 dalis. Komitetas pritaria, kad EGF finansinės paramos dalis sudarytų iki 75 proc. numatytų sąnaudų (žr. 4.9 punktą). |
| --- | --- |

5.6

10 straipsnio 1 dalis. Komitetas pritaria, kad EGF finansinės paramos dalis sudarytų iki 75 proc. numatytų sąnaudų (žr. 4.9 punktą).

| 5.7 | 13 straipsnio 2 dalis. Komitetas pritaria, kad finansine parama būtų galima naudotis 24 mėnesius (4.8 punktas). |
| --- | --- |

5.7

13 straipsnio 2 dalis. Komitetas pritaria, kad finansine parama būtų galima naudotis 24 mėnesius (4.8 punktas).

| 5.8 | 17 straipsnis. Komitetas siūlo iš dalies pakeisti a punktą taip: „praėjus 12 mėnesių po šio reglamento paskelbimo Oficialiajame leidinyje Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais, atliks tarpinį fondo veiksmingumo vertinimą“ (žr. 4.14 punktą). |
| --- | --- |

5.8

17 straipsnis. Komitetas siūlo iš dalies pakeisti a punktą taip: „praėjus 12 mėnesių po šio reglamento paskelbimo Oficialiajame leidinyje Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais, atliks tarpinį fondo veiksmingumo vertinimą“ (žr. 4.14 punktą).

| 5.9 | 20 straipsnis. Komitetas siūlo iš dalies pakeisti Komisijos pasiūlymą įterpiant naują 2 dalį: „Atlikus 17 straipsnyje nurodytą vertinimą, Komisijos siūlymu Europos Parlamentas ir Taryba gali persvarstyti šį reglamentą, įskaitant 1 straipsnio 1a dalyje nustatytą laikiną leidžiančią nukrypti nuostatą“. |
| --- | --- |

5.9

20 straipsnis. Komitetas siūlo iš dalies pakeisti Komisijos pasiūlymą įterpiant naują 2 dalį: „Atlikus 17 straipsnyje nurodytą vertinimą, Komisijos siūlymu Europos Parlamentas ir Taryba gali persvarstyti šį reglamentą, įskaitant 1 straipsnio 1a dalyje nustatytą laikiną leidžiančią nukrypti nuostatą“.

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  COM(2006) 91 galutinis – 2006/0033 (COD).

1

(2)  OL C 318, 2006 12 23, p. 38-41.

2

(3)  2006 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamentas priėmė savo rezoliuciją (PE A6-0385/2006), OL L 406, 2006 12 30; klaidų atitaisymas OL L 048, 2008 2 22. Vyko konsultacijos su Regionų komitetu (nuomonė CDR 137/2006 fin, pranešėja Irene Oldfather), OL C 51, 2007 3 6.

3

(4)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1. Reglamento klaidų ištaisymas OL L 48, 2008 2 22, p. 82, anglų kalba OL L 202, 2008 7 31, p. 74.

4

(5)  COM(2008) 421 galutinis

5

(6)  2007 m. buvo gauta dešimt paraiškų, o 2008 m. tik trys.

6

(7)  COM(2008) 800, 2008 11 26.

7

(8)  COM(2008) 800.

8

(9)  Solidarumas pokyčių akivaizdoje: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) 2007 m. Apžvalga ir perspektyvos (COM(2008) 421 galutinis)

9

(10)  OL C 318, 2006 12 23, p. 38-41.

10

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/107 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/107

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo

COM(2008) 636 galutinis – 2008/0192 (COD)

2009/C 228/21

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. lapkričio 24 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 10 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Madi SHARMA.

452-ojoje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 24 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 101 nariui balsavus už, 29 – prieš ir 26 susilaikius.

1.   Rekomendacijos

Rekomendacijos

1.1   Bendro pobūdžio rekomendacijos

Bendro pobūdžio rekomendacijos

| 1.1.1 | Pagirtinos visos Komisijos pastangos siekti didesnės moterų lygybės darbo rinkoje ir sudaryti galimybes moterims, norinčioms dirbti samdomą darbą, savarankiškai ar imtis verslo. Tačiau naujos direktyvos redakcijos (1) antraštė klaidina pilietinę visuomenę, nes direktyvoje kalbama ne apie savarankiškai dirbančių vyrų ir moterų lygybę, bet konkrečiai apie savarankiškai dirbančių moterų motinystės socialinio draudimo išmokas, socialinio draudimo išmokas sutuoktiniams pagalbininkams ir priežiūros atostogas. Lygybė turi būti vertinama įvairiapusiškai, atsižvelgiant į jos poveikį tokiose srityse kaip socialinės teisės, lygios galimybės, vaiko ir šeimos teisės. |
| --- | --- |

1.1.1

Pagirtinos visos Komisijos pastangos siekti didesnės moterų lygybės darbo rinkoje ir sudaryti galimybes moterims, norinčioms dirbti samdomą darbą, savarankiškai ar imtis verslo. Tačiau naujos direktyvos redakcijos (1) antraštė klaidina pilietinę visuomenę, nes direktyvoje kalbama ne apie savarankiškai dirbančių vyrų ir moterų lygybę, bet konkrečiai apie savarankiškai dirbančių moterų motinystės socialinio draudimo išmokas, socialinio draudimo išmokas sutuoktiniams pagalbininkams ir priežiūros atostogas. Lygybė turi būti vertinama įvairiapusiškai, atsižvelgiant į jos poveikį tokiose srityse kaip socialinės teisės, lygios galimybės, vaiko ir šeimos teisės.

1

| 1.1.2 | Komisija kiekv0069eną iš trijų direktyvoje aptariamų klausimų turėtų apsvarstyti atskirai, siekdama užtikrinti, kad kiekvienu atveju būtų deramai atsižvelgiama į lygybės aspektą. Nors Komitetas ir supranta, kad Užimtumo generalinio direktorato užduotis – svarstyti socialinės apsaugos klausimus, vis dėlto jis norėtų pabrėžti, kad savarankiškai dirbančių asmenų statusas neturėtų būti nagrinėjamas tokiomis pačiomis sąlygomis kaip samdomųjų darbuotojų statusas. |
| --- | --- |

1.1.2

Komisija kiekv0069eną iš trijų direktyvoje aptariamų klausimų turėtų apsvarstyti atskirai, siekdama užtikrinti, kad kiekvienu atveju būtų deramai atsižvelgiama į lygybės aspektą. Nors Komitetas ir supranta, kad Užimtumo generalinio direktorato užduotis – svarstyti socialinės apsaugos klausimus, vis dėlto jis norėtų pabrėžti, kad savarankiškai dirbančių asmenų statusas neturėtų būti nagrinėjamas tokiomis pačiomis sąlygomis kaip samdomųjų darbuotojų statusas.

| 1.1.3 | Siekiant deramai spręsti teisių klausimą, siūlomos priemonės ar instrumentai turi būti praktiški ir įgyvendinami. Pasiūlyti šios direktyvos pakeitimai neabejotinai padės gerinti pagimdžiusių moterų, kurios dirba savarankiškai arba naudojasi sutuoktinio pagalba, padėtį Bendrijos teisės požiūriu, todėl tai bus naudinga jų vaikams. EESRK mano, kad būtina parengti naują nuomonės redakciją. |
| --- | --- |

1.1.3

Siekiant deramai spręsti teisių klausimą, siūlomos priemonės ar instrumentai turi būti praktiški ir įgyvendinami. Pasiūlyti šios direktyvos pakeitimai neabejotinai padės gerinti pagimdžiusių moterų, kurios dirba savarankiškai arba naudojasi sutuoktinio pagalba, padėtį Bendrijos teisės požiūriu, todėl tai bus naudinga jų vaikams. EESRK mano, kad būtina parengti naują nuomonės redakciją.

| 1.1.4 | Geriau įgyvendinant esamus lyčių lygybės teisės aktus būtų galima sėkmingiau šalinti nelygybę, jei jie būtų taikomi daugiau atvejų. Todėl Komisija turėtų nustatyti nepakankamo įgyvendinimo priežastis. |
| --- | --- |

1.1.4

Geriau įgyvendinant esamus lyčių lygybės teisės aktus būtų galima sėkmingiau šalinti nelygybę, jei jie būtų taikomi daugiau atvejų. Todėl Komisija turėtų nustatyti nepakankamo įgyvendinimo priežastis.

| 1.1.5 | Siekdama didinti verslininkų, ypač verslininkių, skaičių, ES turėtų atsižvelgti į vertybes, kurios yra svarbios norintiesiems užsiimti savarankiška veikla. Tai ir bendras kultūrinis persiorientavimas į didesnį verslumą Europoje, padėtų nustatyti sritis, kuriose Komisijos direktoratai turėtų sutelkti pastangas. |
| --- | --- |

1.1.5

Siekdama didinti verslininkų, ypač verslininkių, skaičių, ES turėtų atsižvelgti į vertybes, kurios yra svarbios norintiesiems užsiimti savarankiška veikla. Tai ir bendras kultūrinis persiorientavimas į didesnį verslumą Europoje, padėtų nustatyti sritis, kuriose Komisijos direktoratai turėtų sutelkti pastangas.

| 1.1.6 | Reikėtų atidžiai išnagrinėti kiekvieną socialinio draudimo įmokų ir administracinės naštos didinimo atvejį ne tik valstybės, bet ir įmonių atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.1.6

Reikėtų atidžiai išnagrinėti kiekvieną socialinio draudimo įmokų ir administracinės naštos didinimo atvejį ne tik valstybės, bet ir įmonių atžvilgiu.

| 1.1.7 | Turi būti įvertinta, kiek Europai kainuos šios direktyvos persvarstymas. Komisijos pateiktame poveikio įvertinime aiškiai nurodyta, kad valstybėms narėms tenkanti nauda nedidelė. |
| --- | --- |

1.1.7

Turi būti įvertinta, kiek Europai kainuos šios direktyvos persvarstymas. Komisijos pateiktame poveikio įvertinime aiškiai nurodyta, kad valstybėms narėms tenkanti nauda nedidelė.

1.2   Rekomendacijos dėl savarankiškai dirbančių asmenų ir verslininkų

Rekomendacijos dėl savarankiškai dirbančių asmenų ir verslininkų

| 1.2.1 | Savarankiškam darbui būdingos išskirtinės ypatybės, todėl savarankiškai dirbančių asmenų neįmanoma nei lyginti su samdomaisiais darbuotojais, nei laikyti verslininkais bendrąja prasme. |
| --- | --- |

1.2.1

Savarankiškam darbui būdingos išskirtinės ypatybės, todėl savarankiškai dirbančių asmenų neįmanoma nei lyginti su samdomaisiais darbuotojais, nei laikyti verslininkais bendrąja prasme.

| 1.2.2 | Komitetas supranta, kad sunku nustatyti, kaip nuostatą dėl motinystės atostogų būtų galima taikyti savarankiškai dirbančioms moterims. Kalbant apie savarankiškai dirbančių asmenų verslą ir įsipareigojimus reikia turėti omenyje, kad ilgos atostogos neįmanomos be išsamaus planavimo, finansinių garantijų ir darbuotojų, sugebančių susidoroti su darbu. Dėl tokių atostogų gali nutrūkti sutartys arba žlugti verslas – ypač labai mažų įmonių, jei joms nepakankamai gerai vadovaujama. |
| --- | --- |

1.2.2

Komitetas supranta, kad sunku nustatyti, kaip nuostatą dėl motinystės atostogų būtų galima taikyti savarankiškai dirbančioms moterims. Kalbant apie savarankiškai dirbančių asmenų verslą ir įsipareigojimus reikia turėti omenyje, kad ilgos atostogos neįmanomos be išsamaus planavimo, finansinių garantijų ir darbuotojų, sugebančių susidoroti su darbu. Dėl tokių atostogų gali nutrūkti sutartys arba žlugti verslas – ypač labai mažų įmonių, jei joms nepakankamai gerai vadovaujama.

| 1.2.3 | Visomis pasiūlytomis priemonėmis būtina skirti pakankamai laiko tinkamai nėštumo eigai, motinos fiziniam atsigavimui po gimdymo, motinos ir kūdikio ryšio susiformavimui ir kūdikio gerovei užtikrinti. |
| --- | --- |

1.2.3

Visomis pasiūlytomis priemonėmis būtina skirti pakankamai laiko tinkamai nėštumo eigai, motinos fiziniam atsigavimui po gimdymo, motinos ir kūdikio ryšio susiformavimui ir kūdikio gerovei užtikrinti.

| 1.2.4 | Deja, Komisija nepateikė pirmiau minėtų dilemų sprendimo būdų ir paliko jas spręsti kiekvienai valstybei narei atskirai. Dauguma savarankiškai dirbančių moterų turėtų išmokyti dirbti jas pavaduoti galinčius asmenis, uždaryti įmones arba ir toliau dirbti visą motinystės atostogų laikotarpį – tokia visų savarankiškai dirbančių moterų padėtis laikantis dabartinių teisės aktų. |
| --- | --- |

1.2.4

Deja, Komisija nepateikė pirmiau minėtų dilemų sprendimo būdų ir paliko jas spręsti kiekvienai valstybei narei atskirai. Dauguma savarankiškai dirbančių moterų turėtų išmokyti dirbti jas pavaduoti galinčius asmenis, uždaryti įmones arba ir toliau dirbti visą motinystės atostogų laikotarpį – tokia visų savarankiškai dirbančių moterų padėtis laikantis dabartinių teisės aktų.

1.3   Rekomendacijos dėl sutuoktinių pagalbininkų

Rekomendacijos dėl sutuoktinių pagalbininkų

| 1.3.1 | Apskritai direktyvoje nenagrinėjama sutuoktinių pagalbininkų pripažinimo stoka, jų kokybinis ir kiekybinis indėlis į verslą ir šioms moterims remti skirtos politinės priemonės. Direktyvoje nepasiūlyta priemonių, kuriomis būtų galima gerinti sutuoktinių pagalbininkų socialinę, finansinę padėtį ar socialinę apsaugą. |
| --- | --- |

1.3.1

Apskritai direktyvoje nenagrinėjama sutuoktinių pagalbininkų pripažinimo stoka, jų kokybinis ir kiekybinis indėlis į verslą ir šioms moterims remti skirtos politinės priemonės. Direktyvoje nepasiūlyta priemonių, kuriomis būtų galima gerinti sutuoktinių pagalbininkų socialinę, finansinę padėtį ar socialinę apsaugą.

| 1.3.2 | Reikia atsižvelgti į valstybių narių kompetenciją šioje srityje ir leisti joms kurti būdus šiems „darbuotojams“ įtraukti į esamas užimtumo ir draudimo sistemas, o vėliau ir į socialinės apsaugos sistemą. ES šioje srityje geriausiai gali prisidėti remdama informacijos ir geros praktikos mainus taikant atvirąjį metodą (2). |
| --- | --- |

1.3.2

Reikia atsižvelgti į valstybių narių kompetenciją šioje srityje ir leisti joms kurti būdus šiems „darbuotojams“ įtraukti į esamas užimtumo ir draudimo sistemas, o vėliau ir į socialinės apsaugos sistemą. ES šioje srityje geriausiai gali prisidėti remdama informacijos ir geros praktikos mainus taikant atvirąjį metodą (2).

2

| 1.3.3 | Komisija turėtų ištirti, dėl kokių priežasčių sutuoktiniai pagalbininkai nedalyvauja oficialiojoje ekonomikoje ir jiems netaikomos savanoriškos socialinės apsaugos nuostatos bei sunkumus, kylančius tais atvejais, kai sutuoktiniai pagalbininkai gyvena skyrium, bet tebėra verslo partneriai. |
| --- | --- |

1.3.3

Komisija turėtų ištirti, dėl kokių priežasčių sutuoktiniai pagalbininkai nedalyvauja oficialiojoje ekonomikoje ir jiems netaikomos savanoriškos socialinės apsaugos nuostatos bei sunkumus, kylančius tais atvejais, kai sutuoktiniai pagalbininkai gyvena skyrium, bet tebėra verslo partneriai.

2.   Bendroji informacija

Bendroji informacija

| 2.1 | Moterys atlieka aktyvų socialinį ir ekonominį vaidmenį visuomenėje, tačiau dažnai šis vaidmuo lieka nepripažintas, neatlygintas ir neturi teisinio statuso. Europos Sąjungai itin svarbu siekti Lisabonos strategijos tikslų, vienas svarbiausių jų siekimo būdų – skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje ir didinti verslininkų, ypač verslininkių, skaičių. |
| --- | --- |

2.1

Moterys atlieka aktyvų socialinį ir ekonominį vaidmenį visuomenėje, tačiau dažnai šis vaidmuo lieka nepripažintas, neatlygintas ir neturi teisinio statuso. Europos Sąjungai itin svarbu siekti Lisabonos strategijos tikslų, vienas svarbiausių jų siekimo būdų – skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje ir didinti verslininkų, ypač verslininkių, skaičių.

| 2.2 | Naujojoje direktyvoje, kuria siūloma pakeisti Direktyvą 86/613/EEB, savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų šeimos verslo problemoms spręsti nurodomi šie būdai:






  — | gerinti su motinyste susijusią apsaugą taikant motinystės apsaugos nuostatas savarankiškai dirbančioms moterims, |
| --- | --- | --- |

2.2

Naujojoje direktyvoje, kuria siūloma pakeisti Direktyvą 86/613/EEB, savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų šeimos verslo problemoms spręsti nurodomi šie būdai:

—

gerinti su motinyste susijusią apsaugą taikant motinystės apsaugos nuostatas savarankiškai dirbančioms moterims,

| — | suteikti atostogas prižiūrėti šeimos narius, |
| --- | --- |

—

suteikti atostogas prižiūrėti šeimos narius,

| — | pripažinti sutuoktinių pagalbininkų darbą suteikiant tokią socialinę apsaugą, kokia teikiama savarankiškai dirbantiems jų partneriams, |
| --- | --- |

—

pripažinti sutuoktinių pagalbininkų darbą suteikiant tokią socialinę apsaugą, kokia teikiama savarankiškai dirbantiems jų partneriams,

| — | suteikti šios srities įgaliojimus nacionalinėms lyčių lygybės institucijoms. |
| --- | --- |

—

suteikti šios srities įgaliojimus nacionalinėms lyčių lygybės institucijoms.

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 3.1 | Pagirtinos visos Komisijos pastangos siekti didesnės moterų lygybės darbo rinkoje ir sudaryti galimybes moterims, norinčioms dirbti samdomą darbą, savarankiškai ar imtis verslo. Tačiau darant pakeitimus visada būtina įvertinti jų poveikį visiems suinteresuotiesiems subjektams finansų, laiko ir išteklių atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.1

Pagirtinos visos Komisijos pastangos siekti didesnės moterų lygybės darbo rinkoje ir sudaryti galimybes moterims, norinčioms dirbti samdomą darbą, savarankiškai ar imtis verslo. Tačiau darant pakeitimus visada būtina įvertinti jų poveikį visiems suinteresuotiesiems subjektams finansų, laiko ir išteklių atžvilgiu.

| 3.2 | Siekiant deramai spręsti teisių klausimą, siūlomos priemonės turi būti aiškios, praktiškos ir įgyvendinamos. Deja, atrodo, kad šios direktyvos pranašumai nėra esminiai, įvykdomi ar tinkami, kad būtų galima spręsti dabartines nelygybės problemas. Be to, pasiūlymas klaidinantis, nes vieninteliame dokumente nagrinėjami trys atskirai diskutuotini klausimai bei lygybės institucijos. |
| --- | --- |

3.2

Siekiant deramai spręsti teisių klausimą, siūlomos priemonės turi būti aiškios, praktiškos ir įgyvendinamos. Deja, atrodo, kad šios direktyvos pranašumai nėra esminiai, įvykdomi ar tinkami, kad būtų galima spręsti dabartines nelygybės problemas. Be to, pasiūlymas klaidinantis, nes vieninteliame dokumente nagrinėjami trys atskirai diskutuotini klausimai bei lygybės institucijos.

| 3.3 | Europos teisinėje sistemoje su lyčių diskriminacija kovojama įvairiomis teisinėmis priemonėmis. Tačiau pagal visus Europos statistikos duomenis moterų darbo užmokestis išlieka mažesnis nei vyrų, jų mažiau nei vyrų politikoje, darbo rinkoje, vadovų lygmenyje ir versle. Visose šiose srityse reikėtų geriau įgyvendinti dabartinius teisės aktus, o Komisija pirmiausia turėtų apsvarstyti dabartinių lygybės pagrindų taikymo spragas. |
| --- | --- |

3.3

Europos teisinėje sistemoje su lyčių diskriminacija kovojama įvairiomis teisinėmis priemonėmis. Tačiau pagal visus Europos statistikos duomenis moterų darbo užmokestis išlieka mažesnis nei vyrų, jų mažiau nei vyrų politikoje, darbo rinkoje, vadovų lygmenyje ir versle. Visose šiose srityse reikėtų geriau įgyvendinti dabartinius teisės aktus, o Komisija pirmiausia turėtų apsvarstyti dabartinių lygybės pagrindų taikymo spragas.

| 3.4 | Siekdama didinti verslininkų, ypač verslininkių, skaičių, ES turėtų atsižvelgti į norinčiųjų užsiimti savarankiška veikla vertybes (3). Motinystės apsaugos nuostata gali būti nereikšminga daugeliui moterų, svarstančių imtis verslo. Komisijos duomenimis, vis mažiau vyrų ir moterų pradeda imtis verslo – taip yra dėl Europoje vyraujančio neigiamo požiūrio į savarankišką darbą. Norint iš esmės pakeisti padėtį, reikia keisti požiūrį. Pavyzdžiui, nauja Europos iniciatyva „Small Business Act“ (4) galėtų suteikti daugiau priemonių moterims verslininkėms remti. |
| --- | --- |

3.4

Siekdama didinti verslininkų, ypač verslininkių, skaičių, ES turėtų atsižvelgti į norinčiųjų užsiimti savarankiška veikla vertybes (3). Motinystės apsaugos nuostata gali būti nereikšminga daugeliui moterų, svarstančių imtis verslo. Komisijos duomenimis, vis mažiau vyrų ir moterų pradeda imtis verslo – taip yra dėl Europoje vyraujančio neigiamo požiūrio į savarankišką darbą. Norint iš esmės pakeisti padėtį, reikia keisti požiūrį. Pavyzdžiui, nauja Europos iniciatyva „Small Business Act“ (4) galėtų suteikti daugiau priemonių moterims verslininkėms remti.

3

4

| 3.5 | Socialinė apsauga priklauso valstybių narių kompetencijai. Šiuo metu ne visos valstybės narės remia šią naują direktyvą, todėl kyla pavojus, kad ji Europos lygiu bus neveiksminga ir betikslė. Kad pasiūlyta direktyva būtų veiksminga, ją reikės gerokai patobulinti – įtraukti būtiniausius apsaugos standartus – ir įgyvendinti visose valstybėse narėse. Apskritai Komisijos siūlomos priemonės yra nurodomojo pobūdžio, ignoruojama valstybių narių socialinės apsaugos sistemų įvairovė ir geresnio reglamentavimo principai. |
| --- | --- |

3.5

Socialinė apsauga priklauso valstybių narių kompetencijai. Šiuo metu ne visos valstybės narės remia šią naują direktyvą, todėl kyla pavojus, kad ji Europos lygiu bus neveiksminga ir betikslė. Kad pasiūlyta direktyva būtų veiksminga, ją reikės gerokai patobulinti – įtraukti būtiniausius apsaugos standartus – ir įgyvendinti visose valstybėse narėse. Apskritai Komisijos siūlomos priemonės yra nurodomojo pobūdžio, ignoruojama valstybių narių socialinės apsaugos sistemų įvairovė ir geresnio reglamentavimo principai.

| 3.6 | Smulkaus verslo ir savarankiškai dirbančių asmenų (ypač žemės ūkio, amatų ir MVĮ sektoriuose) finansiniai ištekliai dažnai riboti, todėl bet kokia papildoma našta vertintina neigiamai, net jei socialinė apsauga suteiktų saugumo potencialioms motinoms ar sutuoktiniams pagalbininkams. Reikėtų atidžiai išnagrinėti kiekvieną socialinio draudimo įmokų ir administracinės naštos didinimo atvejį ne tik valstybei, bet ir verslui. |
| --- | --- |

3.6

Smulkaus verslo ir savarankiškai dirbančių asmenų (ypač žemės ūkio, amatų ir MVĮ sektoriuose) finansiniai ištekliai dažnai riboti, todėl bet kokia papildoma našta vertintina neigiamai, net jei socialinė apsauga suteiktų saugumo potencialioms motinoms ar sutuoktiniams pagalbininkams. Reikėtų atidžiai išnagrinėti kiekvieną socialinio draudimo įmokų ir administracinės naštos didinimo atvejį ne tik valstybei, bet ir verslui.

| 3.7 | Siūlomais pakeitimais naujojoje direktyvoje siekiama išspręsti lyčių lygybės klausimus, tačiau beveik nenagrinėjamas vaiko priežiūros atostogų arba savarankiškai dirbančių vyrų tėvystės atostogų klausimas. |
| --- | --- |

3.7

Siūlomais pakeitimais naujojoje direktyvoje siekiama išspręsti lyčių lygybės klausimus, tačiau beveik nenagrinėjamas vaiko priežiūros atostogų arba savarankiškai dirbančių vyrų tėvystės atostogų klausimas.

| 3.8 | Atsižvelgdama į JT vaiko teisių konvenciją (5) Komisija turėtų vykdyti paralelinę procedūrą, pagal kurią būtų išnagrinėtas pasiūlytų priemonių poveikis vaikams. Būtina užtikrinti gerą rūpinimąsi vaikais ir jų asmeninę gerovę. |
| --- | --- |

3.8

Atsižvelgdama į JT vaiko teisių konvenciją (5) Komisija turėtų vykdyti paralelinę procedūrą, pagal kurią būtų išnagrinėtas pasiūlytų priemonių poveikis vaikams. Būtina užtikrinti gerą rūpinimąsi vaikais ir jų asmeninę gerovę.

5

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 4.1 | Pasikonsultavusi su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, Komisija atliko išsamų šios direktyvos poveikio įvertinimą. EESRK apsvarstė šį poveikio įvertinimą ir mano, kad dar liko labai daug neatsakytų klausimų, ypač dėl tikrojo pasiūlytos naujos direktyvos redakcijos veiksmingumo, aiškumo ir įgyvendinimo. |
| --- | --- |

4.1

Pasikonsultavusi su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, Komisija atliko išsamų šios direktyvos poveikio įvertinimą. EESRK apsvarstė šį poveikio įvertinimą ir mano, kad dar liko labai daug neatsakytų klausimų, ypač dėl tikrojo pasiūlytos naujos direktyvos redakcijos veiksmingumo, aiškumo ir įgyvendinimo.

| 4.2 | Savarankiškai dirbantys asmenys gali būti suskirstyti į keletą kategorijų: verslininkai, įmonių savininkai, laisvai samdomi darbuotojai, dirbantieji namuose ir „fiktyviai“ savarankiškai dirbantys asmenys, su kuriais subrangos sutartis sudarė ankstesni jų darbdaviai, kad dabar jie galėtų dirbti savarankiškai. Vis dėlto labai svarbu suteikti galimybę pasirinkti motinystės apsaugą savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms, nes taip būtų paisoma savarankiškumo ir nepriklausomybės, kurie iš esmės apibūdina savarankiškai dirbančiųjų statusą. Jei savarankiškai dirbančios moterys privalės eiti ilgesnių atostogų, nebus galima užtikrinti sklandžios ir aktyvios jų įmonių veiklos. Dėl šios priežasties dabartinėje direktyvoje neturėtų būti tiesiogiai daroma nuoroda į Direktyvą 92/85/EB dėl motinystės atostogų. Todėl nederėtų bandyti savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms taikomų motinystės atostogų taisyklių pritaikyti prie samdomosioms darbuotojoms taikomos sistemos. |
| --- | --- |

4.2

Savarankiškai dirbantys asmenys gali būti suskirstyti į keletą kategorijų: verslininkai, įmonių savininkai, laisvai samdomi darbuotojai, dirbantieji namuose ir „fiktyviai“ savarankiškai dirbantys asmenys, su kuriais subrangos sutartis sudarė ankstesni jų darbdaviai, kad dabar jie galėtų dirbti savarankiškai. Vis dėlto labai svarbu suteikti galimybę pasirinkti motinystės apsaugą savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms, nes taip būtų paisoma savarankiškumo ir nepriklausomybės, kurie iš esmės apibūdina savarankiškai dirbančiųjų statusą. Jei savarankiškai dirbančios moterys privalės eiti ilgesnių atostogų, nebus galima užtikrinti sklandžios ir aktyvios jų įmonių veiklos. Dėl šios priežasties dabartinėje direktyvoje neturėtų būti tiesiogiai daroma nuoroda į Direktyvą 92/85/EB dėl motinystės atostogų. Todėl nederėtų bandyti savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms taikomų motinystės atostogų taisyklių pritaikyti prie samdomosioms darbuotojoms taikomos sistemos.

| 4.3 | Reikėtų paaiškinti, kaip valstybėse narėse turėtų būti skiriamos 7 straipsnio 1 dalyje nurodytos motinystės atostogos moterims, kurios nėra samdomosios darbuotojos. Šios darbuotojos gali pačios organizuoti darbą ir pasirinkti, kada nedirbti. Joms nereikalinga teisė į „atostogas“. |
| --- | --- |

4.3

Reikėtų paaiškinti, kaip valstybėse narėse turėtų būti skiriamos 7 straipsnio 1 dalyje nurodytos motinystės atostogos moterims, kurios nėra samdomosios darbuotojos. Šios darbuotojos gali pačios organizuoti darbą ir pasirinkti, kada nedirbti. Joms nereikalinga teisė į „atostogas“.

| 4.4 | Be to, valstybės narės turėtų apsvarstyti ne tik išmokos mokėjimo klausimą, bet ir pagalbą suteikiant laikino pavadavimo paslaugas. Savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms laikino pavadavimo programos yra ne mažiau svarbios nei finansinės išmokos. Direktyvoje neturėtų būti nustatyta prioritetinė tokių išmokų tvarka. Be to, atitinkamos išmokos dydis turėtų būti nustatytas nacionaliniu lygiu, atsižvelgiant į objektyvų skirtumą tarp savarankiškai dirbančių moterų ir sutuoktinių pagalbininkių. |
| --- | --- |

4.4

Be to, valstybės narės turėtų apsvarstyti ne tik išmokos mokėjimo klausimą, bet ir pagalbą suteikiant laikino pavadavimo paslaugas. Savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms laikino pavadavimo programos yra ne mažiau svarbios nei finansinės išmokos. Direktyvoje neturėtų būti nustatyta prioritetinė tokių išmokų tvarka. Be to, atitinkamos išmokos dydis turėtų būti nustatytas nacionaliniu lygiu, atsižvelgiant į objektyvų skirtumą tarp savarankiškai dirbančių moterų ir sutuoktinių pagalbininkių.

| 4.5 | Turi būti išnagrinėtos 7 straipsnio 4 dalies nuostatos, numatančios tam tikrą pagalbą ieškant darbuotojo, galinčio pavaduoti motinystės atostogų laikotarpiu, pasekmės sutuoktinių pagalbininkių atveju. Toks įpareigojimas netaikomas visą darbo dieną dirbančių samdomųjų darbuotojų atveju, todėl suteikti tokią pagalbą sutuoktinėms pagalbininkėms administraciniu požiūriu būtų sudėtinga ir brangu, visų pirma nedidelėms įmonėms ir vyriausybei. |
| --- | --- |

4.5

Turi būti išnagrinėtos 7 straipsnio 4 dalies nuostatos, numatančios tam tikrą pagalbą ieškant darbuotojo, galinčio pavaduoti motinystės atostogų laikotarpiu, pasekmės sutuoktinių pagalbininkių atveju. Toks įpareigojimas netaikomas visą darbo dieną dirbančių samdomųjų darbuotojų atveju, todėl suteikti tokią pagalbą sutuoktinėms pagalbininkėms administraciniu požiūriu būtų sudėtinga ir brangu, visų pirma nedidelėms įmonėms ir vyriausybei.

| 4.6 | Turėtų būti paaiškinta 7 straipsnio 2 dalies nuostata, užtikrinanti atitinkamą besąlygiškai mokamą motinystės išmoką, nes pagal 6 straipsnį sutuoktiniams pagalbininkams skiriama „tokia pati socialinė apsauga ir sudaromos tokios pačios sąlygos, kaip ir savarankiškai dirbantiems asmenims“, o pagal Direktyvos dėl nėščių darbuotojų 11 straipsnio 4 dalį valstybėms narėms suteikiama galimybė nustatyti tam tikras sąlygas teisei gauti motinystės išmoką. |
| --- | --- |

4.6

Turėtų būti paaiškinta 7 straipsnio 2 dalies nuostata, užtikrinanti atitinkamą besąlygiškai mokamą motinystės išmoką, nes pagal 6 straipsnį sutuoktiniams pagalbininkams skiriama „tokia pati socialinė apsauga ir sudaromos tokios pačios sąlygos, kaip ir savarankiškai dirbantiems asmenims“, o pagal Direktyvos dėl nėščių darbuotojų 11 straipsnio 4 dalį valstybėms narėms suteikiama galimybė nustatyti tam tikras sąlygas teisei gauti motinystės išmoką.

| 4.7 | Paprastai savarankiškai dirbančių asmenų darbo diena yra ilgesnė už samdomųjų darbuotojų, todėl savarankiškai dirbančios moterys dar turi išspręsti vaikų priežiūros klausimą. Ir šiuo atžvilgiu Komisija nepateikia rekomendacijų nei dėl vaikų priežiūros, nei dėl savarankiškai dirbančių asmenų su priežiūra susijusių įsipareigojimų. Visos valstybės narės turėtų sudaryti geresnes galimybes už priimtiną kainą naudotis aukštos kokybės vaikų priežiūros paslaugomis siekdamos pagerinti suderinimo priemones savarankiškai dirbantiems ir sutuoktiniams pagalbininkams kaip tai daroma samdomųjų darbuotojų atveju. |
| --- | --- |

4.7

Paprastai savarankiškai dirbančių asmenų darbo diena yra ilgesnė už samdomųjų darbuotojų, todėl savarankiškai dirbančios moterys dar turi išspręsti vaikų priežiūros klausimą. Ir šiuo atžvilgiu Komisija nepateikia rekomendacijų nei dėl vaikų priežiūros, nei dėl savarankiškai dirbančių asmenų su priežiūra susijusių įsipareigojimų. Visos valstybės narės turėtų sudaryti geresnes galimybes už priimtiną kainą naudotis aukštos kokybės vaikų priežiūros paslaugomis siekdamos pagerinti suderinimo priemones savarankiškai dirbantiems ir sutuoktiniams pagalbininkams kaip tai daroma samdomųjų darbuotojų atveju.

| 4.8 | Bendrasis direktyvos tikslas – siekti didesnės savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų lyčių lygybės. Be to, Komisija tikisi, kad, taikant šią direktyvą, išaugs savarankiškai dirbančių moterų skaičius, bus pripažintas sutuoktinių pagalbininkų statusas, daugiau sutuoktinių pagalbininkų priklausys socialinės apsaugos sistemai, o savarankiškai dirbantiems asmenims ir sutuoktiniams pagalbininkams bus suteiktos veiksmingos teisių gynimo priemonės. Vis dėlto






  — | reikėtų turėti omenyje, kad šiuo metu lyčių lygybė apibrėžta Europos teisės aktuose dėl lygybės, |
| --- | --- | --- |

4.8

Bendrasis direktyvos tikslas – siekti didesnės savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų lyčių lygybės. Be to, Komisija tikisi, kad, taikant šią direktyvą, išaugs savarankiškai dirbančių moterų skaičius, bus pripažintas sutuoktinių pagalbininkų statusas, daugiau sutuoktinių pagalbininkų priklausys socialinės apsaugos sistemai, o savarankiškai dirbantiems asmenims ir sutuoktiniams pagalbininkams bus suteiktos veiksmingos teisių gynimo priemonės. Vis dėlto

—

reikėtų turėti omenyje, kad šiuo metu lyčių lygybė apibrėžta Europos teisės aktuose dėl lygybės,

| — | savarankiškai dirbančių moterų greičiausiai nedaugės, nes numatytos priemonės suteikia nedidelę socialinę apsaugą, kai tuo tarpu jau dabar daugelyje valstybių narių jos gali savanoriškai mokėti socialinio draudimo įmokas, |
| --- | --- |

—

savarankiškai dirbančių moterų greičiausiai nedaugės, nes numatytos priemonės suteikia nedidelę socialinę apsaugą, kai tuo tarpu jau dabar daugelyje valstybių narių jos gali savanoriškai mokėti socialinio draudimo įmokas,

| — | sutuoktiniai pagalbininkai vis tiek neturės teisinio statuso ir veiksmingų teisių gynimo priemonių, nors ir savanoriškai mokės socialinio draudimo įmokas. |
| --- | --- |

—

sutuoktiniai pagalbininkai vis tiek neturės teisinio statuso ir veiksmingų teisių gynimo priemonių, nors ir savanoriškai mokės socialinio draudimo įmokas.

| 4.9 | 18 iš 27 valstybių narių jau sudarytos sąlygos sutuoktinėms pagalbininkėms ir savarankiškai dirbančioms moterims savanoriškai mokėti įmokas motinystės išmokoms gauti. Šią priemonę reikėtų taikyti visose valstybėse narėse, kad moterims, pageidaujančioms priklausyti socialinės apsaugos sistemai, būtų galima užtikrinti socialinę apsaugą. Nepriimtina, kad valstybės narės gali taikyti nevienodą požiūrį į asmenis, mokančius įmokas į vyriausybės nustatytą socialinės apsaugos sistemą pagal tai, ar jie yra samdomieji darbuotojai, savarankiškai dirbantys ar pagal dabartinį pripažintą statusą nedirbančiais laikomi sutuoktiniai pagalbininkai. |
| --- | --- |

4.9

18 iš 27 valstybių narių jau sudarytos sąlygos sutuoktinėms pagalbininkėms ir savarankiškai dirbančioms moterims savanoriškai mokėti įmokas motinystės išmokoms gauti. Šią priemonę reikėtų taikyti visose valstybėse narėse, kad moterims, pageidaujančioms priklausyti socialinės apsaugos sistemai, būtų galima užtikrinti socialinę apsaugą. Nepriimtina, kad valstybės narės gali taikyti nevienodą požiūrį į asmenis, mokančius įmokas į vyriausybės nustatytą socialinės apsaugos sistemą pagal tai, ar jie yra samdomieji darbuotojai, savarankiškai dirbantys ar pagal dabartinį pripažintą statusą nedirbančiais laikomi sutuoktiniai pagalbininkai.

| 4.10 | Pagal 6 straipsnį būtų sukurta visiškai nauja socialinio draudimo kategorija (nei samdomųjų darbuotojų, nei savarankiškai dirbančių, nei savanoriškai apsidraudusių asmenų). Vis dėlto Komitetas mano, kad nėra pagrindo kurti visiškai naują socialinio draudimo ar motinystės socialinio draudimo kategoriją. |
| --- | --- |

4.10

Pagal 6 straipsnį būtų sukurta visiškai nauja socialinio draudimo kategorija (nei samdomųjų darbuotojų, nei savarankiškai dirbančių, nei savanoriškai apsidraudusių asmenų). Vis dėlto Komitetas mano, kad nėra pagrindo kurti visiškai naują socialinio draudimo ar motinystės socialinio draudimo kategoriją.

| 4.11 | Sutuoktiniai pagalbininkai yra „nematomos“ ekonomikos dalis, jie padeda kurti Europą, tačiau lieka nepastebėti. Reikėtų apsvarstyti jų – kaip savarankiškai dirbančių asmenų arba kaip samdomųjų darbuotojų – teisinį statusą. Šiuo metu galiojančioje direktyvoje, kuri nebuvo persvarstyta nuo 1986 m., numatyta: „Valstybės narės įsipareigoja išnagrinėti, kokioms sąlygoms esant galima būtų skatinti 2 straipsnio b punkte nurodytų sutuoktinių darbo pripažinimą, ir, atsižvelgiant į šio nagrinėjimo rezultatus, apsvarstyti visas tinkamas priemones skatinti tokį pripažinimą“. Dėl teisinio statuso neapibrėžtumo tik keletas šalių (6) laikėsi šio įsipareigojimo, todėl neturėtų būti teikiama nauja šios direktyvos redakcija, kol nebus nustatytas statusas, dėl kurio buvo susitarta. Nustačius teisinį statusą, būtina pasitelkti informacijos sklaidos mechanizmą sutuoktiniams pagalbininkams informuoti apie jų juridines teises. |
| --- | --- |

4.11

Sutuoktiniai pagalbininkai yra „nematomos“ ekonomikos dalis, jie padeda kurti Europą, tačiau lieka nepastebėti. Reikėtų apsvarstyti jų – kaip savarankiškai dirbančių asmenų arba kaip samdomųjų darbuotojų – teisinį statusą. Šiuo metu galiojančioje direktyvoje, kuri nebuvo persvarstyta nuo 1986 m., numatyta: „Valstybės narės įsipareigoja išnagrinėti, kokioms sąlygoms esant galima būtų skatinti 2 straipsnio b punkte nurodytų sutuoktinių darbo pripažinimą, ir, atsižvelgiant į šio nagrinėjimo rezultatus, apsvarstyti visas tinkamas priemones skatinti tokį pripažinimą“. Dėl teisinio statuso neapibrėžtumo tik keletas šalių (6) laikėsi šio įsipareigojimo, todėl neturėtų būti teikiama nauja šios direktyvos redakcija, kol nebus nustatytas statusas, dėl kurio buvo susitarta. Nustačius teisinį statusą, būtina pasitelkti informacijos sklaidos mechanizmą sutuoktiniams pagalbininkams informuoti apie jų juridines teises.

6

| 4.12 | Komitetas supranta, kodėl kai kurios valstybės narės suabejojo teisiniu pagrindu, ypač EB steigimo sutarties 141 straipsniu, visų pirma kalbant apie direktyvos 3 straipsnį. Todėl ragina Komisiją prieš įgyvendinant siūlomą direktyvą kruopščiai išnagrinėti Tarybos teisės tarnybų nuomonę. |
| --- | --- |

4.12

Komitetas supranta, kodėl kai kurios valstybės narės suabejojo teisiniu pagrindu, ypač EB steigimo sutarties 141 straipsniu, visų pirma kalbant apie direktyvos 3 straipsnį. Todėl ragina Komisiją prieš įgyvendinant siūlomą direktyvą kruopščiai išnagrinėti Tarybos teisės tarnybų nuomonę.

| 4.13 | Neabejotina, kad jei nepavyks to atlikti, teks daryti išvadas, panašias į tas, prie kurių prieita patvirtinus 1994 m. Komisijos ataskaitą (7) dėl Direktyvos 86/613/EEB įgyvendinimo, kurioje apibendrinama, kad „teisiškai Direktyvą 86/613/EEB valstybės narės yra įgyvendinusios. Tačiau praktinis Direktyvos įgyvendinimo rezultatas, vertinant pagal pirminį Direktyvos tikslą apskritai gerinti sutuoktinių pagalbininkų padėtį, nėra visiškai pakankamas“. Ataskaitoje taip pat pabrėžiama, kad nėra bendros politikos, kaip spręsti su sutuoktinių pagalbininkų padėtimi susijusias problemas, ir pažymima, kad „siekiant pripažinti sutuoktinio (-ės) (...) darbą, vienintelis būdas pasiekti šį tikslą – suteikti sutuoktiniams teisėtą teisę į socialinę apsaugą“. |
| --- | --- |

4.13

Neabejotina, kad jei nepavyks to atlikti, teks daryti išvadas, panašias į tas, prie kurių prieita patvirtinus 1994 m. Komisijos ataskaitą (7) dėl Direktyvos 86/613/EEB įgyvendinimo, kurioje apibendrinama, kad „teisiškai Direktyvą 86/613/EEB valstybės narės yra įgyvendinusios. Tačiau praktinis Direktyvos įgyvendinimo rezultatas, vertinant pagal pirminį Direktyvos tikslą apskritai gerinti sutuoktinių pagalbininkų padėtį, nėra visiškai pakankamas“. Ataskaitoje taip pat pabrėžiama, kad nėra bendros politikos, kaip spręsti su sutuoktinių pagalbininkų padėtimi susijusias problemas, ir pažymima, kad „siekiant pripažinti sutuoktinio (-ės) (...) darbą, vienintelis būdas pasiekti šį tikslą – suteikti sutuoktiniams teisėtą teisę į socialinę apsaugą“.

7

| 4.14 | Naujos direktyvos redakcijos „2 straipsnyje pertvarkomos visos Direktyvoje vartotų terminų apibrėžtys“. „Savarankiškai dirbančio asmens“ ir „sutuoktinio pagalbininko“ apibrėžtys perimtos iš Direktyvos 86/613/EEB 2 straipsnio. „Sutuoktinio pagalbininko“ apibrėžtis iš dalies pakeista: įtraukti žodžiai „padedantis“ ir „arba sugyventinių“. Pakeitimu siekiama, kad būtų įtraukti visi reguliariai šeimos verslu besiverčiantys asmenys, kurie pagal nacionalinę teisę pripažįstami kaip sugyventiniai, kad ir kokia jų šeiminė padėtis. Kad būtų išvengta dviprasmiškumo, žodis „partneris“ pakeičiamas žodžiu „verslo partneris“ (8). Tačiau jei sutuoktinis pagalbininkas neturės teisinio statuso bus sunku teisiškai įrodyti jo dalyvavimą versle, be to, jis nebūtų apsaugotas mirties, skyrybų ar ginčo atveju. |
| --- | --- |

4.14

Naujos direktyvos redakcijos „2 straipsnyje pertvarkomos visos Direktyvoje vartotų terminų apibrėžtys“. „Savarankiškai dirbančio asmens“ ir „sutuoktinio pagalbininko“ apibrėžtys perimtos iš Direktyvos 86/613/EEB 2 straipsnio. „Sutuoktinio pagalbininko“ apibrėžtis iš dalies pakeista: įtraukti žodžiai „padedantis“ ir „arba sugyventinių“. Pakeitimu siekiama, kad būtų įtraukti visi reguliariai šeimos verslu besiverčiantys asmenys, kurie pagal nacionalinę teisę pripažįstami kaip sugyventiniai, kad ir kokia jų šeiminė padėtis. Kad būtų išvengta dviprasmiškumo, žodis „partneris“ pakeičiamas žodžiu „verslo partneris“ (8). Tačiau jei sutuoktinis pagalbininkas neturės teisinio statuso bus sunku teisiškai įrodyti jo dalyvavimą versle, be to, jis nebūtų apsaugotas mirties, skyrybų ar ginčo atveju.

8

| 4.15 | Naujoje direktyvos redakcijoje minimos atostogos šeimos nariams prižiūrėti, tačiau nenurodyta, kokias praktines priemones taikyti. Su tuo negalima sutikti atsižvelgiant į senėjančią Europos visuomenę. Reikėtų sudaryti sąlygas tiek vyrams, tiek moterims prižiūrėti vyresnio amžiaus šeimos narius ir išlaikomus vaikus; tai ypač aktualu šeimoms, auginančioms neįgalius vaikus. |
| --- | --- |

4.15

Naujoje direktyvos redakcijoje minimos atostogos šeimos nariams prižiūrėti, tačiau nenurodyta, kokias praktines priemones taikyti. Su tuo negalima sutikti atsižvelgiant į senėjančią Europos visuomenę. Reikėtų sudaryti sąlygas tiek vyrams, tiek moterims prižiūrėti vyresnio amžiaus šeimos narius ir išlaikomus vaikus; tai ypač aktualu šeimoms, auginančioms neįgalius vaikus.

| 4.16 | Komisija turėtų persvarstyti šiuos klausimus nesiedama jų su nauja direktyvos redakcija, nes jie tampa vis reikšmingesni Europos demografinei padėčiai. Dienų skaičius, kurias praras ekonomika dėl būsimų kartų darbuotojų arba savarankiškai dirbančių asmenų nebuvimo darbe, tik didės, jei nebus išsamiai diskutuojama apie vyresnio amžiaus žmonių priežiūrą ir rūpinimąsi vaikais. |
| --- | --- |

4.16

Komisija turėtų persvarstyti šiuos klausimus nesiedama jų su nauja direktyvos redakcija, nes jie tampa vis reikšmingesni Europos demografinei padėčiai. Dienų skaičius, kurias praras ekonomika dėl būsimų kartų darbuotojų arba savarankiškai dirbančių asmenų nebuvimo darbe, tik didės, jei nebus išsamiai diskutuojama apie vyresnio amžiaus žmonių priežiūrą ir rūpinimąsi vaikais.

| 4.17 | Komitete vykusių konsultacijų su pilietine visuomene metu buvo pabrėžta „fiktyviai“ savarankiškos veiklos koncepcija. Kadangi šis klausimas kelia vis daugiau nuogąstavimų, atitinkamos ES tarnybos turi jį išsamiau išnagrinėti. Komitetas pasirengęs Komisijai padėti sprendžiant šį klausimą. |
| --- | --- |

4.17

Komitete vykusių konsultacijų su pilietine visuomene metu buvo pabrėžta „fiktyviai“ savarankiškos veiklos koncepcija. Kadangi šis klausimas kelia vis daugiau nuogąstavimų, atitinkamos ES tarnybos turi jį išsamiau išnagrinėti. Komitetas pasirengęs Komisijai padėti sprendžiant šį klausimą.

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo, COM(2008) 636 galutinis – 2008/0192 (COD)e.

1

(2)  Belgijoje, Liuksemburge ir Prancūzijoje taikomi geri sutuoktinių pagalbininkų integravimo modeliai.

2

(3)  Žr. EESRK nuomones dėl verslumo ugdymo, pvz.,:

3

| — | EESRK nuomonė dėl įsidarbinimo galimybės ir verslumo: pilietinės visuomenės, socialinių partnerių ir vietos bei regionų valdžios institucijų vaidmuo siekiant lyčių lygybės, pranešėjas Luis Miguel Pariza Castaños (OL C 256, 2007 10 27), |
| --- | --- |

—

EESRK nuomonė dėl įsidarbinimo galimybės ir verslumo: pilietinės visuomenės, socialinių partnerių ir vietos bei regionų valdžios institucijų vaidmuo siekiant lyčių lygybės, pranešėjas Luis Miguel Pariza Castaños (OL C 256, 2007 10 27),

| — | nuomonė dėl verslumo ugdymo ir Lisabonos darbotvarkės, pranešėja Madi Sharma, bendrapranešėjis Jan Olsson (OL C 44, 2008 1 15), |
| --- | --- |

—

nuomonė dėl verslumo ugdymo ir Lisabonos darbotvarkės, pranešėja Madi Sharma, bendrapranešėjis Jan Olsson (OL C 44, 2008 1 15),

| — | nuomonė dėl moterų verslumo skatinimo Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybėse, pranešėja Grace Attard (OL C 256, 2007 10 27), |
| --- | --- |

—

nuomonė dėl moterų verslumo skatinimo Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybėse, pranešėja Grace Attard (OL C 256, 2007 10 27),

| — | nuomonė dėl verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimo ugdant ir mokant, pranešėja Ingrid Jerneck (OL C 309, 2006 12 16). |
| --- | --- |

—

nuomonė dėl verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimo ugdant ir mokant, pranešėja Ingrid Jerneck (OL C 309, 2006 12 16).

(4)  „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“, COM(2008) 394 galutinis (2008 6 25).

4

(5)  1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija 44/25 priimta ir pagal 49 straipsnį 1990 m. rugsėjo 2 d. įsigaliojusi Vaiko teisių konvencija, http://www2.ohchr.org/english/law/crc.htm.

5

(6)  Belgija, Liuksemburgas ir Prancūzija

6

(7)  Komisijos ataskaita dėl 1986 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvos 86/613/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, principo taikymo ir dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu, įgyvendinimo, COM(94) 163 (II dalis: Išvados, 1 ir 4 dalys.).

7

(8)  COM(2008) 636 galutinis, Aiškinamasis memorandumas, 5 dalis.

8

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikiami diskusijų metu atmesti pakeitimai, kuriems pritarė daugiau nei ketvirtadalis balsavusiųjų (DTT 54 str. 3 dalis).

1.1.2   punktas

Papildyti taip:

„Komisija kiekvieną iš trijų direktyvoje aptariamų klausimų turėtų apsvarstyti atskirai, siekdama užtikrinti, kad kiekvienu atveju būtų deramai atsižvelgiama į lygybės aspektą. Nors Komitetas ir supranta, kad Užimtumo generalinio direktorato užduotis – svarstyti socialinės apsaugos klausimus, vis dėlto jis norėtų pabrėžti, kad savarankiškai dirbančių asmenų statusas neturėtų būti nagrinėjamas tokiomis pačiomis sąlygomis kaip samdomųjų darbuotojų statusas. Komisijos pasiūlyme taip pat atsižvelgiama į šį skirtumą, kadangi savarankiškai dirbančios moterys tik pateikusios prašymą gali gauti tokios pat trukmės motinystės atostogas kaip numatyta Motinystės atostogų direktyvoje 92/85/EEB, taigi nėra principinio draudimo dirbti, o pirmiau minėta asmenų grupė turi turėti teisę rinktis laikiną pavadavimą arba socialinę išmoką.
  “

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

Už 72 Prieš 73 Susilaikė 8

4.11   punktas

4.11

punktas

Išbraukti:

„Sutuoktiniai pagalbininkai yra nematoma ekonomikos dalis, jie padeda kurti Europą, tačiau lieka nepastebėti. Reikėtų apsvarstyti jų – kaip savarankiškai dirbančių asmenų arba kaip samdomųjų darbuotojų – teisinį statusą. Šiuo metu galiojančioje direktyvoje, kuri nebuvo persvarstyta nuo 1986 m., numatyta: „Valstybės narės įsipareigoja išnagrinėti, kokioms sąlygoms esant galima būtų skatinti 2 straipsnio b punkte nurodytų sutuoktinių darbo pripažinimą, ir, atsižvelgiant į šio nagrinėjimo rezultatus, apsvarstyti visas tinkamas priemones skatinti tokį pripažinimą“. Dėl teisinio statuso neapibrėžtumo tik keletas šalių laikėsi šio įsipareigojimo, todėl neturėtų būti teikiama nauja šios direktyvos redakcija, kol nebus nustatytas statusas, dėl kurio buvo susitarta. Nustačius teisinį statusą, būtina pasitelkti informacijos sklaidos mechanizmą sutuoktiniams pagalbininkams informuoti apie jų juridines teises.“

Balsavimo rezultatai

Balsavimo rezultatai

Už 68 Prieš 73 Susilaikė 11

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/113 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/113

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos rekomendaciją dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės

COM(2008) 837 galutinis/2 – 2009/0003 (CNS)

2009/C 228/22

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2009 m. sausio 21 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Tarybos rekomendaciją dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės“

2009 m. vasario 24 d. Komiteto biuras nurodė Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 452-oje plenarinėje sesijoje, kuri įvyko 2009 m. kovo 25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Lucien BOUIS (1) ir priėmė šią nuomonę 135 nariams balsavus už ir 4 susilaikius.

1

1.   Pastabos ir rekomendacijos

Pastabos ir rekomendacijos

| 1.1 | Nustatyta, kad ES valstybėse narėse nuo 8 iki 12 proc. hospitalizuotų pacientų tampa nepageidautinų susirgimų aukomis gaudami sveikatos priežiūros paslaugas (2), nors prieš priimami į gydymo įstaigą jie šių negalavimų neturėjo. |
| --- | --- |

1.1

Nustatyta, kad ES valstybėse narėse nuo 8 iki 12 proc. hospitalizuotų pacientų tampa nepageidautinų susirgimų aukomis gaudami sveikatos priežiūros paslaugas (2), nors prieš priimami į gydymo įstaigą jie šių negalavimų neturėjo.

2

| 1.2 | Nors šioje srityje tyrimų labai nedaug, galima teigti, jog su sveikatos priežiūros paslaugomis susijusios infekcijos trigubai padidina mirties riziką, lyginant tą pačią patologiją turinčių užsikrėtusių ir neužsikrėtusių pacientų mirtingumo lygį. |
| --- | --- |

1.2

Nors šioje srityje tyrimų labai nedaug, galima teigti, jog su sveikatos priežiūros paslaugomis susijusios infekcijos trigubai padidina mirties riziką, lyginant tą pačią patologiją turinčių užsikrėtusių ir neužsikrėtusių pacientų mirtingumo lygį.

| 1.3 | Su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos yra didelė papildoma finansinė našta, susijusi su ilgesniu paciento buvimu ligoninėje, infekcijos gydymo, laboratorinių tyrimų, priežiūros, infekcijos pasekmių gydymo išlaidomis ir netgi finansine kompensacija šeimai pacientui mirus. |
| --- | --- |

1.3

Su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos yra didelė papildoma finansinė našta, susijusi su ilgesniu paciento buvimu ligoninėje, infekcijos gydymo, laboratorinių tyrimų, priežiūros, infekcijos pasekmių gydymo išlaidomis ir netgi finansine kompensacija šeimai pacientui mirus.

| 1.4 | Sumažinus su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų skaičių 10 proc. sutaupytos lėšos būtų daugiau kaip penkis kartus didesnės nei sveikatos priežiūros įstaigose prevencijai išleidžiamos lėšos (3). |
| --- | --- |

1.4

Sumažinus su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų skaičių 10 proc. sutaupytos lėšos būtų daugiau kaip penkis kartus didesnės nei sveikatos priežiūros įstaigose prevencijai išleidžiamos lėšos (3).

3

| 1.5 | Siūloma rekomendacija dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės priimtina tiek etikos, tiek socialiniu ir ekonominiu požiūriu. Kova su infekcijomis, susijusiomis su sveikatos priežiūros įstaigomis, yra labai svarbi, todėl šiuo klausimu turėtų būti pateiktas direktyvos pasiūlymas. |
| --- | --- |

1.5

Siūloma rekomendacija dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės priimtina tiek etikos, tiek socialiniu ir ekonominiu požiūriu. Kova su infekcijomis, susijusiomis su sveikatos priežiūros įstaigomis, yra labai svarbi, todėl šiuo klausimu turėtų būti pateiktas direktyvos pasiūlymas.

| 1.6 | EESRK pritaria šiam pasiūlymui, atitinkančiam 152 straipsnio nuostatas, pagal kurias Bendrija gali savo veikla papildyti valstybių narių politiką, siekdama gerinti visuomenės sveikatą ir užkirsti kelią žmonių negalavimams. |
| --- | --- |

1.6

EESRK pritaria šiam pasiūlymui, atitinkančiam 152 straipsnio nuostatas, pagal kurias Bendrija gali savo veikla papildyti valstybių narių politiką, siekdama gerinti visuomenės sveikatą ir užkirsti kelią žmonių negalavimams.

| 1.7 | EESRK pažymi, kad siūlomos paramos priemonės vertos dėmesio, ir teikia keletą pastabų ir pasiūlymų, kuriais siekia pagerinti ir sustiprinti pacientų saugą užtikrinant su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevenciją ir kontrolę. |
| --- | --- |

1.7

EESRK pažymi, kad siūlomos paramos priemonės vertos dėmesio, ir teikia keletą pastabų ir pasiūlymų, kuriais siekia pagerinti ir sustiprinti pacientų saugą užtikrinant su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevenciją ir kontrolę.

| 1.8 | EESRK mano, kad būtina geriau išanalizuoti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ir nepageidaujamų reiškinių atsiradimo priežastis. Atsižvelgdamas į teisinių veiksmų galimybę, Komitetas rekomenduoja aiškiai apibrėžti renkamų duomenų statusą, siekiant užtikrinti pacientų teisių apsaugą, bet kartu nekliudyti specialistų vykdomiems tyrimams ir rizikos valdymo struktūroms. |
| --- | --- |

1.8

EESRK mano, kad būtina geriau išanalizuoti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų ir nepageidaujamų reiškinių atsiradimo priežastis. Atsižvelgdamas į teisinių veiksmų galimybę, Komitetas rekomenduoja aiškiai apibrėžti renkamų duomenų statusą, siekiant užtikrinti pacientų teisių apsaugą, bet kartu nekliudyti specialistų vykdomiems tyrimams ir rizikos valdymo struktūroms.

| 1.9 | EESRK ypač pabrėžia, kad būtina įgyvendinti ir plėtoti nacionalinę politiką bei programas, informuoti piliečius ir pacientus, valstybių narių ir gydymo įstaigų lygiu derinti pranešimų teikimo sistemas ir personalo mokymo programas. |
| --- | --- |

1.9

EESRK ypač pabrėžia, kad būtina įgyvendinti ir plėtoti nacionalinę politiką bei programas, informuoti piliečius ir pacientus, valstybių narių ir gydymo įstaigų lygiu derinti pranešimų teikimo sistemas ir personalo mokymo programas.

| 1.10 | Atkreipdamas dėmesį į tai, kad su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų plitimas veikia tiek stacionariai, tiek ir ambulatoriškai gydomus pacientus, EESRK ragina visų tipų gydymo įstaigose vienodai budriai teikti priežiūros paslaugas ir vykdyti kontrolę, kad būtų užkirstas kelias nepageidaujamiems reiškiniams. |
| --- | --- |

1.10

Atkreipdamas dėmesį į tai, kad su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų plitimas veikia tiek stacionariai, tiek ir ambulatoriškai gydomus pacientus, EESRK ragina visų tipų gydymo įstaigose vienodai budriai teikti priežiūros paslaugas ir vykdyti kontrolę, kad būtų užkirstas kelias nepageidaujamiems reiškiniams.

2.   Komisijos rekomendacijos santrauka

Komisijos rekomendacijos santrauka

2.1   Bendrosios aplinkybės

Bendrosios aplinkybės

| 2.1.1 | Sutarties 152 straipsnyje nustatyta, kad Bendrija, savo veikla papildydama valstybių narių politiką, siekia gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią žmonių negalavimams ir ligoms bei pašalinti pavojaus žmonių sveikatai šaltinius. |
| --- | --- |

2.1.1

Sutarties 152 straipsnyje nustatyta, kad Bendrija, savo veikla papildydama valstybių narių politiką, siekia gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią žmonių negalavimams ir ligoms bei pašalinti pavojaus žmonių sveikatai šaltinius.

| 2.1.2 | Nustatyta, kad ES valstybėse narėse apie 10 proc. hospitalizuotų pacientų patiria nepageidaujamų reiškinių gaudami sveikatos priežiūros paslaugas (4). |
| --- | --- |

2.1.2

Nustatyta, kad ES valstybėse narėse apie 10 proc. hospitalizuotų pacientų patiria nepageidaujamų reiškinių gaudami sveikatos priežiūros paslaugas (4).

4

| 2.1.3 | ES valstybės narės nevienodai sparčiai rengia ir įgyvendina veiksmingą ir visapusišką pacientų saugos strategiją. |
| --- | --- |

2.1.3

ES valstybės narės nevienodai sparčiai rengia ir įgyvendina veiksmingą ir visapusišką pacientų saugos strategiją.

2.2   Pagrindiniai rekomendacijos principai

Pagrindiniai rekomendacijos principai

| 2.2.1 | Valstybės narės turi sukurti kompleksines pranešimų teikimo sistemas, kurios remtųsi nesėkmių patirtimi ir padėtų nustatyti nepageidaujamų reiškinių mastą bei priežastis, o po to parengti veiksmingus sprendimus bei priemones. |
| --- | --- |

2.2.1

Valstybės narės turi sukurti kompleksines pranešimų teikimo sistemas, kurios remtųsi nesėkmių patirtimi ir padėtų nustatyti nepageidaujamų reiškinių mastą bei priežastis, o po to parengti veiksmingus sprendimus bei priemones.

| 2.2.2 | Bendrijos mastu reikia kaupti palyginamuosius ir apibendrinančius duomenis bei skleisti valstybėse narėse gerosios praktikos pavyzdžius. |
| --- | --- |

2.2.2

Bendrijos mastu reikia kaupti palyginamuosius ir apibendrinančius duomenis bei skleisti valstybėse narėse gerosios praktikos pavyzdžius.

| 2.2.3 | Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencija ir kontrolė turėtų tapti ilgalaikiais sveikatos priežiūros įstaigų prioritetais. Bendradarbiauti vykdant šią veiklą privalo visi hierarchijos lygiai bei visas funkcijas atliekantys padaliniai. |
| --- | --- |

2.2.3

Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencija ir kontrolė turėtų tapti ilgalaikiais sveikatos priežiūros įstaigų prioritetais. Bendradarbiauti vykdant šią veiklą privalo visi hierarchijos lygiai bei visas funkcijas atliekantys padaliniai.

| 2.2.4 | Pacientai turėtų būti geriau informuojami ir skatinami dalyvauti pacientų saugos procese. |
| --- | --- |

2.2.4

Pacientai turėtų būti geriau informuojami ir skatinami dalyvauti pacientų saugos procese.

3.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

3.1   EESRK primena, kad su sveikatos priežiūra susijusiomis infekcijomis laikomos ligos, atsiradusios būnant sveikatos priežiūros įstaigoje, kuriomis pacientas nebuvo užsikrėtęs patekimo į įstaigą momentu; šios infekcijos gali būti susijusios su sveikatos priežiūra arba atsirasti vien dėl paciento priėmimo į sveikatos priežiūros įstaigą, nepriklausomai nuo medicininių veiksmų.

3.1.1   EESRK pabrėžia, kad norint užtikrinti aukštus higienos standartus įdarbintiems darbuotojams turi būti sudarytos būtinos išankstinės sąlygos. Visų pirma kalbama apie darbuotojų darbo sąlygas dėl pacientams skiriamo darbo laiko ir būtino kvalifikacijos kėlimo bei darbuotojus tenkinančių darbo sąlygų užtikrinimą. Todėl sveikatos priežiūros įstaigos raginamos suteikti reikiamas finansines ir organizacines priemones.

3.2   EESRK pabrėžia, kad užkrėtimas gali būti tiek endogeninis, tiek ir egzogeninis, pavyzdžiui, infekcija, kurią slaugantysis perneša nuo vieno ligonio kitam, arba per gydymo specialistų ar pirmosios pagalbos darbuotojų naudojamus darbo įrankius. Infekcija taip pat gali būti susijusi su užteršta aplinka (vandeniu, oru, prietaisais arba medžiagomis, maistu ir pan.).

3.2.1   Kad ir koks būtų užkrato perdavimo būdas, infekcijos plitimą organizme gali paskatinti paciento sveikatos būklė, atsižvelgiant į:

| — | jo amžių ir patologiją, |
| --- | --- |

—

jo amžių ir patologiją,

| — | tam tikrus gydymo būdus (ypač per didelio antibiotikų kiekio vartojimą), |
| --- | --- |

—

tam tikrus gydymo būdus (ypač per didelio antibiotikų kiekio vartojimą),

| — | tam tikras gydymui būtinas procedūras. |
| --- | --- |

—

tam tikras gydymui būtinas procedūras.

3.3   Turint galvoje, kad medicinos pažanga sudaro sąlygas hospitalizuoti ir gydyti vis sunkesnės būklės ligonius, atsiranda vis daugiau rizikos veiksnių. Todėl gydymo kokybė, taip pat visų susijusių veiksmų ir priimančios gydymo struktūros aplinkos sauga turi būti griežtai organizuota, tiksliai apibrėžta ir tikrinama, nenuilstamai stiprinant personalo budrumą, nuolat jį informuojant ir mokant.

3.4   Atsižvelgiant į tai, kad stacionarus ligonio buvimas gydymo įstaigoje susijęs su kitais pavojais (kritimu, šalutiniu vaistų poveikiu ir pan.), esminis paciento saugos užtikrinimo veiksnys yra su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų, kurių galima išvengti, mažinimas. Todėl infekcijų prevencija turi tapti bendros strategijos, kuria siekiama pašalinti visus nepageidaujamus veiksnius, dalimi.

3.5   Kaip tik todėl EESRK palankiai vertina Komisijos pateiktą rekomendacijos projektą.

4.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

4.1   Bendrieji pacientų saugos klausimai

Bendrieji pacientų saugos klausimai

| 4.1.1 | EESRK norėtų ypač pabrėžti, kad kiekvienoje valstybėje narėje būtina įsteigti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų kontrolės komitetą, kuriam būtų pavesta parengti, bendradarbiaujant su gydymo įstaigų higienos užtikrinimo grupėmis, nacionalinę strateginę programą, kurią būtų galima įgyvendinti regionų lygmeniu ir kiekvienoje gydymo įstaigoje. Ši programa turės būti reguliariai vertinama. |
| --- | --- |

4.1.1

EESRK norėtų ypač pabrėžti, kad kiekvienoje valstybėje narėje būtina įsteigti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų kontrolės komitetą, kuriam būtų pavesta parengti, bendradarbiaujant su gydymo įstaigų higienos užtikrinimo grupėmis, nacionalinę strateginę programą, kurią būtų galima įgyvendinti regionų lygmeniu ir kiekvienoje gydymo įstaigoje. Ši programa turės būti reguliariai vertinama.

| 4.1.2 | EESRK įsitikinęs, kad labai svarbu stiprinti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų kontrolės struktūras ir raginti šios srities įstaigas įgyvendinti infekcijų prevencijos ir kontrolės politiką. Taip pat budriai reikia sekti, kad būtų užtikrinta ambulatorinės sveikatos priežiūros sauga. |
| --- | --- |

4.1.2

EESRK įsitikinęs, kad labai svarbu stiprinti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų kontrolės struktūras ir raginti šios srities įstaigas įgyvendinti infekcijų prevencijos ir kontrolės politiką. Taip pat budriai reikia sekti, kad būtų užtikrinta ambulatorinės sveikatos priežiūros sauga.

| 4.1.3 | EESRK labai pritaria pacientų organizacijų ir atstovų norui prisidėti prie pacientų saugos visais lygmenimis užtikrinimo programų ir politikos rengimo. Šiam tikslui įgyvendinti būtina užtikrinti visišką in situ stebėsenos veiksmų skaidrumą ir viešinti jos rezultatus. |
| --- | --- |

4.1.3

EESRK labai pritaria pacientų organizacijų ir atstovų norui prisidėti prie pacientų saugos visais lygmenimis užtikrinimo programų ir politikos rengimo. Šiam tikslui įgyvendinti būtina užtikrinti visišką in situ stebėsenos veiksmų skaidrumą ir viešinti jos rezultatus.

in situ

| 4.1.4 | EESRK mano, kad būtina tiksliai apibrėžti teisinį kiekybinių ir kokybinių duomenų apie su sveikatos priežiūra susijusias infekcijas ir kitus nepageidaujamus reiškinius statusą, turint galvoje, kad teisinių veiksmų atveju kai kuriuos iš jų bus galima panaudoti teisme. Todėl reikia rasti tinkamą pusiausvyrą, kuri užtikrintų paciento teises, kartu leidžiant specialistams ir rizikos valdymo struktūroms nuodugniai tirti nepageidaujamų reiškinių aplinkybes. |
| --- | --- |

4.1.4

EESRK mano, kad būtina tiksliai apibrėžti teisinį kiekybinių ir kokybinių duomenų apie su sveikatos priežiūra susijusias infekcijas ir kitus nepageidaujamus reiškinius statusą, turint galvoje, kad teisinių veiksmų atveju kai kuriuos iš jų bus galima panaudoti teisme. Todėl reikia rasti tinkamą pusiausvyrą, kuri užtikrintų paciento teises, kartu leidžiant specialistams ir rizikos valdymo struktūroms nuodugniai tirti nepageidaujamų reiškinių aplinkybes.

| 4.1.5 | Siekdamas užtikrinti, kad vertinimas vyktų pasitikėjimo atmosferoje, EESRK nori pabrėžti, kad kiekviena pranešimų teikimo sistema turėtų būti atskirta nuo sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų (gydytojų, pirmosios pagalbos specialistų, administracijos ir aptarnaujančiojo personalo) drausminės atsakomybės sistemų ir procedūrų. |
| --- | --- |

4.1.5

Siekdamas užtikrinti, kad vertinimas vyktų pasitikėjimo atmosferoje, EESRK nori pabrėžti, kad kiekviena pranešimų teikimo sistema turėtų būti atskirta nuo sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų (gydytojų, pirmosios pagalbos specialistų, administracijos ir aptarnaujančiojo personalo) drausminės atsakomybės sistemų ir procedūrų.

| 4.1.6 | Kad pacientai būtų tinkamai informuoti apie riziką ir saugos lygį, EESRK siūlo parengti ligonio vadovą, supažindinantį priimamus pacientus su higienos rekomendacijomis ir su jos priemonėmis gydymo įstaigoje. |
| --- | --- |

4.1.6

Kad pacientai būtų tinkamai informuoti apie riziką ir saugos lygį, EESRK siūlo parengti ligonio vadovą, supažindinantį priimamus pacientus su higienos rekomendacijomis ir su jos priemonėmis gydymo įstaigoje.

| 4.1.7 | Būdamas įsitikinęs, kad kiekvienos prevencijos strategijos pagrindas yra sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojų, atsakingų už pacientų saugą, švietimas ir mokymas, EESRK mano, kad higienos priežiūros specialistų mokymą sustiprintų patobulintas gydytojų, slaugytojų ir apskritai visų gydymo įstaigų darbuotojų mokymo programų turinys. |
| --- | --- |

4.1.7

Būdamas įsitikinęs, kad kiekvienos prevencijos strategijos pagrindas yra sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojų, atsakingų už pacientų saugą, švietimas ir mokymas, EESRK mano, kad higienos priežiūros specialistų mokymą sustiprintų patobulintas gydytojų, slaugytojų ir apskritai visų gydymo įstaigų darbuotojų mokymo programų turinys.

| 4.1.8 | EESRK norėtų ypač pabrėžti, kad sveikatos priežiūros specialistai privalo priimti pacientų ir (arba) jų artimųjų pastabas dėl pastebėtų trūkumų higienos srityje. Skatinant pacientus kreipti dėmesį į sveikatos priežiūros įstaigų higienos taisyklių laikymąsi, reikia taip pat raginti sveikatos priežiūros specialistus išklausyti ir atsižvelgti į pacientų ir jų artimųjų pateikiamas pastabas ir pageidavimus. |
| --- | --- |

4.1.8

EESRK norėtų ypač pabrėžti, kad sveikatos priežiūros specialistai privalo priimti pacientų ir (arba) jų artimųjų pastabas dėl pastebėtų trūkumų higienos srityje. Skatinant pacientus kreipti dėmesį į sveikatos priežiūros įstaigų higienos taisyklių laikymąsi, reikia taip pat raginti sveikatos priežiūros specialistus išklausyti ir atsižvelgti į pacientų ir jų artimųjų pateikiamas pastabas ir pageidavimus.

4.2   Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencija ir kontrolė

Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencija ir kontrolė

| 4.2.1 | EESRK nuomone, siekiant užkirsti kelią su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų plitimui, būtina:






  — | kad biohigienos specialistas stebėtų aplinką, pasirūpindamas oro gryninimu, vandens švarumo kontrole, įrankių dezinfekcija ir paviršių mikrobiologine kokybe, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

EESRK nuomone, siekiant užkirsti kelią su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų plitimui, būtina:

—

kad biohigienos specialistas stebėtų aplinką, pasirūpindamas oro gryninimu, vandens švarumo kontrole, įrankių dezinfekcija ir paviršių mikrobiologine kokybe,

| — | kad slaugytojai, pacientai ir jų aplinkiniai griežtai laikytųsi rankų higienos procedūrų, |
| --- | --- |

—

kad slaugytojai, pacientai ir jų aplinkiniai griežtai laikytųsi rankų higienos procedūrų,

| — | kad būtų vykdoma mikrobiologinė maisto ruošimo sektoriaus priežiūra, tikrinant produktų ir paruošto maisto kokybę, užšaldytus ir šiltai saugomus patiekalus, pirktų produktų apdorojimo ir atliekų pašalinimo grandines bei virtuvės ir aptarnaujančio personalo higienos įpročius, |
| --- | --- |

—

kad būtų vykdoma mikrobiologinė maisto ruošimo sektoriaus priežiūra, tikrinant produktų ir paruošto maisto kokybę, užšaldytus ir šiltai saugomus patiekalus, pirktų produktų apdorojimo ir atliekų pašalinimo grandines bei virtuvės ir aptarnaujančio personalo higienos įpročius,

| — | kad būtų griežtai laikomasi švaros sveikatos priežiūros įstaigų palatose, procedūrinėse ir gydymo patalpose, kur reikia nuolat keisti priežiūros priemones; |
| --- | --- |

—

kad būtų griežtai laikomasi švaros sveikatos priežiūros įstaigų palatose, procedūrinėse ir gydymo patalpose, kur reikia nuolat keisti priežiūros priemones;

| — | kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas iš bendrojo tinklo tiekiamo šilto ir šalto vandens ir specialiai apdoroto medicininėms reikmėms skirto vandens kontrolei. |
| --- | --- |

—

kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas iš bendrojo tinklo tiekiamo šilto ir šalto vandens ir specialiai apdoroto medicininėms reikmėms skirto vandens kontrolei.

| 4.2.2 | EESRK apgailestauja, kad Komisijos rekomendacijoje nepakankamai griežtai nurodyta, kad nepageidautinų reiškinių tyrimas turi būti privalomas. Tam tikri metodai, pavyzdžiui, gydymo įstaigų tarnybose reguliariai vykdoma sergamumo ir mirštamumo rodiklių apžvalga, gali pakelti sveikatos priežiūros saugos lygį. |
| --- | --- |

4.2.2

EESRK apgailestauja, kad Komisijos rekomendacijoje nepakankamai griežtai nurodyta, kad nepageidautinų reiškinių tyrimas turi būti privalomas. Tam tikri metodai, pavyzdžiui, gydymo įstaigų tarnybose reguliariai vykdoma sergamumo ir mirštamumo rodiklių apžvalga, gali pakelti sveikatos priežiūros saugos lygį.

| 4.2.3 | EESRK mano, kad keitimasis informacija, sukaupta remiantis stebėjimais ir gerąja patirtimi, taikoma koordinuojant Komisijos ir valstybių narių veiksmus, yra tinkamas būdas klasifikuoti, susisteminti ir net standartizuoti tam tikrus metodus, kurių pagrindu būtų galima parengti gaires, labai naudingas atnaujinant senas arba statant naujas sveikatos priežiūros įstaigas. |
| --- | --- |

4.2.3

EESRK mano, kad keitimasis informacija, sukaupta remiantis stebėjimais ir gerąja patirtimi, taikoma koordinuojant Komisijos ir valstybių narių veiksmus, yra tinkamas būdas klasifikuoti, susisteminti ir net standartizuoti tam tikrus metodus, kurių pagrindu būtų galima parengti gaires, labai naudingas atnaujinant senas arba statant naujas sveikatos priežiūros įstaigas.

| 4.2.4 | EESRK pritaria Komisijos raginimui per vienerius metus sukurti keitimuisi informacija naudojamą tarpsektorinį mechanizmą ir įdėmiai stebės, kaip bus įgyvendinamas šis ketinimas. |
| --- | --- |

4.2.4

EESRK pritaria Komisijos raginimui per vienerius metus sukurti keitimuisi informacija naudojamą tarpsektorinį mechanizmą ir įdėmiai stebės, kaip bus įgyvendinamas šis ketinimas.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Kandidatūrai dar turi pritarti asamblėja.

1

(2)  Techninė ataskaita „Pacientų saugos gerinimas ES“, parengta Europos Komisijai, RAND Corporation paskelbta 2008 m.

2

RAND Corporation

(3)  Prancūzijos parlamento sveikatos politikos vertinimo biuro pranešimas „Kovos su infekcijomis, susijusiomis su sveikatos priežiūros įstaigomis, politika“, 2006 m.

3

(4)  Žr. išnašą Nr. 2

4

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/116

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos Centriniam Bankui – EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo

COM(2008) 238 galutinis – SEC(2008) 553

2009/C 228/23

2008 m. gegužės 7 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos Centriniam Bankui – EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo“

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 5 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Umberto BURANI.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24 – 25 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 79 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 17 susilaikius.

1.   Santrauka ir išvados

Santrauka ir išvados

| 1.1 | Šioje nuomonėje EESRK pateikia keletą pastebėjimų dėl Komisijos komunikato, kuriame apžvelgiama per dešimt metų nuo Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) sukūrimo pasiekta pažanga ir nurodomi ateityje mūsų laukiantys iššūkiai. Šis komunikatas parengtas dar prieš įsigalint dabartinei plataus masto krizei. Komitetas kiek galėdamas stengsis išvengti sąsajų su dabartine padėtimi reikšdamas savo nuomonę su Komisijos dokumentu nesusijusiais klausimais. Šiuo metu aktualūs klausimai nagrinėjami kitose nuomonėse. |
| --- | --- |

1.1

Šioje nuomonėje EESRK pateikia keletą pastebėjimų dėl Komisijos komunikato, kuriame apžvelgiama per dešimt metų nuo Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) sukūrimo pasiekta pažanga ir nurodomi ateityje mūsų laukiantys iššūkiai. Šis komunikatas parengtas dar prieš įsigalint dabartinei plataus masto krizei. Komitetas kiek galėdamas stengsis išvengti sąsajų su dabartine padėtimi reikšdamas savo nuomonę su Komisijos dokumentu nesusijusiais klausimais. Šiuo metu aktualūs klausimai nagrinėjami kitose nuomonėse.

| 1.2 | Pradiniai lūkesčiai nebuvo visiškai patenkinti: pradiniame EPS etape vyravusį optimizmą prislopino nepalanki ekonominė konjunktūra, t.y. objektyvios ir iš esmės su bendra valiuta nesusijusios sąlygos. Ne visuomet gerai informuota viešoji nuomonė, kuriai kartais įtakos turi nuolatinis nepasitikėjimas Europos Sąjunga, kaltino eurą dėl ekonomikos nuosmukio, kuris iš esmės nesusijęs su valiutos pasikeitimu. |
| --- | --- |

1.2

Pradiniai lūkesčiai nebuvo visiškai patenkinti: pradiniame EPS etape vyravusį optimizmą prislopino nepalanki ekonominė konjunktūra, t.y. objektyvios ir iš esmės su bendra valiuta nesusijusios sąlygos. Ne visuomet gerai informuota viešoji nuomonė, kuriai kartais įtakos turi nuolatinis nepasitikėjimas Europos Sąjunga, kaltino eurą dėl ekonomikos nuosmukio, kuris iš esmės nesusijęs su valiutos pasikeitimu.

| 1.3 | Vienas neginčijamų Pinigų sąjungos laimėjimų yra tai, kad pinigų politika įtvirtino ilgalaikius infliacijos prognozes, artimas ECB kainų stabilumo apibrėžčiai. Be to, palūkanų normų sumažėjimas paskatino ekonomikos augimą. Finansų rinkų integracija taip pat buvo viena iš aplinkybių leidusių įsiveržti į Europą iš kitur atėjusią krizę. |
| --- | --- |

1.3

Vienas neginčijamų Pinigų sąjungos laimėjimų yra tai, kad pinigų politika įtvirtino ilgalaikius infliacijos prognozes, artimas ECB kainų stabilumo apibrėžčiai. Be to, palūkanų normų sumažėjimas paskatino ekonomikos augimą. Finansų rinkų integracija taip pat buvo viena iš aplinkybių leidusių įsiveržti į Europą iš kitur atėjusią krizę.

| 1.4 | Nors euras yra antroji tarptautinė valiuta, Eurogrupė ir ECB neatlieka institucinio vaidmens ekonominėse ir finansinėse struktūrose: yra įvairių tai paaiškinančių priežasčių, tačiau tokia padėtis lėmė tai, kad šiose organizacijose dalyvauja euro zonai priklausančios ir jai nepriklausančios valstybės narės. Jei šioms dviems institucijoms būtų atstovaujama tarptautinėse struktūrose, teoriškai būtų galima užtikrinti geresnį ekonomikos valdymą. |
| --- | --- |

1.4

Nors euras yra antroji tarptautinė valiuta, Eurogrupė ir ECB neatlieka institucinio vaidmens ekonominėse ir finansinėse struktūrose: yra įvairių tai paaiškinančių priežasčių, tačiau tokia padėtis lėmė tai, kad šiose organizacijose dalyvauja euro zonai priklausančios ir jai nepriklausančios valstybės narės. Jei šioms dviems institucijoms būtų atstovaujama tarptautinėse struktūrose, teoriškai būtų galima užtikrinti geresnį ekonomikos valdymą.

valdymą

| 1.5 | Vidaus požiūriu, ateities tikslai turi būti siejami su nepatenkinamais pastarųjų dešimties metų rezultatais: tarp EPS valstybių vyrauja infliacijos, darbo sąnaudų skirtumai, vis dar dalinė prekių ir paslaugų rinkos integracija. Pirmojo tikslo reikėtų siekti įgyvendinant nacionalines programas, kuriomis, laikantis Stabilumo ir augimo pakto tikslų, siekiama rasti vyriausybių ir socialinių partnerių sutarimą. Dėl antrojo tikslo reikėtų atlikti tyrimą, kuriuo būtų nustatytos fizinės integracijos ribos, kurias peržengus integracija tampa nebeįmanoma arba pernelyg daug kainuoja. |
| --- | --- |

1.5

Vidaus požiūriu, ateities tikslai turi būti siejami su nepatenkinamais pastarųjų dešimties metų rezultatais: tarp EPS valstybių vyrauja infliacijos, darbo sąnaudų skirtumai, vis dar dalinė prekių ir paslaugų rinkos integracija. Pirmojo tikslo reikėtų siekti įgyvendinant nacionalines programas, kuriomis, laikantis Stabilumo ir augimo pakto tikslų, siekiama rasti vyriausybių ir socialinių partnerių sutarimą. Dėl antrojo tikslo reikėtų atlikti tyrimą, kuriuo būtų nustatytos fizinės integracijos ribos, kurias peržengus integracija tampa nebeįmanoma arba pernelyg daug kainuoja.

| 1.6 | Pasaulio lygiu EPS kyla politinio pobūdžio ir su konkurencija susiję iššūkiai, kuriuos jai teks įveikti įgyvendinant, pirma, biudžeto politikos vidaus programas ir sėkmingiau vykdant struktūrines reformas, antra, stiprinant tarptautinį euro vaidmenį ir galiausiai užtikrinant veiksmingesnį ekonomikos valdymą. Kalbant apie šį pastarąją aspektą, turi būti atkreiptas dėmesys į viešąsias išlaidas, konkurencingumą ir socialines sistemas, kadangi tai yra trys sritys, kuriose, atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių padėtį, sunku numatyti vienodus veiksmus. |
| --- | --- |

1.6

Pasaulio lygiu EPS kyla politinio pobūdžio ir su konkurencija susiję iššūkiai, kuriuos jai teks įveikti įgyvendinant, pirma, biudžeto politikos vidaus programas ir sėkmingiau vykdant struktūrines reformas, antra, stiprinant tarptautinį euro vaidmenį ir galiausiai užtikrinant veiksmingesnį ekonomikos valdymą. Kalbant apie šį pastarąją aspektą, turi būti atkreiptas dėmesys į viešąsias išlaidas, konkurencingumą ir socialines sistemas, kadangi tai yra trys sritys, kuriose, atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių padėtį, sunku numatyti vienodus veiksmus.

valdymą

| 1.7 | Dėl finansų valdymo EESRK labai ragina atlikti išsamią politikos sričių, kurios iki šiol lėmė finansų rinkų tendencijas, persvarstymą: finansų krizė – kilusi dėl antrinės būsto paskolų rinkos krizės, kuriai, savo ruožtu, įtakos turėjo ekonomikos krizė – susijusi su nesaugių produktų pateikimu į rinką. Tokią padėtį lėmusių priežasčių reikėtų ieškoti neteisingame rinkos ekonomikos supratime. Nereikia šios krypties atsisakyti, tačiau akivaizdu, kad reikia nustatyti jos taisykles. |
| --- | --- |

1.7

Dėl finansų valdymo EESRK labai ragina atlikti išsamią politikos sričių, kurios iki šiol lėmė finansų rinkų tendencijas, persvarstymą: finansų krizė – kilusi dėl antrinės būsto paskolų rinkos krizės, kuriai, savo ruožtu, įtakos turėjo ekonomikos krizė – susijusi su nesaugių produktų pateikimu į rinką. Tokią padėtį lėmusių priežasčių reikėtų ieškoti neteisingame rinkos ekonomikos supratime. Nereikia šios krypties atsisakyti, tačiau akivaizdu, kad reikia nustatyti jos taisykles.

valdymo

2.   Įžanga

Įžanga

| 2.1 | 2008 m. gegužės mėn. Komisija paskelbė komunikatą, kuriame pateikiama Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) pirmųjų dešimties metų apžvalga ir pristatomos pagrindinės politinės programos gairės ateinantiems dešimčiai metų (1). Šis dokumentas paskelbtas leidinio „Europos ekonomika“ (2) antrajame numeryje kartu su nagrinėjamų sričių analitiniu tyrimu (daugiau kaip 300 puslapių). EESRK yra viena iš institucijų, kuriai skirtas komunikatas, ir dėkoja Komisijai už suteiktą galimybę pareikšti savo nuomonę bei tikisi, kad jo pastabos bus įvertintos teisingai, t.y. kaip bandymas konstruktyviai prisidėti prie vystančios diskusijos. |
| --- | --- |

2.1

2008 m. gegužės mėn. Komisija paskelbė komunikatą, kuriame pateikiama Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) pirmųjų dešimties metų apžvalga ir pristatomos pagrindinės politinės programos gairės ateinantiems dešimčiai metų (1). Šis dokumentas paskelbtas leidinio „Europos ekonomika“ (2) antrajame numeryje kartu su nagrinėjamų sričių analitiniu tyrimu (daugiau kaip 300 puslapių). EESRK yra viena iš institucijų, kuriai skirtas komunikatas, ir dėkoja Komisijai už suteiktą galimybę pareikšti savo nuomonę bei tikisi, kad jo pastabos bus įvertintos teisingai, t.y. kaip bandymas konstruktyviai prisidėti prie vystančios diskusijos.

1

2

| 2.2 | Analitinis tyrimas yra vertinga papildoma priemonė, padedanti suprasti komunikate nagrinėjamus klausimus ir Komisijos teiginius. Tai ekonometrinis ir finansinis analitinis dokumentas, skirtas tik specialistams. EESRK susipažino su tyrimu ir remiasi juo nagrinėdamas išsamios analizės reikalaujančius klausimus. |
| --- | --- |

2.2

Analitinis tyrimas yra vertinga papildoma priemonė, padedanti suprasti komunikate nagrinėjamus klausimus ir Komisijos teiginius. Tai ekonometrinis ir finansinis analitinis dokumentas, skirtas tik specialistams. EESRK susipažino su tyrimu ir remiasi juo nagrinėdamas išsamios analizės reikalaujančius klausimus.

| 2.3 | EESRK komentuoja daugelį Komisijos teiginių ta pačia tvarka, kuria jie pateikti komunikate tikėdamasis, kad jo pastabos bus naudingos ir laikomos svariu EESRK atstovaujamų socialinių partnerių indėliu. |
| --- | --- |

2.3

EESRK komentuoja daugelį Komisijos teiginių ta pačia tvarka, kuria jie pateikti komunikate tikėdamasis, kad jo pastabos bus naudingos ir laikomos svariu EESRK atstovaujamų socialinių partnerių indėliu.

3.   Komunikatas: istorinis žingsnis

Komunikatas: istorinis žingsnis

3.1   Dokumento pradžioje nurodoma, kad euras „pasiuntė labai stiprų politinį signalą Europos piliečiams ir likusiai pasaulio daliai, kad Europa gali priimti plataus užmojo sprendimus“ ir kad „praėjus dešimčiai metų nuo jo atsiradimo eurą lydi didžiulė sėkmė“. Tokie teiginiai komunikate pateikti netinkamoje vietoje: teigiamas įvertinimas tiktų kaip išvada pateikiant argumentus, tačiau pateiktas įžangoje duoda visiškai priešingų rezultatų. EESRK iš esmės pritaria šių teiginių turiniui, tačiau norėtų, kad jie būtų pateikti veikiau pabaigoje, o ne įžanginėje dokumento dalyje.

labai stiprų politinį signalą

didžiulė sėkmė“

teiginiai komunikate pateikti netinkamoje vietoje

3.2   Toliau Komisija savo teiginiams suteikia pesimistinį toną ir teigia, kad iki šiol euras „kai kurių pradinių lūkesčių... nepateisino“ ir kaip priežastį nurodo pernelyg lėtą produktyvumo augimą, globalizaciją ir gamtinių išteklių trūkumą, klimato kaitą bei gyventojų senėjimą – problemos, kurios „prisidės prie mūsų valstybių ekonomikos augimo galimybių suvaržymo“. Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad tokie teiginiais susiejama – nors tikriausiai Komisija to nesiekė – bendros socialinės ir ekonominės tendencijos ir nepateisinti lūkesčiai dėl euro.

„kai kurių pradinių lūkesčių... nepateisino“

„prisidės prie mūsų valstybių ekonomikos augimo galimybių suvaržymo“

3.2.1   Toliau (7 puslapyje) Komisija apgailestauja, kad „euras dažnai tampa atpirkimo ožiu, kaltinamu už prastus ekonomikos rezultatus, kurie iš tikrųjų tokie yra dėl netinkamos valstybių ekonominės politikos“, ir taip teisėtai atskiriamos ekonomines tendencijas ir euro klausimus. Būtų gerokai naudingiau, jei pritariant eurui būtų galima paaiškinti, kad vieninga valiuta – kaip ir dauguma kitų valiutų didesniu arba mažesniu mastu – patiria sunkumų dėl pasaulinės ekonominės tendencijos, turinčios įtakos pinigų politikai.

„euras dažnai tampa atpirkimo ožiu

pasaulinės ekonominės tendencijos, turinčios įtakos pinigų politikai

3.2.2   Tik pinigų politika, visų pirma EPS politika, negali išspręsti integruotų pasaulio rinkų, kuriose sunkumai iš rinkos į rinką realiu laiku plinta domino efektu, problemų. Per ilgai už Europos ribų esančios rinkos veikė remdamosi pernelyg liberaliu rinkos ekonomikos pagrindu tiek ekonomikos, tiek finansų srityje. Laisvajai rinkai reikia taisyklių, nustatančių neperžengiamas ribas ir veiksmingą priežiūrą, kuri užtikrina tų taisyklių laikymąsi: Europa šių dviejų reikalavimų griežtai laikėsi, tačiau tai, deja, nepasakytina apie kitus dalyvius.

integruotų pasaulio rinkų,

taisyklių

4.   Svarbiausi pirmo dešimtmečio laimėjimai

Svarbiausi pirmo dešimtmečio laimėjimai

4.1   Komisija teisėtai pažymi, kad „pinigų politika įtvirtino ilgalaikius infliacijos lūkesčius, artimus ECB kainų stabilumo apibrėžčiai“. Ji pripažįsta, kad infliacija pastaruoju metu išaugo „daugiausia dėl kylančių naftos ir pagrindinių produktų kainų“, tačiau pranašauja, kad „šiems išoriniams sunkumams atlėgus tikimasi, kad bus grįžta prie mažos infliacijos“. Dėl palūkanų normų ji mano, kad griežtesnės kredito sąlygos namų ūkiams ir verslui yra susijusios su neramumais finansų rinkose ir tačiau ir šioje srityje „bus grįžta prie mažos infliacijos ir įprastesnių paskolų sąlygų – net jei naftos ... kainų kilimo tendencija gali tęstis“.

„pinigų politika įtvirtino ilgalaikius infliacijos lūkesčius

palūkanų normų

griežtesnės kredito sąlygos namų ūkiams ir verslui

4.1.1   Dauguma stebėtojų prognozuoja ilgalaikę krizę ir vengia pranašauti, kada ekonomika, visų pirma Vakarų valstybių, ims atsigauti.

4.1.2   Deja, nuolat besikeičiantis pasaulio geopolitinis vaizdas susiaurina ekonomines prognozes iki įprasto keitimosi nuomonėmis.

4.1.3   EESRK ypač nori atkreipti dėmesį į vieną konkretų komunikato aspektą: Komisija apgailestauja, kad infliacija apsunkina sąlygas namų ūkiamas ir įmonėms gauti kreditą, tačiau ji nepamini, kad namų ūkiai yra ne tik kredito naudotojai, bet ir santaupų turintys asmenys, kurių investicijos padeda skatinti ekonomikos augimą ir, remiantis naujausiu tyrimu, finansuoti valstybės skolą ir verslą.

nepamini, kad namų ūkiai yra ne tik kredito naudotojai, bet ir santaupų turintys asmenys

4.1.4   Banko indėlių ir vertybinių popierių palūkanų normos
  augo lėčiau negu infliacija: atėmus mokesčius smarkiai sumažėja pajamų perkamoji galia ir kartu nuvertėja investuotas kapitalas: Biržų patirti milžiniški nuostoliai vis dėlto paskatino namų ūkius ieškoti saugesnių investavimo būdų orientuojantis į tradicinius taupomuosius indėlius nepaisant mažų palūkanų ir kapitalo nuvertėjimo..

palūkanų normos

augo lėčiau negu infliacija

sumažėja pajamų perkamoji galia

4.2   EESRK pritaria Komisijai dėl privalumų, kuriuos užtikrino euro įvedimas: Stabilumo ir augimo paktas, reformuotas 2005 m., leido valstybėms narėms priimti pinigų politikos priemones, kuriomis remiamas makroekonominis EPS stabilumas, stiprinantis ekonominę ir rinkos integraciją, leidžiant eurui atlikti „galingo katalizatoriaus vaidmenį finansų rinkų integracijoje“. Vis dėlto, šią integraciją, kuri „pagerino euro zonos gebėjimą atsilaikyti nepalankiomis išorinėmis sąlygomis,“ vis dėlto reikėtų aptarti išsamiau.

„galingo katalizatoriaus vaidmenį finansų rinkų integracijoje“

4.2.1   Nors tiesa, kad EPS leido sukurti stiprią integruotą finansų rinką, kuri daugelyje atskirų nacionalinių rinkų leidžia geriau atsilaikyti prieš neigiamus išorės reiškinius, taip pat būtina atsižvelgti į tai, kad EPS integracija taip pat reiškia glaudžius, sudėtingus ryšius su pasaulio rinkomis. Komisija nurodo, kad „euro zona yra apsaugota nuo blogiausių dabartinių pasaulio finansų rinkų neramumų“, tačiau šie neramumai, visų pirma antrinių būsto paskolų srityje, buvo importuoti iš išorės ir yra susiję su padėtimi, kuri neturi nieko bendra su EPS.

ryšius su pasaulio rinkomis

4.2.2   Atsižvelgiant į tai, svarbus tampa toliau komunikate keliamas Komisijos klausimas dėl Eurogrupės išorės įtakos ne tik ekonomikos valdymui, bet ir institucijoms, reguliuojančioms finansų rinkas, didinimo. Krizę antrinių būsto paskolų rinkoje sukėlė netinkama kreditavimo praktika ir abejotinos vertybinių popierių sistemos. Kai kurios iš jų Europoje netaikomos, todėl atrodo pagrįsta klausti, ar buvo galima išvengti žalos arba ją sumažinti, jei Eurogrupė (arba ECB) dalyvautų tarptautinėse ekonomikos ir finansų organizacijose.

Eurogrupės išorės įtakos ne tik ekonomikos valdymui, bet ir institucijoms, reguliuojančioms finansų rinkas, didinimo

Eurogrupė (arba ECB) dalyvautų tarptautinėse ekonomikos ir finansų organizacijose

4.2.3   Šią nuostatą patvirtina ir valstybės skiriamos paramos priemonės bei didžiųjų JAV finansinių grupių, turinčių padalinius Europoje, bankrotai, kurie kelia jautrius konkurencijos ir priežiūros klausimus. Tuo įsitikinęs ne tik Komitetas. Komisija taip pat apgailestauja, kad „tvirto balso tarptautiniuose forumuose neturėjimas... euro zonai brangiai kainuoja,“ tačiau ji nenurodo ir visiškai nekomentuoja, kiek daug – arba kiek mažai – Taryba yra padariusi, kad Europa įgytų šį „stiprų balsą“.

Europa įgytų šį „stiprų balsą“

4.3   Nebūtina minėti, kad EPS „davė daug naudos valstybėms narėms, siekiančioms sumažinti atotrūkį“: Ne čia reikia šį klausimą nagrinėti. Jį Komisija jau aptarė ankstesniame komunikate (3), dėl kurio EESRK yra pateikęs savo nuomonę (4).

3

4

4.4   Euras „įsitvirtino kaip antra tarptautinė pasaulio valiuta“ ir sudaro ketvirtadalį pasaulio rezervų. Euro zonos bankų paskolos išorės naudos gavėjams siekia iki 36 proc. visų paskolų, lyginant su 45 proc. suteiktų JAV bankų. Vis dėto negalima tik džiaugtis šiais pasiekimais: euro reikšmė, kuri anot visų prognozių turi didėti, turėtų tapti apčiuopiamais rezultatais ir nauda, visų pirma turint omenyje naftos kainas. Priklausymas nuo šio energijos šaltinio yra vienas iš euro zonos valstybių, kai kuriose iš jų labai didelis, ekonomikos stabdis. Kainų svyravimai priklauso ne tik nuo gamintojo šalių monopolistinės politikos. Juos taip pat lemia dolerio, kuris šiuo metu nėra stabili valiuta, spekuliacijos ir svyravimai. Mes turėtume pradėti svarstyti strategiją skelbti naftos kainas eurais, bent jau vykdant operacijas EPS valstybėse. Vis dėlto šis žingsnis bus neišvengiamai susijęs su sunkumais ir bet kuriuo atveju turėtų būti vertinamas atsargiai. Bet kuriuo atveju jo sėkmė priklausys ne tik nuo euro padėties, bet ir visos Europos derybinės pozicijos.

„įsitvirtino kaip antra tarptautinė pasaulio valiuta“

apčiuopiamais rezultatais ir nauda

naftos kainas

skelbti naftos kainas eurais

4.5   Galiausiai Komisija nagrinėja ekonomikos valdymo
  , kurį leidžia užtikrinti Eurogrupės veikla, klausimą. Sudarius galimybę turėti nuolatinį pirmininką šios grupės veikla tapo veiksmingesnė. Vis dėlto vidaus valdymas yra nepakankamas, kad būtų užtikrintas euro stabilumas ir reikšmė: ankstesnėse pastabose pabrėžiamas „išorės valdymo“ poreikis, kuris galimas tik tada (žr. prieš tai punktus 4.2.2 ir 4.4), jei Eurogrupė ir ECB atliktų institucinį vaidmenį tarptautinėse organizacijose, ypač Tarptautiniame valiutos fonde. Nepriimtina, kad vienai valiutai atstovaujančios institucijos apskritai neturi balso teisės.

ekonomikos valdymo

Eurogrupė ir ECB atliktų institucinį vaidmenį tarptautinėse organizacijose

5.   Neįgyvendinti EPS uždaviniai

Neįgyvendinti EPS uždaviniai

5.1   EPS zonos ekonomika, kaip ir JAV bei EPS nepriklausančių Europos valstybių ekonomika patiria nuosmukį. Tokia padėtis būdinga visoms Vakarų valstybėms ir būtų klaidinga ją tiesiogiai arba netiesiogiai sieti su euro įtaka. Vis dėlto po išsamesnės analizės aiškėja, kad „valstybėse buvo didelių ir ilgalaikių infliacijos ir vieneto darbo sąnaudų skirtumų“. Aiškindama šį reiškinį Komisija pamini šiandien jau gerai žinomas priežastis: kainų ir atlyginimų neproporcingumas, menki laimėjimai struktūrinių reformų srityje, ribota rinkos integracija ir nepakankamai tobula tarpvalstybinių paslaugų sistema.

„valstybėse buvo didelių ir ilgalaikių

skirtumų“

5.1.1   EESRK mano, kad veiklos perspektyvos kiekvienoje iš sričių labiausiai priklauso nuo valstybių narių ir jų socialinių partnerių. Tuo pat metu jis ragina Komisiją atlikti tyrimą ir išsiaiškinti, ar ilgalaikėje perspektyvoje bus įmanoma įgyvendinti prekių ir paslaugų rinkų integraciją tiek euro zonoje, tiek ir visoje Bendrijoje. Be esminių principų integracija turi ir jai būdingas natūralias ribas, kurių niekada negalima peržengti: nepaisant būtinų pastangų suderinti arba pašalinti konkurencijos arba teisines kliūtis, visuomet išliks socialinių sąlygų, mokesčių, darbo rinkų ir kalbos skirtumų, kurių pašalinti neįmanoma.

ar ilgalaikėje perspektyvoje bus įmanoma įgyvendinti prekių ir paslaugų rinkų integraciją

natūralias ribas

5.1.2   Minėtos studijos tikslas turėtų būti nukreipti Komisijos ir valstybių narių pastangas apibrėžti politiką, pagrįstą nuolatiniu derinimo išlaidų ir naudos vertinimu, kadangi įgyvendinant tikslus negalima apsiriboti tik vidaus rinkos sukūrimu ir konkurencingumu. Būtina atsižvelgti į ekonomines ir socialines pasekmes įvairiose šalyse ir gebėjimą prie jų prisitaikyti.

nuolatiniu derinimo išlaidų ir naudos vertinimu

5.2   Be infliacijos, pinigų politika turi tik netiesioginę įtaką kitiems veiksniams, kurie lemia lėtą ekonomikos augimą, ir bet kuriuo atveju jie yra už Euro grupės kompetencijos ribų. Todėl EESRK mano, kad nebūtų teisinga kaltinti eurą dėl ekonominės padėties, kuri bendra euro zonai ir kitoms šalims: be to, nė vienoje iš šių šalių visuomenė nekaltina nacionalinės valiutos, tuo tarpu euro zonoje didžioji visuomenės dalis šią kaltę sieja su bendra valiuta.

tik netiesioginę

ekonominės padėties, kuri bendra euro zonai ir kitoms šalims

5.3   Apskritai esant geram ir optimistiniam vertinimui susirūpinimą kelia vienas Komisijos teiginys (5): „be to, kad kitą dešimtmetį EPS turės įgyvendinti pradinius lūkesčius, politikos darbotvarkėje atsispindės ir iškilę nauji pasauliniai uždaviniai, kurie dar labiau išryškins pirmiau išvardytus EPS trūkumus“. Atrodo, kad tikrasis klausimas yra ne „EPS trūkumai“, bet euro zonos šalių konkurencingumo iššūkiai: poreikis atsisakyti nuosmukį patiriančių pramonės šakų, moksliniai tyrimai, naujovės ir žmoniškieji ištekliai bei didėjančios maisto produktų, energijos ir žaliavų (tam tikru mastu) pagrindinių kainos ir visa tai vyksta klimato kaitos visuomenės senėjimo ir imigracijos kontekste. Todėl šis klausimas visų pirma yra ekonominis ir socialinis.

5

iškilę nauji pasauliniai uždaviniai, kurie dar labiau išryškins pirmiau išvardytus EPS trūkumus

5.3.1   Dėl šių veiksnių, kaip teigia Komisija, „kils ypač sunkių politinių uždavinių euro zonai“. Nors ir sutikdamas su Komisijos analize, EESRK šį teiginį aiškina taip, tarsi minėti sunkumai, turėję įtakos EPS politikai, turėtų būti sprendžiami Bendrijos, o ne Eurogrupės lygmeniu. Kitaip tariant, politikos priemonės, kurias būtina įgyvendinti, turi būti „europinės“, tuo tarpu Eurogrupės kompetencija turėtų apsiriboti tiesioginiais (ir koordinuotais) veiksmais ir tik su euru susijusiais pinigų politikos klausimais.

„kils ypač sunkių politinių uždavinių euro zonai“

6.   Politikos darbotvarkė antram dešimtmečiui

Politikos darbotvarkė antram dešimtmečiui

6.1   Apibūdinant darbotvarkę Komisijos dokumente nurodoma, kad „pirmojo dešimtmečio EPS patirtis, nors apskritai ... sėkminga, atskleidė nemažai trūkumų, kuriuos būtina šalinti“. Būtina ne tik konsoliduoti makroekonominį stabilumą, bet ir didinti „potencialų augimą“ ir „didinti piliečių gerovę“, apsaugoti euro zonos ir pasaulio ekonomikos interesus bei „užtikrinti gebėjimą sklandžiai prisitaikyti“ EPS plečiantis ir priimant naujas nares.

konsoliduoti makroekonominį stabilumą

6.2   Siekiant šių tikslų Komisija siūlo trijų ramsčių darbotvarkę:

trijų ramsčių

| — | vidaus politikos darbotvarkė: apima didesnį pinigų politikos koordinavimą ir priežiūrą bei geresnį struktūrinės reformos integravimą į bendrą EPS politikos koordinavimą; |
| --- | --- |

—

vidaus politikos darbotvarkė: apima didesnį pinigų politikos koordinavimą ir priežiūrą bei geresnį struktūrinės reformos integravimą į bendrą EPS politikos koordinavimą;

vidaus politikos darbotvarkė

| — | užsienio politikos darbotvarkė: valdant pasaulinę ekonomiką stiprinti euro zonos vaidmenį; |
| --- | --- |

—

užsienio politikos darbotvarkė: valdant pasaulinę ekonomiką stiprinti euro zonos vaidmenį;

užsienio politikos darbotvarkė

valdant

| — | ekonomikos valdymas
  , būtinas abiems darbotvarkėms įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

ekonomikos valdymas
  , būtinas abiems darbotvarkėms įgyvendinti.

ekonomikos valdymas

6.3   Dėl vidaus politikos iš esmės nenurodyta jokių naujų principų, o tik dar kartą pakartoti gero valdymo principai, kurie buvo ne kartą minimi jau anksčiau, t. y.: viešųjų finansų tvarumas ir jų gerinimas racionaliau panaudojant išlaidas ir mokesčių lėšas nukreipiant jas į veiklą, skatinančią augimą ir konkurencingumą. Be to, komunikate teigiama, kad „priežiūrą reikia išplėsti ir... taikyti dar ir makroekonominei pusiausvyrai atkurti“, t. y. panaikinti einamosios sąskaitos deficitą ir infliacijos skirtumus. Komisija pabrėžia, kad integracija, ypač finansų rinkų srityje, padėjo konsoliduoti EPS, tačiau, jei ją vykdant nebūtų taikomos tinkamos politikos priemonės, skirtumai tarp dalyvaujančių valstybių taptų dar ryškesni.

vidaus politikos

valdymo

„priežiūrą reikia išplėsti ir... taikyti dar ir makroekonominei pusiausvyrai atkurti“

6.3.1   EESRK gali tik pritarti šiai analizei, tačiau pabrėžia, kad reikia atsargiai vertinti tokią padėtį arba, kitaip tariat, mano, kad būtina atsižvelgti į sunkumus, kai reikia suderinti principų nustatymą ir praktines jų įgyvendinimo galimybes.

6.3.2   Viešosios išlaidos yra vienas svarbiausių veiksnių: Komisija siūlo numatyti „gerai apgalvotas išlaidų taisykles, kurios sudarytų sąlygas automatiniams fiskaliniams stabilizatoriams veikti SAP ribose ir tuo pačiu metu suderintų viešųjų išlaidų sudėtį su struktūriniais ir cikliškais ekonomikos poreikiais“. Tokią rekomendaciją sudėtinga įgyvendinti sunkumų laikotarpiais, kurių trukmės neįmanoma numatyti. Infliacijos spaudimas turi didelės įtakos pajamų paskirstymui, atlyginimams ir investicijoms ir pagaliau konkurencingumui bei socialinėms sistemoms, tačiau jų apimtis įvairiose EPS valstybėse skiriasi. Pirminio deficito struktūra įvairiose šalyse yra skirtinga, prekybos balansą vis labiau veikia didesnės arba mažesnės energijos išlaidos, o pensijų sistemose esama didelių struktūrinių skirtumų, kuriuos sunku išlyginti esant normaliai padėčiai ir dar sunkiau, jei padėtis yra bloga.

Viešosios išlaidos

Infliacijos spaudimas

konkurencingumui bei socialinėms sistemoms

6.3.3   Esant tokiai padėčiai, konvergencija, kurios siekiama, turėtų būti laikoma vidutinės trukmės ar ilgalaikiu tikslu. EESRK visiškai pritaria kad „priežiūrą reikia išplėsti ir... taikyti... makroekonominei pusiausvyrai atkurti“ pasitelkiant esamas priemones, tačiau įspėja, kad jos neturėtų būti siejamos su viltimi, kad užtikrins veiksmingumą per trumpą laiką.

konvergencija,

vidutinės trukmės ar ilgalaikiu tikslu

„priežiūrą reikia išplėsti ir... taikyti... makroekonominei pusiausvyrai atkurti“

6.3.4   Dėl euro zonos valstybių kandidačių Komisija ketina vykdyti atidesnę jų ekonominio vystymosi, ypač valstybių, kurios dalyvauja Valiutų kurso keitimo mechanizmo (VKM II) sistemoje, priežiūrą. Šiuo požiūriu taip pat nesistengiama ieškoti naujovių, o paprasčiausiai padidinti esamų mechanizmų veiksmingumą. Turi būti aiškiai susitarta dėl vieno dalyko: jei valstybė atitinka kriterijus stoti į EPS, šis stojimas jai tampa privalomas – to reikalaujama pagal stojimo sutartį. Tačiau šių kriterijų atitikimo siekį gali kurį laiką užvilkinti dabartinė krizė. Įgyvendinant pagrindinį tikslą – visoje Europoje įvesti bendrą valiutą – reikėtų laikytis tam tikro lankstumo šiuos kriterijus nustatant ir juos atnaujinant.

euro zonos valstybių kandidačių

6.3.5   Dėl produktų, paslaugų ir darbo rinkos
  integracijos Komisija nurodo reguliavimo kliūtis ir nevienodą valstybių pasiektą pažangą. Tačiau šie aspektai nėra būdingi EPS zonai ir turėtų būti vertinami platesniame ES kontekste. Kaip minėta 5.1.1 punkte, integracijai būdingos natūralios ribos ir kiti veiksniai, kuriuos lemia šalių ekonominiai ir socialinių ypatumai: šias ribas reikia įvertinti kiekvienu atveju atskirai ir, prireikus, į jas atsižvelgti.

produktų, paslaugų ir darbo rinkos

integracijos

kiti veiksniai, kuriuos lemia šalių ekonominiai ir socialinių ypatumai

6.3.6   Dėl finansinių rinkų komunikate teigiama, kad „euro zona gali gauti palyginti didelės naudos iš ES finansinės integracijos skatinimo“, tačiau „reikia tolesnių pastangų, kad būtų sustiprintas euro zonos finansų rinkų veiksmingumas ir likvidumas“. EESRK pažymi, kad ECB politika šioje srityje yra pavyzdinė ir leidžia tikėtis, kad bus galima pasipriešinti sunkioms krizėms, kaip būdavo iki šiol. JAV krizės pasekmės galėjo būti žymiai blogesnės, jei jų nebūtų sušvelninusi rinkų stiprumą ir likvidumą apsauganti politika. Kol bus pateikta išsamesnė informacija, kurios rinka ir viešoji nuomonė turi teisę reikalauti, EESRK kol kas norėtų susilaikyti nuo kaltinimų priežiūros struktūroms, kurios, veikiausiai, nenumatė daugelio didelių institucijų žlugimo ir neužkirto jam kelio.

finansinių rinkų

rinkų stiprumą ir likvidumą apsauganti politika

6.3.6.1   Remdamasis tuo, kas išdėstyta ankstesniame punkte, EESRK pažymi, kad JAV krizę lemia rinka, kurios taisyklės ir priežiūra nebuvo pakankami. Paradoksalu, kad puikiai veikianti laisvosios rinkos ekonomika, krizės akivaizdoje turėjo kreiptis pagalbos į valdžios institucijas ir prašyti valstybės pagalbos bei jos likvidumą didinančių nemažų lėšų pervedimo. Tai buvo smūgis ne tik ekonomikai, nacionaliniam biudžetui ir Amerikos gyventojams, bet visų pirma sistemos patikimumui.

puikiai veikianti laisvosios rinkos ekonomika, krizės akivaizdoje turėjo kreiptis pagalbos į valdžios institucijas

6.4   Dėl užsienio politikos Komisija nustato darbotvarkę, kuria siekiam stiprinti euro zonos tarptautinį vaidmenį įgyvendinant strategiją, „atitinkančią tarptautinį jos valiutos statusą“. Be to, Komisija dar kartą pakartoja jau ne kartą anksčiau išsakytą raginimą, kad euro zona „turi vienu balsu kalbėti“ visuose tarptautiniuose valiutos forumuose. EESRK dar kartą išreiškia savo didelę paramą šiai darbotvarkei ir mano, jog tai, kad euro priežiūros valdymo institucijos neatstovaujamos pasaulinėse finansų institucijose yra nepriimtina ne tik jų veiklos, bet ir visų pirma politiniu požiūriu.

užsienio politikos

stiprinti euro zonos tarptautinį vaidmenį

„turi vienu balsu kalbėti“

nepriimtina

6.4.1   Komisija mini pasipriešinimą „kitų šalių“, kurios, jos manymu, nepagrįstai mano, kad „ES ir euro zona yra pernelyg gausiai atstovaujamos tarptautinėse organizacijose (ir vietų skaičiumi, ir balsavimo teisėmis)“. Turima negausi ir nenoriai teikiama informacija leidžia manyti, kad iš tiesų esama tokio pasipriešinimo ir kad ES valstybių, kurios yra EPS narės ir kurios jai nepriklauso, spaudimas dėl didesnio atstovavimo nėra nei pagrįstas, nei koordinuotas. Eurogrupė turėtų ryžtingiau reikšti savo nuomonę, kalbėti vienu balsu, ir tai visų pirma daryti Taryboje.

Eurogrupė turėtų ryžtingiau reikšti savo nuomonę, kalbėti vienu balsu, ir tai visų pirma daryti Taryboje

6.4.2   EESRK mano, kad siekiant sušvelninti ES nepriklausančių valstybių pasipriešinimą EPS narės galėtų imtis veiksmo, kuris turėtų didelę simbolinę reikšmę: šios valstybės galėtų atsisakyti ne savo vietų, bet savo teisės balsuoti atskirai. Tai būtų logiškas sprendimas, kadangi euras yra valiuta, kurią prižiūri vienintelė institucija, taigi šiai institucijai turėtų būti suteikta išskirtinė teisė balsuoti. Socialiniams partneriams turi būti taip pat suteikta informacija šiuo klausimu. Nenorą suteikti informaciją lemia jautrūs politiniai klausimai, tačiau tylėjimas ir skaidrumo stoka nepadeda užtikrinti palankesnio Europos ir juo labiau euro vertinimo.

veiksmo, kuris turėtų didelę simbolinę reikšmę

atsisakyti

šiai institucijai turėtų būti suteikta išskirtinė teisė balsuoti

6.5   Komisijos komunikatas baigiamas turinio ir prasmės požiūriu labiausiai koncentruota dalimi. Joje aptariamas EPS valdymas
  . Šioje dalyje skatinamas „aktyvus visų valstybių narių dalyvavimas ECOFIN taryboje“ ekonominės politikos srityje, dažnesnis EPS klausimų įtraukimas ir raginama „siekti nuoseklesnio požiūrio“ sektoriuose, kurie atitinka ECOFIN kompetenciją, t.y. makroekonominės politikos, finansų rinkų ir mokesčių srityse.

EPS valdymas

6.5.1   Dėl tokio požiūrio nekyla jokių komentarų. Jam galima tik pritarti. Vis dėlto EESRK pažymi, kad ECOFIN Tarybos sprendimuose EPS labai retai minima kaip sritis, dėl kurios tiesiogiai arba netiesiogiai priimami sprendimai. Ekonominė ir pinigų politika glaudžiai tarpusavyje susijusios: euras nėra vienintelė ES valiuta, tačiau pati svarbiausia ne tik todėl, kad tai yra didžiosios valstybių grupės valiuta, bet ir turint omenyje kitų valstybių įstojimo į ES perspektyvą.

6.5.2   Komisija vaidina pagrindinį vaidmenį valdant EPS: ji ne tik suteikia veiksmingą paramą užtikrinant gerą jos veikimą, bet ir garantuoja biudžeto bei makroekonominę priežiūrą. Komisija ketina aktyviau dirbti ir užtikrinti didesnį savo veiklos veiksmingumą bei sieks aktyviau dalyvauti tarptautiniuose forumuose. Šie uždaviniai bus išplėtoti ir veiksmingiau įgyvendinami priėmus naują sutartį, kuri leis Komisijai „priimti priemones“ EPS valstybėms narėms taikomas biudžeto disciplinos srityje ir nustatyti ekonominės politikos gaires bei kuria remiantis Komisijai pavedama kontrolė ir priežiūra. Be to, naujosios sutarties 121 straipsnyje nurodoma, kad Komisija gali „įspėti“ valstybę narę, jei ši nesilaiko pagrindinių gairių.

valdant

naują sutartį

„priimti priemones“

6.5.3   EESRK pritaria Komisijos sumanymui ir tikisi, kad priėmus naują sutartį ji galės veiksmingiau ir vykdant jai deramus įgaliojimus atlikti jai numatytus tiek įprastus, tiek ir naujus uždavinius. Vis dėlto Komitetas labai tikisi, kad visos ekonomikos ir finansų valdymo institucijos pasimokys iš JAV antrinės būsto paskolų krizės ir priims sprendimą iš esmės persvarstyti politikos priemones, kuriomis iki šiol buvo remiamasi orientuojant finansų rinkų veiklą.

iš esmės persvarstyti politikos priemones, kuriomis iki šiol buvo remiamasi orientuojant finansų rinkų veiklą.

6.5.4   JAV įvykiai lėmė sisteminę krizę visame pasaulyje. Ji smarkiai paveikė Europą ir negalima atmesti naujų sukrėtimų galimybės. Analizuoti krizę būtų labai naudinga derinant makroekonominį požiūrį ir istorinę analizę atsižvelgiant į mikroekonominį aspektą, kadangi laikantis tokio dvejopo požiūrio būtų galima nustatyti jau seniai glūdėjusias gilias šio reiškinio priežastis.

sisteminę krizę

istorinę analizę atsižvelgiant į mikroekonominį aspektą

6.5.5   JAV visuomet buvo suteikiamos 100 proc. nekilnojamo turto vertės prilygstančios hipotekos paskolos, o vertė sparčiai auga kartu su tuo susijusiomis išlaidomis. Europoje dar prieš keletą dešimtmečių padėtis buvo priešinga: dauguma valstybių elgėsi atsargiai ir daugeliu atvejų laikėsi bankų padiktuotų taisyklių, pagal kurias kreditas buvo suteikiamas nustatant 70–80 proc. ribą. To priežastis aiški – nekilnojamojo turto kaina gali kristi ir sumažinti bendrą įkeisto turto vertę.

100 proc. nekilnojamo turto vertės prilygstančios hipotekos paskolos,

70–80 proc. ribą

6.5.6   Vykstant rinkos liberalizavimui ir ypač dėl su ja susijusios konkurencijos Europoje taip pat buvo atsisakyta „70 proc. taisyklės“ ir kol kas dėl to didesnių sunkumų nekilo. Vis dėlto „100 proc. taisyklė“ rizikos ribojimo ir rinkos etikos požiūriu nėra gera. „Lengvai prieinamo kreditavimo“ sistema skatina žmones įsigyti nekilnojamą turtą. Kilus krizei, „pažeidžiami“ skolininkai nebemoka įmokų ir tai lemia bendrą įsiskolinimą. Kreditorius savo ruožtu įgyja įkeistą turtą, kurio vertė dažnai nesiekia suteiktos paskolos dydžio ir nusprendžia jį parduoti, tačiau į rinką patekęs nekilnojamasis turtas dar labiau sustiprina neigiamą rinkos tendenciją.

„100 proc. taisyklė“ rizikos ribojimo ir rinkos etikos požiūriu nėra gera

bendrą įsiskolinimą

6.5.7   Sąsaja tarp ekonominės krizės ir nekilnojamo turto rinkos yra akivaizdi, tačiau jei pakeitimas vertybiniais popieriais, „paketai“ ir „antrinės hipotekos paskolos“ tampa priimtina veikla, ji plinta visoje finansų rinkoje ir sukelia savo mastu precedento neturinčią „sisteminę“ krizę. Toliau pagrįstai baiminamasi, kad tai dar ne pabaiga: aukštas namų ūkių įsiskolinimo lygis, susijęs su vartojimo kreditais ir naudojimusi kredito kortelėmis, kelia susirūpinimą, kad gali sprogti kitas neprognozuojamo dydžio „burbulas“.

Sąsaja tarp ekonominės krizės ir nekilnojamo turto rinkos yra akivaizdi

ji plinta visoje finansų rinkoje ir sukelia

„sisteminę“ krizę

6.5.8   Pagrindinės politinės ir finansų institucijos Europoje padarė viską, ką galėjo, kad būtų išvengta dar didesnių sunkumų, suteikdamos likvidumą užtikrinančias grynųjų pinigų injekcijas ir perimdamos finansų institucijas. Esant krizei būtina valstybės pagalba, todėl tokia padėtis prieštarauja, laisvos rinkos ekonomikos principams, pagal kuriuos nėra taisyklių ir mažai kontrolės.

suteikdamos likvidumą užtikrinančias grynųjų pinigų injekcijas

perimdamos finansų institucijas

valstybės pagalba

6.5.9.   Šiandien svarbu ne tik skubiai spręsti šiuo metu kylančias problemas, bet ir ištirti gilias krizės priežastis. Būtina nustatyti aiškias būsto paskolų suteikimo ir naudojimosi kredito kortelėmis taisykles, užtikrinti veiksmingesnę priežiūros sistemą, kuri būtų taikoma labai įvairiam ir neskaidriam „nebankiniam“ sektoriui, ir atlikti vertinimą dėl to, ar teisinga leisti vertybinių popierių rinkoje didelį kiekį neskaidrių produktų, dėl kurių pobūdžio ir patikimumo net ekspertai neturi vienos nuomonės. Siūloma ne atsisakyti rinkos ekonomikos, o veikiau pasinaudoti proga nustatyti jai taikomas taisykles.

ištirti gilias krizės priežastis

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  COM(2008) 238 galutinis.

1

(2)  Europos ekonomika, 2/2008, EPS@10, Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo, Ekonomikos ir finansinių reikalų generalinis direktoratas.

2

(3)  Žr. Komisijos komunikatą ES ekonomika: 2006 m. apžvalga, Euro zonos stiprinimas: pagrindiniai politiniai prioritetai, COM(2006) 714 galutinis.

3

(4)  Žr. OL C 10 2008 m. sausio 15 d. EESRK nuomonę dėl ES ekonomikos: 2006 m. apžvalga, Euro zonos stiprinimas: pagrindiniai politiniai prioritetai. 88.

4

(5)  EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo, skyrius EPS uždaviniai ir naujos pasaulinės tendencijos, penktosios pastraipos pabaiga, COM(2008) 238 galutinis.

5

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/123

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Žaliosios knygos dėl teritorinės sanglaudos. Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu

COM(2008) 616 galutinis

2009/C 228/24

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. spalio 6 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Žaliosios knygos dėl teritorinės sanglaudos. Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu“

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 5 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Jan OLSSON.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 88 narių balsavus už ir 11 susilaikius.

1.   Raidos apžvalga

Raidos apžvalga

1.1   Europos Sąjunga nuo pat įkūrimo kėlė sau tikslą užtikrinti darnią ekonominės veiklos plėtrą mažinant skirtumus tarp regionų (1).

1

1.2   Šis uždavinys, kuris pirmaisiais Europos kūrimosi dešimtmečiais buvo šešėlyje, tapo labai svarbus 1988 m., pradėjus įgyvendinti Jacques Delors inicijuotą reforma ir priėmus Suvestinį aktą, kuriame buvo aiškiai apibrėžta ekonominės ir socialinės sanglaudos politika.

1.3   1997 m. pasirašyta Amsterdamo sutartis, kurioje socialinė ir teritorinė sanglauda buvo priskirta prie bendrųjų ekonominius interesus tenkinančių paslaugų, išreiškiančių Europos vertybes (2).

2

1.3.1   Amsterdamo sutartyje nurodoma, kad „Bendrija siekia mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir labiausiai atsilikusių regionų bei salų, taip pat kaimo vietovių, atsilikimo mastą.“

1.4   Jei bus baigta Lisabonos sutarties ratifikavimo procedūra, Europos Sąjungai iškils naujas tikslas: skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą (3).

3

1.5   Ypatingas dėmesys bus skiriamas „kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms.“ (4)

4

1.6   2007 m. gegužės mėn. neoficialiame už miestų plėtrą ir teritorinę sanglaudą atsakingų ministrų Tarybos susitikime buvo priimta teritorinė darbotvarkė. Šiame dokumente 27 valstybės narės įsipareigojo bendradarbiauti tarpusavyje, taip pat su Komisija ir kitomis Europos Sąjungos institucijomis, kad būtų „skatinamas policentrinis ES teritorijų vystymas ir geriau išnaudojami regionuose turimi ištekliai“ (5).Taip pat buvo patvirtinta darbo programa iki 2011 m.

5

2.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

2.1   Komisija 2008 m. spalio 6 d. paskelbė „Žaliąją knygą dėl teritorinės sanglaudos. Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu“ (6). Šis trumpas dokumentas pradedamas ekonominės ir socialinės sanglaudos pristatymu teritoriniu požiūriu; po to nurodomi Europos teritorinės įvairovės pranašumai ir iššūkiai, kylantys žvelgiant į tris pagrindinius politinius sprendimus, – koncentraciją, teritorijų suartinimą ir bendradarbiavimą, – prie kurių prisideda geografiniai ypatumai, pavyzdžiui, kalnuotumas, salų specifika ir retas apgyvendinimas. Komisija mano, kad norint pasiekti teritorinės sanglaudos tikslą optimaliausia būtų vienu metu gerinti sektorių politikos koordinavimą ir plėtoti partnerystę įvairiais lygmenimis.

Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu

6

2.1.1   Kreipimesi dėl konsultacijos pateikiama penkiolika klausimų, suskirstytų į šešias temas. EESRK atsakys į juos Komisijos nustatyta eilės tvarka. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad prieš klausimus dažnai pateikiama frazė, kurią kartais reikėtų aptarti.

2.1.2   Žalioji knyga suteikia EESRK galimybę, remiantis sutartyse nustatyta savo ypatinga funkcija, sudėtimi ir Komiteto narių kompetencija, patikslinti savo mintis dėl teritorinės sanglaudos.

2.1.3   Kad diskusija būtų naudingesnė, EESRK sieks ne vien tik pritarti kitų Bendrijos institucijų pasiūlymams, bet ir juos papildyti.

2.1.4   Pažymėtina, kad teritorinis Bendrijos veiklos ir sektorių politikos, taip pat ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos aspektas buvo nagrinėjamas daugelyje EESRK nuomonių, kurios yra tikrai vertingų idėjų šaltinis.

2.1.5   Todėl teritorinė sanglauda EESRK požiūriu yra bendras tikslas, prie kurio įgyvendinimo, laikydamosi subsidiarumo principo, prisideda visos geografinės sritys, bet kurį veiksmingai pasiekti bus galima tik jei visose srityse darbas bus atliekamas atsakingai, darniai ir bendromis pastangomis.

2.2   EESRK atlieka pagrindinį vaidmenį skatindamas organizuotą pilietinę visuomenę įsitraukti ir dalyvauti Europos projekte, o šiuo atveju – palengvindamas teritorinę sanglaudą skatinančios politikos ir veiksmų įgyvendinimą. Komitetas pabrėžia, kad dalyvaujamoji demokratija, laikoma Sąjungos demokratinio veikimo sudedamąja dalimi (7), yra būtina teritorinės sanglaudos įgyvendinimo sąlyga.

dalyvaujamoji demokratija

7

2.2.1   Iš tiesų, kryptingas ekonominių ir socialinių skirtumų, kurie tam tikrose teritorijose dažnai pasireiškia kartu, didėjimas yra politinė rizika, į kurią būtina atsižvelgti. Ji gali sustiprinti piliečių nepasitikėjimą savo valdžia ir konkrečiai – Europos kūrimu.

2.2.2   Ir priešingai, teritorinė sanglauda gali padėti išsaugoti arba didinti socialinį kapitalą. Iš tiesų, santykių tarp vienos grupės ar bendruomenės narių vietos lygmeniu įvairovė, kuri yra dinamikos ir naujovių garantas socialinėje, ekonominėje, politinėje ir kultūros plotmėje, labai priklauso nuo gerų gyvenimo sąlygų ir mainų su kitomis teritorijomis galimybių.

didinti socialinį kapitalą

2.3   EESRK teikia pirmenybę taktikai, kuri remiasi piliečiais, jų poreikiais ir lūkesčiais. Žmonių, ypač nepalankioje padėtyje esančių asmenų, gyvenimo sąlygos turi būti pagrindinis diskusijų klausimas ir esminis teritorinės sanglaudos tikslas. Ekonominio vystymosi pagrindu kuriama socialinė pažanga yra ramstis, leidžiantis mažinti tiek tarp piliečių, tiek ir tarp teritorijų esančius skirtumus.

nepalankioje padėtyje esančių

2.4   EESRK nuomone, žmogus ir pilietiškumas turi būti pagrindiniai Bendrijos politikos ir veiksmų objektai, todėl jis primygtinai ragina įgyvendinti Pagrindinių teisių chartiją kaip būtiną teritorinės sanglaudos priemonę.

žmogus ir pilietiškumas

2.4.1   Komitetas mano, kad teritorinė sanglauda turi remtis nauju susitarimu su piliečiais ir organizuota pilietine visuomene, užtikrinančiu visų dalyvaujamųjų procesų, įskaitant pilietinį dialogą ir ES iniciatyvas, sąveiką.

nauju susitarimu su piliečiais ir organizuota pilietine visuomene

2.4.2   Todėl jis rekomenduoja taikyti „pradėk nuo mažo“ principą, pagal kurį, atsižvelgiant į smulkiausių teritorinių vienetų piliečių ir ūkio subjektų poreikius, bus galima kurti tinkamą sektorių politiką.

2.5   EESRK yra Europos socialinio modelio, pagrįsto bendromis europinėmis vertybėmis ir tikslais, įskaitant ekonominį vystymąsi ir socialinę pažangą, šalininkas. Socialinė ir ekonominė politika yra tarpusavyje susijusios; jos stiprina viena kitą, ir dažniausiai ši sąveika pasireiškia konkrečioje teritorijoje.

bendromis europinėmis vertybėmis ir tikslais

2.5.1   EESRK primena, kad teritorinės sanglaudos sąvoka jau dešimt metų yra įrašyta Europos Sąjungos sutartyje ir susieta su bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis. Todėl jis prašo Komisijos kuo skubiau atlikti įstatymų numatytą teisinį ir ekonominį šio straipsnio nuostatų vykdymo per visą laikotarpį nuo Amsterdamo sutarties įsigaliojimo auditą.

įstatymų numatytą teisinį ir ekonominį

įsigaliojimo auditą

2.5.2   EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad teritorijos sąvoka nėra vien geografinė; ji turi ir identiteto aspektą. Todėl teritorinė sanglauda siejasi ir su priklausymo, apimančio visus individualaus ir kolektyvinio gyvenimo aspektus, jausmu.

2.5.3   Kai kuriems asmenims teritorija yra teigiamų jausmų ir pasididžiavimo šaltinis, ypač kai kalbama apie jų kaimą, miestą ar regioną, kuris garsus istorine praeitimi, gamtiniu paveldu arba savo kultūrine ar ekonomine raida. Ir priešingai, kai kalbama, pavyzdžiui, apie neturtingus miestų rajonus, ji sukelia neigiamų asociacijų, susijusių su kliūtimis, ekonominio nuosmukio vieta, socialine atskirtimi ir prievarta.

2.5.4   Todėl teritorinės sanglaudos skatinimo veikla turi apimti daugelį aspektų ir krypčių; ji turi lengvinti sąlygas ir palaikyti teigiamus veiksnius taip pat užkirsti kelią neigiamiems veiksniams ar sumažinti jų neigiamą poveikį.

daugelį aspektų ir krypčių

2.6   EESRK mano, kad teritorinės sanglaudos tikslui reikia suteikti konkrečią formą ir padaryti jį veiksmingą, aiškiai nustatant gaires. Iš tiesų, ankstesnė praktika rodo, kad „gairių“ metodas visada būdavo labai veiksmingas, pavyzdžiui, bendrosios rinkos 92 tikslas, ekonominės ir pinigų sąjungos etapai arba derybos dėl narystės su Vidurio ir Rytų Europos šalimis. Todėl Komitetas rekomenduoja, kad pasibaigus konsultacijoms būtų nustatyta darbotvarkė iškartu su pasiūlymais dėl veikimo priemonių ir metodų.

veiksmingą

gaires

2.6.1   Šiuo klausimu EESRK nori priminti, kad dabartinis Europos biudžetas neleidžia užtikrinti tinkamos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos Europoje (8). Be to, jis apgailestauja, kad procedūrų sudėtingumas ir lėtumas labai apsunkina lėšų gavimą visiems, kam skirtas finansavimas – tiek piliečiams, tiek ir įmonėms.

8

2.6.2   EESRK teigiamai vertina Žaliąją knygą kaip papildomą žingsnį Europos integracijos kelyje ir pritaria prasidėjusiai diskusijai. Jis pripažįsta, kad šis naujas tikslas gali sukelti materialinių kliūčių ir politinių abejonių. Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad šiame dokumente pateikta per mažai informacijos apie jau vykdomus koordinavimo ir bendradarbiavimo veiksmus ir kad jame nėra pakankamai pasiūlymų dėl veikimo krypčių.

3.   Atsakymai į klausimus

Atsakymai į klausimus

3.1   Kokia teritorinės sanglaudos apibrėžtis yra tinkamiausia?

Kokia teritorinės sanglaudos apibrėžtis yra tinkamiausia?

| 3.1.1 | EESRK apgailestauja, kad Komisija Žaliojoje knygoje nepateikė šiuo klausimu jau įvykusių svarstymų rezultatų, nors siūlomas apibrėžtis ji jau pateikė savo sanglaudos ataskaitose. |
| --- | --- |

3.1.1

EESRK apgailestauja, kad Komisija Žaliojoje knygoje nepateikė šiuo klausimu jau įvykusių svarstymų rezultatų, nors siūlomas apibrėžtis ji jau pateikė savo sanglaudos ataskaitose.

| 3.1.2 | Jis pritaria Komisijos analizei, pateiktai jos trečiojoje sanglaudos ataskaitoje, kad „politikos požiūriu tikslas būtų pasiekti labiau darni plėtrą, mažinant esamus skirtumus, užkertant kelią teritoriniam atotrūkiui, taip pat užtikrinti erdvinės įtakos turinčios sektorių politikos ir regionų politikos sanglaudą. Be to, siekiama pagerinti teritorinę integraciją ir skatinti bendradarbiavimą tarp regionų“ ir „nepaisant kylančių sunkumų, vienodos galimybės naudotis tam tikromis pagrindinėmis priemonėmis, paslaugomis ir žiniomis – vadinamosiomis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis – kiekvienam asmeniui, kad ir kur jis gyventų, yra pagrindinė teritorinės sanglaudos sąlyga.“ |
| --- | --- |

3.1.2

Jis pritaria Komisijos analizei, pateiktai jos trečiojoje sanglaudos ataskaitoje, kad „politikos požiūriu tikslas būtų pasiekti labiau darni plėtrą, mažinant esamus skirtumus, užkertant kelią teritoriniam atotrūkiui, taip pat užtikrinti erdvinės įtakos turinčios sektorių politikos ir regionų politikos sanglaudą. Be to, siekiama pagerinti teritorinę integraciją ir skatinti bendradarbiavimą tarp regionų“ ir „nepaisant kylančių sunkumų, vienodos galimybės naudotis tam tikromis pagrindinėmis priemonėmis, paslaugomis ir žiniomis – vadinamosiomis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis – kiekvienam asmeniui, kad ir kur jis gyventų, yra pagrindinė teritorinės sanglaudos sąlyga.“

| 3.1.3 | Remdamasis savo ankstesnėmis nuomonėmis, EESRK taip pat mano, kad teritorinė sanglauda turi sudaryti galimybę patvirtinti visos Europos teritorijos viziją (9). Jis mano, kad darnus ir tvarus ES teritorijų vystymasis (10) turi padėti susieti konkurencingumą, ekonominę ir socialinę sanglaudą bei žiniomis pagrįstą ekonominį pajėgumą (11) su solidarumo ir socialinio teisingumo tikslais (12). |
| --- | --- |

3.1.3

Remdamasis savo ankstesnėmis nuomonėmis, EESRK taip pat mano, kad teritorinė sanglauda turi sudaryti galimybę patvirtinti visos Europos teritorijos viziją (9). Jis mano, kad darnus ir tvarus ES teritorijų vystymasis (10) turi padėti susieti konkurencingumą, ekonominę ir socialinę sanglaudą bei žiniomis pagrįstą ekonominį pajėgumą (11) su solidarumo ir socialinio teisingumo tikslais (12).

9

10

11

12

| 3.1.4 | EESRK mano, kad piliečiai vertins teritorinę sanglaudą tik tuomet, kai ji įgaus konkrečią reikšmę jiems patiems ir kai jie patys dalyvaus jos rengimo ir įgyvendinimo veikloje. EESRK teikia pirmenybę tai teritorinės sanglaudos apibrėžčiai, kurioje pabrėžiami jos laimėjimai, teikiantys naudos piliečiams ir vietos ekonominių ir visuomeninių procesų dalyviams. Teritorinė sanglauda turi užtikrinti lygias galimybes ir tinkamas gyvenimo sąlygas visiems europiečiams visose jų gyvenamose vietose. |
| --- | --- |

3.1.4

EESRK mano, kad piliečiai vertins teritorinę sanglaudą tik tuomet, kai ji įgaus konkrečią reikšmę jiems patiems ir kai jie patys dalyvaus jos rengimo ir įgyvendinimo veikloje. EESRK teikia pirmenybę tai teritorinės sanglaudos apibrėžčiai, kurioje pabrėžiami jos laimėjimai, teikiantys naudos piliečiams ir vietos ekonominių ir visuomeninių procesų dalyviams. Teritorinė sanglauda turi užtikrinti lygias galimybes ir tinkamas gyvenimo sąlygas visiems europiečiams visose jų gyvenamose vietose.

laimėjimai

Teritorinė sanglauda turi užtikrinti lygias galimybes ir tinkamas gyvenimo sąlygas visiems europiečiams visose jų gyvenamose vietose

3.2   Europos Sąjunga jau vykdo ekonominės ir socialinės sanglaudos politiką. Kokių naujų sanglaudos aspektų atsirastų dėl teritorinės sanglaudos?

Europos Sąjunga jau vykdo ekonominės ir socialinės sanglaudos politiką. Kokių naujų sanglaudos aspektų atsirastų dėl teritorinės sanglaudos?

| 3.2.1 | EESRK nuomone, teritorinė sanglauda dar kartą parodo, kad būtina užtikrinti sąveiką tarp ekonominės ir socialinės sanglaudos. Šių dienų kontekste, vienai po kitos kylant krizėms – finansų, ekonomikos, maisto, nekilnojamojo turto, klimato, ... – ji parodo, kad vystymosi modelis, kurio mes laikėmės pastaruosius penkiasdešimt metų, yra nepriimtinas. |
| --- | --- |

3.2.1

EESRK nuomone, teritorinė sanglauda dar kartą parodo, kad būtina užtikrinti sąveiką tarp ekonominės ir socialinės sanglaudos. Šių dienų kontekste, vienai po kitos kylant krizėms – finansų, ekonomikos, maisto, nekilnojamojo turto, klimato, ... – ji parodo, kad vystymosi modelis, kurio mes laikėmės pastaruosius penkiasdešimt metų, yra nepriimtinas.

| 3.2.2 | EESRK mano, kad kuriant tvaresnį visuomenės modelį būtina lygiagrečiai skatinti tris vystymosi aspektus: socialinį, ekonominį ir teritorinį. |
| --- | --- |

3.2.2

EESRK mano, kad kuriant tvaresnį visuomenės modelį būtina lygiagrečiai skatinti tris vystymosi aspektus: socialinį, ekonominį ir teritorinį.

lygiagrečiai skatinti tris vystymosi aspektus: socialinį, ekonominį ir teritorinį

| 3.2.3 | Jis primena, kad trečiojoje sanglaudos ataskaitoje Komisija pateikė tris teritorinės sanglaudos politikos dalis, nė vienos iš jų nelaikydama svarbesne už kitas; pirmoji būtų koreguojamoji, skirta „esantiems skirtumams mažinti“, antroji būtų prevencinė, skirta „atskirų sektorių politikos sąveikai gerinti“, ir trečioji – iniciatyvinė, skirta „teritorinei integracijai stiprinti skatinant bendradarbiavimą“. |
| --- | --- |

3.2.3

Jis primena, kad trečiojoje sanglaudos ataskaitoje Komisija pateikė tris teritorinės sanglaudos politikos dalis, nė vienos iš jų nelaikydama svarbesne už kitas; pirmoji būtų koreguojamoji, skirta „esantiems skirtumams mažinti“, antroji būtų prevencinė, skirta „atskirų sektorių politikos sąveikai gerinti“, ir trečioji – iniciatyvinė, skirta „teritorinei integracijai stiprinti skatinant bendradarbiavimą“.

| 3.2.4 | Šis trinaris EESRK atrodo tinkamas, tačiau Komitetas nori pabrėžti, kad teritorinė sanglauda jokiu būdu negali tapti tik papildomu jau vykdomos ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos elementu. Iš esmės, teritorinė strategija turi būti apibrėžta Europos, nacionaliniu, regioniniu ir net vietos lygmeniu ir turėtų apimti visas politikos sritis (13). |
| --- | --- |

3.2.4

Šis trinaris EESRK atrodo tinkamas, tačiau Komitetas nori pabrėžti, kad teritorinė sanglauda jokiu būdu negali tapti tik papildomu jau vykdomos ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos elementu. Iš esmės, teritorinė strategija turi būti apibrėžta Europos, nacionaliniu, regioniniu ir net vietos lygmeniu ir turėtų apimti visas politikos sritis (13).

13

| 3.2.5 | Sąjungos struktūrinės politikos (kaip ji apibrėžta Žaliojoje knygoje) atžvilgiu, Komitetas pasisako už labiau kompleksišką fondų naudojimą neapsiribojant vien tik būtinu jų koordinavimu. |
| --- | --- |

3.2.5

Sąjungos struktūrinės politikos (kaip ji apibrėžta Žaliojoje knygoje) atžvilgiu, Komitetas pasisako už labiau kompleksišką fondų naudojimą neapsiribojant vien tik būtinu jų koordinavimu.

3.3   Teritorinės veiklos mastas ir sritis

Teritorinės veiklos mastas ir sritis

| 3.3.1 | EESRK stebina tai, kad Komisija daugialygmenį valdymą pateikia tik kaip galimybę, nes Komitetas mano, kad tai yra būtinybė, kurios veiksmingumas įrodytas ir kuri palaipsniui Europos Sąjungoje tampa valdymo principu. |
| --- | --- |

3.3.1

EESRK stebina tai, kad Komisija daugialygmenį valdymą pateikia tik kaip galimybę, nes Komitetas mano, kad tai yra būtinybė, kurios veiksmingumas įrodytas ir kuri palaipsniui Europos Sąjungoje tampa valdymo principu.

| 3.3.2 | Jis pritaria kompleksiško problemų sprendimo pasiūlymui, tačiau konstatuoja (kaip buvo nurodyta), kad jis turi tapti konkrečiomis priemonėmis, pavyzdžiui, fondų, susijusių su Sąjungos struktūrine politika, integracija. Komitetas apgailestaudamas pabrėžia, kad dabartinė veikla šiuo atžvilgiu labai atsilieka nuo ankstesnių programavimo laikotarpių praktikos. Sugriežtinus atskaitomybės, finansinių operacijų ir audito taisykles, atsirado daug papildomų administracinės kontrolės elementų, todėl procedūros finansavimui gauti tapo dar sudėtingesnės. |
| --- | --- |

3.3.2

Jis pritaria kompleksiško problemų sprendimo pasiūlymui, tačiau konstatuoja (kaip buvo nurodyta), kad jis turi tapti konkrečiomis priemonėmis, pavyzdžiui, fondų, susijusių su Sąjungos struktūrine politika, integracija. Komitetas apgailestaudamas pabrėžia, kad dabartinė veikla šiuo atžvilgiu labai atsilieka nuo ankstesnių programavimo laikotarpių praktikos. Sugriežtinus atskaitomybės, finansinių operacijų ir audito taisykles, atsirado daug papildomų administracinės kontrolės elementų, todėl procedūros finansavimui gauti tapo dar sudėtingesnės.

3.4   Ar Europos Sąjunga gali skatinti teritorinį bendradarbiavimą? Kaip ji gali tai daryti laikydamasi subsidiarumo principo?

Ar Europos Sąjunga gali skatinti teritorinį bendradarbiavimą? Kaip ji gali tai daryti laikydamasi subsidiarumo principo?

| 3.4.1 | EESRK nuomone, kertinis veiksmingos teritorinės sanglaudos įgyvendinimo akmuo yra, visų pirma, būtinybė nustatyti tinkamas valdymo sistemas, kad po to būtų galima pereiti prie kompleksiško sudėtingų situacijų valdymo atsižvelgiant į:






  — | skirtingų teritorinių lygmenų dalyvavimą ir sprendimų priėmimą, |
| --- | --- | --- |

3.4.1

EESRK nuomone, kertinis veiksmingos teritorinės sanglaudos įgyvendinimo akmuo yra, visų pirma, būtinybė nustatyti tinkamas valdymo sistemas, kad po to būtų galima pereiti prie kompleksiško sudėtingų situacijų valdymo atsižvelgiant į:

—

skirtingų teritorinių lygmenų dalyvavimą ir sprendimų priėmimą,

| — | sprendimų priėmimo centrų, turinčių specifinių bruožų ir savo prioritetinių tikslų, įvairovę. |
| --- | --- |

—

sprendimų priėmimo centrų, turinčių specifinių bruožų ir savo prioritetinių tikslų, įvairovę.

| 3.4.2 | Metodas „iš apačios į viršų“, kuris remiasi piliečių dalyvavimu, skatina Bendrijos ir nacionalinės politikos integraciją kaip tik todėl, kad organizuotos pilietinės visuomenės organizacijų požiūris į politiką ir veiksmus yra holistinis ir skiriasi nuo valdžios institucijų, atsakingų už sektorių politiką nacionaliniu ir Europos lygmeniu, požiūrio. Šis požiūris visiškai atitinka visas subsidiarumo formas. |
| --- | --- |

3.4.2

Metodas „iš apačios į viršų“, kuris remiasi piliečių dalyvavimu, skatina Bendrijos ir nacionalinės politikos integraciją kaip tik todėl, kad organizuotos pilietinės visuomenės organizacijų požiūris į politiką ir veiksmus yra holistinis ir skiriasi nuo valdžios institucijų, atsakingų už sektorių politiką nacionaliniu ir Europos lygmeniu, požiūrio. Šis požiūris visiškai atitinka visas subsidiarumo formas.

| 3.4.3 | EESRK dar kartą pakartoja savo raginimą parengti tikslią darbotvarkę, kurioje būtų detalizuoti tikslai ir veiksmai trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais (14) ir įtraukti institucijų ir dalyvaujančių šalių Europos ir nacionaliniu lygmeniu jau įgyvendinti ar numatomi įgyvendinti įsipareigojimai ir veiksmai. |
| --- | --- |

3.4.3

EESRK dar kartą pakartoja savo raginimą parengti tikslią darbotvarkę, kurioje būtų detalizuoti tikslai ir veiksmai trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais (14) ir įtraukti institucijų ir dalyvaujančių šalių Europos ir nacionaliniu lygmeniu jau įgyvendinti ar numatomi įgyvendinti įsipareigojimai ir veiksmai.

14

3.5   Kokių galėtų būti teritorinio politinių priemonių masto skirtumų atsižvelgiant į sprendžiamų problemų pobūdį?

Kokių galėtų būti teritorinio politinių priemonių masto skirtumų atsižvelgiant į sprendžiamų problemų pobūdį?

| 3.5.1 | EESRK mano, kad vienas iš konkrečiausių ir prioritetinių teritorinės sanglaudos įgyvendinimo būdų yra užtikrinti, kad visi Europos Sąjungos piliečiai, nepaisant jų gyvenamosios ar darbo vietos, galėtų naudotis VESP ir BITSP
   (15). Būtent šios sritys reikalauja stiprios sąveikos tarp politikos ir veiksmingo daugialygmenio valdymo. Šiuo metu padėtis toli gražu nepatenkinama, ypač kalbant apie silpniausias teritorijas ir jų gyventojus arba ekonominės ir socialinės veiklos vykdytojus. |
| --- | --- |

3.5.1

EESRK mano, kad vienas iš konkrečiausių ir prioritetinių teritorinės sanglaudos įgyvendinimo būdų yra užtikrinti, kad visi Europos Sąjungos piliečiai, nepaisant jų gyvenamosios ar darbo vietos, galėtų naudotis VESP ir BITSP
   (15). Būtent šios sritys reikalauja stiprios sąveikos tarp politikos ir veiksmingo daugialygmenio valdymo. Šiuo metu padėtis toli gražu nepatenkinama, ypač kalbant apie silpniausias teritorijas ir jų gyventojus arba ekonominės ir socialinės veiklos vykdytojus.

užtikrinti

galėtų naudotis VESP ir BITSP

15

| 3.5.2 | EESRK dar karta ragina Bendrijos lygmeniu „apibrėžti bendras gaires, bendrus standartus, kurie turėtų būti nustatyti visoms visuotinės svarbos paslaugoms (ekonominėms ir neekonominėms), įskaitant ir visuotinės svarbos socialines paslaugas. Visa tai turėtų būti numatyta pagrindų direktyvoje, kuri turėtų būti priimta pagal bendro sprendimo procedūrą ir kurioje galėtų būti nustatyta Bendrijos sistema, pritaikyta prie konkrečių VSSP savybių“ (16). |
| --- | --- |

3.5.2

EESRK dar karta ragina Bendrijos lygmeniu „apibrėžti bendras gaires, bendrus standartus, kurie turėtų būti nustatyti visoms visuotinės svarbos paslaugoms (ekonominėms ir neekonominėms), įskaitant ir visuotinės svarbos socialines paslaugas. Visa tai turėtų būti numatyta pagrindų direktyvoje, kuri turėtų būti priimta pagal bendro sprendimo procedūrą ir kurioje galėtų būti nustatyta Bendrijos sistema, pritaikyta prie konkrečių VSSP savybių“ (16).

16

3.6   Ar vietovėms, kurioms būdingi tam tikri geografiniai ypatumai, reikia specialių politinių priemonių? Jei taip, kokių?

Ar vietovėms, kurioms būdingi tam tikri geografiniai ypatumai, reikia specialių politinių priemonių? Jei taip, kokių?

| 3.6.1 | Siekdamas užtikrinti „tikrai lygias galimybes visose teritorijose“ EESRK rekomenduoja patvirtinti specialią politiką, skirtą nuolatinių sunkumų turintiems regionams, įskaitant ir atokiausius regionus, kuri būtų grindžiama nuolatinumo (ilgalaikės priemonės), pozityvios diskriminacijos (lėšų iš biudžeto skyrimas ir tam tikrų teisinių lengvatų numatymas taikant bendruosius principus) ir proporcingumo (priemonių mastas ir jų poveikis kiekvienu konkrečiu atveju) principais, kad būtų tikrai atsižvelgta į skirtingas situacijas (17). |
| --- | --- |

3.6.1

Siekdamas užtikrinti „tikrai lygias galimybes visose teritorijose“ EESRK rekomenduoja patvirtinti specialią politiką, skirtą nuolatinių sunkumų turintiems regionams, įskaitant ir atokiausius regionus, kuri būtų grindžiama nuolatinumo (ilgalaikės priemonės), pozityvios diskriminacijos (lėšų iš biudžeto skyrimas ir tam tikrų teisinių lengvatų numatymas taikant bendruosius principus) ir proporcingumo (priemonių mastas ir jų poveikis kiekvienu konkrečiu atveju) principais, kad būtų tikrai atsižvelgta į skirtingas situacijas (17).

17

| 3.6.2 | Šiuose regionuose, kuriuose kuriant ir įgyvendinant finansinius projektus būtinai reikalingos papildomos pastangos, Europos Sąjunga neturėtų pasisavinti vietos ir regionų valdžios institucijų ar socialinių ir ekonominių partnerių vaidmens, o apsiriboti tik visokeriopu jų skatinimu bendradarbiauti ir veikti bendru sutarimu. |
| --- | --- |

3.6.2

Šiuose regionuose, kuriuose kuriant ir įgyvendinant finansinius projektus būtinai reikalingos papildomos pastangos, Europos Sąjunga neturėtų pasisavinti vietos ir regionų valdžios institucijų ar socialinių ir ekonominių partnerių vaidmens, o apsiriboti tik visokeriopu jų skatinimu bendradarbiauti ir veikti bendru sutarimu.

3.7   Geresnis bendradarbiavimas

Geresnis bendradarbiavimas

| 3.7.1 | EESRK įsitikinęs, kad bendradarbiavimas yra vienas iš Europos socialinio modelio ramsčių ir esminė integracijos priemonė. |
| --- | --- |

3.7.1

EESRK įsitikinęs, kad bendradarbiavimas yra vienas iš Europos socialinio modelio ramsčių ir esminė integracijos priemonė.

| 3.7.2 | Jis mano, kad teritorinis bendradarbiavimas susiduria su kliūtimis, atsirandančiomis dėl įvairių lygių valdžios institucijų nenoro bendradarbiauti ir dalintis praktine patirtimi. ES privalo skatinti bendradarbiavimo kultūrą regionuose lengvindama ir paprastindama jau naudojamų priemonių kaip, pavyzdžiui, partnerystė, procedūras. |
| --- | --- |

3.7.2

Jis mano, kad teritorinis bendradarbiavimas susiduria su kliūtimis, atsirandančiomis dėl įvairių lygių valdžios institucijų nenoro bendradarbiauti ir dalintis praktine patirtimi. ES privalo skatinti bendradarbiavimo kultūrą regionuose lengvindama ir paprastindama jau naudojamų priemonių kaip, pavyzdžiui, partnerystė, procedūras.

| 3.7.3 | EESRK pripažįsta dviejų pirmųjų teritorinio bendradarbiavimo tikslo programų – tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo – indėlį. Tačiau jis pabrėžia Komisijos Žaliojoje knygoje pamiršto tarpregioninio bendradarbiavimo svarbą, kadangi tai yra svarbi keitimosi patirtimi ir gerąją praktika tarp negretimų regionų, siekiančių tų pačių tikslų, priemonė. |
| --- | --- |

3.7.3

EESRK pripažįsta dviejų pirmųjų teritorinio bendradarbiavimo tikslo programų – tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo – indėlį. Tačiau jis pabrėžia Komisijos Žaliojoje knygoje pamiršto tarpregioninio bendradarbiavimo svarbą, kadangi tai yra svarbi keitimosi patirtimi ir gerąją praktika tarp negretimų regionų, siekiančių tų pačių tikslų, priemonė.

3.8   Kokį vaidmenį skatinant ir stiprinant teritorinį bendradarbiavimą turėtų atlikti Europos Komisija?

Kokį vaidmenį skatinant ir stiprinant teritorinį bendradarbiavimą turėtų atlikti Europos Komisija?

| 3.8.1 | EESRK įsitikinęs, kad teritorinė sanglauda turėtų būti galimybė menkiausiai finansuojamose teritorijose esantiems ūkio subjektams ir asmenims įgyvendinti jų pačių sukurtą vystymosi strategiją, o ne tik būti priklausomiems ir laukti naujų finansinių kompensacijų. Siekiant paskatinti juos tenkinti savo poreikius ir kurti projektus, turi būti sudaryta galimybė naudotis specialiais naujovių ir gerosios patirties mainų tinklais kartu su kitais ūkio subjektais iš teritorijų, susiduriančių su tais pačiais geografiniais, klimatiniais ar demografiniais iššūkiais. |
| --- | --- |

3.8.1

EESRK įsitikinęs, kad teritorinė sanglauda turėtų būti galimybė menkiausiai finansuojamose teritorijose esantiems ūkio subjektams ir asmenims įgyvendinti jų pačių sukurtą vystymosi strategiją, o ne tik būti priklausomiems ir laukti naujų finansinių kompensacijų. Siekiant paskatinti juos tenkinti savo poreikius ir kurti projektus, turi būti sudaryta galimybė naudotis specialiais naujovių ir gerosios patirties mainų tinklais kartu su kitais ūkio subjektais iš teritorijų, susiduriančių su tais pačiais geografiniais, klimatiniais ar demografiniais iššūkiais.

| 3.8.2 | Todėl EESRK ragina Komisiją tarpregioninio bendradarbiavimo programoje INTERREG IV C daugiau dėmesio skirti teritorinėms, socialinėms ir politinėms naujovėms, stiprinti bendradarbiavimą pagal EŽŪKPF 4 kryptį, skirtą programai LEADER, ir imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų palengvintas skirtų lėšų įsisavinimas. |
| --- | --- |

3.8.2

Todėl EESRK ragina Komisiją tarpregioninio bendradarbiavimo programoje INTERREG IV C daugiau dėmesio skirti teritorinėms, socialinėms ir politinėms naujovėms, stiprinti bendradarbiavimą pagal EŽŪKPF 4 kryptį, skirtą programai LEADER, ir imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų palengvintas skirtų lėšų įsisavinimas.

3.9   Ar reikalingos naujos teritorinio bendradarbiavimo formos?

Ar reikalingos naujos teritorinio bendradarbiavimo formos?

| 3.9.1 | EESRK pasisako už tai, kad, baigus struktūrinės politikos vidurio laikotarpio persvarstymą, būtų vėl vykdomos Bendrijos iniciatyvinės programos. Tokių veiksmingų programų, kaip, pavyzdžiui, UURBAN, EQUAL, Interprise ir kt., panaikinimas buvo praradimas tiek teminio teritorinio bendradarbiavimo, tiek ir socialinių naujovių srityje, kadangi jų vaidmens neatliko nei fondų įtraukimas (angl. mainstreaming), nei kitos priemonės. |
| --- | --- |

3.9.1

EESRK pasisako už tai, kad, baigus struktūrinės politikos vidurio laikotarpio persvarstymą, būtų vėl vykdomos Bendrijos iniciatyvinės programos. Tokių veiksmingų programų, kaip, pavyzdžiui, UURBAN, EQUAL, Interprise ir kt., panaikinimas buvo praradimas tiek teminio teritorinio bendradarbiavimo, tiek ir socialinių naujovių srityje, kadangi jų vaidmens neatliko nei fondų įtraukimas (angl. mainstreaming), nei kitos priemonės.

mainstreaming

| 3.9.2 | EESRK pabrėžia, kad įprastas teritorinio bendradarbiavimo formas būtina atitinkamai pritaikyti prie ypatingų greta didžiųjų žemynų esančių regionų, pavyzdžiui, Karibų jūroje ar Indijos vandenyne esančių salų arba regionų, kurie ribojasi su rytinėmis ES sienomis, geografinių sąlygų. |
| --- | --- |

3.9.2

EESRK pabrėžia, kad įprastas teritorinio bendradarbiavimo formas būtina atitinkamai pritaikyti prie ypatingų greta didžiųjų žemynų esančių regionų, pavyzdžiui, Karibų jūroje ar Indijos vandenyne esančių salų arba regionų, kurie ribojasi su rytinėmis ES sienomis, geografinių sąlygų.

3.10   Ar būtina kurti naujas teisines ir valdymo priemones bendradarbiavimui (taip pat ir regionuose prie išorės sienų) lengvinti?

Ar būtina kurti naujas teisines ir valdymo priemones bendradarbiavimui (taip pat ir regionuose prie išorės sienų) lengvinti?

| 3.10.1 | EESRK ryžtingai palaiko Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) kūrimą. Jis pasisako už nacionalinių teisės aktų pritaikymą taip, kad jos galėtų veikti visoje ES. Kadangi jos tik pradedamos kurti, EESRK mano, kad dar anksti kalbėti apie jų naudą ir mąstyti apie dar kitas naujas priemones. Šią veiklą būtų galima įtraukti į pirmiau pateiktą gairių sąrašą. |
| --- | --- |

3.10.1

EESRK ryžtingai palaiko Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) kūrimą. Jis pasisako už nacionalinių teisės aktų pritaikymą taip, kad jos galėtų veikti visoje ES. Kadangi jos tik pradedamos kurti, EESRK mano, kad dar anksti kalbėti apie jų naudą ir mąstyti apie dar kitas naujas priemones. Šią veiklą būtų galima įtraukti į pirmiau pateiktą gairių sąrašą.

3.11   Geresnis koordinavimas

Geresnis koordinavimas

| 3.11.1 | EESRK mano, kad teritorinę sanglaudą tobulinti galima remiantis strateginiu teritorijų vystymo požiūriu ir geresniu intervencinių veiksmų derinimu, kadangi jokia politika viena pati negali panaikinti visų teritorijų tarpusavio skirtumų, kuriuos sukėlė sektorių politika ir nevaldomos dabartinio vystymosi modelio tendencijos. |
| --- | --- |

3.11.1

EESRK mano, kad teritorinę sanglaudą tobulinti galima remiantis strateginiu teritorijų vystymo požiūriu ir geresniu intervencinių veiksmų derinimu, kadangi jokia politika viena pati negali panaikinti visų teritorijų tarpusavio skirtumų, kuriuos sukėlė sektorių politika ir nevaldomos dabartinio vystymosi modelio tendencijos.

strateginiu

3.12   Kaip galima pagerinti teritorinės ir sektorių politikos koordinavimą?

Kaip galima pagerinti teritorinės ir sektorių politikos koordinavimą?

| 3.12.1 | EESRK pabrėžia, kad visa Europos Sąjungos politika turi skatinti siekti socialinės sanglaudos tikslo, o teritorijose – geriau darnaus ekonomikos vystymosi (18). |
| --- | --- |

3.12.1

EESRK pabrėžia, kad visa Europos Sąjungos politika turi skatinti siekti socialinės sanglaudos tikslo, o teritorijose – geriau darnaus ekonomikos vystymosi (18).

18

| 3.12.2 | Teritorinei sanglaudai reikalingas išankstinis visos sektorių politikos ir skirtingų valdymo lygmenų, pradedant vietos ir baigiant ES, įvertinimas. |
| --- | --- |

3.12.2

Teritorinei sanglaudai reikalingas išankstinis visos sektorių politikos ir skirtingų valdymo lygmenų, pradedant vietos ir baigiant ES, įvertinimas.

3.13   Įkurių kuriamų sektorių politikos sričių poveikį teritorijoms reikėtų atkreipti daugiau dėmesio? Atsižvelgus į tai, kokias priemones būtų galima parengti?

Įkurių kuriamų sektorių politikos sričių poveikį teritorijoms reikėtų atkreipti daugiau dėmesio? Atsižvelgus į tai, kokias priemones būtų galima parengti?

| 3.13.1 | Komitetas, kaip ir Europos Parlamentas, mano, kad, būtinas kompleksiškas požiūris į Bendrijos politiką, t. y., teritorinį aspektą reikia įtraukti į transporto, aplinkosaugos, žemės ūkio, energetikos, konkurencijos ir mokslinių tyrimų politikos sritis. |
| --- | --- |

3.13.1

Komitetas, kaip ir Europos Parlamentas, mano, kad, būtinas kompleksiškas požiūris į Bendrijos politiką, t. y., teritorinį aspektą reikia įtraukti į transporto, aplinkosaugos, žemės ūkio, energetikos, konkurencijos ir mokslinių tyrimų politikos sritis.

| 3.13.2 | Jis rekomenduoja svarstant bendrosios žemės ūkio politikos ateities klausimus būtinai atsižvelgti į teritorinę sanglaudą, kadangi jos ekonominiai, aplinkos ir kraštovaizdžio aspektai daro didžiulį poveikį visai Europos teritorijai. |
| --- | --- |

3.13.2

Jis rekomenduoja svarstant bendrosios žemės ūkio politikos ateities klausimus būtinai atsižvelgti į teritorinę sanglaudą, kadangi jos ekonominiai, aplinkos ir kraštovaizdžio aspektai daro didžiulį poveikį visai Europos teritorijai.

| 3.13.3 | Europos Sąjungos teisė, politika ir programos turėtų būti analizuojamos per jų įtakos teritorinei sanglaudai prizmę. Komisijai tenka ypatinga atsakomybė atliekant šį poveikio vertinimą, kuriame turėtų aktyviai dalyvauti visos suinteresuotos ir susijusios šalys. Reikėtų nustatyti tinkamiausius tyrimo ir vertinimo kriterijus (19). |
| --- | --- |

3.13.3

Europos Sąjungos teisė, politika ir programos turėtų būti analizuojamos per jų įtakos teritorinei sanglaudai prizmę. Komisijai tenka ypatinga atsakomybė atliekant šį poveikio vertinimą, kuriame turėtų aktyviai dalyvauti visos suinteresuotos ir susijusios šalys. Reikėtų nustatyti tinkamiausius tyrimo ir vertinimo kriterijus (19).

19

3.14   Kaip būtų galima geriau suderinti teritorinės politikos kryptis?

Kaip būtų galima geriau suderinti teritorinės politikos kryptis?

| 3.14.1 | EESRK rekomenduoja aktyviau derinti šias kryptis ir siūlo Ministrų Tarybai taikyti teritorinei sanglaudai atvirąjį koordinavimo metodą (20), t. y. remtis konkrečiomis gairėmis, po to atlikti patikrą ir partnerių atliekamą patikrą, keistis gerąja patirtimi ir rodikliais bei užtikrinti visų suinteresuotų šalių dalyvavimą. Jis siūlo daugialygmenį valdymą ir koordinavimą tarp sektorių pripažinti šio metodo, kai jis bus įgyvendinamas, gairėmis. |
| --- | --- |

3.14.1

EESRK rekomenduoja aktyviau derinti šias kryptis ir siūlo Ministrų Tarybai taikyti teritorinei sanglaudai atvirąjį koordinavimo metodą (20), t. y. remtis konkrečiomis gairėmis, po to atlikti patikrą ir partnerių atliekamą patikrą, keistis gerąja patirtimi ir rodikliais bei užtikrinti visų suinteresuotų šalių dalyvavimą. Jis siūlo daugialygmenį valdymą ir koordinavimą tarp sektorių pripažinti šio metodo, kai jis bus įgyvendinamas, gairėmis.

20

| 3.14.2 | Atvirojo koordinavimo metodo įgyvendinimą būtų galima įrašyti į pirmiau pasiūlytą gairių sąrašą. |
| --- | --- |

3.14.2

Atvirojo koordinavimo metodo įgyvendinimą būtų galima įrašyti į pirmiau pasiūlytą gairių sąrašą.

3.15   Kaip, stengiantis gerinti teritorinę sanglaudą, pasiekti, kad Bendrijos politikos ir nacionalinės politikos kryptys papildytų viena kitą?

Kaip, stengiantis gerinti teritorinę sanglaudą, pasiekti, kad Bendrijos politikos ir nacionalinės politikos kryptys papildytų viena kitą?

| 3.15.1 | EESRK pabrėžia valstybių narių pažangą, padarytą neoficialiuose už miestų plėtrą ir teritorinę sanglaudą atsakingų ministrų susitikimuose Leipcige, Azorų salose ir Marselyje. Komitetas ragina, laikantis Teritorinės darbotvarkės įsipareigojimų, pradėti savanorišką nacionalinės politikos koordinavimą ir sektorių politikos integravimą ir skatinti regionų ir vietos valdžios institucijas imtis šių veiksmų. Jis primena, kad bet kuriai, net ir neturinčiai didelių pranašumų, Europos teritorijai būtina taikyti koordinuotą taktiką, kad būtų išsaugotas jos kultūrinis ir gamtinis paveldas. |
| --- | --- |

3.15.1

EESRK pabrėžia valstybių narių pažangą, padarytą neoficialiuose už miestų plėtrą ir teritorinę sanglaudą atsakingų ministrų susitikimuose Leipcige, Azorų salose ir Marselyje. Komitetas ragina, laikantis Teritorinės darbotvarkės įsipareigojimų, pradėti savanorišką nacionalinės politikos koordinavimą ir sektorių politikos integravimą ir skatinti regionų ir vietos valdžios institucijas imtis šių veiksmų. Jis primena, kad bet kuriai, net ir neturinčiai didelių pranašumų, Europos teritorijai būtina taikyti koordinuotą taktiką, kad būtų išsaugotas jos kultūrinis ir gamtinis paveldas.

3.16   Naujos teritorinės partnerystės

Naujos teritorinės partnerystės

| 3.16.1 | EESRK mano, kad būtina teritorinės sanglaudos sąlyga yra kuo gausesnis suinteresuotų dalyvių skaičius rengiant ir įgyvendinant visas politikos kryptis. |
| --- | --- |

3.16.1

EESRK mano, kad būtina teritorinės sanglaudos sąlyga yra kuo gausesnis suinteresuotų dalyvių skaičius rengiant ir įgyvendinant visas politikos kryptis.

| 3.16.2 | Vienas iš pagrindinių teritorinio valdymo ramsčių turi būti socialinis dialogas. Siekdamas aktyvesnio socialinių partnerių dalyvavimo, EESRK rekomenduoja Komisijai pritarti teritoriniam socialiniam dialogui ir skatinti jį. |
| --- | --- |

3.16.2

Vienas iš pagrindinių teritorinio valdymo ramsčių turi būti socialinis dialogas. Siekdamas aktyvesnio socialinių partnerių dalyvavimo, EESRK rekomenduoja Komisijai pritarti teritoriniam socialiniam dialogui ir skatinti jį.

socialinis dialogas

| 3.16.3 | EESRK teigiamai vertina atsakingų ministrų poziciją, kurie pirmojoje veiksmų programoje (21) pabrėžė esą „įsitikinę, kad daugialygmenis valdymas yra pagrindinė priemonė užtikrinant suderintą teritorijų planavimą ES“ ir nutarė „susitikti su suinteresuotais subjektais bei vietos ir regionų valdžios atstovais ir aptarti Teritorinėje darbotvarkėje įtvirtintų prioritetų įgyvendinimą“. |
| --- | --- |

3.16.3

EESRK teigiamai vertina atsakingų ministrų poziciją, kurie pirmojoje veiksmų programoje (21) pabrėžė esą „įsitikinę, kad daugialygmenis valdymas yra pagrindinė priemonė užtikrinant suderintą teritorijų planavimą ES“ ir nutarė „susitikti su suinteresuotais subjektais bei vietos ir regionų valdžios atstovais ir aptarti Teritorinėje darbotvarkėje įtvirtintų prioritetų įgyvendinimą“.

21

3.17   Ar siekiant teritorinės sanglaudos reikia į politikos formavimą įtraukti naujų dalyvių, pavyzdžiui, socialinės ekonomikos atstovų, vietos suinteresuotų subjektų, savanorių organizacijų ar NVO?

Ar siekiant teritorinės sanglaudos reikia į politikos formavimą įtraukti naujų dalyvių, pavyzdžiui, socialinės ekonomikos atstovų, vietos suinteresuotų subjektų, savanorių organizacijų ar NVO?

| 3.17.1 | Teritoriniai vystymosi paktai yra įdomus metodas, kadangi sąlygų ir konkrečių iššūkių įvairovė reikalauja skirtingų priemonių ir kompetencijos, taip pat visų šalių, ypač socialinių partnerių, socialinės ekonomikos ir NVO, veikiančių socialinėje, aplinkos, vietos vystymosi, vyrų ir moterų lygybės, taip pat mokymosi visą gyvenimą srityse, dalyvavimo. |
| --- | --- |

3.17.1

Teritoriniai vystymosi paktai yra įdomus metodas, kadangi sąlygų ir konkrečių iššūkių įvairovė reikalauja skirtingų priemonių ir kompetencijos, taip pat visų šalių, ypač socialinių partnerių, socialinės ekonomikos ir NVO, veikiančių socialinėje, aplinkos, vietos vystymosi, vyrų ir moterų lygybės, taip pat mokymosi visą gyvenimą srityse, dalyvavimo.

visų šalių, ypač socialinių partnerių, socialinės ekonomikos ir NVO

| 3.17.2 | Kadangi dėl finansų ir ekonomikos krizės šiuo metu daug kur vyksta įmonių restruktūrizavimas, labai svarbu tose teritorijose kuo skubiau įdiegti tokio pobūdžio paktus. |
| --- | --- |

3.17.2

Kadangi dėl finansų ir ekonomikos krizės šiuo metu daug kur vyksta įmonių restruktūrizavimas, labai svarbu tose teritorijose kuo skubiau įdiegti tokio pobūdžio paktus.

| 3.17.3 | EESRK pritaria Regionų komiteto iškeltai minčiai, kad partnerystė tarp vietos bei regionų valdžios institucijų ir socialinės ekonomikos organizacijų gali būti svarbi veiksmingo kaimų, miestų, regionų ir kitų teritorinių vienetų socialinio ekonominio vystymosi ir teritorinės sanglaudos skatinimo priemonė. Į šią partnerystę būtina įtraukti ir visus susijusius naujuosius pilietinės visuomenės dalyvius. |
| --- | --- |

3.17.3

EESRK pritaria Regionų komiteto iškeltai minčiai, kad partnerystė tarp vietos bei regionų valdžios institucijų ir socialinės ekonomikos organizacijų gali būti svarbi veiksmingo kaimų, miestų, regionų ir kitų teritorinių vienetų socialinio ekonominio vystymosi ir teritorinės sanglaudos skatinimo priemonė. Į šią partnerystę būtina įtraukti ir visus susijusius naujuosius pilietinės visuomenės dalyvius.

| 3.17.4 | EESRK atkreipia dėmesį į socialinės ekonomikos, kurios srityje dirba 10 proc. Europos įmonių, svarbą. Jis primygtinai pabrėžia, kad ji atlieka reikšmingą vaidmenį tiek sanglaudos, tiek ir tvaraus vystymosi procesuose, kurdama naujas darbo vietas teritorijose, skatindama kaimo vietovių vystymąsi, kurdama socialines vertybes ir dalyvaudama sektorių ir teritorijų restruktūrizavimo veikloje (22). |
| --- | --- |

3.17.4

EESRK atkreipia dėmesį į socialinės ekonomikos, kurios srityje dirba 10 proc. Europos įmonių, svarbą. Jis primygtinai pabrėžia, kad ji atlieka reikšmingą vaidmenį tiek sanglaudos, tiek ir tvaraus vystymosi procesuose, kurdama naujas darbo vietas teritorijose, skatindama kaimo vietovių vystymąsi, kurdama socialines vertybes ir dalyvaudama sektorių ir teritorijų restruktūrizavimo veikloje (22).

22

3.18   Kaip galima pasiekti pageidaujamą dalyvavimo lygį?

Kaip galima pasiekti pageidaujamą dalyvavimo lygį?

| 3.18.1 | EESRK mano, kad tinkamai struktūruotos konsultacijos gali sukurti naudingą partnerystę su nevyriausybiniais ir socialiniais partneriais visose teritorinės sanglaudos grandyse (apibrėžimas, eiga ir įvertinimas) (23). |
| --- | --- |

3.18.1

EESRK mano, kad tinkamai struktūruotos konsultacijos gali sukurti naudingą partnerystę su nevyriausybiniais ir socialiniais partneriais visose teritorinės sanglaudos grandyse (apibrėžimas, eiga ir įvertinimas) (23).

23

| 3.18.2 | Geram daugialygmeniam valdymui taip pat reikalinga partnerystė su pilietinės visuomenės organizacijomis, atstovaujančiomis regionų ir vietos lygmeniui. Savo veiksmais šios organizacijos galėtų prisidėti prie pilietinės visuomenės dalyvavimo modelio vystymo nustatant politikos, kuri stiprina teritorinę sanglaudą, koncepciją ir ją įgyvendinant (24). |
| --- | --- |

3.18.2

Geram daugialygmeniam valdymui taip pat reikalinga partnerystė su pilietinės visuomenės organizacijomis, atstovaujančiomis regionų ir vietos lygmeniui. Savo veiksmais šios organizacijos galėtų prisidėti prie pilietinės visuomenės dalyvavimo modelio vystymo nustatant politikos, kuri stiprina teritorinę sanglaudą, koncepciją ir ją įgyvendinant (24).

24

| 3.18.3 | Todėl regionų ir vietos organizuotai pilietinei visuomenei reikėtų sudaryti galimybę atsakingai ir skaidriai dalyvauti apibrėžiant ir įgyvendinant teritorinės sanglaudos politiką ir veiksmus (25). |
| --- | --- |

3.18.3

Todėl regionų ir vietos organizuotai pilietinei visuomenei reikėtų sudaryti galimybę atsakingai ir skaidriai dalyvauti apibrėžiant ir įgyvendinant teritorinės sanglaudos politiką ir veiksmus (25).

25

3.19   Teritorinės sanglaudos supratimo gerinimas

Teritorinės sanglaudos supratimo gerinimas

| 3.19.1 | Siekdamas pagerinti piliečių supratimą apie teritorinę sanglaudą, EESRK pabrėžia būtinybę rengti nuolatines diskusijas visais lygmenimis patikslinant būsimus teritorinės sanglaudos iššūkius ir pasirinktas strategijas. Šių diskusijų tikslas turėtų būti naujas sutarimas teritorinės sanglaudos srityje, pagrįstas bendrais visų suinteresuotų šalių, ypač pilietinės visuomenės organizacijų, įsipareigojimais. |
| --- | --- |

3.19.1

Siekdamas pagerinti piliečių supratimą apie teritorinę sanglaudą, EESRK pabrėžia būtinybę rengti nuolatines diskusijas visais lygmenimis patikslinant būsimus teritorinės sanglaudos iššūkius ir pasirinktas strategijas. Šių diskusijų tikslas turėtų būti naujas sutarimas teritorinės sanglaudos srityje, pagrįstas bendrais visų suinteresuotų šalių, ypač pilietinės visuomenės organizacijų, įsipareigojimais.

nuolatines diskusijas

3.20   Kokie kiekybiniai ir (arba) kokybiniai rodikliai turėtų būti nustatyti Bendrijos lygmeniu teritorinės sanglaudos ypatumams ir tendencijoms stebėti?

Kokie kiekybiniai ir (arba) kokybiniai rodikliai turėtų būti nustatyti Bendrijos lygmeniu teritorinės sanglaudos ypatumams ir tendencijoms stebėti?

| 3.20.1 | EESRK mano, kad būtina nustatyti naujus „gerovės“ kriterijus, kurie nebūtų griežtai susieti su BVP/BNP, o rodytų gyvenimo kokybės pažangą teritoriniu lygmeniu (26). |
| --- | --- |

3.20.1

EESRK mano, kad būtina nustatyti naujus „gerovės“ kriterijus, kurie nebūtų griežtai susieti su BVP/BNP, o rodytų gyvenimo kokybės pažangą teritoriniu lygmeniu (26).

26

| 3.20.2 | Komitetas laiko, kad reikia skubiai nustatyti naujus vertinimo kriterijus, kuriais remiantis būtų galima parengti naują Europos Sąjungos sanglaudos žemėlapį ir nustatyti, kuriems Bendrijos regionams skirti paramą, kadangi remiantis vieninteliu kriterijumi – BNP vienam gyventojui – neretai atsiranda diskriminacija įgyvendinant struktūrinę politiką. Žmogiškųjų išteklių kvalifikacijos lygis, nevienodos pajamos, infrastruktūros trūkumai, įskaitant galimybės pasinaudoti visuotinės svarbos paslaugomis ir socialine apsauga, stoką, atsilikimas lyginant su Europos ekonomika, demografinė struktūra ir t. t. yra svarbūs veiksniai, į kuriuos būtina atsižvelgti (27). Eurostatas, EPSON ir jų atstovai valstybėse narėse turėtų stengtis sukaupti vientisą išsamesnių ir tikslesnių statistikos duomenų bazę. Šie vertinimo kriterijai ir statistinė bazė taps pagrindu, kuriuo remiantis bus nustatomi pirmiau pasiūlyto atvirojo koordinavimo metodo rodikliai. |
| --- | --- |

3.20.2

Komitetas laiko, kad reikia skubiai nustatyti naujus vertinimo kriterijus, kuriais remiantis būtų galima parengti naują Europos Sąjungos sanglaudos žemėlapį ir nustatyti, kuriems Bendrijos regionams skirti paramą, kadangi remiantis vieninteliu kriterijumi – BNP vienam gyventojui – neretai atsiranda diskriminacija įgyvendinant struktūrinę politiką. Žmogiškųjų išteklių kvalifikacijos lygis, nevienodos pajamos, infrastruktūros trūkumai, įskaitant galimybės pasinaudoti visuotinės svarbos paslaugomis ir socialine apsauga, stoką, atsilikimas lyginant su Europos ekonomika, demografinė struktūra ir t. t. yra svarbūs veiksniai, į kuriuos būtina atsižvelgti (27). Eurostatas, EPSON ir jų atstovai valstybėse narėse turėtų stengtis sukaupti vientisą išsamesnių ir tikslesnių statistikos duomenų bazę. Šie vertinimo kriterijai ir statistinė bazė taps pagrindu, kuriuo remiantis bus nustatomi pirmiau pasiūlyto atvirojo koordinavimo metodo rodikliai.

27

| 3.20.3 | Taip pat reikia atsižvelgti į pačių regionų parengtus metodus, jų sukurtą gerąją patirtį ir skleisti jos pavyzdžius (28). |
| --- | --- |

3.20.3

Taip pat reikia atsižvelgti į pačių regionų parengtus metodus, jų sukurtą gerąją patirtį ir skleisti jos pavyzdžius (28).

28

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Romos sutarties preambulė.

1

(2)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 straipsnis.

2

(3)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3.3 straipsnis.

3

(4)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnis.

4

(5)  Konkurencingesnės ir tvaresnės Europos su įvairiais regionais link, Europos Sąjungos teritorinė darbotvarkė, neoficialus už miestų plėtrą ir teritorinę sanglaudą atsakingų Ministrų Tarybos susitikimas, Leipcigas, 2007 m. gegužės 25 d.

5

Konkurencingesnės ir tvaresnės Europos su įvairiais regionais link

(6)  COM(2008) 616 galutinis

6

(7)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 11 straipsnis.

7

(8)  EESRK nuomonė dėl Ketvirtosios ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos, OL C 120 2008 5 16, p. 73, 2 dalies 1 punktas.

8

Ketvirtosios ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos

(9)  EESRK nuomonė dėl Teritorinės darbotvarkės, OL C 168, 2007 7 20, p. 16.

9

Teritorinės darbotvarkės

(10)  EESRK nuomonė dėl BŽŪP Antrojo ramsčio kaimo vietovių plėtros politikos pokyčių perspektyvos (tolesni veiksmai Zalcburgo konferencijos atžvilgiu), OL C 302, 2004 12 7, p. 53, 2 dalies 4 punktas.

10

(11)  EESRK nuomonė dėl Pramonės kaitos ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, OL C 302, 2004 12 7, p. 41, 1dalies 3 punktas.

11

Pramonės kaitos ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos

(12)  EESRK nuomonė dėl Europos erdvės plėtros perspektyvos (EEPP), OL C 407, 1998 12 28, 2 dalies 5 punktas.

12

Europos erdvės plėtros perspektyvos (EEPP)

(13)  EESRK nuomonė Teritorinė darbotvarkė, OL C 168, 2007 7 20, p. 16.

13

Teritorinė darbotvarkė

(14)  EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Teminės miesto aplinkos strategijos, OL C 318, 2006 12 23, p. 86, 2 dalies 3 punkto 7 pastraipa.

14

Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Teminės miesto aplinkos strategijos

(15)  Atitinkamai: Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos ir Bendrus interesus tenkinančios socialinės paslaugos.

15

Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos

Bendrus interesus tenkinančios socialinės paslaugos

(16)  EESRK nuomonė dėl Ketvirtosios ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos, OL C 120 2008 5 16, p. 73, 3 dalies 4 punktas.

16

Ketvirtosios ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos

(17)  EESRK nuomonė Kaip geriau integruoti regionus, turinčius nuolatinių gamtinių ir struktūrinių kliūčių, OL C 221, 2005 9 8, p. 141.

17

(18)  EESRK nuomonė dėl Teritorinės darbotvarkės, OL C 168,.2007 7 20, p. 16, 7 dalies.2 skyrius.

18

Teritorinės darbotvarkės

(19)  EESRK nuomonė Už naują Europos socialinės veiklos programą, OL C 27, 2009 2 3, p. 99.

19

Už naują Europos socialinės veiklos programą

(20)  EESRK nuomonė dėl Teritorinės darbotvarkės, OL C 168, 2007 7 20, p. 16.

20

(21)  Pirmoji Europos Sąjungos teritorinės sanglaudos įgyvendinimo veiksmų programa, 2007 m. lapkričio 23 d.

21

Pirmoji Europos Sąjungos teritorinės sanglaudos įgyvendinimo veiksmų programa

(22)  Žr. Europos Parlamento ataskaita dėl socialinės ekonomikos (Pranešėja Patrizia Toya, 200/2250(INI) ir Europos Sąjungos socialinė ekonomika (EESRK, 2007 m.)

22

Europos Parlamento ataskaita dėl socialinės ekonomikos

Europos Sąjungos socialinė ekonomika

(23)  EESRK nuomonė dėl Partnerystės įgyvendinant struktūrinius fondus, OL C 10, 2004 1 14, p. 2; EESRK nuomonė Valdymas ir partnerystė nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir regioninės politikos projektų pagrindas OL C ..., 1 dalies 9 ir 10 punktai. (ECO/228).

23

Partnerystės įgyvendinant struktūrinius fondus

Valdymas ir partnerystė nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir regioninės politikos projektų pagrindas

(24)  EESRK nuomonė „Valdymas ir partnerystė nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir regioninės politikos projektų pagrindas“, OL C ..., 1 dalies 2 punktas (ECO/228).

24

(25)  Tokio aktyvaus dalyvavimo pavyzdys yra Teritorinės socialinės atsakomybės (TSA) koncepcija, kurią nustatė Miestų ir regionų už socialinę ekonomiką tinklas (REVES).

25

Teritorinės socialinės atsakomybės

(26)  EESRK nuomonė Už naują Europos socialinės veiklos programą, OL C 27, 2009 2 3, p. 99., 7 dalies 11 skyriaus 1 punktas

26

Už naują Europos socialinės veiklos programą

(27)  EESRK nuomonė dėl Struktūrinės politikos poveikio ir padarinių Europos Sąjungos sanglaudai, OL C 93, 2007 4 27, p. 6, 1 dalies 3 punktas.

27

Struktūrinės politikos poveikio ir padarinių Europos Sąjungos sanglaudai

(28)  Pavyzdžiui, Teritorinės socialinės atsakomybės (TSA) koncepcija, kurią nustatė Miestų ir regionų už socialinę ekonomiką tinklas (REVES).

28

Teritorinės socialinės atsakomybės

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/130

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 92/79/EEB, 92/80/EEB ir 95/59/EB dėl apdorotam tabakui taikomų akcizų struktūros ir tarifų

(COM(2008) 459 galutinis – 2008/0150 (CNS))

2009/C 228/25

Europos Vadovų Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 93 straipsniu, 2008 m. rugsėjo 11 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 92/79/EEB, 92/80/EEB ir 95/59/EB dėl apdorotam tabakui taikomų akcizų struktūros ir tarifų“

Skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 5 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Martin CHREN.

452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 25 d. (kovo 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 32 nariams balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Išvados

Išvados

| 1.1 | Pirmųjų tabako akcizų pagrindinis tikslas buvo išskirtinai fiskalinis, tačiau dabartiniame pasaulyje jų funkcija keičiasi ir jie vis dažniau ir dažniau tampa visuomenės sveikatos ir socialinės politikos priemone. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria Komisijos pastangoms įvertinti ne tik fiskalinį tabako produktų poveikį įgyvendinant akcizų politiką. Naujojoje politikoje dėmesys sutelkiamas į sveikatos politikos tikslus, numatytus Tabako kontrolės pagrindų konvencijoje, kurią Europos Sąjunga oficialiai pasirašė 2005 m., todėl ji tapo privaloma nustatant vėlesnę ES politiką. |
| --- | --- |

1.1

Pirmųjų tabako akcizų pagrindinis tikslas buvo išskirtinai fiskalinis, tačiau dabartiniame pasaulyje jų funkcija keičiasi ir jie vis dažniau ir dažniau tampa visuomenės sveikatos ir socialinės politikos priemone. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria Komisijos pastangoms įvertinti ne tik fiskalinį tabako produktų poveikį įgyvendinant akcizų politiką. Naujojoje politikoje dėmesys sutelkiamas į sveikatos politikos tikslus, numatytus Tabako kontrolės pagrindų konvencijoje, kurią Europos Sąjunga oficialiai pasirašė 2005 m., todėl ji tapo privaloma nustatant vėlesnę ES politiką.

| 1.2 | Vis dėlto svarbu pažymėti, kad negalima pamiršti arba nepaisyti kitų tabako akcizų persvarstymo politikos tikslų, įskaitant ir svarbiausiąjį – tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimą, kaip nurodyta Tabako akcizų direktyvos 4 straipsnyje. Todėl EESRK mano, kad sunkiausias uždavinys, tenkantis šios srities politikos rengėjams, yra rasti optimalią įvairių ekonominės, socialinės, saugumo ir fiskalinės politikos interesų pusiausvyrą. Turi būti atsižvelgta į įvairius aspektus ir vertybes. |
| --- | --- |

1.2

Vis dėlto svarbu pažymėti, kad negalima pamiršti arba nepaisyti kitų tabako akcizų persvarstymo politikos tikslų, įskaitant ir svarbiausiąjį – tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimą, kaip nurodyta Tabako akcizų direktyvos 4 straipsnyje. Todėl EESRK mano, kad sunkiausias uždavinys, tenkantis šios srities politikos rengėjams, yra rasti optimalią įvairių ekonominės, socialinės, saugumo ir fiskalinės politikos interesų pusiausvyrą. Turi būti atsižvelgta į įvairius aspektus ir vertybes.

| 1.3 | Pagirtinas Komisijos pasiūlymas laipsniškai suvienodinti minimalius tarifus, taikomus susmulkintam tabakui ir cigaretėms, ir sugriežtinti cigarečių, cigarų ir pypkių tabako apibrėžimus, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo tabako produktų vardu siekiant taikyti mažiausią akcizą. |
| --- | --- |

1.3

Pagirtinas Komisijos pasiūlymas laipsniškai suvienodinti minimalius tarifus, taikomus susmulkintam tabakui ir cigaretėms, ir sugriežtinti cigarečių, cigarų ir pypkių tabako apibrėžimus, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo tabako produktų vardu siekiant taikyti mažiausią akcizą.

| 1.4 | EESRK pritaria Europos Komisijos taikomam metodui, kuris suteikia daugiau laisvės valstybėms narėms priimti sprendimus, atitinkančius jų politikos tikslus, pavyzdžiui, numatytos platesnės ribos cigaretėms taikomų mokesčių specifinio akcizo daliai arba lankstesnės taisyklės taikyti minimalų akcizą cigaretėms. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pritaria Europos Komisijos taikomam metodui, kuris suteikia daugiau laisvės valstybėms narėms priimti sprendimus, atitinkančius jų politikos tikslus, pavyzdžiui, numatytos platesnės ribos cigaretėms taikomų mokesčių specifinio akcizo daliai arba lankstesnės taisyklės taikyti minimalų akcizą cigaretėms.

| 1.5 | EESRK rekomenduoja sumažinti pasiūlytą 90 EUR dydžio minimalų akcizą arba ketverių metų laikotarpį pratęsti iki aštuonerių metų (2018 m. sausio 1 d.). Atsižvelgiant į skirtingas tradicijas ir valstybių narių socialinius skirtumus, svarbu pažymėti, kad kai kuriose šalyse, ypač neseniai įstojusiose į ES, minimalaus akcizo padidinimas nuo 64 EUR iki 90 EUR už 1 000 cigarečių gali sukelti keletą neigiamų padarinių. Kai kurios šalys dar nepasiekė minimalaus akcizo dydžio, numatyto šiuo metu galiojančiose direktyvose. 90 EUR minimalus akcizas visoms mažmeninėms kainoms per ketverius metus padidins jas 41 proc., o toks šuolis bus 300 proc. didesnis nei prognozuojamas vartojimo kainų augimas ES. Tikėtina, kad šis radikalus žingsnis nežymiai sumažins vartojimą ir galimas biudžeto pajamas, sumenkins vartotojų perkamąją galią, paskatins kontrabandą bei neteisėtą veiklą ir padidins infliaciją. |
| --- | --- |

1.5

EESRK rekomenduoja sumažinti pasiūlytą 90 EUR dydžio minimalų akcizą arba ketverių metų laikotarpį pratęsti iki aštuonerių metų (2018 m. sausio 1 d.). Atsižvelgiant į skirtingas tradicijas ir valstybių narių socialinius skirtumus, svarbu pažymėti, kad kai kuriose šalyse, ypač neseniai įstojusiose į ES, minimalaus akcizo padidinimas nuo 64 EUR iki 90 EUR už 1 000 cigarečių gali sukelti keletą neigiamų padarinių. Kai kurios šalys dar nepasiekė minimalaus akcizo dydžio, numatyto šiuo metu galiojančiose direktyvose. 90 EUR minimalus akcizas visoms mažmeninėms kainoms per ketverius metus padidins jas 41 proc., o toks šuolis bus 300 proc. didesnis nei prognozuojamas vartojimo kainų augimas ES. Tikėtina, kad šis radikalus žingsnis nežymiai sumažins vartojimą ir galimas biudžeto pajamas, sumenkins vartotojų perkamąją galią, paskatins kontrabandą bei neteisėtą veiklą ir padidins infliaciją.

| 1.6 | Svarbu pažymėti, kad dauguma pasiūlytų veiksmų neleis glaudžiau suderinti mokesčio tarifų Europos Sąjungoje. Labai tikėtina, kad pasiūlyti veiksmai nepanaikins absoliučių ir santykinių apmokestinimo skirtumų tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

1.6

Svarbu pažymėti, kad dauguma pasiūlytų veiksmų neleis glaudžiau suderinti mokesčio tarifų Europos Sąjungoje. Labai tikėtina, kad pasiūlyti veiksmai nepanaikins absoliučių ir santykinių apmokestinimo skirtumų tarp valstybių narių.

| 1.7 | Pavyzdžiui, pagrindinė priežastis, dėl kurios buvo įvestas proporcinio apmokestinimo reikalavimas, yra akcizų suderinimas Europos Sąjungoje, tačiau praeityje šis apmokestinimas nepadėjo suderinti akcizų ir dabar gali duoti priešingų rezultatų. Pasiūlymas didinti akcizą nuo 57 proc. iki 63 proc. dar labiau padidins absoliučius akcizų skirtumus ir gali turėti didelį infliacinį poveikį, kaip nurodyta Komisijos poveikio vertinimo ataskaitoje. Atsižvelgiant į šį abejotiną minimalaus proporcinio apmokestinimo poveikį, turi būti rimtai išnagrinėtas ir iš naujo apsvarstytas ne tik siūlomas jo didinimas, bet ir taikymo pagrįstumas. |
| --- | --- |

1.7

Pavyzdžiui, pagrindinė priežastis, dėl kurios buvo įvestas proporcinio apmokestinimo reikalavimas, yra akcizų suderinimas Europos Sąjungoje, tačiau praeityje šis apmokestinimas nepadėjo suderinti akcizų ir dabar gali duoti priešingų rezultatų. Pasiūlymas didinti akcizą nuo 57 proc. iki 63 proc. dar labiau padidins absoliučius akcizų skirtumus ir gali turėti didelį infliacinį poveikį, kaip nurodyta Komisijos poveikio vertinimo ataskaitoje. Atsižvelgiant į šį abejotiną minimalaus proporcinio apmokestinimo poveikį, turi būti rimtai išnagrinėtas ir iš naujo apsvarstytas ne tik siūlomas jo didinimas, bet ir taikymo pagrįstumas.

| 1.8 | Populiariausių kainų kategoriją (PPK) pakeitus vidutine svertine kaina (VSK), kuri bus taikoma kaip orientyras minimaliam apmokestinimui nustatyti, rinka vargu ar taps skaidresnė, taip pat nebus lengviau prognozuoti valstybės pajamas ir nepavyks geriau suderinti cigarečių rinkos. Todėl kyla klausimas, ar Komisijos pasiūlymas negalėtų būti dar paprastesnis. |
| --- | --- |

1.8

Populiariausių kainų kategoriją (PPK) pakeitus vidutine svertine kaina (VSK), kuri bus taikoma kaip orientyras minimaliam apmokestinimui nustatyti, rinka vargu ar taps skaidresnė, taip pat nebus lengviau prognozuoti valstybės pajamas ir nepavyks geriau suderinti cigarečių rinkos. Todėl kyla klausimas, ar Komisijos pasiūlymas negalėtų būti dar paprastesnis.

| 1.9 | Klausimas, kokius mokesčius geriausia taikyti tabako produktams, lieka atviras. Proporcinio apmokestinimo akcentavimas gali turėti teigiamą poveikį griaunant juodąją rinką, bet pastaroji priklauso nuo įvairių veiksnių, todėl gali kilti abejonių. Pirmenybę teikiant vien tik specifiniam akcizui gali padidėti mokesčių įplaukos ir pakilti mažiausia mokesčio riba. Tai padėtų įgyvendinti sveikatos politikos tikslus ir suvienodinti mokesčius vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

1.9

Klausimas, kokius mokesčius geriausia taikyti tabako produktams, lieka atviras. Proporcinio apmokestinimo akcentavimas gali turėti teigiamą poveikį griaunant juodąją rinką, bet pastaroji priklauso nuo įvairių veiksnių, todėl gali kilti abejonių. Pirmenybę teikiant vien tik specifiniam akcizui gali padidėti mokesčių įplaukos ir pakilti mažiausia mokesčio riba. Tai padėtų įgyvendinti sveikatos politikos tikslus ir suvienodinti mokesčius vidaus rinkoje.

| 1.10 | Pasirinkus privalomą minimalų akcizo tarifą (38 proc. ir 42 proc.) visam susmulkintam tabakui, o ne dabartinį minimalų apmokestinimą, nustatomą kaip mažmeninės pardavimo kainos procentą arba kaip fiksuotą tarifą vienam kilogramui, bus sukurta privaloma ad valorem akcizų struktūra ir panaikinta dabartinė mokesčio struktūros pasirinkimo susmulkintam tabakui laisvė. Todėl tai nerekomenduotina. |
| --- | --- |

1.10

Pasirinkus privalomą minimalų akcizo tarifą (38 proc. ir 42 proc.) visam susmulkintam tabakui, o ne dabartinį minimalų apmokestinimą, nustatomą kaip mažmeninės pardavimo kainos procentą arba kaip fiksuotą tarifą vienam kilogramui, bus sukurta privaloma ad valorem akcizų struktūra ir panaikinta dabartinė mokesčio struktūros pasirinkimo susmulkintam tabakui laisvė. Todėl tai nerekomenduotina.

ad valorem

| 1.11 | Mokesčių ir sveikatos politikos ryšys labai priklauso nuo to, kiek tabako akcizų įplaukų skiriama veiklai, kurios tikslas – pašalinti neigiamus tabako vartojimo padarinius. Vis dėlto atsižvelgiant į dabartinį tokių veiklos krypčių finansavimą akivaizdu, kad didžiausia tabako akcizų įplaukų dalis skiriama politikos ir veiklos sritims, kurios nėra susijusios su tokiais sveikatos politikos tikslais. Taigi fiskaliniai tikslai tebėra svarbiausias akcizų taikymo tabako produktams siekis. |
| --- | --- |

1.11

Mokesčių ir sveikatos politikos ryšys labai priklauso nuo to, kiek tabako akcizų įplaukų skiriama veiklai, kurios tikslas – pašalinti neigiamus tabako vartojimo padarinius. Vis dėlto atsižvelgiant į dabartinį tokių veiklos krypčių finansavimą akivaizdu, kad didžiausia tabako akcizų įplaukų dalis skiriama politikos ir veiklos sritims, kurios nėra susijusios su tokiais sveikatos politikos tikslais. Taigi fiskaliniai tikslai tebėra svarbiausias akcizų taikymo tabako produktams siekis.

2.   Įvadas

Įvadas

| 2.1 | Pagal tabako akcizų direktyvas Europos Komisija kas ketverius metus privalo išnagrinėti tinkamą bendrosios rinkos veikimą, tikrąją akcizų tarifų vertę ir platesnio masto Sutarties tikslus. ES tabako taisyklės privalo užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir atitikti ES tikslą sumažinti tabako vartojimą. |
| --- | --- |

2.1

Pagal tabako akcizų direktyvas Europos Komisija kas ketverius metus privalo išnagrinėti tinkamą bendrosios rinkos veikimą, tikrąją akcizų tarifų vertę ir platesnio masto Sutarties tikslus. ES tabako taisyklės privalo užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir atitikti ES tikslą sumažinti tabako vartojimą.

| 2.2 | Ši peržiūra yra ketvirtoji ir joje vėl siūloma atlikti keletą reikšmingų Bendrijos teisės aktų pakeitimų, kad būtų modernizuotos esamos taisyklės ir užtikrintos vienodos sąlygos ūkinės veiklos vykdytojams. Reforma apima keletą toliau nurodytų pasiūlymų. |
| --- | --- |

2.2

Ši peržiūra yra ketvirtoji ir joje vėl siūloma atlikti keletą reikšmingų Bendrijos teisės aktų pakeitimų, kad būtų modernizuotos esamos taisyklės ir užtikrintos vienodos sąlygos ūkinės veiklos vykdytojams. Reforma apima keletą toliau nurodytų pasiūlymų.

| 2.3 | Nors akcizai visų pirma yra priemonė gauti pajamas nacionaliniu lygmeniu, nustatant politiką šioje srityje svarbu atsižvelgti į platesnio masto Sutarties tikslus (1). Be to, šioje peržiūroje visuomenės sveikatos apsaugos klausimas yra labai svarbus, nes 2005 m. birželio 30 d. Europos bendrija tapo Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tabako kontrolės pagrindų konvencijos šalimi ir kai kurios valstybės narės reikalauja aukštesnio lygio sveikatos apsaugos ir didesnių minimalių tabako akcizų tarifų nustatymo Europoje. |
| --- | --- |

2.3

Nors akcizai visų pirma yra priemonė gauti pajamas nacionaliniu lygmeniu, nustatant politiką šioje srityje svarbu atsižvelgti į platesnio masto Sutarties tikslus (1). Be to, šioje peržiūroje visuomenės sveikatos apsaugos klausimas yra labai svarbus, nes 2005 m. birželio 30 d. Europos bendrija tapo Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tabako kontrolės pagrindų konvencijos šalimi ir kai kurios valstybės narės reikalauja aukštesnio lygio sveikatos apsaugos ir didesnių minimalių tabako akcizų tarifų nustatymo Europoje.

1

| 2.4 | Komisijos pasiūlyme siūloma nustatyti visoms ES parduodamoms cigaretėms taikomą minimalią akcizo sumą (piniginis dydis) ir žemiausią mokesčio ribą – tai leistų spręsti sveikatos problemas, kurias kelia visų kategorijų cigaretės. Siekiant prisidėti prie tabako vartojimo mažinimo per ateinančius penkerius metus, pasiūlyme didinamas minimalus apmokestinimas, ypač neleidžiant, kad valstybių narių tabako kontrolės politikai grėsmę keltų gerokai mažesni mokesčiai kitose valstybėse narėse. Be to, pasiūlyme valstybėms narėms leidžiama lanksčiau taikyti specifinius akcizus ir taikyti minimalius akcizus cigaretėms, kad būtų pasiekti sveikatos apsaugos tikslai. Galiausiai pasiūlyme siūloma minimalius susmulkintam tabakui, kuris skirtas cigaretėms sukti, taikomus tarifus ir struktūrą suderinti su cigaretėms taikomais tarifais ir struktūra, kad cigaretės nebebūtų keičiamos susmulkintu tabaku. |
| --- | --- |

2.4

Komisijos pasiūlyme siūloma nustatyti visoms ES parduodamoms cigaretėms taikomą minimalią akcizo sumą (piniginis dydis) ir žemiausią mokesčio ribą – tai leistų spręsti sveikatos problemas, kurias kelia visų kategorijų cigaretės. Siekiant prisidėti prie tabako vartojimo mažinimo per ateinančius penkerius metus, pasiūlyme didinamas minimalus apmokestinimas, ypač neleidžiant, kad valstybių narių tabako kontrolės politikai grėsmę keltų gerokai mažesni mokesčiai kitose valstybėse narėse. Be to, pasiūlyme valstybėms narėms leidžiama lanksčiau taikyti specifinius akcizus ir taikyti minimalius akcizus cigaretėms, kad būtų pasiekti sveikatos apsaugos tikslai. Galiausiai pasiūlyme siūloma minimalius susmulkintam tabakui, kuris skirtas cigaretėms sukti, taikomus tarifus ir struktūrą suderinti su cigaretėms taikomais tarifais ir struktūra, kad cigaretės nebebūtų keičiamos susmulkintu tabaku.

3.   Komisijos siūlomų veiksmų santrauka

Komisijos siūlomų veiksmų santrauka

| 3.1 | Populiariausių kainų kategoriją, naudotą kaip orientyrą nustatant minimalius proporcinius akcizus, pakeisti vidutine svertine kaina. Komisija teigia, kad populiariausių kainų kategorija, kaip rodiklis nustatant minimalius tarifus, neatitinka vidaus rinkos tikslų, nes sukelia valstybių narių tabako rinkų susiskaidymą. |
| --- | --- |

3.1

Populiariausių kainų kategoriją, naudotą kaip orientyrą nustatant minimalius proporcinius akcizus, pakeisti vidutine svertine kaina. Komisija teigia, kad populiariausių kainų kategorija, kaip rodiklis nustatant minimalius tarifus, neatitinka vidaus rinkos tikslų, nes sukelia valstybių narių tabako rinkų susiskaidymą.

| 3.2 | Didinti minimalų akcizą, taikomą cigaretėms, laikantis vidaus rinkos kainų suderinimo tikslų ir atsižvelgiant į sveikatos problemas. Nuo 2014 m. sausio 1 d. minimalų akcizą siūloma padidinti nuo 64 EUR iki 90 EUR už 1 000 cigarečių, o minimalų proporcinį apmokestinimą nuo 57 proc. iki 63 proc. pagal vidutinę svertinę kainą. Tačiau valstybės narės, taikančios ne mažesnį kaip 122 EUR už 1 000 cigarečių akcizą pagal vidutinę svertinę mažmeninę pardavimo kainą, neturi laikytis pirmoje straipsnio dalyje nustatyto 63 proc. apmokestinimo. Šalys, kurioms suteiktas pereinamasis laikotarpis įgyvendinti dabartinius minimalius cigarečių apmokestinimo reikalavimus, taip pat galės pasinaudoti vienerių arba dvejų metų trukmės pereinamaisiais laikotarpiais, kad įgyvendintų naujuosius aukštesnius reikalavimus. |
| --- | --- |

3.2

Didinti minimalų akcizą, taikomą cigaretėms, laikantis vidaus rinkos kainų suderinimo tikslų ir atsižvelgiant į sveikatos problemas. Nuo 2014 m. sausio 1 d. minimalų akcizą siūloma padidinti nuo 64 EUR iki 90 EUR už 1 000 cigarečių, o minimalų proporcinį apmokestinimą nuo 57 proc. iki 63 proc. pagal vidutinę svertinę kainą. Tačiau valstybės narės, taikančios ne mažesnį kaip 122 EUR už 1 000 cigarečių akcizą pagal vidutinę svertinę mažmeninę pardavimo kainą, neturi laikytis pirmoje straipsnio dalyje nustatyto 63 proc. apmokestinimo. Šalys, kurioms suteiktas pereinamasis laikotarpis įgyvendinti dabartinius minimalius cigarečių apmokestinimo reikalavimus, taip pat galės pasinaudoti vienerių arba dvejų metų trukmės pereinamaisiais laikotarpiais, kad įgyvendintų naujuosius aukštesnius reikalavimus.

| 3.3 | Taikyti Europos Sąjungos direktyvoje nurodytą minimalus akcizo tarifą ne tik populiariausių kainų kategorijos cigaretėms (kaip yra nustatyta dabar), bet visoms šalyje parduodamoms cigaretėms. Anot Komisijos, taip būtų nustatyta žemiausia ES parduodamoms cigaretėms taikomų mokesčių riba, o tai turėtų padėti spręsti vidaus rinkos ir sveikatos apsaugos problemas, kurias kelia visų kategorijų cigaretės. |
| --- | --- |

3.3

Taikyti Europos Sąjungos direktyvoje nurodytą minimalus akcizo tarifą ne tik populiariausių kainų kategorijos cigaretėms (kaip yra nustatyta dabar), bet visoms šalyje parduodamoms cigaretėms. Anot Komisijos, taip būtų nustatyta žemiausia ES parduodamoms cigaretėms taikomų mokesčių riba, o tai turėtų padėti spręsti vidaus rinkos ir sveikatos apsaugos problemas, kurias kelia visų kategorijų cigaretės.

| 3.4 | Leisti valstybėms narėms išplėsti specifinių akcizų ribas, kurios sudarytų ne 5–55 proc., o 10–75 proc. visų mokesčių, siekiant, kad akcizų struktūra būtų lakstesnė. |
| --- | --- |

3.4

Leisti valstybėms narėms išplėsti specifinių akcizų ribas, kurios sudarytų ne 5–55 proc., o 10–75 proc. visų mokesčių, siekiant, kad akcizų struktūra būtų lakstesnė.

| 3.5 | Laipsniškai suderinti minimalius susmulkintam tabakui, kuris skirtas cigaretėms sukti, taikomus tarifus su cigaretėms taikomais tarifais. Pasirinktas apmokestinimo santykis tarp susmulkinto tabako ir cigarečių yra 2/3. Todėl minimalus akcizas susmulkintam tabakui turėtų būti 43 EUR už kilogramą, o minimalus proporcinis apmokestinimas – 38 proc. vidutinės svertinės kainos. Jeigu siūlomam cigarečių apmokestinimui didesniu akcizu nuo 2014 m. sausio 1 d. bus taikomas pirmiau minėtas 2/3 santykis, susmulkintam tabakui taikomas minimalus tarifas padidėtų iki 60 EUR, t. y. 42 proc. Be to, pagal šį pasiūlymą būtų panaikinta dabartinė galimybė pasirinkti minimalų proporcinį dydį arba minimalų specifinį akcizą susmulkintam tabakui apmokestinti. Taigi šiam tabako produktų tipui būtų taikoma privaloma ad valorem akcizų struktūra. |
| --- | --- |

3.5

Laipsniškai suderinti minimalius susmulkintam tabakui, kuris skirtas cigaretėms sukti, taikomus tarifus su cigaretėms taikomais tarifais. Pasirinktas apmokestinimo santykis tarp susmulkinto tabako ir cigarečių yra 2/3. Todėl minimalus akcizas susmulkintam tabakui turėtų būti 43 EUR už kilogramą, o minimalus proporcinis apmokestinimas – 38 proc. vidutinės svertinės kainos. Jeigu siūlomam cigarečių apmokestinimui didesniu akcizu nuo 2014 m. sausio 1 d. bus taikomas pirmiau minėtas 2/3 santykis, susmulkintam tabakui taikomas minimalus tarifas padidėtų iki 60 EUR, t. y. 42 proc. Be to, pagal šį pasiūlymą būtų panaikinta dabartinė galimybė pasirinkti minimalų proporcinį dydį arba minimalų specifinį akcizą susmulkintam tabakui apmokestinti. Taigi šiam tabako produktų tipui būtų taikoma privaloma ad valorem akcizų struktūra.

ad valorem

| 3.6 | Atsižvelgiant į infliaciją patikslinti minimalų apmokestinimą, taikomą cigarams, cigarilėms ir rūkomajam tabakui. Tokio patikslinimo reikia siekiant atsižvelgti į 2003–2007 m. infliaciją, kuri, Eurostato duomenimis apie metinį suderintojo vartotojų kainų indekso pokytį, siekė 8 proc. Siūloma padidinti minimalų apmokestinimą iki 12 EUR cigarams ir cigarilėms ir iki 22 EUR kitoms rūkomojo tabako rūšims. |
| --- | --- |

3.6

Atsižvelgiant į infliaciją patikslinti minimalų apmokestinimą, taikomą cigarams, cigarilėms ir rūkomajam tabakui. Tokio patikslinimo reikia siekiant atsižvelgti į 2003–2007 m. infliaciją, kuri, Eurostato duomenimis apie metinį suderintojo vartotojų kainų indekso pokytį, siekė 8 proc. Siūloma padidinti minimalų apmokestinimą iki 12 EUR cigarams ir cigarilėms ir iki 22 EUR kitoms rūkomojo tabako rūšims.

| 3.7 | Pakeisti ir sugriežtinti cigarečių, cigarų ir pypkių tabako apibrėžimus, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo tabako produktų vardu siekiant taikyti mažiausią akcizą. |
| --- | --- |

3.7

Pakeisti ir sugriežtinti cigarečių, cigarų ir pypkių tabako apibrėžimus, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo tabako produktų vardu siekiant taikyti mažiausią akcizą.

| 3.8 | Komisija teigia, kad vidaus rinkos, biudžeto ir sveikatos apsaugos požiūriu, specifiniai ir minimalūs akcizai turi aiškių pranašumų. Todėl Komisija siūlo suteikti daugiau lankstumo toms valstybėms narėms, kurios dažniau taiko specifinius akcizus arba minimalius akcizus. |
| --- | --- |

3.8

Komisija teigia, kad vidaus rinkos, biudžeto ir sveikatos apsaugos požiūriu, specifiniai ir minimalūs akcizai turi aiškių pranašumų. Todėl Komisija siūlo suteikti daugiau lankstumo toms valstybėms narėms, kurios dažniau taiko specifinius akcizus arba minimalius akcizus.

| 3.9 | Europos Komisija reguliariai tikrina akcizų struktūrą ir tarifus valstybėse narėse ir naudojasi informacija apie išleistų vartoti tabako produktų kiekį ir kainas. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir našų tokios informacijos rinkimą iš visų valstybių narių, siūlomos naujos taisyklės, pagal kurias bus teikiama informacija apie tabako apmokestinimą, taip pat siūlomos būtinų statistinių duomenų apibrėžtys. |
| --- | --- |

3.9

Europos Komisija reguliariai tikrina akcizų struktūrą ir tarifus valstybėse narėse ir naudojasi informacija apie išleistų vartoti tabako produktų kiekį ir kainas. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir našų tokios informacijos rinkimą iš visų valstybių narių, siūlomos naujos taisyklės, pagal kurias bus teikiama informacija apie tabako apmokestinimą, taip pat siūlomos būtinų statistinių duomenų apibrėžtys.

4.   Skirtingi požiūriai į akcizų tarifus

Skirtingi požiūriai į akcizų tarifus

4.1   Praėjus daugiau kaip šimtui penkiasdešimt metų nuo tada, kai 1861 m. Londone į rinką buvo pateikta pirmoji cigaretė, tabakui ir tabako produktams taikoma daug teisės aktų ir mokesčių. Akcizų įvedimas buvo esminis įvykis šioje srityje. Pirmųjų tabako akcizų pagrindinis tikslas buvo išskirtinai fiskalinis, tačiau dabartiniame pasaulyje jų funkcija keičiasi ir jie vis dažniau ir dažniau tampa visuomenės sveikatos ir socialinės politikos priemone.

4.2   Šios aplinkybės kelia daug etinių, ekonominių ir kitų klausimų. Dažniausiai keliamas klausimas dėl tinkamiausios apmokestinimo formos, visų pirma atsižvelgiant į Europos bendrąją rinką. Taip pat kyla klausimų, kaip panaudoti iš tabako mokesčių gautas pajamas ir ar sveikatos ir socialinius tikslus geriausia įgyvendinti pasitelkiant mokesčių politiką.

4.3   Europoje daugiau kaip trisdešimt metų bandyta suderinti tabako akcizus. Šio proceso tikslas – suderinti mokesčio struktūrą ir jų tarifus. Kadangi EESRK tvirtai remia suderinimą šioje srityje, jis apgailestauja, kad taip niekada ir nepavyko pasiekti tikros konvergencijos. Pagrindinės skirtumų tarp įvairių valstybių narių priežastys yra tautinės tradicijos ir seni istoriniai nacionalinių mokesčių sistemų skirtumai.

4.4   Tabakui ir tabako produktams gali būti taikomos trys skirtingos akcizų apskaičiavimo struktūros – specifiniai, ad valorem ir mišrūs akcizai. Dabar valstybės narės yra įpareigotos naudoti mišrią struktūrą cigaretėms ir gali laisvai pasirinkti, kurią iš trijų tabako akcizų struktūrų taikyti kitiems tabako produktams.

ad valorem

4.4.1   Ad valorem mokesčio tarifas nustatomas kaip tam tikro tabako produkto mažmeninės pardavimo kainos procentinė dalis. Dėl fiskalinių priežasčių, esant didelei infliacijai, ad valorem akcizai yra patys tinkamiausi vyriausybei, kadangi iš šio mokesčio gaunamos pajamos automatiškai didėja kaskart išaugus tabako produkto kainai. Vis dėlto ad valorem mokestis gali neskatinti gamintojų gerinti produktų kokybės, jeigu dėl to pakiltų produktų kaina ir todėl reikėtų mokėti daugiau mokesčių.

Ad valorem

ad valorem

ad valorem

4.4.2   Specifinis akcizas nustatomas kaip fiksuota suma už kilogramą arba vienetą (cigarams ir cigarilėms). Specifinis apmokestinimas yra veiksmingiausia priemonė sumažinti tabako produktų vartojimą. Vis dėlto jis taip pat turi trūkumų. Tabako gamintojai neturi jokios įtakos specifiniams akcizams, be to, nei tabako produktų kokybė, nei kaina neturi įtakos iš mokesčių gaunamoms vyriausybės pajamoms.

4.4.3   Mišri apskaičiavimo struktūra – tai specifinio akcizo ir ad valorem akcizo kombinacija. Valstybės narės yra įpareigotos taikyti šią struktūrą cigaretėms. Vis dėlto šiuo atveju taip pat galima nustatyti minimalų akcizą, kurio reikšmė auga didėjant ad valorem mokesčio daliai mišraus akcizo tarifo struktūroje.

ad valorem

ad valorem

4.4.4   Tabako produktai ES apmokestinami ne tik akcizais, bet ir pridėtinės vertės mokesčiu. Teisės aktuose nustatyta, kad bazinis PVM tarifas turi būti taikomas visiems tabako produktams visose valstybėse narėse.

4.5   Priimant sprendimą dėl tabako akcizų struktūros turi būti įvertinti visi susiję veiksniai. Renkantis vieną ar kitą apmokestinimo tipą turi būti atsižvelgta į poveikį vartotojui, vyriausybei ir gamintojams. Nėra vienos optimalios akcizo apskaičiavimo struktūros, kuri tiktų visiems, kadangi optimaliausias specifinio ir ad valorem akcizų derinys priklauso nuo politikos tikslų, kuriuos sau kelia kiekviena šalis arba vyriausybė.

ad valorem

Table 1:   Comparison of Specific and Ad Valorem Taxes on Tobacco Market Participants

| Participant/Concern | Impact | Specific Tax | Ad Valorem Tax |
| --- | --- | --- | --- |
| Consumer: Quality and Variety | Provide an incentive for higher quality and greater variety of products | Yes (upgrading effect). | No. |
| Effect of tax increase on price. | Higher prices (overshifting). | Lower prices (undershifting). |
| Government: Revenue and Administration | Maintain revenue value under high inflation. | No (should be adjusted by CPI). | Yes. |
| Minimise evasion/avoidance and realise expected revenues. | Manufacturer can manipulate cigarette length or pack size to reduce tax payment. | May need to set minimum price to counter abusive transfer pricing. |
| Administration and Enforcement. | Easy. | Must define the base for ad valorem in a way that minimises the industry’s ability to avoid taxes. |
| Domestic Producer: Profits and Marketshare | Protect domestic brands against international brands. | No. | Yes (the higher the price, the higher the absolute amount of tax paid per unit since tax is a percentage of price). |
| Source: The World Bank, www1.worldbank.org/tobacco/pdf/Taxes.pdf |

Participant/Concern

Impact

Specific Tax

Ad Valorem Tax

Consumer: Quality and Variety

Consumer: Quality and Variety

Provide an incentive for higher quality and greater variety of products

Yes (upgrading effect).

No.

Effect of tax increase on price.

Higher prices (overshifting).

Lower prices (undershifting).

Government: Revenue and Administration

Government: Revenue and Administration

Maintain revenue value under high inflation.

No (should be adjusted by CPI).

Yes.

Minimise evasion/avoidance and realise expected revenues.

Manufacturer can manipulate cigarette length or pack size to reduce tax payment.

May need to set minimum price to counter abusive transfer pricing.

Administration and Enforcement.

Easy.

Must define the base for ad valorem in a way that minimises the industry’s ability to avoid taxes.

Domestic Producer: Profits and Marketshare

Domestic Producer: Profits and Marketshare

Protect domestic brands against international brands.

No.

Yes (the higher the price, the higher the absolute amount of tax paid per unit since tax is a percentage of price).

Source: The World Bank, www1.worldbank.org/tobacco/pdf/Taxes.pdf

Source

5.   Skirtingi požiūriai į akcizų apskaičiavimo pagrindą

Skirtingi požiūriai į akcizų apskaičiavimo pagrindą

| 5.1 | Siekiant suderinti ES valstybių narių mokesčių politiką vadinamoji „populiariausių kainų kategorija“ buvo pasirinkta kaip priemonė apskaičiuoti minimalius tabako produktų apmokestinimo tarifus. |
| --- | --- |

5.1

Siekiant suderinti ES valstybių narių mokesčių politiką vadinamoji „populiariausių kainų kategorija“ buvo pasirinkta kaip priemonė apskaičiuoti minimalius tabako produktų apmokestinimo tarifus.

| 5.2 | Vis dėlto šios priemonės veiksmingumas kelia abejonių. Dažniausiai jos kyla dėl keleto priežasčių:






  — | nėra nuoseklių arba suderintų taisyklių populiariausių kainų kategorijai nustatyti, todėl įvairiose valstybėse narėse ji labai skiriasi (žr. 1 paveikslėlį ir 1 diagramą), |
| --- | --- | --- |

5.2

Vis dėlto šios priemonės veiksmingumas kelia abejonių. Dažniausiai jos kyla dėl keleto priežasčių:

—

nėra nuoseklių arba suderintų taisyklių populiariausių kainų kategorijai nustatyti, todėl įvairiose valstybėse narėse ji labai skiriasi (žr. 1 paveikslėlį ir 1 diagramą),

| — | padėtis rinkoje prieš trisdešimt metų, kai buvo įdiegta populiariausių kainų kategorijos sąvoka, ir dabar skiriasi, o produktų įvairovė labai išaugo, |
| --- | --- |

—

padėtis rinkoje prieš trisdešimt metų, kai buvo įdiegta populiariausių kainų kategorijos sąvoka, ir dabar skiriasi, o produktų įvairovė labai išaugo,

| — | dominuojantys gamintojai turi galios padidinti mokesčių naštą savo konkurentams pakeisdami savo produktų kainas, kad pasikeistų populiariausių kainų kategorija, |
| --- | --- |

—

dominuojantys gamintojai turi galios padidinti mokesčių naštą savo konkurentams pakeisdami savo produktų kainas, kad pasikeistų populiariausių kainų kategorija,

| — | populiariausių kainų kategorijos kainos gali keistis kiekvienais metais, todėl sunku apskaičiuoti būsimas akcizų pajamas ir pan. |
| --- | --- |

—

populiariausių kainų kategorijos kainos gali keistis kiekvienais metais, todėl sunku apskaičiuoti būsimas akcizų pajamas ir pan.

| 5.3 | Dėl visų šių priežasčių Europos Komisija siūlo populiariausių kainų kategoriją pakeisti vidutine svertine kaina, kuri būtų taikoma kaip orientyras nustatyti minimalų proporcinį apmokestinimą. Šiam pasikeitimui įsigaliojus, Europos Sąjungos direktyvoje nurodytas minimalus akcizo tarifas bus taikomas ne tik populiariausių kainų kategorijos cigaretėms (kaip yra nustatyta dabar), bet visoms šalyje parduodamoms cigaretėms. Vidutinė svertinė kaina apskaičiuojama parduotų cigarečių skaičiaus ir kainos sandaugą padalijus iš bendro parduotų cigarečių skaičiaus. Jos poveikis akcizo dydžiui gali būti dvejopas. Jeigu santykinai brangios cigaretės yra populiaresnės tam tikroje šalyje, minimalus akcizas, apskaičiuotas naudojantis vidutine svertine kaina kaip orientyru, bus mažesnis už akcizą, apskaičiuotą remiantis populiariausių kainų kategorija. Ir priešingai – jeigu populiaresnės santykinai pigesnės cigaretės, akcizas, apskaičiuotas naudojantis vidutine svertine kaina, bus didesnis už akcizą, apskaičiuotą remiantis populiariausių kainų kategorija. Jeigu populiariausios cigaretės priklauso vidutinių kainų kategorijai, akcizas bus tas pats taikant bet kurį apskaičiavimo metodą. |
| --- | --- |

5.3

Dėl visų šių priežasčių Europos Komisija siūlo populiariausių kainų kategoriją pakeisti vidutine svertine kaina, kuri būtų taikoma kaip orientyras nustatyti minimalų proporcinį apmokestinimą. Šiam pasikeitimui įsigaliojus, Europos Sąjungos direktyvoje nurodytas minimalus akcizo tarifas bus taikomas ne tik populiariausių kainų kategorijos cigaretėms (kaip yra nustatyta dabar), bet visoms šalyje parduodamoms cigaretėms. Vidutinė svertinė kaina apskaičiuojama parduotų cigarečių skaičiaus ir kainos sandaugą padalijus iš bendro parduotų cigarečių skaičiaus. Jos poveikis akcizo dydžiui gali būti dvejopas. Jeigu santykinai brangios cigaretės yra populiaresnės tam tikroje šalyje, minimalus akcizas, apskaičiuotas naudojantis vidutine svertine kaina kaip orientyru, bus mažesnis už akcizą, apskaičiuotą remiantis populiariausių kainų kategorija. Ir priešingai – jeigu populiaresnės santykinai pigesnės cigaretės, akcizas, apskaičiuotas naudojantis vidutine svertine kaina, bus didesnis už akcizą, apskaičiuotą remiantis populiariausių kainų kategorija. Jeigu populiariausios cigaretės priklauso vidutinių kainų kategorijai, akcizas bus tas pats taikant bet kurį apskaičiavimo metodą.

| 5.4 | Vyriausybei planuojant mokesčių įplaukas gana sudėtinga taikyti ir populiariausių kainų kategoriją, ir vidutinę svertinę kainą, kadangi kiekvienais metais jos keičiasi ir jas sunku prognozuoti. Jeigu nebus parengta aiški ir vienoda metodika vidutinei svertinei kainai apskaičiuoti, kyla grėsmė, kad ji taps dar viena sudėtinga neskaidria priemone. Todėl kyla klausimas, ar Komisijos pasiūlymas negalėtų būti dar paprastesnis.
  Picture 1:
  Different prices of the MPPC across Europe (as of January 1, 2008) |
| --- | --- |

5.4

Vyriausybei planuojant mokesčių įplaukas gana sudėtinga taikyti ir populiariausių kainų kategoriją, ir vidutinę svertinę kainą, kadangi kiekvienais metais jos keičiasi ir jas sunku prognozuoti. Jeigu nebus parengta aiški ir vienoda metodika vidutinei svertinei kainai apskaičiuoti, kyla grėsmė, kad ji taps dar viena sudėtinga neskaidria priemone. Todėl kyla klausimas, ar Komisijos pasiūlymas negalėtų būti dar paprastesnis.

Picture 1:

Different prices of the MPPC across Europe (as of January 1, 2008)

Image

6.   Galimas poveikis ir politikos sritys, į kurias turi būti atsižvelgta

Galimas poveikis ir politikos sritys, į kurias turi būti atsižvelgta

6.1   Sveikatos politikos tikslai

Sveikatos politikos tikslai

| 6.1.1 | Po šalių narių susitikimo 2003 m. Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė Tabako kontrolės pagrindų konvenciją, kurioje nurodyti galimi būdai tabako produktų vartojimui sumažinti. ES šią konvenciją oficialiai pasirašė 2005 m. birželio 30 d. ir Europos Komisija ją įtraukė į visoms valstybėms narėms taikomų teisės aktų sąrašą. |
| --- | --- |

6.1.1

Po šalių narių susitikimo 2003 m. Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė Tabako kontrolės pagrindų konvenciją, kurioje nurodyti galimi būdai tabako produktų vartojimui sumažinti. ES šią konvenciją oficialiai pasirašė 2005 m. birželio 30 d. ir Europos Komisija ją įtraukė į visoms valstybėms narėms taikomų teisės aktų sąrašą.

| 6.1.2 | ES kovos su tabako vartojimu strategija apibrėžta Komisijos dokumente „Tabakas ar sveikata Europos Sąjungoje“. Dokumente tabako akcizas įvardijamas kaip pagrindinė kovos su tabako vartojimu priemonė. Dokumente aiškiai sakoma, kad sveikatos politikos tikslai turi būti svarbesni už fiskalinės politikos tikslus, kai kalbama apie tabako akcizą. Komisija siūlo įvairias priemones, taip pat išbraukti tabaką iš vartotojų kainų indekso. |
| --- | --- |

6.1.2

ES kovos su tabako vartojimu strategija apibrėžta Komisijos dokumente „Tabakas ar sveikata Europos Sąjungoje“. Dokumente tabako akcizas įvardijamas kaip pagrindinė kovos su tabako vartojimu priemonė. Dokumente aiškiai sakoma, kad sveikatos politikos tikslai turi būti svarbesni už fiskalinės politikos tikslus, kai kalbama apie tabako akcizą. Komisija siūlo įvairias priemones, taip pat išbraukti tabaką iš vartotojų kainų indekso.

| 6.1.3 | Europos Komisija siūlo laipsniškai, bet labai žymiai padidinti tabako akcizų tarifus, siekdama suderinti valstybių narių taikomus akcizų tarifus. Taip pat siūloma labai padidinti susmulkinto tabako apmokestinimą, nes susuktoms cigaretėms šiuo metu tenka vis didesnė rinkos dalis. Komisija pabrėžia, kad valstybės narės turėtų itin didelį dėmesį skirti kontrabandos ir kitos neteisėtos veiklos, susijusios su tabako produktais, kontrolei. |
| --- | --- |

6.1.3

Europos Komisija siūlo laipsniškai, bet labai žymiai padidinti tabako akcizų tarifus, siekdama suderinti valstybių narių taikomus akcizų tarifus. Taip pat siūloma labai padidinti susmulkinto tabako apmokestinimą, nes susuktoms cigaretėms šiuo metu tenka vis didesnė rinkos dalis. Komisija pabrėžia, kad valstybės narės turėtų itin didelį dėmesį skirti kontrabandos ir kitos neteisėtos veiklos, susijusios su tabako produktais, kontrolei.

| 6.1.4 | Tabako gamybos išlaidos Europos Sąjungoje siekia apie 100 mlrd. EUR. Kiekvienais metais nuo tabako vartojimo miršta apie 650 000 Europos piliečių, dar 13 mln. kenčia nuo chroniškų ligų, susijusių su rūkymu. |
| --- | --- |

6.1.4

Tabako gamybos išlaidos Europos Sąjungoje siekia apie 100 mlrd. EUR. Kiekvienais metais nuo tabako vartojimo miršta apie 650 000 Europos piliečių, dar 13 mln. kenčia nuo chroniškų ligų, susijusių su rūkymu.

| 6.1.5 | Svarbu išskirti dar vieną tabako apmokestinimo aspektą – skirtingą cigarečių ir rūkomojo tabako apmokestinimą, kuris turi didelį poveikį vartotojų elgesiui. PSO studijose (2), kuriose nagrinėjamas šis klausimas, nurodoma, kad tol, kol nebus vienodai apmokestinami visi tabako produktai, rūkaliai vienus tabako produktus keis kitais. Todėl PSO rekomenduoja taikyti vienodus mokesčių tarifus visiems tabako produktams – cigaretėms, tabakui, cigarams ir kitiems produktams. |
| --- | --- |

6.1.5

Svarbu išskirti dar vieną tabako apmokestinimo aspektą – skirtingą cigarečių ir rūkomojo tabako apmokestinimą, kuris turi didelį poveikį vartotojų elgesiui. PSO studijose (2), kuriose nagrinėjamas šis klausimas, nurodoma, kad tol, kol nebus vienodai apmokestinami visi tabako produktai, rūkaliai vienus tabako produktus keis kitais. Todėl PSO rekomenduoja taikyti vienodus mokesčių tarifus visiems tabako produktams – cigaretėms, tabakui, cigarams ir kitiems produktams.

2

| 6.1.6 | Kai kurios šalys ne tik padidino mokesčius, bet ir nustatė minimalias cigarečių kainas, nes padidinus mokesčius kainos ne visada išaugdavo tiek, kiek reikia, kad sumažėtų tabako vartojimas. Dabar tokių priemonių ėmėsi keturios šalys (Italija, Airija, Austrija ir Prancūzija, be to, Portugalijos teisės aktuose numatoma neprivaloma galimybė jas taikyti) ir visoms šioms šalims Komisija pateikė ieškinius Europos Teisingumo Teisme, nes toks reguliavimas, jos nuomone, pažeidžia ES mokesčių direktyvose ir Sutartyje įtvirtintą kainų laisvės principą. Kita ES šalių vyriausybių dažnai naudojama praktika yra bandymas reguliuoti cigarečių skaičių viename pakelyje. Nuo 2006 m. gegužės 1 d. teisės aktai, nustatantys mažiausią cigarečių skaičių viename pakelyje, taikomi 17 ES valstybių narių. Daugelyje jų tokie teisės aktai buvo priimti per pastaruosius penkerius metus. Taigi galima teigti, kad valstybės narės savo fiskalines priemones papildo kainų ir mažiausio cigarečių skaičiaus pakelyje priemonėmis kaip papildomu būdu rasti tinkamą pusiausvyrą tarp fiskalinės ir visuomenės sveikatos politikos tikslų. Peržiūra suteikia galimybę šias nacionalines priemones reglamentuoti ES lygmeniu, siekiant paskatinti ES suderinimą.
  Chart 1:
  Comparison of excise duty on cigarettes (min. EUR 64 per 1 000) and hand rolled cigarettes (fine cut, min. EUR 24 per 1 000 hand rolled cigarettes) as of 1 January 2007 (3) |
| --- | --- |

6.1.6

Kai kurios šalys ne tik padidino mokesčius, bet ir nustatė minimalias cigarečių kainas, nes padidinus mokesčius kainos ne visada išaugdavo tiek, kiek reikia, kad sumažėtų tabako vartojimas. Dabar tokių priemonių ėmėsi keturios šalys (Italija, Airija, Austrija ir Prancūzija, be to, Portugalijos teisės aktuose numatoma neprivaloma galimybė jas taikyti) ir visoms šioms šalims Komisija pateikė ieškinius Europos Teisingumo Teisme, nes toks reguliavimas, jos nuomone, pažeidžia ES mokesčių direktyvose ir Sutartyje įtvirtintą kainų laisvės principą. Kita ES šalių vyriausybių dažnai naudojama praktika yra bandymas reguliuoti cigarečių skaičių viename pakelyje. Nuo 2006 m. gegužės 1 d. teisės aktai, nustatantys mažiausią cigarečių skaičių viename pakelyje, taikomi 17 ES valstybių narių. Daugelyje jų tokie teisės aktai buvo priimti per pastaruosius penkerius metus. Taigi galima teigti, kad valstybės narės savo fiskalines priemones papildo kainų ir mažiausio cigarečių skaičiaus pakelyje priemonėmis kaip papildomu būdu rasti tinkamą pusiausvyrą tarp fiskalinės ir visuomenės sveikatos politikos tikslų. Peržiūra suteikia galimybę šias nacionalines priemones reglamentuoti ES lygmeniu, siekiant paskatinti ES suderinimą.

Chart 1:

Comparison of excise duty on cigarettes (min. EUR 64 per 1 000) and hand rolled cigarettes (fine cut, min. EUR 24 per 1 000 hand rolled cigarettes) as of 1 January 2007 (3)

3

Image

6.2   Socialinės politikos tikslai

Socialinės politikos tikslai

| 6.2.1 | Europos Komisija apskaičiavo, kad, atsižvelgiant į ankstesnių metų patirtį, norint 22 valstybėse narėse sumažinti cigarečių suvartojimą 10 proc., mokesčius cigaretėms reikia pakelti 25 proc. Tačiau šie skaičiai gali skirtis dėl skirtingo apmokestinimo lygio valstybėse narėse. Poveikis tam tikrose šalyse, ypač naujosiose valstybėse narėse, gali būti kitoks. |
| --- | --- |

6.2.1

Europos Komisija apskaičiavo, kad, atsižvelgiant į ankstesnių metų patirtį, norint 22 valstybėse narėse sumažinti cigarečių suvartojimą 10 proc., mokesčius cigaretėms reikia pakelti 25 proc. Tačiau šie skaičiai gali skirtis dėl skirtingo apmokestinimo lygio valstybėse narėse. Poveikis tam tikrose šalyse, ypač naujosiose valstybėse narėse, gali būti kitoks.

| 6.2.2 | Dėl didesnio akcizo pakilusios cigarečių kainos sumažins vartotojų perkamąją galią. Šis poveikis gali būti ryškesnis skurdesnėse šalyse, ypač kai kuriose naujosiose ES valstybėse narėse. Gyvenimo lygis kai kuriose Vidurio ir Rytų Europos šalyse, palyginti su senosiomis ES valstybėmis narėmis, tebėra žemas, didesnę dalį savo pajamų žmonės skiria pagrindinėms prekėms. Cigarečių kainos šiose šalyse yra daug mažesnės nei senosiose ES valstybėse narėse, bet įvertinus perkamąją galią cigaretės ir kiti produktai nėra labiau įperkami. Be to, dažniau pasitaiko, kad šalyse, kuriose gyvenimo lygis žemesnis, didesnė pajamų dalis skiriama alkoholiui ir tabako produktams. Todėl didesnės kainos turės daugiau poveikio vartotojams ES naujosiose valstybėse narėse, o ne senosiose valstybėse narėse, kuriose gyvenimo lygis aukštesnis. |
| --- | --- |

6.2.2

Dėl didesnio akcizo pakilusios cigarečių kainos sumažins vartotojų perkamąją galią. Šis poveikis gali būti ryškesnis skurdesnėse šalyse, ypač kai kuriose naujosiose ES valstybėse narėse. Gyvenimo lygis kai kuriose Vidurio ir Rytų Europos šalyse, palyginti su senosiomis ES valstybėmis narėmis, tebėra žemas, didesnę dalį savo pajamų žmonės skiria pagrindinėms prekėms. Cigarečių kainos šiose šalyse yra daug mažesnės nei senosiose ES valstybėse narėse, bet įvertinus perkamąją galią cigaretės ir kiti produktai nėra labiau įperkami. Be to, dažniau pasitaiko, kad šalyse, kuriose gyvenimo lygis žemesnis, didesnė pajamų dalis skiriama alkoholiui ir tabako produktams. Todėl didesnės kainos turės daugiau poveikio vartotojams ES naujosiose valstybėse narėse, o ne senosiose valstybėse narėse, kuriose gyvenimo lygis aukštesnis.

| 6.2.3 | Cigarečių paklausa yra santykinai neelastinga, t. y. pakilus cigarečių kainai jų vartojimas labai nesumažėja. Dėl šios priežasties pakilus cigarečių kainai vartotojai gali reaguoti dviem būdais. Kai kurie gali būti priversti išleisti mažiau pinigų kitoms prekėms, todėl jų perkamoji galia sumažės. Kiti pradės pirkti pigesnes cigaretes ir tabako produktus (angl. – downgrading) arba pirks cigaretes iš neteisėtų prekybos šaltinių. |
| --- | --- |

6.2.3

Cigarečių paklausa yra santykinai neelastinga, t. y. pakilus cigarečių kainai jų vartojimas labai nesumažėja. Dėl šios priežasties pakilus cigarečių kainai vartotojai gali reaguoti dviem būdais. Kai kurie gali būti priversti išleisti mažiau pinigų kitoms prekėms, todėl jų perkamoji galia sumažės. Kiti pradės pirkti pigesnes cigaretes ir tabako produktus (angl. – downgrading) arba pirks cigaretes iš neteisėtų prekybos šaltinių.

downgrading

| 6.2.4 | Remiantis medicininiais tyrimais, nors pakilus cigarečių kainoms rūkymas apskritai gali sumažėti, tačiau su pajamomis susiję rūkymo lygio skirtumai gali neišnykti. Leidinyje American Journal of Public Health paskelbtame tyrime įrodyta, kad rūkančiųjų skaičiaus skirtumas tarp skirtingas pajamas gaunančių visuomenės grupių padidėjo pakilus cigarečių pakelio kainai, kadangi rūkančiųjų skaičius tarp mažesnes pajamas gaunančių asmenų išaugo. Tyrime daroma išvada, kad padidėjus cigarečių kainoms neturtingiems rūkaliams gali tekti neproporcinga našta (4). |
| --- | --- |

6.2.4

Remiantis medicininiais tyrimais, nors pakilus cigarečių kainoms rūkymas apskritai gali sumažėti, tačiau su pajamomis susiję rūkymo lygio skirtumai gali neišnykti. Leidinyje American Journal of Public Health paskelbtame tyrime įrodyta, kad rūkančiųjų skaičiaus skirtumas tarp skirtingas pajamas gaunančių visuomenės grupių padidėjo pakilus cigarečių pakelio kainai, kadangi rūkančiųjų skaičius tarp mažesnes pajamas gaunančių asmenų išaugo. Tyrime daroma išvada, kad padidėjus cigarečių kainoms neturtingiems rūkaliams gali tekti neproporcinga našta (4).

American Journal of Public Health

4

| 6.2.5 | Siūlomas 90 EUR minimalus akcizas visoms mažmeninėms kainoms per ketverius metus padidins jas 41 proc., o toks šuolis bus 300 proc. didesnis nei laukiamas vartojimo kainų augimas ES. Taip išaugus akcizui padidės infliacija. Labai padidinus cigaretėms taikomą akcizą gali išaugti cigarečių kainos, todėl padidės vartotojų kainų indeksas. Išbraukus cigarečių kainas iš suderinto vartotojų kainų indekso (tai siūloma studijoje „Tabakas ar sveikata Europos Sąjungoje“) bus panaikintas de jure poveikis, bet de facto socialiniai padariniai gali išlikti, nes bus pateikiamas neteisingai apskaičiuotas infliacijos indeksas, kuris gali turėti neigiamą įtaką atlyginimų koregavimui. |
| --- | --- |

6.2.5

Siūlomas 90 EUR minimalus akcizas visoms mažmeninėms kainoms per ketverius metus padidins jas 41 proc., o toks šuolis bus 300 proc. didesnis nei laukiamas vartojimo kainų augimas ES. Taip išaugus akcizui padidės infliacija. Labai padidinus cigaretėms taikomą akcizą gali išaugti cigarečių kainos, todėl padidės vartotojų kainų indeksas. Išbraukus cigarečių kainas iš suderinto vartotojų kainų indekso (tai siūloma studijoje „Tabakas ar sveikata Europos Sąjungoje“) bus panaikintas de jure poveikis, bet de facto socialiniai padariniai gali išlikti, nes bus pateikiamas neteisingai apskaičiuotas infliacijos indeksas, kuris gali turėti neigiamą įtaką atlyginimų koregavimui.

de jure

de facto

6.3   Fiskalinės politikos tikslai

Fiskalinės politikos tikslai

| 6.3.1 | Atsižvelgiant į pajamas, gaunamas iš tabako akcizų, ir jų panaudojimo būdus, akivaizdu, kad praktikoje pagrindinis akcizų tikslas – surinkti daugiau lėšų, kurias nacionalinės vyriausybės galėtų skirti bendriesiems tikslams. |
| --- | --- |

6.3.1

Atsižvelgiant į pajamas, gaunamas iš tabako akcizų, ir jų panaudojimo būdus, akivaizdu, kad praktikoje pagrindinis akcizų tikslas – surinkti daugiau lėšų, kurias nacionalinės vyriausybės galėtų skirti bendriesiems tikslams.

| 6.3.2 | Mokesčių ir sveikatos politikos ryšys priklauso nuo to, kiek tabako akcizų įplaukų skiriama veiklai, skirtai pašalinti neigiamus tabako vartojimo padarinius. Vis dėlto atsižvelgiant į dabartinį tokių veiklos krypčių finansavimą akivaizdu, kad didžiausia tabako akcizų įplaukų dalis skiriama politikos ir veiklos sritims, kurios nėra susijusios su tokiais sveikatos politikos tikslais. |
| --- | --- |

6.3.2

Mokesčių ir sveikatos politikos ryšys priklauso nuo to, kiek tabako akcizų įplaukų skiriama veiklai, skirtai pašalinti neigiamus tabako vartojimo padarinius. Vis dėlto atsižvelgiant į dabartinį tokių veiklos krypčių finansavimą akivaizdu, kad didžiausia tabako akcizų įplaukų dalis skiriama politikos ir veiklos sritims, kurios nėra susijusios su tokiais sveikatos politikos tikslais.

| 6.3.3 | Taigi gana aišku, kad fiskaliniai tikslai tebėra svarbiausias akcizų taikymo tabako produktams siekis. Vis dėlto jų įgyvendinimą apsunkina valstybinis sveikatos draudimas. Jeigu sveikatos draudimo sistemose, ypač sveikatos draudimo įmokose, atsispindėtų rizika, susijusi su rūkymu, rūkantieji būtų priversti padengti savo žalingo įpročio išlaidas. Tai leistų įgyvendinti daugelį prieš tabaką ir rūkymą nukreiptų strategijų, kurias yra parengusios tarptautinės organizacijos ir nacionalinės vyriausybės. |
| --- | --- |

6.3.3

Taigi gana aišku, kad fiskaliniai tikslai tebėra svarbiausias akcizų taikymo tabako produktams siekis. Vis dėlto jų įgyvendinimą apsunkina valstybinis sveikatos draudimas. Jeigu sveikatos draudimo sistemose, ypač sveikatos draudimo įmokose, atsispindėtų rizika, susijusi su rūkymu, rūkantieji būtų priversti padengti savo žalingo įpročio išlaidas. Tai leistų įgyvendinti daugelį prieš tabaką ir rūkymą nukreiptų strategijų, kurias yra parengusios tarptautinės organizacijos ir nacionalinės vyriausybės.

| 6.3.4 | Nagrinėjant fiskalinius tabako apmokestinimo aspektus svarbu pažymėti, kad didesnis akcizas gali, bet nebūtinai padidins biudžeto įplaukas. Tikėtina, kad, išaugus kontrabandai ir neteisėtai prekybai bei pigesnių cigarečių populiarumui, didesnis akcizas ne padidins biudžeto įplaukas, bet turės priešingą poveikį. Augant akcizui ir dėl to plečiantis juodajai rinkai, biudžeto įplaukos dėl išaugusios neteisėtos prekybos gali sumažėti labiau nei išaugti dėl didesnio akcizo. |
| --- | --- |

6.3.4

Nagrinėjant fiskalinius tabako apmokestinimo aspektus svarbu pažymėti, kad didesnis akcizas gali, bet nebūtinai padidins biudžeto įplaukas. Tikėtina, kad, išaugus kontrabandai ir neteisėtai prekybai bei pigesnių cigarečių populiarumui, didesnis akcizas ne padidins biudžeto įplaukas, bet turės priešingą poveikį. Augant akcizui ir dėl to plečiantis juodajai rinkai, biudžeto įplaukos dėl išaugusios neteisėtos prekybos gali sumažėti labiau nei išaugti dėl didesnio akcizo.

6.4   Saugumo politikos tikslai (neteisėta prekyba)

Saugumo politikos tikslai (neteisėta prekyba)

| 6.4.1 | Mokesčių rinkėjams visada tenka spręsti mokesčių vengimo problemą. Su tabako produktais yra susijusios dvi pagrindinės neteisėtos veiklos kryptys – klastojimas ir kontrabanda. |
| --- | --- |

6.4.1

Mokesčių rinkėjams visada tenka spręsti mokesčių vengimo problemą. Su tabako produktais yra susijusios dvi pagrindinės neteisėtos veiklos kryptys – klastojimas ir kontrabanda.

| 6.4.2 | Ekonomisto požiūriu, akcizo padidinimas skatina imtis cigarečių kontrabandos ir plėsti juodąją rinką. Kontrabanda yra ekonominė veikla, kuriai galioja pasiūlos ir paklausos taisyklės. Padidinus akcizą padidėja teisėtai parduodamų ir kontrabandinių cigarečių kainos skirtumas, todėl išauga kontrabandinių cigarečių paklausa. Padidėjus paklausai pakyla kontrabandinių cigarečių kaina, kontrabanda tampa pelningesnė ir išauga. Tokios tendencijos pastebimos ir vykdant nelegalią cigarečių prekybą ES teritorijoje, ir įvežant kontrabandą iš kitų šalių. Naujosiose valstybėse narėse kaina ir kiti veiksniai yra ypač palankūs įvežti daugiau kontrabandos iš bendrajai rinkai nepriklausančių šalių: kainos rytinėse kaimyninėse šalyse tampa santykinai mažesnės, naujosiose valstybės narėse mažai pasienio kontrolės ir kartais šešėlinės ekonominės veiklos mastai yra dideli. Pavyzdžiui, remiantis 2008 m. Lietuvoje atlikta nuomonės apklausa (5), 38,9 proc. apklaustųjų pateisina arba yra linkę pateisinti kontrabandą. Analizuojant juodosios rinkos plėtros veiksnius taip pat svarbu įvertinti šešėlinės ekonomikos mastą ne tik ES, bet ir galimuose kontrabandos šaltiniuose – kaimyninėse šalyse. |
| --- | --- |

6.4.2

Ekonomisto požiūriu, akcizo padidinimas skatina imtis cigarečių kontrabandos ir plėsti juodąją rinką. Kontrabanda yra ekonominė veikla, kuriai galioja pasiūlos ir paklausos taisyklės. Padidinus akcizą padidėja teisėtai parduodamų ir kontrabandinių cigarečių kainos skirtumas, todėl išauga kontrabandinių cigarečių paklausa. Padidėjus paklausai pakyla kontrabandinių cigarečių kaina, kontrabanda tampa pelningesnė ir išauga. Tokios tendencijos pastebimos ir vykdant nelegalią cigarečių prekybą ES teritorijoje, ir įvežant kontrabandą iš kitų šalių. Naujosiose valstybėse narėse kaina ir kiti veiksniai yra ypač palankūs įvežti daugiau kontrabandos iš bendrajai rinkai nepriklausančių šalių: kainos rytinėse kaimyninėse šalyse tampa santykinai mažesnės, naujosiose valstybės narėse mažai pasienio kontrolės ir kartais šešėlinės ekonominės veiklos mastai yra dideli. Pavyzdžiui, remiantis 2008 m. Lietuvoje atlikta nuomonės apklausa (5), 38,9 proc. apklaustųjų pateisina arba yra linkę pateisinti kontrabandą. Analizuojant juodosios rinkos plėtros veiksnius taip pat svarbu įvertinti šešėlinės ekonomikos mastą ne tik ES, bet ir galimuose kontrabandos šaltiniuose – kaimyninėse šalyse.

5

| 6.4.3 | Anksčiau minėtą padėtį galima iliustruoti Lietuvos pavyzdžiu. Siekiant suderinti šalies ir ES mokesčių sistemą, 2002–2004 m. tabako akcizas Lietuvoje labai išaugo (2001–2004 m. akcizo našta padidėjo 121 proc.). Dėl šios priežasties labai pakilo cigarečių kaina. Akcizų padidinimas pakeitė tabako rinką. Teisėtas cigarečių pardavimas sumažėjo, o kontrabanda ir juodoji rinka išaugo. Konfiskuotų kontrabandinių produktų kiekis 2001–2004 m. išaugo beveik 13 kartų. 2004 m. teisėtos ir neteisėtos rinkos dalys (skaičiuojant parduotus vienetus) buvo beveik vienodos. |
| --- | --- |

6.4.3

Anksčiau minėtą padėtį galima iliustruoti Lietuvos pavyzdžiu. Siekiant suderinti šalies ir ES mokesčių sistemą, 2002–2004 m. tabako akcizas Lietuvoje labai išaugo (2001–2004 m. akcizo našta padidėjo 121 proc.). Dėl šios priežasties labai pakilo cigarečių kaina. Akcizų padidinimas pakeitė tabako rinką. Teisėtas cigarečių pardavimas sumažėjo, o kontrabanda ir juodoji rinka išaugo. Konfiskuotų kontrabandinių produktų kiekis 2001–2004 m. išaugo beveik 13 kartų. 2004 m. teisėtos ir neteisėtos rinkos dalys (skaičiuojant parduotus vienetus) buvo beveik vienodos.

| 6.4.4 | Vertinant akcizo veiksmingumą būtina atsižvelgti į viso cigarečių suvartojimo (t. y. teisėto ir neteisėto vartojimo) pokyčius. Tarptautinė patirtis rodo, kad drastiškai taikomi mokesčiai ir jų sukeltas kainų augimas labiau prisideda prie teisėtos prekybos sumažėjimo negu sumažina visų suvartojamų cigarečių skaičių. Tai susiję su juodosios rinkos plėtra. Taip įvyko ir Lietuvoje: 2002–2004 m. padidinus akcizą bendrasis vartojimas sumažėjo, bet šis pokytis nebuvo toks ryškus kaip sumažėjęs teisėtas cigarečių pardavimas. |
| --- | --- |

6.4.4

Vertinant akcizo veiksmingumą būtina atsižvelgti į viso cigarečių suvartojimo (t. y. teisėto ir neteisėto vartojimo) pokyčius. Tarptautinė patirtis rodo, kad drastiškai taikomi mokesčiai ir jų sukeltas kainų augimas labiau prisideda prie teisėtos prekybos sumažėjimo negu sumažina visų suvartojamų cigarečių skaičių. Tai susiję su juodosios rinkos plėtra. Taip įvyko ir Lietuvoje: 2002–2004 m. padidinus akcizą bendrasis vartojimas sumažėjo, bet šis pokytis nebuvo toks ryškus kaip sumažėjęs teisėtas cigarečių pardavimas.

| 6.4.5 | 2008 m. rugsėjo mėn. kalbėdamas Europos Parlamente Europos Komisijos narys Laszlo Kovacs pripažino, kad aukštos kainos ir mokesčių skirtumai yra viena pagrindinių priežasčių, susijusių su dideliu kontrabandos mastu, ypač cigarečių, iš tam tikrų kaimyninių šalių į Europos Sąjungą. Todėl būtų neprotinga padidinti ES minimalius akcizus ir priimti sprendimus, kurie dar labiau paaštrintų šią problemą. |
| --- | --- |

6.4.5

2008 m. rugsėjo mėn. kalbėdamas Europos Parlamente Europos Komisijos narys Laszlo Kovacs pripažino, kad aukštos kainos ir mokesčių skirtumai yra viena pagrindinių priežasčių, susijusių su dideliu kontrabandos mastu, ypač cigarečių, iš tam tikrų kaimyninių šalių į Europos Sąjungą. Todėl būtų neprotinga padidinti ES minimalius akcizus ir priimti sprendimus, kurie dar labiau paaštrintų šią problemą.

6.5   Vidaus rinkos tikslai (suderinimas)

Vidaus rinkos tikslai (suderinimas)

| 6.5.1 | Nepaisant to, kad tabakui taikomus akcizus Europos Sąjungoje siekiama suderinti trisdešimt metų, tabako produktų apmokestinimo skirtumai ES – atsižvelgiant į mokesčio struktūrą ir bendrą mokesčių naštą – išlieka dideli. |
| --- | --- |

6.5.1

Nepaisant to, kad tabakui taikomus akcizus Europos Sąjungoje siekiama suderinti trisdešimt metų, tabako produktų apmokestinimo skirtumai ES – atsižvelgiant į mokesčio struktūrą ir bendrą mokesčių naštą – išlieka dideli.

| 6.5.2 | Nors kai kurios šalys savo pirmuoju prioritetu pasirinko sveikatos politiką, dėl tradicijų ir socialinės padėties bendras tabako produktų apmokestinimas labai skiriasi. Įplaukos iš tabakui taikomų akcizų ES skiriasi nuo 242 EUR už 1 000 cigarečių JK iki 19 EUR už 1 000 cigarečių Latvijoje (2007 m. sausio 1 d. duomenys). Iš tikrųjų, tai gali būti pagrindinė priežastis, dėl kurios, kaip apskaičiuota, neteisėta prekyba Europos bendrijos teritorijoje (pagal parduotų cigarečių skaičių) yra dvigubai didesnė negu kontrabanda iš kitų šalių. |
| --- | --- |

6.5.2

Nors kai kurios šalys savo pirmuoju prioritetu pasirinko sveikatos politiką, dėl tradicijų ir socialinės padėties bendras tabako produktų apmokestinimas labai skiriasi. Įplaukos iš tabakui taikomų akcizų ES skiriasi nuo 242 EUR už 1 000 cigarečių JK iki 19 EUR už 1 000 cigarečių Latvijoje (2007 m. sausio 1 d. duomenys). Iš tikrųjų, tai gali būti pagrindinė priežastis, dėl kurios, kaip apskaičiuota, neteisėta prekyba Europos bendrijos teritorijoje (pagal parduotų cigarečių skaičių) yra dvigubai didesnė negu kontrabanda iš kitų šalių.

| 6.5.3 | Svarbu pažymėti, kad dauguma pasiūlytų veiksmų neleis glaudžiau suderinti mokesčio tarifų Europos Sąjungoje. Labai tikėtina, kad pasiūlyti veiksmai nepanaikins absoliučių ir santykinių apmokestinimo skirtumų tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

6.5.3

Svarbu pažymėti, kad dauguma pasiūlytų veiksmų neleis glaudžiau suderinti mokesčio tarifų Europos Sąjungoje. Labai tikėtina, kad pasiūlyti veiksmai nepanaikins absoliučių ir santykinių apmokestinimo skirtumų tarp valstybių narių.

| 6.5.4 | Pavyzdžiui, pagrindinė priežastis, dėl kurios buvo įvestas proporcinio apmokestinimo reikalavimas, yra akcizų suderinimas Europos Sąjungoje, tačiau praeityje šis apmokestinimas nepadėjo suderinti akcizų ir dabar gali duoti priešingų rezultatų. Pavyzdžiui, Slovėnijoje ir Italijoje populiariausių kainų kategorijai taikomas labai panašus maždaug 58 proc. akcizas, tačiau įplaukos iš šiai kategorijai taikomo akcizo Italijoje yra 80 proc. didesnės už Slovėnijoje gaunamas įplaukas – 102,38 EUR ir 57,6 EUR už 1 000 cigarečių. Pasiūlymas padidinti akcizą nuo 57 proc. iki 63 proc. dar labiau padidins absoliučius akcizų skirtumus ir gali turėti didelį infliacinį poveikį, kaip nurodyta Komisijos poveikio vertinimo ataskaitoje. Atsižvelgiant į šį abejotiną minimalaus proporcinio apmokestinimo poveikį, turi būti rimtai išnagrinėtas ir iš naujo apsvarstytas ne tik jo siūlomas didinimas, bet ir taikymo pagrįstumas. |
| --- | --- |

6.5.4

Pavyzdžiui, pagrindinė priežastis, dėl kurios buvo įvestas proporcinio apmokestinimo reikalavimas, yra akcizų suderinimas Europos Sąjungoje, tačiau praeityje šis apmokestinimas nepadėjo suderinti akcizų ir dabar gali duoti priešingų rezultatų. Pavyzdžiui, Slovėnijoje ir Italijoje populiariausių kainų kategorijai taikomas labai panašus maždaug 58 proc. akcizas, tačiau įplaukos iš šiai kategorijai taikomo akcizo Italijoje yra 80 proc. didesnės už Slovėnijoje gaunamas įplaukas – 102,38 EUR ir 57,6 EUR už 1 000 cigarečių. Pasiūlymas padidinti akcizą nuo 57 proc. iki 63 proc. dar labiau padidins absoliučius akcizų skirtumus ir gali turėti didelį infliacinį poveikį, kaip nurodyta Komisijos poveikio vertinimo ataskaitoje. Atsižvelgiant į šį abejotiną minimalaus proporcinio apmokestinimo poveikį, turi būti rimtai išnagrinėtas ir iš naujo apsvarstytas ne tik jo siūlomas didinimas, bet ir taikymo pagrįstumas.

| 6.5.5 | Pasiūlymas padidinti minimalų cigaretėms taikomą akcizą nuo 64 EUR iki 90 EUR už 1 000 vienetų leistų suderinti mokesčius tik su sąlyga, kad didesnius mokesčius taikančios šalys jų dar labiau nepadidins. Taigi būtų naudinga apsvarstyti didžiausią apmokestinimo lygį, kuris papildytų dabar taikomą minimalų mokesčio tarifą. |
| --- | --- |

6.5.5

Pasiūlymas padidinti minimalų cigaretėms taikomą akcizą nuo 64 EUR iki 90 EUR už 1 000 vienetų leistų suderinti mokesčius tik su sąlyga, kad didesnius mokesčius taikančios šalys jų dar labiau nepadidins. Taigi būtų naudinga apsvarstyti didžiausią apmokestinimo lygį, kuris papildytų dabar taikomą minimalų mokesčio tarifą.

| 6.5.6 | Atsižvelgiant į tai, kad keletas valstybių narių iki šiol nesugebėjo pritaikyti minimalaus 64 EUR už 1 000 cigarečių tarifo net populiariausiai kainų kategorijai, pasiūlymą jį padidinti iki 90 EUR reikėtų apsvarstyti iš naujo ir dėl daugelio priežasčių šį dydį taip pat sumažinti arba nustatyti ilgesnį laikotarpį akcizui padidinti – iki 2018 m. sausio 1 d.
  Chart 2:
  Excise tax yield in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)



  Chart 3:
  Minimum Excise Tax in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)



  Chart 4:
  Total excise tax in EU countries as of January 1, 2008 (percentage of the MPPC, minimum set to 57 %)



  Chart 5:
  Specific ratio in EU countries as of January 1, 2008 (percentage specific to total tax on MPPC; set to 5 – 55 %) |
| --- | --- |

6.5.6

Atsižvelgiant į tai, kad keletas valstybių narių iki šiol nesugebėjo pritaikyti minimalaus 64 EUR už 1 000 cigarečių tarifo net populiariausiai kainų kategorijai, pasiūlymą jį padidinti iki 90 EUR reikėtų apsvarstyti iš naujo ir dėl daugelio priežasčių šį dydį taip pat sumažinti arba nustatyti ilgesnį laikotarpį akcizui padidinti – iki 2018 m. sausio 1 d.

Chart 2:

Excise tax yield in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Image

Chart 3:

Minimum Excise Tax in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Image

Chart 4:

Total excise tax in EU countries as of January 1, 2008 (percentage of the MPPC, minimum set to 57 %)

Image

Chart 5:

Specific ratio in EU countries as of January 1, 2008 (percentage specific to total tax on MPPC; set to 5 – 55 %)

Image

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Sutarties 152 str. nurodoma, kad monių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis.

1

(2)  Tabako epidemijos kontrolės ir priežiūros gairės, Pasaulio sveikatos organizacija, 1998 m.

2

(3)  1 piece of hand rolled cigarette = 0.75 g.

3

(4)  Franks et al. „Cigarečių kainos, rūkymas ir neturtingieji: tendencijų apžvalga“, paskelbta leidinyje American Journal of Public Health, 2007 m. spalio mėn., Rink. 97, Nr. 10.

4

American Journal of Public Health

(5)  http://www.freema.org/index.php/research/opinion_poll_public_perceptions_of_smuggling/4656

5

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/141 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/141

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui apie derybų dėl sanglaudos politikos strategijų ir programų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu rezultatus

COM(2008) 301 galutinis

2009/C 228/26

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 93 straipsniu, 2008 m. gegužės14 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui apie derybų dėl sanglaudos politikos strategijų ir programų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu rezultatus“

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 5 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Carmelo CEDRONE.

452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24 – 25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 40 narių balsavus už ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Lisabonos strategija. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) teigiamai vertina struktūrinių fondų ir Lisabonos strategijos susiejimą, įskaitant pagal šią strategiją įgyvendinamų politikos sričių finansavimą, tačiau laikantis 5.1.2. punkte nustatytų sąlygų. Vis dėlto, taip pat svarbu užtikrinti, kad nebūtų galiausiai prarasta galimybė Lisabonos strategiją finansuoti iš nepriklausomų šaltinių. |
| --- | --- |

1.1

Lisabonos strategija. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) teigiamai vertina struktūrinių fondų ir Lisabonos strategijos susiejimą, įskaitant pagal šią strategiją įgyvendinamų politikos sričių finansavimą, tačiau laikantis 5.1.2. punkte nustatytų sąlygų. Vis dėlto, taip pat svarbu užtikrinti, kad nebūtų galiausiai prarasta galimybė Lisabonos strategiją finansuoti iš nepriklausomų šaltinių.

Lisabonos strategija

| 1.2 | Įgyvendinimo laikotarpis. Reikia padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų laikomasi programų įgyvendinimo terminų, vengti dubliavimo ir vėlavimo, kurie galiausiai tampa kliūtimis pasiekti tikslus. Be to, svarbu atsižvelgti į skirtingus Bendrijos programų terminus. |
| --- | --- |

1.2

Įgyvendinimo laikotarpis. Reikia padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų laikomasi programų įgyvendinimo terminų, vengti dubliavimo ir vėlavimo, kurie galiausiai tampa kliūtimis pasiekti tikslus. Be to, svarbu atsižvelgti į skirtingus Bendrijos programų terminus.

Įgyvendinimo laikotarpis

| 1.3 | Terminai ir priemonės. Būtų tikslinga įvertinti, ar nereikėtų terminų tarpusavyje suderinti ir pratęsti iki dešimties metų. Šiuo klausimu EESRK dar kartą pabrėžia, kad derinant priemones, kuriomis įvairiais lygmenimis gali bendrai naudotis atskiri subjektai, yra sunkumų ir kliūčių. Todėl apie šias priemones turi būti pateikta tikslesnė informacija (teisinis pagrindas, teminė specializacija, geografinės zonos, įgyvendinimo procedūros), taip pat nurodyta, ar projektai yra tarpvalstybinio ar mažesnio masto, ar jie pradedami, finansuojami ir įgyvendinami tuo pačiu metu ir ar visuotinį projektą galima padalyti į paprojekčius. |
| --- | --- |

1.3

Terminai ir priemonės. Būtų tikslinga įvertinti, ar nereikėtų terminų tarpusavyje suderinti ir pratęsti iki dešimties metų. Šiuo klausimu EESRK dar kartą pabrėžia, kad derinant priemones, kuriomis įvairiais lygmenimis gali bendrai naudotis atskiri subjektai, yra sunkumų ir kliūčių. Todėl apie šias priemones turi būti pateikta tikslesnė informacija (teisinis pagrindas, teminė specializacija, geografinės zonos, įgyvendinimo procedūros), taip pat nurodyta, ar projektai yra tarpvalstybinio ar mažesnio masto, ar jie pradedami, finansuojami ir įgyvendinami tuo pačiu metu ir ar visuotinį projektą galima padalyti į paprojekčius.

Terminai ir priemonės

| 1.4 | Kriterijai. Siekiant sukurti objektyvesnį kriterijų rinkinį, atspindintį kiekvienos vietovės poreikius, papildomai prie BVP turi būti numatyti ir kiti kriterijai (5.9 punktas). |
| --- | --- |

1.4

Kriterijai. Siekiant sukurti objektyvesnį kriterijų rinkinį, atspindintį kiekvienos vietovės poreikius, papildomai prie BVP turi būti numatyti ir kiti kriterijai (5.9 punktas).

Kriterijai

| 1.5 | Integruotasis metodas. EESRK mano, kad reikia įvertinti ES finansines perspektyvas – siekiant padidinti finansavimą – ir daugiau dėmesio skirti valstybių narių ir kitų Europos organizacijų vykdomam bendram finansavimui. Numatytos sumos šiuo metu atrodo juokingai mažos, jeigu palyginsime jas su milijardais eurų, skirtų bankams gelbėti. EESRK mano, kad integruotasis metodas turi būti stiprinamas ir tapti privalomu siekiant sugrąžinti strateginį požiūrį į sanglaudos politiką. |
| --- | --- |

1.5

Integruotasis metodas. EESRK mano, kad reikia įvertinti ES finansines perspektyvas – siekiant padidinti finansavimą – ir daugiau dėmesio skirti valstybių narių ir kitų Europos organizacijų vykdomam bendram finansavimui. Numatytos sumos šiuo metu atrodo juokingai mažos, jeigu palyginsime jas su milijardais eurų, skirtų bankams gelbėti. EESRK mano, kad integruotasis metodas turi būti stiprinamas ir tapti privalomu siekiant sugrąžinti strateginį požiūrį į sanglaudos politiką.

Integruotasis metodas

| 1.6 | Koordinavimas. EESRK rekomenduoja geriau koordinuoti sanglaudos politikos strategijas ir programas ir Bendrijos bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą (FP7), taip pat Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIBP). EESRK taip pat pataria sustiprinti tarpvalstybinius ir tarptautinius šių programų tinklus, kad būtų skatinamas konkurencingumas, inovacijos ir užimtumas. Sanglaudos politikos tikslus ir procedūras būtina nuolat derinti su mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos tikslais ir procedūromis. |
| --- | --- |

1.6

Koordinavimas. EESRK rekomenduoja geriau koordinuoti sanglaudos politikos strategijas ir programas ir Bendrijos bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą (FP7), taip pat Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIBP). EESRK taip pat pataria sustiprinti tarpvalstybinius ir tarptautinius šių programų tinklus, kad būtų skatinamas konkurencingumas, inovacijos ir užimtumas. Sanglaudos politikos tikslus ir procedūras būtina nuolat derinti su mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos tikslais ir procedūromis.

Koordinavimas

| 1.7 | Rezultatai. EESRK mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti ne tik finansų kontrolei, bet ir pasiektų rezultatų kokybei, ypač augimo ir užimtumo srityse įgyvendinant programas pradedant nuo 2000–2006 m. |
| --- | --- |

1.7

Rezultatai. EESRK mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti ne tik finansų kontrolei, bet ir pasiektų rezultatų kokybei, ypač augimo ir užimtumo srityse įgyvendinant programas pradedant nuo 2000–2006 m.

Rezultatai

| 1.8 | Įvertinimas. Siekiant geresnio ir veiksmingesnio sanglaudos politikos veikimo, EESRK mano, kad priemones reikėtų taikyti atrankos būdu, kad vietos lygiu būtų galima pasiekti geresnių vystymosi rezultatų, taip pat turi būti sustiprintas stebėjimo ir vertinimo procesas, pavyzdžiui, įsteigiant atitinkamus nepriklausomus viršvalstybinio pobūdžio komitetus ten, kur jie dar neįsteigti. Įvairių sanglaudos politikos etapų vertinimo ir kontrolės mechanizmai turi būti skaidresni ir prieinamesni suinteresuotiems ūkio ir socialinės srities subjektams. |
| --- | --- |

1.8

Įvertinimas. Siekiant geresnio ir veiksmingesnio sanglaudos politikos veikimo, EESRK mano, kad priemones reikėtų taikyti atrankos būdu, kad vietos lygiu būtų galima pasiekti geresnių vystymosi rezultatų, taip pat turi būti sustiprintas stebėjimo ir vertinimo procesas, pavyzdžiui, įsteigiant atitinkamus nepriklausomus viršvalstybinio pobūdžio komitetus ten, kur jie dar neįsteigti. Įvairių sanglaudos politikos etapų vertinimo ir kontrolės mechanizmai turi būti skaidresni ir prieinamesni suinteresuotiems ūkio ir socialinės srities subjektams.

Įvertinimas

| 1.9 | Skaidrumas ir komunikacija. EESRK mano, kad skaidrumo klausimas yra esminis, ypač finansavimo, informavimo, vietos visuomenės pritarimo priimtiems sprendimams ir rezultatams. Tai geriausias būdas gerinti ES įvaizdį ir padaryti ją svarbesnę paprastiems žmonėms. Skaidrumas turi būti prioritetinis ES tikslas ir visi su sanglaudos politika susiję etapai turi vykti skaidriai. |
| --- | --- |

1.9

Skaidrumas ir komunikacija. EESRK mano, kad skaidrumo klausimas yra esminis, ypač finansavimo, informavimo, vietos visuomenės pritarimo priimtiems sprendimams ir rezultatams. Tai geriausias būdas gerinti ES įvaizdį ir padaryti ją svarbesnę paprastiems žmonėms. Skaidrumas turi būti prioritetinis ES tikslas ir visi su sanglaudos politika susiję etapai turi vykti skaidriai.

Skaidrumas ir komunikacija

| 1.10 | Nuoseklumas. Svarbu, kad įvairiais lėšų valdymo etapais – pasirengimo, įgyvendinimo, naudojimo, stebėjimo ir vertinimo – būtų išlaikyta tarpusavio sąsaja ir nuosekli vizija. |
| --- | --- |

1.10

Nuoseklumas. Svarbu, kad įvairiais lėšų valdymo etapais – pasirengimo, įgyvendinimo, naudojimo, stebėjimo ir vertinimo – būtų išlaikyta tarpusavio sąsaja ir nuosekli vizija.

Nuoseklumas

| 1.11 | Supaprastinimas. Reikia rimtai apsvarstyti galimybę supaprastinti procedūras, dėl kurių programos dažnai įgyvendinamos pavėluotai arba visai neįgyvendinamos. Dėmesį geriau reikėtų skirti rezultatų vertinimui naudojant aiškias ir veiksmingas sistemas, nustatant galimybę skirti nuobaudas tiems, kurie nesilaiko metodikos, turinio reikalavimų ir terminų. Atsižvelgiant į ribotą ES biudžeto dydį, būtų galima pradėti, pavyzdžiui, nuo nepanaudotų asignavimų valstybėms narėms negrąžinimo atvejų. |
| --- | --- |

1.11

Supaprastinimas. Reikia rimtai apsvarstyti galimybę supaprastinti procedūras, dėl kurių programos dažnai įgyvendinamos pavėluotai arba visai neįgyvendinamos. Dėmesį geriau reikėtų skirti rezultatų vertinimui naudojant aiškias ir veiksmingas sistemas, nustatant galimybę skirti nuobaudas tiems, kurie nesilaiko metodikos, turinio reikalavimų ir terminų. Atsižvelgiant į ribotą ES biudžeto dydį, būtų galima pradėti, pavyzdžiui, nuo nepanaudotų asignavimų valstybėms narėms negrąžinimo atvejų.

Supaprastinimas

nuobaudas

| 1.12 | Daugiklio efektas. Sanglaudos politika ir ES ir valstybių narių ekonominė politika neturi apsiriboti vien išteklių perskirstymu. Ja turi būti siekiama sukurti daugiklio efektą vietos lygiu – pritraukti kitas investicijas ir taip skatinti augimą, konkurencingumą, užimtumą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. Svarbiausia – tobulinti vadinamųjų „viešųjų gėrybių“ (vandens, atliekų surinkimo ir tvarkymo, paslaugų vyresnio amžiaus žmonėms, mokymo, ikimokyklinio ugdymo sistemos) teikimą kaip pažangiąją politiką siekiant padaryti atitinkamus regionus patrauklesnius. |
| --- | --- |

1.12

Daugiklio efektas. Sanglaudos politika ir ES ir valstybių narių ekonominė politika neturi apsiriboti vien išteklių perskirstymu. Ja turi būti siekiama sukurti daugiklio efektą vietos lygiu – pritraukti kitas investicijas ir taip skatinti augimą, konkurencingumą, užimtumą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. Svarbiausia – tobulinti vadinamųjų „viešųjų gėrybių“ (vandens, atliekų surinkimo ir tvarkymo, paslaugų vyresnio amžiaus žmonėms, mokymo, ikimokyklinio ugdymo sistemos) teikimą kaip pažangiąją politiką siekiant padaryti atitinkamus regionus patrauklesnius.

Daugiklio efektas

| 1.13 | Atsižvelgiant į tarptautinę finansų krizę ir tebepatiriamus jos padarinius, taip pat vadovaujantis 2008 m. gruodžio 11 – 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintu planu ekonomikos nuosmukio problemai spręsti, į kurį įeina pasiūlymai iš dalies pakeisti įvairius Bendrijos finansavimo reglamentus, EESRK mano, kad atėjo tinkamas metas pagaliau išsamiai persvarstyti tvarką, taikomą sanglaudos politikai skiriamų lėšų panaudojimui, kad jomis būtų galima geriau skatinti augimą ir atnaujintą Europos ekonominę politiką. |
| --- | --- |

1.13

Atsižvelgiant į tarptautinę finansų krizę ir tebepatiriamus jos padarinius, taip pat vadovaujantis 2008 m. gruodžio 11 – 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintu planu ekonomikos nuosmukio problemai spręsti, į kurį įeina pasiūlymai iš dalies pakeisti įvairius Bendrijos finansavimo reglamentus, EESRK mano, kad atėjo tinkamas metas pagaliau išsamiai persvarstyti tvarką, taikomą sanglaudos politikai skiriamų lėšų panaudojimui, kad jomis būtų galima geriau skatinti augimą ir atnaujintą Europos ekonominę politiką.

| 1.14 | Finansinė struktūra. Turi būti užkirstas kelias subsidijų švaistymui. Būtina iš esmės pakeisti finansinę lėšų skyrimo struktūrą, būtent garantuoti, kad vėl būtų atidaromos kredito linijos, ypač MVĮ (1) ir vietos valdžios institucijoms, nustačius tinkamesnę politiką ir galimybę pasinaudoti Europos investicijų fondo (EIF) ir Europos investicijų banko (EIB) lėšomis. |
| --- | --- |

1.14

Finansinė struktūra. Turi būti užkirstas kelias subsidijų švaistymui. Būtina iš esmės pakeisti finansinę lėšų skyrimo struktūrą, būtent garantuoti, kad vėl būtų atidaromos kredito linijos, ypač MVĮ (1) ir vietos valdžios institucijoms, nustačius tinkamesnę politiką ir galimybę pasinaudoti Europos investicijų fondo (EIF) ir Europos investicijų banko (EIB) lėšomis.

Finansinė struktūra

1

| 1.15 | Protekcionizmas. Komisija privalo nustatyti atitinkamas priemones sanglaudos politiką veikiančiam protekcionizmui panaikinti. Kalbant konkrečiau, turi būti panaikintos įvairios subrangos formos ar bent sumažintos galimybės jomis naudotis, kad būtų išvengta iššvaistymo ir piktnaudžiavimo. |
| --- | --- |

1.15

Protekcionizmas. Komisija privalo nustatyti atitinkamas priemones sanglaudos politiką veikiančiam protekcionizmui panaikinti. Kalbant konkrečiau, turi būti panaikintos įvairios subrangos formos ar bent sumažintos galimybės jomis naudotis, kad būtų išvengta iššvaistymo ir piktnaudžiavimo.

Protekcionizmas

| 1.16 | Socialinė ir sanglaudos politika. Taip pat būtina socialinę politiką grąžinti į sanglaudos politikos šerdį kaip vieną pagrindinių pastarosios politikos tikslų. Tai ypač būtina šiuo metu, kai po finansų krizės prasidėjusi ekonomikos ir socialinė krizė didžiausią poveikį daro labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms. |
| --- | --- |

1.16

Socialinė ir sanglaudos politika. Taip pat būtina socialinę politiką grąžinti į sanglaudos politikos šerdį kaip vieną pagrindinių pastarosios politikos tikslų. Tai ypač būtina šiuo metu, kai po finansų krizės prasidėjusi ekonomikos ir socialinė krizė didžiausią poveikį daro labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms.

Socialinė ir sanglaudos politika

| 1.17 | Darbo rinka. Sanglaudos politika turi skatinti didesnę Europos darbo rinkos integraciją, ypač moterų užimtumo srityje, be kita ko, išbandyti naujas darbo santykių formas, kurios skatina augimą ir užimtumą. |
| --- | --- |

1.17

Darbo rinka. Sanglaudos politika turi skatinti didesnę Europos darbo rinkos integraciją, ypač moterų užimtumo srityje, be kita ko, išbandyti naujas darbo santykių formas, kurios skatina augimą ir užimtumą.

Darbo rinka

| 1.18 | Geroji praktika. Komisija turi skatinti plačiu mastu naudoti tas programas, kurių taikymo įvairiuose Europos regionuose rezultatai geriausi. Taip pat naudinga atkreipti dėmesį į programas, kurių rezultatai ne tokie, kaip tikėtasi, kad jos nebūtų taikomos pakartotinai. |
| --- | --- |

1.18

Geroji praktika. Komisija turi skatinti plačiu mastu naudoti tas programas, kurių taikymo įvairiuose Europos regionuose rezultatai geriausi. Taip pat naudinga atkreipti dėmesį į programas, kurių rezultatai ne tokie, kaip tikėtasi, kad jos nebūtų taikomos pakartotinai.

Geroji praktika

| 1.19 | Mažosios ir vidutinės įmonės. Sanglaudos politikoje MVĮ, kaip pagrindinėms naudos gavėjoms, visada turi būti skiriama daugiausia dėmesio siekiant plėtoti ir didinti konkurencingumą, įskaitant ir socialinės ekonomikos sritį. MVĮ yra itin svarbios augimui ir darbo vietų kūrimui, todėl būtina sudaryti joms geresnes sąlygas gauti paskolas šiuo ekonomikos nuosmukio laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.19

Mažosios ir vidutinės įmonės. Sanglaudos politikoje MVĮ, kaip pagrindinėms naudos gavėjoms, visada turi būti skiriama daugiausia dėmesio siekiant plėtoti ir didinti konkurencingumą, įskaitant ir socialinės ekonomikos sritį. MVĮ yra itin svarbios augimui ir darbo vietų kūrimui, todėl būtina sudaryti joms geresnes sąlygas gauti paskolas šiuo ekonomikos nuosmukio laikotarpiu.

Mažosios ir vidutinės įmonės

| 1.20 | Partnerystė. Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti socialinei partnerystei. Ji neturėtų apsiriboti formaliu reglamento 11 straipsnio aiškinimu, o atgauti partnerystės idėjos, kuri yra Europos socialinės kultūros pagrindas, dvasią. Todėl partnerystė neturėtų būti vertinama kaip nuolaida ar formalumas, bet kaip tikras susitarimas dėl programų procedūrų, turinio, įgyvendinimo būdų, vertinimo ir skaidrumo. |
| --- | --- |

1.20

Partnerystė. Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti socialinei partnerystei. Ji neturėtų apsiriboti formaliu reglamento 11 straipsnio aiškinimu, o atgauti partnerystės idėjos, kuri yra Europos socialinės kultūros pagrindas, dvasią. Todėl partnerystė neturėtų būti vertinama kaip nuolaida ar formalumas, bet kaip tikras susitarimas dėl programų procedūrų, turinio, įgyvendinimo būdų, vertinimo ir skaidrumo.

Partnerystė

| 1.21 | Politinė Europa. Papildomai prie visų jau pateiktų rekomendacijų, pateikiame dar vieną – pačią svarbiausią rekomendaciją: Komisija, valstybės narės, regionai ir socialiniai partneriai tobulindami sanglaudos politiką gali ir privalo padaryti daug daugiau. Iš tikrųjų, jie to ir siekia. |
| --- | --- |

1.21

Politinė Europa. Papildomai prie visų jau pateiktų rekomendacijų, pateikiame dar vieną – pačią svarbiausią rekomendaciją: Komisija, valstybės narės, regionai ir socialiniai partneriai tobulindami sanglaudos politiką gali ir privalo padaryti daug daugiau. Iš tikrųjų, jie to ir siekia.

Politinė Europa

| 1.22 | EESRK privalo padėti Europos Sąjungai apsispręsti dėl savo ateities, nustatyti teisines ir politines priemones, kurios konkrečiose politikos srityse suteiktų jai sprendimų priėmimo galią, padaryti savo veiklą veiksmingesnę ir išsklaidyti iliuziją, kad galima išlikti saugiam pasyviai, tarsi pro langą, viską stebint. |
| --- | --- |

1.22

EESRK privalo padėti Europos Sąjungai apsispręsti dėl savo ateities, nustatyti teisines ir politines priemones, kurios konkrečiose politikos srityse suteiktų jai sprendimų priėmimo galią, padaryti savo veiklą veiksmingesnę ir išsklaidyti iliuziją, kad galima išlikti saugiam pasyviai, tarsi pro langą, viską stebint.

2.   Pasiūlymai

Pasiūlymai

| 2.1 | Reikėtų sukurti teisines nuostatas, kaip gerinti institucinį valdymą, parengti procedūras, kurios palengvintų veiksmingų partnerysčių derinimą su socialiniais partneriais, ir nustatyti derinimo procedūrų gaires, be kita ko, remiantis ankstesne patirtimi ir diskutuoti bei tartis dėl programų, temų, procedūrų ir kt. |
| --- | --- |

2.1

Reikėtų sukurti teisines nuostatas, kaip gerinti institucinį valdymą, parengti procedūras, kurios palengvintų veiksmingų partnerysčių derinimą su socialiniais partneriais, ir nustatyti derinimo procedūrų gaires, be kita ko, remiantis ankstesne patirtimi ir diskutuoti bei tartis dėl programų, temų, procedūrų ir kt.

| 2.2 | Reikėtų nustatyti visoms šalims tinkamus naujus vertinimo kriterijus, kuriais naudodamiesi atitinkami komitetai galėtų objektyviau vertinti veiksmų rezultatus ir kokybę taip padėdami šio sektoriaus suinteresuotiems subjektams. Tai užtikrintų sanglaudos politikos poveikio vertinimo veiksmingumą. |
| --- | --- |

2.2

Reikėtų nustatyti visoms šalims tinkamus naujus vertinimo kriterijus, kuriais naudodamiesi atitinkami komitetai galėtų objektyviau vertinti veiksmų rezultatus ir kokybę taip padėdami šio sektoriaus suinteresuotiems subjektams. Tai užtikrintų sanglaudos politikos poveikio vertinimo veiksmingumą.

veiksmingumą

| 2.3 | Šiuo tikslu reikėtų skatinti kurti bendrą Europos mokymo programą, kuri padėtų ugdyti sanglaudos subjektus, kurie visais lėšų panaudojimo operacijų tarpsniais sugebėtų naudoti tą patį darbo metodą. Be to, visiems konvergencijos regionams ir visiems suinteresuotiems subjektams turėtų būti sudarytos galimybės naudotis techninės pagalbos priemonėmis, pavyzdžiui, JASPER. |
| --- | --- |

2.3

Šiuo tikslu reikėtų skatinti kurti bendrą Europos mokymo programą, kuri padėtų ugdyti sanglaudos subjektus, kurie visais lėšų panaudojimo operacijų tarpsniais sugebėtų naudoti tą patį darbo metodą. Be to, visiems konvergencijos regionams ir visiems suinteresuotiems subjektams turėtų būti sudarytos galimybės naudotis techninės pagalbos priemonėmis, pavyzdžiui, JASPER.

| 2.4 | Reikėtų supaprastinti ir suderinti visais lėšų valdymo tarpsniais naudojamas procedūras. EESRK tai padaryti ragino kelis kartus, tačiau į šiuos raginimus beveik neatsižvelgta. |
| --- | --- |

2.4

Reikėtų supaprastinti ir suderinti visais lėšų valdymo tarpsniais naudojamas procedūras. EESRK tai padaryti ragino kelis kartus, tačiau į šiuos raginimus beveik neatsižvelgta.

| 2.5 | Reikėtų numatyti nuobaudas reikalavimų nesilaikymo ir (arba) nesugebėjimo pasiekti atitinkamų rezultatų atveju, kad būtų išvengta lėšų švaistymo, klaidų kartojimo ir įvairių formų protekcionizmo. |
| --- | --- |

2.5

Reikėtų numatyti nuobaudas reikalavimų nesilaikymo ir (arba) nesugebėjimo pasiekti atitinkamų rezultatų atveju, kad būtų išvengta lėšų švaistymo, klaidų kartojimo ir įvairių formų protekcionizmo.

| 2.6 | Siekiant užtikrinti, kad neturtingiausiems ir struktūriniu požiūriu mažiausiai išsivysčiusiems regionams skirti ištekliai būtų kuo geriau panaudoti, reikėtų nustatyti šių regionų apsaugos sąlygą. |
| --- | --- |

2.6

Siekiant užtikrinti, kad neturtingiausiems ir struktūriniu požiūriu mažiausiai išsivysčiusiems regionams skirti ištekliai būtų kuo geriau panaudoti, reikėtų nustatyti šių regionų apsaugos sąlygą.

| 2.7 | Sanglaudos politikos priemonėmis, pasitelkiant ir valstybių narių priemones, reikėtų skatinti labiau įtraukų pilietiškumą ir visiems naudingą ekonominę ir socialinę sanglaudą. |
| --- | --- |

2.7

Sanglaudos politikos priemonėmis, pasitelkiant ir valstybių narių priemones, reikėtų skatinti labiau įtraukų pilietiškumą ir visiems naudingą ekonominę ir socialinę sanglaudą.

| 2.8 | EESRK prašo Komisijos skirti valstybių narių ir regionų institucinę partnerystę nuo partnerystės su socialiniais ir visuomeniniais partneriais. Pastarąją partnerystę reikėtų aktyviai plėtoti visais lygiais – Europos, nacionaliniu, regionų – ir užtikrinti partnerių faktinį, o ne formalų dalyvavimą. |
| --- | --- |

2.8

EESRK prašo Komisijos skirti valstybių narių ir regionų institucinę partnerystę nuo partnerystės su socialiniais ir visuomeniniais partneriais. Pastarąją partnerystę reikėtų aktyviai plėtoti visais lygiais – Europos, nacionaliniu, regionų – ir užtikrinti partnerių faktinį, o ne formalų dalyvavimą.

| 2.9 | Reikėtų įsteigti komisiją (darbo grupę), kurią sudarytų skirtingų ES institucijų (EK, EP, EESRK ir RK) atstovai, ištirti ir pateikti pasiūlymų, kaip radikaliai pakeisti šiuo metu sanglaudos politikai taikomus mechanizmus. |
| --- | --- |

2.9

Reikėtų įsteigti komisiją (darbo grupę), kurią sudarytų skirtingų ES institucijų (EK, EP, EESRK ir RK) atstovai, ištirti ir pateikti pasiūlymų, kaip radikaliai pakeisti šiuo metu sanglaudos politikai taikomus mechanizmus.

3.   Įvadas

Įvadas

| 3.1 | Pagal Sutarties 158 straipsnį, kuris Lisabonos sutartyje išplėstas į jį įtraukus teritorinę politiką, socialinės sanglaudos principas yra vienas ES politikos ramsčių. Taip, atsižvelgiant į ES sukūrimo pagrindo esmę, sujungiamos ekonominė sanglauda ir socialinė sanglauda. Šis principas turėtų būti taikomas visada, visose šalyse, visose politikos srityse, tačiau jis dažnai pamirštamas. Sanglauda ir politinis solidarumas turėtų būti svarbiausias visų ES veiksmų požymis. Deja, dažniausiai taip nėra, kaip parodė neseni su finansų krize susiję įvykiai. |
| --- | --- |

3.1

Pagal Sutarties 158 straipsnį, kuris Lisabonos sutartyje išplėstas į jį įtraukus teritorinę politiką, socialinės sanglaudos principas yra vienas ES politikos ramsčių. Taip, atsižvelgiant į ES sukūrimo pagrindo esmę, sujungiamos ekonominė sanglauda ir socialinė sanglauda. Šis principas turėtų būti taikomas visada, visose šalyse, visose politikos srityse, tačiau jis dažnai pamirštamas. Sanglauda ir politinis solidarumas turėtų būti svarbiausias visų ES veiksmų požymis. Deja, dažniausiai taip nėra, kaip parodė neseni su finansų krize susiję įvykiai.

| 3.2 | Sanglaudos politika vis dar pristatoma tik kaip perskirstymo politika, o ne kaip politika, kuri padidina ekonominės politikos, pinigų politikos ir bendrosios rinkos vertę, mažina regionų ir šalių skirtumus ir kovoja su destruktyvia konkurencija. |
| --- | --- |

3.2

Sanglaudos politika vis dar pristatoma tik kaip perskirstymo politika, o ne kaip politika, kuri padidina ekonominės politikos, pinigų politikos ir bendrosios rinkos vertę, mažina regionų ir šalių skirtumus ir kovoja su destruktyvia konkurencija.

| 3.3 | Komunikate aiškiai parodoma, kad sanglaudos politiką riboja ne tik biudžeto suvaržymai, bet ir tai, kad sanglaudos politika neintegruojama į kitą ekonominę politiką, kuri vis dar priklauso valstybių narių kompetencijai, o jos dažnai nėra linkusios atlikti daugiau nei Europos ir nacionalinės politikos suderinimo veiksmus. Komunikate nurodomi šie trūkumai, kurie, deja, yra būdingi sprendimų priėmimo sistemai, taigi, ir Europos Komisijos veiklai. |
| --- | --- |

3.3

Komunikate aiškiai parodoma, kad sanglaudos politiką riboja ne tik biudžeto suvaržymai, bet ir tai, kad sanglaudos politika neintegruojama į kitą ekonominę politiką, kuri vis dar priklauso valstybių narių kompetencijai, o jos dažnai nėra linkusios atlikti daugiau nei Europos ir nacionalinės politikos suderinimo veiksmus. Komunikate nurodomi šie trūkumai, kurie, deja, yra būdingi sprendimų priėmimo sistemai, taigi, ir Europos Komisijos veiklai.

| 3.4 | Komisija šiuo metu apsiriboja procedūrinių mechanizmų priežiūra, siekia, kad jie veiktų, ir rūpinasi formaliais aspektais (tik taisyklių laikymųsi), o reikia, kad Komisija imtųsi tokio vadovaujančio vaidmens, kuris būtų labiau susijęs su realių ir veiksmingų rezultatų siekimu. Kitais žodžiais tariant, ji turi imtis tokio vaidmens, kuris leistų jai iš naujo įvertinti pirminę sanglaudos politikos dvasią, o šiuo metu Komisijos vadovavimo funkcija apsiribojo lėšas naudojančių subjektų profesionalumo lavinimu. |
| --- | --- |

3.4

Komisija šiuo metu apsiriboja procedūrinių mechanizmų priežiūra, siekia, kad jie veiktų, ir rūpinasi formaliais aspektais (tik taisyklių laikymųsi), o reikia, kad Komisija imtųsi tokio vadovaujančio vaidmens, kuris būtų labiau susijęs su realių ir veiksmingų rezultatų siekimu. Kitais žodžiais tariant, ji turi imtis tokio vaidmens, kuris leistų jai iš naujo įvertinti pirminę sanglaudos politikos dvasią, o šiuo metu Komisijos vadovavimo funkcija apsiribojo lėšas naudojančių subjektų profesionalumo lavinimu.

| 3.5 | Šis komunikatas ir penktoji sanglaudos ataskaita tai akivaizdžiai parodo. Todėl EESRK, teikdamas konkrečius pasiūlymus, privalo siekti, kad į sanglaudos politiką būtų sugrąžinti strateginiai principai. Dar svarbiau tai, kad EESRK privalo užtikrinti, jog jie būtų įgyvendinami. |
| --- | --- |

3.5

Šis komunikatas ir penktoji sanglaudos ataskaita tai akivaizdžiai parodo. Todėl EESRK, teikdamas konkrečius pasiūlymus, privalo siekti, kad į sanglaudos politiką būtų sugrąžinti strateginiai principai. Dar svarbiau tai, kad EESRK privalo užtikrinti, jog jie būtų įgyvendinami.

| 3.6 | Šioje nuomonėje nesiekiame aptarti visų sanglaudos aspektų – tai daug kartų padaryta anksčiau. Apsiribojame keletu esminių pastabų ir praktinių pasiūlymų. |
| --- | --- |

3.6

Šioje nuomonėje nesiekiame aptarti visų sanglaudos aspektų – tai daug kartų padaryta anksčiau. Apsiribojame keletu esminių pastabų ir praktinių pasiūlymų.

4.   Komisijos komunikato santrauka

Komisijos komunikato santrauka

| 4.1 | Įvairiais lygmenimis vykusio konsultavimosi ir derybų dėl programų, susijusių su 2007–2013 m. planu, pabaigoje Komisija paskelbė ataskaitą, kurioje aprašomi teigiami derybų rezultatai ir visai nėra kritikos. |
| --- | --- |

4.1

Įvairiais lygmenimis vykusio konsultavimosi ir derybų dėl programų, susijusių su 2007–2013 m. planu, pabaigoje Komisija paskelbė ataskaitą, kurioje aprašomi teigiami derybų rezultatai ir visai nėra kritikos.

| 4.2 | Ataskaitoje labai formaliai, pateikiant „tobulas“ lenteles ir diagramas, pabrėžiami kiekybiniai (347 mlrd. EUR investicijų) ir „kokybiniai“ pasirinktų veiksmų aspektai. 2007–2013 m. sanglaudos politika pagrįsta keturiomis sritimis, susijusiomis su šiais tikslais:






  — | sanglaudos politika ir Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimu, |
| --- | --- | --- |

4.2

Ataskaitoje labai formaliai, pateikiant „tobulas“ lenteles ir diagramas, pabrėžiami kiekybiniai (347 mlrd. EUR investicijų) ir „kokybiniai“ pasirinktų veiksmų aspektai. 2007–2013 m. sanglaudos politika pagrįsta keturiomis sritimis, susijusiomis su šiais tikslais:

—

sanglaudos politika ir Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimu,

| — | globalizacija ir struktūriniais pokyčiais, |
| --- | --- |

—

globalizacija ir struktūriniais pokyčiais,

| — | demografiniais pokyčiais ir labiau integruojančiomis darbo rinkomis, visuomenėmis ir ekonomikomis, |
| --- | --- |

—

demografiniais pokyčiais ir labiau integruojančiomis darbo rinkomis, visuomenėmis ir ekonomikomis,

| — | tvariąja plėtra, klimato kaita ir energetika. |
| --- | --- |

—

tvariąja plėtra, klimato kaita ir energetika.

Ataskaitoje taip pat kalbama apie valdymą ir vykusias derybas (dėl metodikos).

| 4.3 | Kartu su kiekybiniais duomenimis, lėšų asignavimu ir kt. nurodomi konkretūs programos tikslai (2). Apibendrinus jie yra tokie:






  — | pirmenybė teikiama moksliniams tyrimams ir inovacijomis (86 mlrd. EUR), tai sudaro 25 proc. turimų išteklių, |
| --- | --- | --- |

4.3

Kartu su kiekybiniais duomenimis, lėšų asignavimu ir kt. nurodomi konkretūs programos tikslai (2). Apibendrinus jie yra tokie:

2

—

pirmenybė teikiama moksliniams tyrimams ir inovacijomis (86 mlrd. EUR), tai sudaro 25 proc. turimų išteklių,

| — | 15 mlrd. EUR paslaugoms ir infrastruktūrai, |
| --- | --- |

—

15 mlrd. EUR paslaugoms ir infrastruktūrai,

| — | 27 mlrd. EUR (8 proc.) MVĮ, |
| --- | --- |

—

27 mlrd. EUR (8 proc.) MVĮ,

| — | 26 mlrd. EUR švietimui ir mokymui, |
| --- | --- |

—

26 mlrd. EUR švietimui ir mokymui,

| — | parama užimtumui, ypač jaunimo, moterų, imigrantų ir kt., |
| --- | --- |

—

parama užimtumui, ypač jaunimo, moterų, imigrantų ir kt.,

| — | pagalba žmonėms, gyvenantiems žemiau skurdo ribos, kurie negali patekti į darbo rinką, |
| --- | --- |

—

pagalba žmonėms, gyvenantiems žemiau skurdo ribos, kurie negali patekti į darbo rinką,

| — | aplinka ir tvarioji plėtra, šioms sritims skiriama 102 mlrd. EUR asignavimų. |
| --- | --- |

—

aplinka ir tvarioji plėtra, šioms sritims skiriama 102 mlrd. EUR asignavimų.

5.   Pastabos

Pastabos

5.1   Politika

Politika

5.1.1   Pirmojoje Komisijos komunikato dalyje kalbama apie Lisabonos strategiją, kuri laikoma pagrindiniu sanglaudos politikos aspektu. EESRK mano, kad šiais laikais būtų sunku rasti valstybės narės ir tarptautinę instituciją, kuri nereikštų visiškos paramos ekonominės politikos strategijai, skirtai pasiekti patenkinamą ekonomikos augimo lygį ir didelį užimtumą. Tačiau nagrinėjamame dokumente niekur nekalbama apie tai, kaip šią strategiją įgyvendinti dvidešimt septynių šalių ekonomikoje, kuri yra labai skirtinga ekonominių, finansinių ir socialinių išteklių, o labiausiai teritorinės plėtros požiūriu (nors ir nėra to reikalaujančių nuostatų).

5.1.2   Siekiant, kad Lisabonos strategiją remtų visuomenė, sanglaudos politikos požiūriu ji turi būti pritaikyta prie skirtingų situacijų vietos lygiu; kiekvienai skirtingai situacijai turi būti nustatytos atitinkamos ekonominės politikos priemonės, pagrįstos tų regionų ištekliais (žmogiškaisiais ištekliais, infrastruktūra ir kt.) ir galinčios skatinti pajamų ir užimtumo augimą. Tai reiškia, kad reikia ne tik turėti šių teritorinių vienetų trumpalaikės ir vidutinės trukmės vystymosi viziją (siekiant įvairinimo ir perkvalifikavimo, vietos institucijų stiprinimo, taip pat nustatyti ir mokyti žmones, kurie valdytų pokyčius, pritraukti naujas investicijas ir kt.), bet ir sugebėti naudoti ekonominės politikos priemones (reguliavimas ir veiksmai), kurios tinkamai paveiktų vietos ekonomiką.

5.1.3   Be to, komunikate labai bendrais teiginiais kalbama apie pasiektus teigiamus rezultatus ir apsiribojama kiekvienam veiklos sektoriui (patekimui į Europos rinką, moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, verslumui, darbo rinkai, aplinkai ir kt.) pagal sanglaudos politiką skiriamų finansinių išteklių išvardijimu. Būtų tikslinga pateikti informacijos (pagrįstos ankstesnių metų patirtimi ir nesena dvylikos naujųjų valstybių narių patirtimi) apie atskirų teritorinių vienetų sugebėjimą veiksmingai naudoti lėšas ir apie kiekybiškai įvertinamą Bendrijos išteklių panaudojimo poveikį svarbiausiems makroekonomikos kintamiesiems (pajamų ir investicijų augimui, užimtumo augimui, infliacijos mažėjimui).

5.1.3.1   Siekiant pokyčių, būtina numatyti išteklius konkretiems tikslams, tačiau norint užtikrinti, kad jie iš tikrųjų įvyktų, vien to nepakanka. Būtų buvę naudinga paminėti svarbiausias sanglaudos politikos valdymo problemas, įskaitant Bendrijos programų valdymo procedūrų sudėtingumą, taip pat tarptautinės makroekonominės padėties blogėjimą, kuris, žinoma, pakenkė mažiausiai išsivysčiusių Europos regionų vystymuisi.

5.1.4   Be to, paprasti skaičiai verčia abejoti pabrėžta sanglaudos politikos sėkme. Nepaisant to, kad 2000–2006 m. struktūriniai fondai investavo daug išteklių (260 mln. EUR), per pastaruosius metus Europos šalių vystymasis buvo daug lėtesnis nei pagrindinių konkurenčių (JAV, Kanados ir, šiek tiek mažiau, Japonijos). Tai ypač pasakytina apie regionus, kurių statistika labiausiai atsilieka nuo Bendrijos vidurkio. Naujosios programos ciklo (2007–2013 m.) pirmųjų dvejų metų duomenys rodo, kad dėl neseniai pablogėjusios ekonominės padėties ir finansų krizės daugumos regionų ekonomikos augimas toliau lėtėja arba net sustoja.

5.1.5   Remdamasis šiais duomenis, EESRK mano, kad 2007–2013 m. laikotarpio sanglaudos politika turėtų būti pagrįsta ne vienintele visoms valstybėms vienoda strategija, skirta pasiekti tris Bendrijos programoje nustatytus tikslus (konvergencija, regionų konkurencingumas ir Europos teritorinis bendradarbiavimas), bet dviejų krypčių strategija; viena kryptis – labiausiai nuo Bendrijos vidurkio atsiliekantys Europos regionai (dvylikos naujųjų valstybių narių regionai), kita – šiek tiek nuo vidurkio atsiliekantys regionai, kurie, siekdami priartėti prie labiausiai išsivysčiusių ES regionų, per pastaruosius metus padarė didelę pažangą.

5.1.5.1   Priežastis, kodėl siūloma strategiją pritaikyti prie dvidešimt septynių valstybių narių išsivystymo lygio, yra ta, kad regionams, esantiems daug žemiau 75 proc. slenksčio, reikalinga kitokia intervencija ir priemonės nei regionams, esantiems arčiau Bendrijos vidurkio. Visus šiuos regionus sugretinus ir pavadinus juos „konvergencijos regionais“ neatsižvelgiama į tai, kad politinių priemonių intensyvumas, kryptis ir lankstumas turi būti skirtingi.

intensyvumas, kryptis ir lankstumas

5.1.5.2   Tą patį galima pasakyti apie konkurencingumo regionus ir teritorinio bendradarbiavimo regionus. Jei kiekvienam regionui būtų taikoma speciali analizė, pagrįsta labiau tipiniais rodikliais nei sanglaudos politikoje naudojami rodikliai (kaip pabrėžta EESRK nuomonėje dėl ketvirtosios ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaitos), tai leistų iš esmės persvarstyti visiems tikslams skirtų išteklių paskirstymą ir kiekvieno regiono vystymosi politika taptų skirtinga. Manome, kad Komisijos inicijuotose diskusijose dėl sanglaudos politikos prioritetų, organizavimo ir valdymo šiai problemai turi būti skiriama daugiau dėmesio.

5.1.6   Siekiant užtikrinti kuo geresnį ir veiksmingesnį Bendrijos išteklių valdymą, būtų naudinga taikyti nuostatą, kad regionuose, kurie nesugebėjo gerai pasinaudoti pagal sanglaudos politiką skirtais ištekliais arba vis dar nėra užbaigę pereinamojo laikotarpio, pakaitinę programą ir (arba) integracijos priemones, laikydamasi subsidiarumo principo, vykdytų pati Komisija.

5.1.6.1   Problema ta, jog kyla pavojus, kad neturtingiausi ir struktūriniu požiūriu (institucijų, politikos, kultūros požiūriu) mažiausiai išsivystę regionai gali neveiksmingai panaudoti išteklius ir būti priversti grąžinti skirtas, tačiau neišleistas lėšas – tai gali padaryti didelę ekonominę ir socialinę žalą su šiais ištekliais susijusiems žmonėms.

5.1.6.2   Jei, siekiant užtikrinti veiksmingesnį Bendrijos išteklių naudojimą, tokiems regionams būtų taikoma „apsaugos sąlyga“ ir užtikrinama Komisijos pagalba, socialiniu ir ekonominiu požiūriu tai būtų daug naudingiau nei rizika, kad dėl prasto valdymo šie ištekliai bus iššvaistyti arba tiesiog grąžinti.

5.1.7   Kita pastaba yra susijusi su ESF vykdomu švietimo ir mokymo kokybės gerinimo finansavimu. EESRK mano, kad siekiant užtikrinti didesnį vietovių ekonomikos konkurencingumą ir našumą svarbiausi uždaviniai yra įgūdžių tobulinimas, labiau integruotos Bendrijos priemonės ir aktyvesnis dalyvavimas darbo rinkoje.

5.1.7.1   ES dokumentuose daug kartų minėta, kad šioje srityje pasiekti rezultatai yra prastesni nei tikėtasi. Šiame sektoriuje taip pat turėtų būti persvarstytos daugelyje Europos regionų veikiančios mokymo ir įgūdžių tobulinimo sistemos.

5.1.7.2   Pagal naująją programą šiam sektoriui skiriama daug lėšų, o dėl pavojaus, kad šios lėšos bus panaudotos nevisiškai tinkamai, reikėtų patvirtinti nuostatą dėl koreguojamųjų priemonių, kurios užtikrintų vietos valdžios institucijų autonomiją tose srityse, kuriose jų profesionalumo ir administravimo organizavimo lygis yra pakankamas. Be to, būtina ne tik tinkamai pasinaudoti turimais ištekliais, bet ir pateikti alternatyvių pasiūlymų (dėl to, kad mokymas daugiau vyktų ne vietos lygiu, bet centralizuotai ES institucijose, dėl geresnių ryšių su vidaus ir užsienio akademinėmis institucijomis, dėl bendrų iniciatyvų su kvalifikuotais partneriais siekiant gerosios patirties skleidimo ir kt.), kai tik neįvykdomos pagrindinės veiksmingo mokymo programų valdymo užtikrinimo sąlygos.

5.2   Be to, palyginti su Sutartyje nustatytais pirminiais sanglaudos principais, šiuo planu keičiama kryptis, nors pirminiai principai neturėtų būti keičiami. Matome, kad nuolaidžiaujant valstybių narių vyriausybėms, šie principai pažeidžiami prisidengiant teiginiu, kad dėl naujų „iššūkių“ būtinas „naujas“ požiūris.

5.3   Yra pavojus, kad sanglaudos politika taps pinigų šaltiniu kitoms Europos darbotvarkėms ar politikos sritims, kurioms neskirta lėšų, kaip meniu, kuris keičiasi pagal tos akimirkos reikalavimus. Taigi, sanglaudos politika tampa perskirstymo politika, kurioje nėra jokių strateginių principų.

5.4   Taigi, vykdomas išteklių švaistymas, nors iš tikrųjų būtina iš esmės pakeisti lėšų finansinę struktūrą ir sukurti daugiklio efektą – nustatyti tinkamesnę politiką, pasinaudoti Europos investicijų fondo (EIF) ir Europos investicijų banko (EIB) lėšomis, kad įmonėms būtų užtikrinta galimybė gauti paskolas.

5.5   Sanglaudos politika turi skatinti atitinkamų regionų ekonomikos augimą ir konkurencingumą, visomis priemonėmis turi būti investuojama į mokslinius tyrimus ir inovacijas, tačiau pirmiausia būtina gerinti viešųjų gėrybių (vandens, atliekų surinkimo ir tvarkymo, paslaugų vyresnio amžiaus žmonėms, mokymo, ikimokyklinio ugdymo sistemų) teikimą kaip pažangiąją politiką siekiant padaryti atitinkamus regionus patrauklesnius.

5.6   Valstybių narių ar regionų priimtini sprendimai negali būti nustatomi aukštesniu lygiu pagal principą „iš viršaus į apačią“, neatsižvelgiant į vietinius poreikius ir padėtį ir dažnai supaprastinant, o tai gali rimtai pakenkti daugeliui regionų, padidinti vystymosi atotrūkį ir sumažinti Bendrijos finansinę galią. Svarbiausias sanglaudos politikos požymis – tai, kad ji pritaikoma prie realių vietos poreikių nepamirštant novatoriškų veiksmų ir derinimo su kitomis Bendrijos programomis.

5.7   Ankstyvuoju sanglaudos politikos tarpsniu Komisija vaidmuo buvo svarbus. Ji padėjo valstybėms narėms ir regionams tobulinti savo metodus ir veiksmus priimant sprendimus ir nustatant tikslus. Atrodo, kad šis principas dabar pakeistas: stilius yra svarbiau nei turinys, jam investavimo sąskaita išeikvojama neproporcingai daug energijos ir pinigų.

5.8   EESRK mano, kad kontrolė yra svarbus aspektas, bet ji neturi būti vykdoma turinio sąskaita. Turi būti nustatytas skirtumas (dalyvaujant ir Audito Rūmams) tarp smulkių pažeidimų ir sukčiavimo, tačiau vengiama sudaryti įspūdį, kad tai vienintelis dalykas, kuris rūpi Komisijai, kuri, kartu su kitomis institucijomis, dažnai laikoma „persekiotoja“. Be to, ES negali naudoti skirtingos skaičiavimo ir vertinimo metodikos nepaisant, kokią politikos sritis nagrinėjama.

5.9   BVP negali būti vienintelis kriterijus nustatyti, ar regionas yra pakankamai ar nepakankamai išsivystęs. Tai pasidarė ypač akivaizdu po ES plėtros į rytus. Būtų naudinga atsižvelgti ir į kitus kriterijus, pavyzdžiui, augimo tendencijas, konkurencingumą, užimtumo lygį, viešųjų paslaugų sektoriaus, universitetų ir mokyklų padėtį, visuomenės senėjimo tempą, jaunimo ir moterų padėtį, veiklumo ir neveiklumo rodiklius, bendrą valstybių narių padėtį ir kt.

6.   Metodas: valdymas ir partnerystė

Metodas: valdymas ir partnerystė

| 6.1 | EESRK mano, kad būtų naudinga aiškiai atskirti institucinę partnerystę ir valdymą, kurie vis dar yra silpni, nuo tikrų derybų su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. Dabartinėje komunikato redakcijoje susidaro įspūdis, kad tai vienas ir tas pats! |
| --- | --- |

6.1

EESRK mano, kad būtų naudinga aiškiai atskirti institucinę partnerystę ir valdymą, kurie vis dar yra silpni, nuo tikrų derybų su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. Dabartinėje komunikato redakcijoje susidaro įspūdis, kad tai vienas ir tas pats!

| 6.2 | Nemažiau neaiškumų kyla ir dėl partnerių, suinteresuotų subjektų dalyvavimo sanglaudos politikoje: galima pagalvoti, kad dalyvaujamoji „demokratija“ priklauso nuo susitikimuose dalyvaujančių organizacijų skaičiaus, dažnai pateikiamo kaip „susirinkime dalyvavusių subjektų sąrašas“. Trumpai tariant, dabartinė valdymo ir partnerystės procedūra yra ganėtinai netinkama. Ją būtina nuodugniai persvarstyti. Ypač svarbu, kad Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 dėl struktūrinių fondų 11 straipsnyje numatytas plataus partnerių dalyvavimo planuojant, įgyvendinant ir vertinant struktūrinių fondų programas reikalavimas būtų įgyvendinamas veiksmingai. Todėl valdymo ir partnerystės procedūra turėtų būti vertinama kaip pagrindas atlikti peržiūrą siekiant aktyvesnio ir faktinio organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo. |
| --- | --- |

6.2

Nemažiau neaiškumų kyla ir dėl partnerių, suinteresuotų subjektų dalyvavimo sanglaudos politikoje: galima pagalvoti, kad dalyvaujamoji „demokratija“ priklauso nuo susitikimuose dalyvaujančių organizacijų skaičiaus, dažnai pateikiamo kaip „susirinkime dalyvavusių subjektų sąrašas“. Trumpai tariant, dabartinė valdymo ir partnerystės procedūra yra ganėtinai netinkama. Ją būtina nuodugniai persvarstyti. Ypač svarbu, kad Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 dėl struktūrinių fondų 11 straipsnyje numatytas plataus partnerių dalyvavimo planuojant, įgyvendinant ir vertinant struktūrinių fondų programas reikalavimas būtų įgyvendinamas veiksmingai. Todėl valdymo ir partnerystės procedūra turėtų būti vertinama kaip pagrindas atlikti peržiūrą siekiant aktyvesnio ir faktinio organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo.

| 6.3 | Socialinė ir ekonominė partnerystė yra vertybė, galimybė ir būtinybė. Ji nėra nuolaida ar malonė partneriams. Jei partnerystė, kaip ir derybos, yra gerbiama ir aktyviai įgyvendinama visais lygmenimis ir įvairiais tarpsniais, beveik visada susidaro sąlygos geriau pasirinkti, parengti tobulesnes programas ir planus, pasiekti geresnių rezultatų. Tai taip pat padeda geriau informuoti visuomenę ir paskatinti didesnę vietos bendruomenių ir valstybių narių visuomenės paramą sanglaudos politikai. |
| --- | --- |

6.3

Socialinė ir ekonominė partnerystė yra vertybė, galimybė ir būtinybė. Ji nėra nuolaida ar malonė partneriams. Jei partnerystė, kaip ir derybos, yra gerbiama ir aktyviai įgyvendinama visais lygmenimis ir įvairiais tarpsniais, beveik visada susidaro sąlygos geriau pasirinkti, parengti tobulesnes programas ir planus, pasiekti geresnių rezultatų. Tai taip pat padeda geriau informuoti visuomenę ir paskatinti didesnę vietos bendruomenių ir valstybių narių visuomenės paramą sanglaudos politikai.

| 6.4 | Deja, dabar komunikatas sudaro įspūdį, kad, išskyrus keletą atvejų, tai nevyksta (nekalbant apie formalias procedūras). Dažniausiai vyksta svarstymai ir tiriamieji susitikimai, tačiau nesitariama ir tikro susitarimo nepasiekiama. Daugeliu atvejų socialiniai ir visuomeniniai partneriai juose nedalyvavo, nes dažniausiai remiamasi valstybių narių patirtimi, kurios dažnai nėra arba ji netaikoma. Pavyzdžiui, Prancūzijoje ir Portugalijoje, siekiant užtikrinti ir sustiprinti derybų procesą, galėtų būti įtraukiamos valstybių narių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos. Gerų socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo pavyzdžių yra ir kitose šalyse, viena iš jų – Švedija. |
| --- | --- |

6.4

Deja, dabar komunikatas sudaro įspūdį, kad, išskyrus keletą atvejų, tai nevyksta (nekalbant apie formalias procedūras). Dažniausiai vyksta svarstymai ir tiriamieji susitikimai, tačiau nesitariama ir tikro susitarimo nepasiekiama. Daugeliu atvejų socialiniai ir visuomeniniai partneriai juose nedalyvavo, nes dažniausiai remiamasi valstybių narių patirtimi, kurios dažnai nėra arba ji netaikoma. Pavyzdžiui, Prancūzijoje ir Portugalijoje, siekiant užtikrinti ir sustiprinti derybų procesą, galėtų būti įtraukiamos valstybių narių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos. Gerų socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo pavyzdžių yra ir kitose šalyse, viena iš jų – Švedija.

| 6.5 | Taip pat būtina paminėti didelius esamus ar neseniai atsiradusius šalių skirtumus, ypač tų šalių, kurios prisijungė prie ES per paskutinį plėtros etapą ir kuriose profesinės sąjungos ir verslininkai praktiškai buvo užmiršti. EESRK mano, kad derybų sistema turi būti suderinta su skirtinga valstybių narių realybe ir padaryta lankstesnė; taip pat būtina užtikrinti, kad ši sistema būtų tikroviška, konkreti ir sudaryta iš atstovaujančiųjų organizacijų. Proceso negalima apriboti paverčiant jį paprasčiausiu „dialogu“ ar konsultacija – net jei yra tikrų sunkumų – arba vadinamuoju partnerių „forumu“. Dėl gerai žinomų priežasčių ES privalo skatinti partnerystę ir rengti tikras derybas su socialiniais ir visuomeniniais partneriais visais lygmenimis, pradedant Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

6.5

Taip pat būtina paminėti didelius esamus ar neseniai atsiradusius šalių skirtumus, ypač tų šalių, kurios prisijungė prie ES per paskutinį plėtros etapą ir kuriose profesinės sąjungos ir verslininkai praktiškai buvo užmiršti. EESRK mano, kad derybų sistema turi būti suderinta su skirtinga valstybių narių realybe ir padaryta lankstesnė; taip pat būtina užtikrinti, kad ši sistema būtų tikroviška, konkreti ir sudaryta iš atstovaujančiųjų organizacijų. Proceso negalima apriboti paverčiant jį paprasčiausiu „dialogu“ ar konsultacija – net jei yra tikrų sunkumų – arba vadinamuoju partnerių „forumu“. Dėl gerai žinomų priežasčių ES privalo skatinti partnerystę ir rengti tikras derybas su socialiniais ir visuomeniniais partneriais visais lygmenimis, pradedant Europos lygmeniu.

| 6.6 | Rengiant veiksmų planus, buvo galima įvertinti derybų su partneriais tinkamumą, tačiau būtent šioje srityje rasta rimtų problemų:






  — | konsultavimuisi su partneriais skirti trumpi laikotarpiai nedera su ilgais programų įgyvendinimo laikotarpiais, |
| --- | --- | --- |

6.6

Rengiant veiksmų planus, buvo galima įvertinti derybų su partneriais tinkamumą, tačiau būtent šioje srityje rasta rimtų problemų:

—

konsultavimuisi su partneriais skirti trumpi laikotarpiai nedera su ilgais programų įgyvendinimo laikotarpiais,

| — | nepakankamai tikrinamas konsultavimosi procesas, nenurodant priežasčių, kodėl daromi pakeitimai, |
| --- | --- |

—

nepakankamai tikrinamas konsultavimosi procesas, nenurodant priežasčių, kodėl daromi pakeitimai,

| — | trūksta oficialių susitarimų dėl partnerystės, ypač regionų lygmeniu, |
| --- | --- |

—

trūksta oficialių susitarimų dėl partnerystės, ypač regionų lygmeniu,

| — | sunykusi konsultavimosi (derybų) sistema ir paplitęs įsitikinimas, kad į derybų metu pabrėžtus aspektus nėra tinkamai atsižvelgiama; nepakankamai dalyvaujama įgyvendinant programas, ypač regionų lygmeniu, |
| --- | --- |

—

sunykusi konsultavimosi (derybų) sistema ir paplitęs įsitikinimas, kad į derybų metu pabrėžtus aspektus nėra tinkamai atsižvelgiama; nepakankamai dalyvaujama įgyvendinant programas, ypač regionų lygmeniu,

| — | reikia ugdyti įvairių šalių socialinių partnerių gebėjimus ir kompetenciją tiek, kad jie galėtų prilygti institucijų gebėjimams ir kompetencijai. |
| --- | --- |

—

reikia ugdyti įvairių šalių socialinių partnerių gebėjimus ir kompetenciją tiek, kad jie galėtų prilygti institucijų gebėjimams ir kompetencijai.

| 6.7 | Reikėtų vėl pabrėžti NVO atstovaujančių šalių ir suinteresuotų subjektų dalyvavimo derybose klausimą. EESRK mano, kad reikėtų kviesti socialinius (darbdavių asociacijos ir profesinės sąjungos) ir visuomeninius partnerius, kurie turėtų būti įtraukiami atsižvelgiant į konkrečius jų interesus ir atstovaujamumo mastą. Savo ruožtu, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama, kad jos užtikrintų tikrą ir tinkamą visų suinteresuotų subjektų partnerystę. |
| --- | --- |

6.7

Reikėtų vėl pabrėžti NVO atstovaujančių šalių ir suinteresuotų subjektų dalyvavimo derybose klausimą. EESRK mano, kad reikėtų kviesti socialinius (darbdavių asociacijos ir profesinės sąjungos) ir visuomeninius partnerius, kurie turėtų būti įtraukiami atsižvelgiant į konkrečius jų interesus ir atstovaujamumo mastą. Savo ruožtu, iš valstybių narių turėtų būti reikalaujama, kad jos užtikrintų tikrą ir tinkamą visų suinteresuotų subjektų partnerystę.

| 6.8 | Partnerystė taip pat privalo vykti skirtingais lygmenimis (Europos, valstybių narių ir regionų), horizontaliai ir vertikaliai ir visais planų etapais (rengimą, įgyvendinimą, programų, projektų ir rezultatų tikrinimą). Pavyzdžiui, regioninės politikos ir kitų fondų atžvilgiu galėtų būti naudojamas ESF metodas (tinkamai pakoreguotas). |
| --- | --- |

6.8

Partnerystė taip pat privalo vykti skirtingais lygmenimis (Europos, valstybių narių ir regionų), horizontaliai ir vertikaliai ir visais planų etapais (rengimą, įgyvendinimą, programų, projektų ir rezultatų tikrinimą). Pavyzdžiui, regioninės politikos ir kitų fondų atžvilgiu galėtų būti naudojamas ESF metodas (tinkamai pakoreguotas).

| 6.9 | Komisija turėtų skatinti socialinių partnerių ir suinteresuotų NVO mokymą (kaip ji tai darė anksčiau), kad jų dalyvavimas būtų kuo naudingesnis, ypač regionuose ir naujosiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

6.9

Komisija turėtų skatinti socialinių partnerių ir suinteresuotų NVO mokymą (kaip ji tai darė anksčiau), kad jų dalyvavimas būtų kuo naudingesnis, ypač regionuose ir naujosiose valstybėse narėse.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Žr. Komisijos JEREMIE programą.

1

(2)  Žr. priedą.

2

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/148 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/148

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių

COM(2009) 121 galutinis – 2009/0012 (COD)

2009/C 228/27

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 156 ir 175 straipsniais, 2009 m. kovo 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių“

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra visiškai priimtinas ir kad dėl jo Komitetas neturi pastabų, 452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24 – 25 d. (2009 m. kovo 24 d. posėdis), 140 narių balsavus už, 8 – prieš ir 14 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/149 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/149

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nuomonė dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (papildoma nuomonė)

2009/C 228/28

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio A punktu, 2009 m. sausio 15 d. nusprendė parengti papildomą nuomonę dėl

„Europos ekonomikos atkūrimo plano.“

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. kovo 5 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Thomas DELAPINA.

452-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 24 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 138 nariams balsavus už, 8 –prieš ir 13 susilaikius.

1.   Santrauka

Santrauka

| 1.1 | Pilietinei visuomenei atstovaujančioms asociacijoms, visų pirma socialiniams partneriams, tenka svarbiausias vaidmuo įveikiant dabartinę krizę. Sustiprintas socialinis dialogas yra būtinas, norint, viena vertus, nustatyti ir įgyvendinti politiką, kuri galėtų padėti kuo greičiau išbristi iš krizės, ir, kita vertus, kad būtų galima kiek įmanoma sušvelninti ekonominius ir socialinius krizės padarinius piliečiams. Turėdama Europos socialinį modelį Europos Sąjunga turi geresnį pagrindą krizės padariniams apriboti nei kiti pasaulio regionai. Pasirodo, pačioje Europos Sąjungoje šioje srityje geriau sekasi toms šalims, kurių sistemos labiau grindžiamos konsensusu. |
| --- | --- |

1.1

Pilietinei visuomenei atstovaujančioms asociacijoms, visų pirma socialiniams partneriams, tenka svarbiausias vaidmuo įveikiant dabartinę krizę. Sustiprintas socialinis dialogas yra būtinas, norint, viena vertus, nustatyti ir įgyvendinti politiką, kuri galėtų padėti kuo greičiau išbristi iš krizės, ir, kita vertus, kad būtų galima kiek įmanoma sušvelninti ekonominius ir socialinius krizės padarinius piliečiams. Turėdama Europos socialinį modelį Europos Sąjunga turi geresnį pagrindą krizės padariniams apriboti nei kiti pasaulio regionai. Pasirodo, pačioje Europos Sąjungoje šioje srityje geriau sekasi toms šalims, kurių sistemos labiau grindžiamos konsensusu.

| 1.2 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ne kartą įvairiais būdais įrodė, kad dabartinės finansų, ekonomikos ir socialinės krizės laikotarpiu jis atlieka savo institucinę užduotį teikdamas paramą kitoms Europos institucijoms. Pavyzdžiui, konferencijos, vykusios 2009 m. sausio 22–23 d., metu buvo sukurtos institucinės sąlygos vystyti krizės apimtų įvairių suinteresuotųjų subjektų – bankų, įmonių, profesinių sąjungų, institucijų ir kitų pilietinės visuomenės atstovų – dialogą. Krizės įveikimo priemonės buvo aptartos instituciniu, teisiniu, politiniu ir ekonominiu, socialiniu ir moksliniu aspektais. |
| --- | --- |

1.2

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ne kartą įvairiais būdais įrodė, kad dabartinės finansų, ekonomikos ir socialinės krizės laikotarpiu jis atlieka savo institucinę užduotį teikdamas paramą kitoms Europos institucijoms. Pavyzdžiui, konferencijos, vykusios 2009 m. sausio 22–23 d., metu buvo sukurtos institucinės sąlygos vystyti krizės apimtų įvairių suinteresuotųjų subjektų – bankų, įmonių, profesinių sąjungų, institucijų ir kitų pilietinės visuomenės atstovų – dialogą. Krizės įveikimo priemonės buvo aptartos instituciniu, teisiniu, politiniu ir ekonominiu, socialiniu ir moksliniu aspektais.

| 1.3 | Be to, plenarinėje sesijoje, vykusioje 2009 m. sausio 15 d., EESRK priėmė savo nuomonę dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (1). Svarbiausi šios nuomonės teiginiai pateikiami 2 skyriuje, visas nuomonės tekstas pateikiamas priede. |
| --- | --- |

1.3

Be to, plenarinėje sesijoje, vykusioje 2009 m. sausio 15 d., EESRK priėmė savo nuomonę dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (1). Svarbiausi šios nuomonės teiginiai pateikiami 2 skyriuje, visas nuomonės tekstas pateikiamas priede.

1

| 1.4 | Galutinio vertinimo nebuvo galima pateikti, kadangi dar trūko informacijos apie svarbiausią dalyką, tai yra faktinį įgyvendinimą valstybėse narėse, kurios turi tapti varančiąja krizės įveikimo jėga. Taip pat reikia tiksliai išanalizuoti įgyvendinimą taip pat ir klausimą, kokios Europos ekonomikos atkūrimo plane siūlomos priemonės ir lėšos apskritai yra naujos ir papildomos, arba kokia jų dalis jau buvo numatyta ir patvirtinta nesant šio Europos ekonomikos atkūrimo plano. |
| --- | --- |

1.4

Galutinio vertinimo nebuvo galima pateikti, kadangi dar trūko informacijos apie svarbiausią dalyką, tai yra faktinį įgyvendinimą valstybėse narėse, kurios turi tapti varančiąja krizės įveikimo jėga. Taip pat reikia tiksliai išanalizuoti įgyvendinimą taip pat ir klausimą, kokios Europos ekonomikos atkūrimo plane siūlomos priemonės ir lėšos apskritai yra naujos ir papildomos, arba kokia jų dalis jau buvo numatyta ir patvirtinta nesant šio Europos ekonomikos atkūrimo plano.

| 1.5 | Komitetas ragina visus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma valstybes nares ir Europos Komisiją nedelsiant pradėti įgyvendinti ekonomikos atkūrimo planą. Komisijos taip pat prašoma (a) skubiai parengti nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų įgyvendinimo padėties apžvalgą, (b) parodyti, kokie numatyti būdai, siekiant paspartinti šių priemonių pažangą, ir (c) įvertinti, kokiu mastu veikia būtinas valstybių narių nacionalinės politikos koordinavimas, ir ar neatsiranda nepageidautinų tendencijų. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas ragina visus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma valstybes nares ir Europos Komisiją nedelsiant pradėti įgyvendinti ekonomikos atkūrimo planą. Komisijos taip pat prašoma (a) skubiai parengti nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų įgyvendinimo padėties apžvalgą, (b) parodyti, kokie numatyti būdai, siekiant paspartinti šių priemonių pažangą, ir (c) įvertinti, kokiu mastu veikia būtinas valstybių narių nacionalinės politikos koordinavimas, ir ar neatsiranda nepageidautinų tendencijų.

| 1.6 | Komitetas rengia 2009 m. kovo 17 d. konferenciją, kurioje kartu su nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų, Europos institucijų, socialinių partnerių ir kitų pilietinės visuomenės asociacijų atstovais toliau bus diskutuojama apie krizės įveikimo būdus. Buvo pasikeista patirtimi dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo atgaivinant ekonomiką patirtimi. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas rengia 2009 m. kovo 17 d. konferenciją, kurioje kartu su nacionalinių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų, Europos institucijų, socialinių partnerių ir kitų pilietinės visuomenės asociacijų atstovais toliau bus diskutuojama apie krizės įveikimo būdus. Buvo pasikeista patirtimi dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo atgaivinant ekonomiką patirtimi.

| 1.7 | Šia papildoma nuomone dėl Europos ekonomikos atkūrimo siekiama pagilinti ankstesnės nuomonės kai kuriuos esminius punktus, papildyti ją keletu aspektų arba prireikus atnaujinti bei iškelti klausimus, kuriais būtų galima diskutuoti su nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis. |
| --- | --- |

1.7

Šia papildoma nuomone dėl Europos ekonomikos atkūrimo siekiama pagilinti ankstesnės nuomonės kai kuriuos esminius punktus, papildyti ją keletu aspektų arba prireikus atnaujinti bei iškelti klausimus, kuriais būtų galima diskutuoti su nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis.

| 1.8 | Diskusija bus tęsiama EESRK rengiant Planą Europai siekiant pateikti Europos institucijoms suderintą ir efektyvų pasiūlymų paketą. |
| --- | --- |

1.8

Diskusija bus tęsiama EESRK rengiant Planą Europai siekiant pateikti Europos institucijoms suderintą ir efektyvų pasiūlymų paketą.

Planą Europai

2.   Ankstesnės Komiteto nuomonės dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano santrauka

Ankstesnės Komiteto nuomonės dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano santrauka

2.1   Komitetas visiškai pritaria Komisijos ir Tarybos pateiktam Europos ekonomikos atkūrimo planui. Jis mano, kad ekonomikos politikos koncepcija iš esmės yra tinkamas atsakas į būsimus iššūkius. Veiksmai turi būti greiti, ryžtingi, plataus užmojo, kryptingi ir koordinuoti, kad sustiprėtų vartotojų ir investuotojų pasitikėjimas ir vėl padidėtų paklausa.

2.2   Komitetas pabrėžia šiuos ypač teigiamus aspektus:

Komitetas pabrėžia šiuos ypač teigiamus aspektus:

| 2.2.1 | Ekonomikos politika, atrodo, pasimokė iš patirties. Jei ankstesnių recesijų metu ji daugiausia laikėsi pasyviai, tai dabar įžvelgia būtinybę iki šiol į pasiūlą orientuotas ekonomikos priemones papildyti aktyvia anticikline makroekonomikos politika, kad būtų skatinama vidaus paklausa. |
| --- | --- |

2.2.1

Ekonomikos politika, atrodo, pasimokė iš patirties. Jei ankstesnių recesijų metu ji daugiausia laikėsi pasyviai, tai dabar įžvelgia būtinybę iki šiol į pasiūlą orientuotas ekonomikos priemones papildyti aktyvia anticikline makroekonomikos politika, kad būtų skatinama vidaus paklausa.

| 2.2.2 | Komitetas mano, kad labai svarbu visiškai pasinaudoti reformuoto Stabilumo ir augimo pakto lankstumu. Susidarius nepaprastai padėčiai, kuri yra dabar, tai reikštų, kad laikinai leidžiama viršyti 3 proc. biudžeto deficito ribą. Komiteto nuomone, Europos centrinio banko pinigų politikos atsakomybės akcentavimas realiosios ekonomikos vystymuisi, taip pat pateikiamas nurodymas dėl tolesnio palūkanų mažinimo galimybių, yra svarbūs. |
| --- | --- |

2.2.2

Komitetas mano, kad labai svarbu visiškai pasinaudoti reformuoto Stabilumo ir augimo pakto lankstumu. Susidarius nepaprastai padėčiai, kuri yra dabar, tai reikštų, kad laikinai leidžiama viršyti 3 proc. biudžeto deficito ribą. Komiteto nuomone, Europos centrinio banko pinigų politikos atsakomybės akcentavimas realiosios ekonomikos vystymuisi, taip pat pateikiamas nurodymas dėl tolesnio palūkanų mažinimo galimybių, yra svarbūs.

| 2.2.3 | Komitetas pritaria sutarimui imtis koordinuotų veiksmų. Norint įveikti tarptautinę krizę reikia tarptautiniu mastu derinti sprendimus. Be to, reikia spręsti naudojimosi kitų sukurtomis gėrybėmis problemą ir užkirsti kelią tokiai politikai, kai šalis siekia sau naudos kitų sąskaita (angl. beggar-thy-neighbour). |
| --- | --- |

2.2.3

Komitetas pritaria sutarimui imtis koordinuotų veiksmų. Norint įveikti tarptautinę krizę reikia tarptautiniu mastu derinti sprendimus. Be to, reikia spręsti naudojimosi kitų sukurtomis gėrybėmis problemą ir užkirsti kelią tokiai politikai, kai šalis siekia sau naudos kitų sąskaita (angl. beggar-thy-neighbour).

beggar-thy-neighbour

| 2.2.4 | Teigiamai vertintina ir tai, kad taikant dabartines trumpalaikes krizės įveikimo priemones svarbų vaidmenį atlieka Lisabonos strategijos tikslai:






  — | laikantis socialinės sanglaudos principo reikia sušvelninti krizės padarinius žmonėms, reikia paremti darbo rinką ir labiau apsaugoti visų pirma silpniausius visuomenės narius, |
| --- | --- | --- |

2.2.4

Teigiamai vertintina ir tai, kad taikant dabartines trumpalaikes krizės įveikimo priemones svarbų vaidmenį atlieka Lisabonos strategijos tikslai:

—

laikantis socialinės sanglaudos principo reikia sušvelninti krizės padarinius žmonėms, reikia paremti darbo rinką ir labiau apsaugoti visų pirma silpniausius visuomenės narius,

| — | būtina stiprinti įmonių konkurencingumą, kad jos darydamos investicijas, vystydamos gamybą ir eksportuodamos savo produkciją galėtų prisidėti prie ekonomikos atkūrimo ir po krizės dar labiau sustiprėtų. Kartu viešojo sektoriaus ateities investicijos į naujoves, švietimą ir mokslinius tyrimus turėtų ne tik padėti didinti paklausą, bet ir gerinti struktūrą, |
| --- | --- |

—

būtina stiprinti įmonių konkurencingumą, kad jos darydamos investicijas, vystydamos gamybą ir eksportuodamos savo produkciją galėtų prisidėti prie ekonomikos atkūrimo ir po krizės dar labiau sustiprėtų. Kartu viešojo sektoriaus ateities investicijos į naujoves, švietimą ir mokslinius tyrimus turėtų ne tik padėti didinti paklausą, bet ir gerinti struktūrą,

| — | įveikiant krizę, MVĮ galėtų būti svarbi varomoji jėga. Todėl reikia paramos priemonių, kad jos netrukdomos galėtų gauti finansinių lėšų, sustiprėtų jų konkurencingumas ir inovaciniai gebėjimai, |
| --- | --- |

—

įveikiant krizę, MVĮ galėtų būti svarbi varomoji jėga. Todėl reikia paramos priemonių, kad jos netrukdomos galėtų gauti finansinių lėšų, sustiprėtų jų konkurencingumas ir inovaciniai gebėjimai,

| — | be to, svarbu, kad viešojo ir privataus sektoriaus priemonės, skirtos ekonomikos skatinimui, taip pat prisidėtų prie ES tikslų, susijusių su aplinkos apsauga, energijos taupymu ir klimato kaita, įgyvendinimo, kartu padėdamos pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos. |
| --- | --- |

—

be to, svarbu, kad viešojo ir privataus sektoriaus priemonės, skirtos ekonomikos skatinimui, taip pat prisidėtų prie ES tikslų, susijusių su aplinkos apsauga, energijos taupymu ir klimato kaita, įgyvendinimo, kartu padėdamos pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos.

2.3   Tačiau Komiteto nuomonėje nurodomi ir keletas kritikuotinų dalykų:

Tačiau Komiteto nuomonėje nurodomi ir keletas kritikuotinų dalykų:

| 2.3.1 | Ekonomikos atkūrimo plano apimtis, siekianti 1,5 proc. BVP per 2 metus (per metus tai sudaro vidutiniškai 0,75 proc. BVP), yra palyginti nedidelė, ypač jei palyginsime ją su ekonomikos atkūrimo paketais, kurie rengiami kituose pasaulio regionuose. Be to, abejonių kelia dar ir tai, kad šiam planui skirta „naujų pinigų“ daug mažiau nei nurodytieji 200 milijardų eurų. Nes tiek priemonės Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu yra viso labo tik išvardytos ar pasirinktos priemonės, kurios jau buvo priimtos dar iki parengiant Europos ekonomikos atkūrimo planą. |
| --- | --- |

2.3.1

Ekonomikos atkūrimo plano apimtis, siekianti 1,5 proc. BVP per 2 metus (per metus tai sudaro vidutiniškai 0,75 proc. BVP), yra palyginti nedidelė, ypač jei palyginsime ją su ekonomikos atkūrimo paketais, kurie rengiami kituose pasaulio regionuose. Be to, abejonių kelia dar ir tai, kad šiam planui skirta „naujų pinigų“ daug mažiau nei nurodytieji 200 milijardų eurų. Nes tiek priemonės Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu yra viso labo tik išvardytos ar pasirinktos priemonės, kurios jau buvo priimtos dar iki parengiant Europos ekonomikos atkūrimo planą.

| 2.3.2 | Tačiau imantis struktūros gerinimo priemonių reikia atkreipti dėmesį į tai, kad šios priemonės neprieštarautų paklausos ir užimtumo skatinimo tikslui. Jos turi būti socialiai priimtinos bei skatinti augimą ir užimtumą. |
| --- | --- |

2.3.2

Tačiau imantis struktūros gerinimo priemonių reikia atkreipti dėmesį į tai, kad šios priemonės neprieštarautų paklausos ir užimtumo skatinimo tikslui. Jos turi būti socialiai priimtinos bei skatinti augimą ir užimtumą.

| 2.3.3 | Valstybėms narėms skirto plataus priemonių spektro sėkmę bus galima įvertinti tik tada, kai bus matyti, ar jos taiko joms tinkamiausią tokių priemonių derinį. Ypač dėl psichologinių priežasčių vis dėlto yra labai svarbu, kad suinteresuotieji subjektai kuo greičiau imtųsi konkrečių veiksmų, kitaip iškils grėsmė, kad sustiprės pesimistiniai lūkesčiai. |
| --- | --- |

2.3.3

Valstybėms narėms skirto plataus priemonių spektro sėkmę bus galima įvertinti tik tada, kai bus matyti, ar jos taiko joms tinkamiausią tokių priemonių derinį. Ypač dėl psichologinių priežasčių vis dėlto yra labai svarbu, kad suinteresuotieji subjektai kuo greičiau imtųsi konkrečių veiksmų, kitaip iškils grėsmė, kad sustiprės pesimistiniai lūkesčiai.

| 2.3.4 | Po pirmųjų politinių žingsnių įvairiais ekonomikos skatinimo priemonių paketais atkurti finansų sektoriaus veikimą dabar iškyla būtinumas pasauliniu mastu derinti finansinių rinkų reorganizavimą, kuris stiprintų pasitikėjimą. To siekiant turi būti naudojama po plėtros išaugusi euro zonos kritinė masė, kad nuošalyje neliktų europinės koncepcijos, stipriosios Europos pusės ir patirtis. Šiuo klausimu Europos ekonomikos atkūrimo plane nėra išsamesnių pasiūlymų. |
| --- | --- |

2.3.4

Po pirmųjų politinių žingsnių įvairiais ekonomikos skatinimo priemonių paketais atkurti finansų sektoriaus veikimą dabar iškyla būtinumas pasauliniu mastu derinti finansinių rinkų reorganizavimą, kuris stiprintų pasitikėjimą. To siekiant turi būti naudojama po plėtros išaugusi euro zonos kritinė masė, kad nuošalyje neliktų europinės koncepcijos, stipriosios Europos pusės ir patirtis. Šiuo klausimu Europos ekonomikos atkūrimo plane nėra išsamesnių pasiūlymų.

3.   Kitos bendrosios pastabos

Kitos bendrosios pastabos

| 3.1 | Didžiausias tiesioginis ekonomikos politikos iššūkis yra efektyviai padidinus paklausą kuo greičiau vėl sustiprinti vartotojų ir investuotojų pasitikėjimą. Reikia skatinti paklausą, kad pagyvėtų ekonomikos augimas ir išliktų žemas nedarbo lygis, kad būtų užkirstas kelias laipsniškam ekonomikos smukimui, kuris pasireiškė praėjusio šimtmečio ketvirtajame dešimtmetyje. Negalima kartoti praeities klaidų, prisidėjusių prie dabartinės krizės. |
| --- | --- |

3.1

Didžiausias tiesioginis ekonomikos politikos iššūkis yra efektyviai padidinus paklausą kuo greičiau vėl sustiprinti vartotojų ir investuotojų pasitikėjimą. Reikia skatinti paklausą, kad pagyvėtų ekonomikos augimas ir išliktų žemas nedarbo lygis, kad būtų užkirstas kelias laipsniškam ekonomikos smukimui, kuris pasireiškė praėjusio šimtmečio ketvirtajame dešimtmetyje. Negalima kartoti praeities klaidų, prisidėjusių prie dabartinės krizės.

| 3.2 | Atrodytų, kad Europos Sąjungos ir visų pirma pinigų sąjungos ekonominės politikos priemonės buvo sukurtos ramiam ekonomikos vystymuisi ir krizių prevencijai. Tačiau įvykus krizėms šių priemonių nepakanka imantis gelbėjimo veiksmų. Taigi reikia naujos ekonomikos politikos orientacijos, ieškoti naujų kelių, taigi reikalingas valdymas europiniu lygmeniu, galintis suteikti tinkamų būdų įveikti tokias krizes kaip dabartinė. |
| --- | --- |

3.2

Atrodytų, kad Europos Sąjungos ir visų pirma pinigų sąjungos ekonominės politikos priemonės buvo sukurtos ramiam ekonomikos vystymuisi ir krizių prevencijai. Tačiau įvykus krizėms šių priemonių nepakanka imantis gelbėjimo veiksmų. Taigi reikia naujos ekonomikos politikos orientacijos, ieškoti naujų kelių, taigi reikalingas valdymas europiniu lygmeniu, galintis suteikti tinkamų būdų įveikti tokias krizes kaip dabartinė.

valdymas

| 3.3 | Skausmingai teko patirti, kad rinka negali išspręsti visų problemų (2). Pernelyg didelį tikėjimą rinkos mechanizmu kaip panacėja, trumparegišką mąstymą ir planavimą, taip pat vis didesnio pelno vaikymąsi turi pakeisti realistiška, mažiau ideologizuota politika. |
| --- | --- |

3.3

Skausmingai teko patirti, kad rinka negali išspręsti visų problemų (2). Pernelyg didelį tikėjimą rinkos mechanizmu kaip panacėja, trumparegišką mąstymą ir planavimą, taip pat vis didesnio pelno vaikymąsi turi pakeisti realistiška, mažiau ideologizuota politika.

2

| 3.4 | Tai, kad finansų sektoriuje rinką ištiko krizė, dar nereiškia, kad ji apskritai neveiksminga, tačiau tai rodo, jog būtini tikslingi teisės aktai ir priežiūra, kad būtų išvengta rinkos vystymosi neteisinga linkme arba ši kryptis ištaisyta. Todėl naujoji politika turi būti grindžiama rinkos ekonomika, skatinančia iniciatyvą ir gebėjimą prisiimti riziką ir atlyginančia už tai. Tačiau rinkos visagalybė turi būti vėl susaistyta griežtesnių taisyklių, norint užtikrinti kuo sklandesnį jos veikimą. Laisvai rinkai būtini apsauginiai atitvarai, tarp kurių ji gali judėti. Tai būtina jau vien dėl to, kad ekonomikos realybėje nėra tobulų rinkų prielaidų. Be to, Europos Sąjungai būdinga tai, kad europinis ekonomikos ir socialinis modelis paremtas principais, kurie reikalauja koreguoti rinkos rezultatus. Vėl prisiminti orientavimąsi į ilgalaikius tikslus ir vertybes taip pat yra šio modelio dalis. |
| --- | --- |

3.4

Tai, kad finansų sektoriuje rinką ištiko krizė, dar nereiškia, kad ji apskritai neveiksminga, tačiau tai rodo, jog būtini tikslingi teisės aktai ir priežiūra, kad būtų išvengta rinkos vystymosi neteisinga linkme arba ši kryptis ištaisyta. Todėl naujoji politika turi būti grindžiama rinkos ekonomika, skatinančia iniciatyvą ir gebėjimą prisiimti riziką ir atlyginančia už tai. Tačiau rinkos visagalybė turi būti vėl susaistyta griežtesnių taisyklių, norint užtikrinti kuo sklandesnį jos veikimą. Laisvai rinkai būtini apsauginiai atitvarai, tarp kurių ji gali judėti. Tai būtina jau vien dėl to, kad ekonomikos realybėje nėra tobulų rinkų prielaidų. Be to, Europos Sąjungai būdinga tai, kad europinis ekonomikos ir socialinis modelis paremtas principais, kurie reikalauja koreguoti rinkos rezultatus. Vėl prisiminti orientavimąsi į ilgalaikius tikslus ir vertybes taip pat yra šio modelio dalis.

| 3.5 | Ekonomikos politika tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu nors ir pavėluotai, tačiau vis dėlto ėmėsi svarbių žingsnių tinkama linkme. Buvo sumažintos palūkanų normos, tačiau vis dar išlieka galimybių dar labiau jas mažinti. Valstybės intervencinės priemonės kaip subsidijos, garantijos ir rizikos perėmimas vėl pripažįstamos kaip naudingos ir būtinos. Tam tikrais atvejais net nacionalizavimas pripažįstamas kaip kraštutinė gelbėjimo priemonė. Viešojo sektoriaus biudžetas, mažindamas mokesčius ir didindamas viešąsias išlaidas, taip pat remia paklausą. Makroekonomikos politikos priemonių derinys tapo labiau subalansuotas. |
| --- | --- |

3.5

Ekonomikos politika tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu nors ir pavėluotai, tačiau vis dėlto ėmėsi svarbių žingsnių tinkama linkme. Buvo sumažintos palūkanų normos, tačiau vis dar išlieka galimybių dar labiau jas mažinti. Valstybės intervencinės priemonės kaip subsidijos, garantijos ir rizikos perėmimas vėl pripažįstamos kaip naudingos ir būtinos. Tam tikrais atvejais net nacionalizavimas pripažįstamas kaip kraštutinė gelbėjimo priemonė. Viešojo sektoriaus biudžetas, mažindamas mokesčius ir didindamas viešąsias išlaidas, taip pat remia paklausą. Makroekonomikos politikos priemonių derinys tapo labiau subalansuotas.

| 3.6 | Komitetas dar kartą išsako savo susirūpinimą dėl to, kad Europos ekonomikos atkūrimo plano apimtis yra per maža (žr. 2.3.1 punktą). Iš dalies tą galima paaiškinti tuo, kad rengiant šį ekonomikos skatinimo paketą oficialios augimo prognozės nepakankamai įvertino krizės mastą. Pavyzdžiui, 2008 m. lapkričio 3 d. paskelbta Komisijos rudens prognozė dar buvo paremta minimaliu 0,1 proc. euro zonos ekonomikos augimu 2009 m., o 2009 m. sausio 19 d. jos tarpinė prognozė (-1,9 %) jau buvo žemesnė 2 sveikais procentiniais punktais. Pagal paskutines prognozes pirmojo ketvirčio pabaigoje jau galima tikėtis sumažėjimo apytikriai 4 procentais. Tad neigiamas poveikis ekonomikos augimui ir užimtumui yra daug didesnis, nei dar buvo tikimasi visai neseniai. Nors ir akivaizdu, kad pirmiausia reikia kuo skubiau įgyvendinti jau priimtas priemones, tačiau ekonominė padėtis ir prognozės per paskutines savaites taip pablogėjo, kad reikia daug daugiau atsakomųjų priemonių įvairiais lygmenimis. Apie tai bus kalbama 4 skyriuje. |
| --- | --- |

3.6

Komitetas dar kartą išsako savo susirūpinimą dėl to, kad Europos ekonomikos atkūrimo plano apimtis yra per maža (žr. 2.3.1 punktą). Iš dalies tą galima paaiškinti tuo, kad rengiant šį ekonomikos skatinimo paketą oficialios augimo prognozės nepakankamai įvertino krizės mastą. Pavyzdžiui, 2008 m. lapkričio 3 d. paskelbta Komisijos rudens prognozė dar buvo paremta minimaliu 0,1 proc. euro zonos ekonomikos augimu 2009 m., o 2009 m. sausio 19 d. jos tarpinė prognozė (-1,9 %) jau buvo žemesnė 2 sveikais procentiniais punktais. Pagal paskutines prognozes pirmojo ketvirčio pabaigoje jau galima tikėtis sumažėjimo apytikriai 4 procentais. Tad neigiamas poveikis ekonomikos augimui ir užimtumui yra daug didesnis, nei dar buvo tikimasi visai neseniai. Nors ir akivaizdu, kad pirmiausia reikia kuo skubiau įgyvendinti jau priimtas priemones, tačiau ekonominė padėtis ir prognozės per paskutines savaites taip pablogėjo, kad reikia daug daugiau atsakomųjų priemonių įvairiais lygmenimis. Apie tai bus kalbama 4 skyriuje.

| 3.7 | Ekonomikos atkūrimo priemonės kainuos labai daug. Dauguma ES valstybių narių viršys 3 proc. biudžeto deficito ribą. Atsižvelgiant į po reformos padidėjusį Stabilumo ir augimo pakto lankstumą ir susiklosčiusias ypatingas aplinkybes tai yra naudinga ir būtina, todėl tai reikia toleruoti ir neskirti baudų. Be abejonės, euro zonos šalims kandidatėms turi būti taikomas toks pat lankstumas kaip ir pinigų sąjungai priklausančioms valstybėms narėms. Pakto sąlygos neturėtų būti kliūtis siekiant viešosiomis ateities investicijomis į mokslinius tyrimus, vystymą ir švietimą kurti būsimo augimo potencialą. Nes šis augimas įveikus krizę sudarys pagrindą greitai grįžti prie tvaraus viešųjų finansų kurso. |
| --- | --- |

3.7

Ekonomikos atkūrimo priemonės kainuos labai daug. Dauguma ES valstybių narių viršys 3 proc. biudžeto deficito ribą. Atsižvelgiant į po reformos padidėjusį Stabilumo ir augimo pakto lankstumą ir susiklosčiusias ypatingas aplinkybes tai yra naudinga ir būtina, todėl tai reikia toleruoti ir neskirti baudų. Be abejonės, euro zonos šalims kandidatėms turi būti taikomas toks pat lankstumas kaip ir pinigų sąjungai priklausančioms valstybėms narėms. Pakto sąlygos neturėtų būti kliūtis siekiant viešosiomis ateities investicijomis į mokslinius tyrimus, vystymą ir švietimą kurti būsimo augimo potencialą. Nes šis augimas įveikus krizę sudarys pagrindą greitai grįžti prie tvaraus viešųjų finansų kurso.

| 3.8 | Tačiau jau dabar turime pagalvoti apie tai, kaip krizei pasibaigus pavyks grįžti į ilgalaikį tvarų kelią. Vis dėlto reikia patikimų valstybių narių strategijų norint grįžti į šį kelią. Kad reikia skubiai spręsti šią užduotį, jau šiandien rodo grėsmingos vyriausybinių obligacijų euro zonoje platinimo apimtys, tai leidžia manyti, kad didėja investuotojų abejonės dėl pavienių valstybių narių vyriausybių mokumo. Norint stabilizuoti viešojo sektoriaus finansus, reikia protingų sprendimų, kurie leistų išvengti radikalaus sanavimo darbuotojų ir socialiai mažiau apsaugotų asmenų sąskaita, kaip yra buvę 4-ojo dešimtmečio krizės metu. Tuomet atlyginimų ir socialinio dempingo derinys, susietas su protekcionizmo priemonėmis, prisidėjo prie katastrofos. |
| --- | --- |

3.8

Tačiau jau dabar turime pagalvoti apie tai, kaip krizei pasibaigus pavyks grįžti į ilgalaikį tvarų kelią. Vis dėlto reikia patikimų valstybių narių strategijų norint grįžti į šį kelią. Kad reikia skubiai spręsti šią užduotį, jau šiandien rodo grėsmingos vyriausybinių obligacijų euro zonoje platinimo apimtys, tai leidžia manyti, kad didėja investuotojų abejonės dėl pavienių valstybių narių vyriausybių mokumo. Norint stabilizuoti viešojo sektoriaus finansus, reikia protingų sprendimų, kurie leistų išvengti radikalaus sanavimo darbuotojų ir socialiai mažiau apsaugotų asmenų sąskaita, kaip yra buvę 4-ojo dešimtmečio krizės metu. Tuomet atlyginimų ir socialinio dempingo derinys, susietas su protekcionizmo priemonėmis, prisidėjo prie katastrofos.

| 3.9 | Naujų pajamų šaltinių paieškos bus valstybei neišvengiamos. Būtina stiprinti valstybių narių mokesčių surinkimo pagrindą, be kitų, naikinant „mokesčių rojų“, baigiant mokesčių mažinimo lenktynes bei imantis priemonių prieš mokesčių slėpimą ir mokestinį sukčiavimą. Rekomenduojama iš esmės persvarstyti visą mokesčių sistemą, būtina atsižvelgti į paskirstymo teisingumą tarp įvairių rūšių pajamų ir turto. Šia prasme būtina visų pirma pareikalauti, kad savo įnašu prisidėtų ir tie, kurie ypač pasipelnė iš finansų rinkų klaidų, kurias dabar būtina koreguoti viešosiomis lėšomis mokesčių mokėtojų sąskaita. |
| --- | --- |

3.9

Naujų pajamų šaltinių paieškos bus valstybei neišvengiamos. Būtina stiprinti valstybių narių mokesčių surinkimo pagrindą, be kitų, naikinant „mokesčių rojų“, baigiant mokesčių mažinimo lenktynes bei imantis priemonių prieš mokesčių slėpimą ir mokestinį sukčiavimą. Rekomenduojama iš esmės persvarstyti visą mokesčių sistemą, būtina atsižvelgti į paskirstymo teisingumą tarp įvairių rūšių pajamų ir turto. Šia prasme būtina visų pirma pareikalauti, kad savo įnašu prisidėtų ir tie, kurie ypač pasipelnė iš finansų rinkų klaidų, kurias dabar būtina koreguoti viešosiomis lėšomis mokesčių mokėtojų sąskaita.

| 3.10 | Akivaizdu, kad fiskalinis ekonomikos skatinimas trumpuoju laikotarpiu negali neturėti poveikio biudžetui, jis turi būti būti finansuojamas skolinantis, kad neprieštarautų paklausos skatinimo tikslui. Reikia atsižvelgti į įvairias teigiamas ir neigiamas trumpalaikes ir ilgalaikes padidėjusios valstybės skolos pasekmes. Didėjant gamybos pajėgumų naudojimui, gali atsirasti neigiamas poveikis – dėl išstūmimo poveikio įmonėms padidės kapitalo sąnaudos; kadangi turtas yra dar labiau koncentruotas nei pajamos, išaugęs finansavimas įsiskolinant taip pat prisidės prie didesnės pajamų nelygybės. |
| --- | --- |

3.10

Akivaizdu, kad fiskalinis ekonomikos skatinimas trumpuoju laikotarpiu negali neturėti poveikio biudžetui, jis turi būti būti finansuojamas skolinantis, kad neprieštarautų paklausos skatinimo tikslui. Reikia atsižvelgti į įvairias teigiamas ir neigiamas trumpalaikes ir ilgalaikes padidėjusios valstybės skolos pasekmes. Didėjant gamybos pajėgumų naudojimui, gali atsirasti neigiamas poveikis – dėl išstūmimo poveikio įmonėms padidės kapitalo sąnaudos; kadangi turtas yra dar labiau koncentruotas nei pajamos, išaugęs finansavimas įsiskolinant taip pat prisidės prie didesnės pajamų nelygybės.

| 3.11 | Kita vertus, finansavimas įsiskolinant dar nereiškia, kad biudžeto deficitas būtinai padidės tokia pat apimtimi. Nes ekonominės veiklos skatinimas taip pat didina valstybės pajamas. Naujas įsiskolinimas negali būti vienašališkai tenkanti našta būsimoms kartoms, kurios turės už tai mokėti palūkanas. Kitos kartos juk turės naudos iš „išmaniųjų“ investicijų, pavyzdžiui, į švietimą ir infrastruktūrą, be to, jos paveldės dabartines valstybės obligacijas. Be to, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad išlaidos bus tokios pat didelės, jei bus skirta mažiau lėšų krizei įveikti, nes dėl to dar labiau pablogės ekonominės veiklos rezultatai ir sumažės užimtumas. Šiuo atveju prie finansinių išlaidų dar reikėtų pridėti daug didesnes socialines sąnaudas ir žmonių kančias, kylančias dėl nedarbo, kvalifikacijos nuvertinimo ir socialinės įtampos didėjimo. |
| --- | --- |

3.11

Kita vertus, finansavimas įsiskolinant dar nereiškia, kad biudžeto deficitas būtinai padidės tokia pat apimtimi. Nes ekonominės veiklos skatinimas taip pat didina valstybės pajamas. Naujas įsiskolinimas negali būti vienašališkai tenkanti našta būsimoms kartoms, kurios turės už tai mokėti palūkanas. Kitos kartos juk turės naudos iš „išmaniųjų“ investicijų, pavyzdžiui, į švietimą ir infrastruktūrą, be to, jos paveldės dabartines valstybės obligacijas. Be to, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad išlaidos bus tokios pat didelės, jei bus skirta mažiau lėšų krizei įveikti, nes dėl to dar labiau pablogės ekonominės veiklos rezultatai ir sumažės užimtumas. Šiuo atveju prie finansinių išlaidų dar reikėtų pridėti daug didesnes socialines sąnaudas ir žmonių kančias, kylančias dėl nedarbo, kvalifikacijos nuvertinimo ir socialinės įtampos didėjimo.

4.   Kitos pastabos dėl nacionalinių priemonių paketo

Kitos pastabos dėl nacionalinių priemonių paketo

| 4.1 | Pirmame etape finansų sektoriuje įgyvendinti įspūdingi ekonomikos gelbėjimo planai, tačiau jų veiksmingumas nevienodas. Rekapitalizacijos procesas dar nebaigtas, pasitikėjimas dar neatkurtas, tad ir toliau išlieka didelių likvidumo sunkumai. Todėl ir ateityje reikia dėti pastangas, kad įmonės ir namų ūkiai vėl būtų pakankamai aprūpinti finansinėmis lėšomis. Tačiau viešųjų lėšų – ne tik finansų įstaigoms skiriamų – parama turi būti siejama su keletu kriterijų ir sąlygų, garantuojančių naudą ekonomikai ir atitinkamą įmonių valdymą. |
| --- | --- |

4.1

Pirmame etape finansų sektoriuje įgyvendinti įspūdingi ekonomikos gelbėjimo planai, tačiau jų veiksmingumas nevienodas. Rekapitalizacijos procesas dar nebaigtas, pasitikėjimas dar neatkurtas, tad ir toliau išlieka didelių likvidumo sunkumai. Todėl ir ateityje reikia dėti pastangas, kad įmonės ir namų ūkiai vėl būtų pakankamai aprūpinti finansinėmis lėšomis. Tačiau viešųjų lėšų – ne tik finansų įstaigoms skiriamų – parama turi būti siejama su keletu kriterijų ir sąlygų, garantuojančių naudą ekonomikai ir atitinkamą įmonių valdymą.

įmonių valdymą

| 4.2 | Tam reikia skubios ir efektyvios pagalbos labiausiai nukentėjusiems piliečiams, tai yra socialiai neapsaugotiems ir darbo rinkai. Paprastai krizė pirmiausia smogia silpniausioms darbo rinkos grandims, kur neužtikrinti darbo santykiai, t.y. laikinai skolinami darbuotojai arba darbuotojai, su kuriais sudarytos terminuotos darbo sutartys. Tokiais atvejais – bent jau laikinai – nuolatiniai įmonės darbuotojai dirba ne visą darbo dieną ir valstybė jiems moka darbo užmokesčio skirtumą, o krizei užsitęsus – atleidžiami. Atsižvelgiant į tikėtinas demografines tendencijas pažangus ekonomikos restruktūrizavimas turi padėti išlaikyti įmonėje darbuotojus, užuot juos atleidus, ir kelti jų kvalifikaciją, kad sustiprėjus ekonomikai būtų pakankamai išsilavinusių specialistų. Parama bedarbiams turėtų būti siejama su perkvalifikavimu ir kvalifikacijos kėlimu. Taip pat būtina atsižvelgti į tai, kad oficialios nedarbo statistikos duomenys neatspindi viso problemos masto ir poveikio, nes krizės laikotarpiu daug asmenų išbraukiami iš nedarbo statistikos duomenų bazės, pvz., jei jie neturi teisės gauti socialinio draudimo išmoką, arba neturėdami galimybių susirasti darbą praranda viltį ir jo nebeieško. Jaunimo integracijai į darbo rinką krizės metu tenka didžiausias prioritetas. |
| --- | --- |

4.2

Tam reikia skubios ir efektyvios pagalbos labiausiai nukentėjusiems piliečiams, tai yra socialiai neapsaugotiems ir darbo rinkai. Paprastai krizė pirmiausia smogia silpniausioms darbo rinkos grandims, kur neužtikrinti darbo santykiai, t.y. laikinai skolinami darbuotojai arba darbuotojai, su kuriais sudarytos terminuotos darbo sutartys. Tokiais atvejais – bent jau laikinai – nuolatiniai įmonės darbuotojai dirba ne visą darbo dieną ir valstybė jiems moka darbo užmokesčio skirtumą, o krizei užsitęsus – atleidžiami. Atsižvelgiant į tikėtinas demografines tendencijas pažangus ekonomikos restruktūrizavimas turi padėti išlaikyti įmonėje darbuotojus, užuot juos atleidus, ir kelti jų kvalifikaciją, kad sustiprėjus ekonomikai būtų pakankamai išsilavinusių specialistų. Parama bedarbiams turėtų būti siejama su perkvalifikavimu ir kvalifikacijos kėlimu. Taip pat būtina atsižvelgti į tai, kad oficialios nedarbo statistikos duomenys neatspindi viso problemos masto ir poveikio, nes krizės laikotarpiu daug asmenų išbraukiami iš nedarbo statistikos duomenų bazės, pvz., jei jie neturi teisės gauti socialinio draudimo išmoką, arba neturėdami galimybių susirasti darbą praranda viltį ir jo nebeieško. Jaunimo integracijai į darbo rinką krizės metu tenka didžiausias prioritetas.

| 4.3 | Paramos priemonės verslo sektoriui turi būti orientuojamos į tai, kad vėl reikia užtikrinti sklandų jo aprūpinimą finansinėmis lėšomis, visų pirma tai pasakytina apie MVĮ, kad gaminių rinkos veiktų sklandžiai. Įgyvendinant priemones, skirtas paremti ekonomiką, jau reikia numatyti gaires, užtikrinančias jų sustiprėjimą po krizės. Reikia siekti patrauklių „dvigubų dividendų“ – derinant modernias ir struktūrą gerinančias investicijas siekti ne tik trumpalaikio ekonomikos atsigavimo, bet kartu laikantis Lisabonos strategijos gerinti konkurencingumą ir didinti būsimo augimo potencialą. Tam reikia investuoti į inovacijas ir infrastruktūros modernizavimą (pvz., transeuropinius transporto tinklus ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą), taip pat į mokslinius tyrimus ir švietimą. MVĮ konkurencingumas ir inovaciniai gebėjimai turi būti stiprinami taikant pagalbines priemones, pvz., apmokestinant ar valstybei prisiimant garantijas, kad jų potencialas būtų išnaudojamas paremti ekonomikos atsigavimą. |
| --- | --- |

4.3

Paramos priemonės verslo sektoriui turi būti orientuojamos į tai, kad vėl reikia užtikrinti sklandų jo aprūpinimą finansinėmis lėšomis, visų pirma tai pasakytina apie MVĮ, kad gaminių rinkos veiktų sklandžiai. Įgyvendinant priemones, skirtas paremti ekonomiką, jau reikia numatyti gaires, užtikrinančias jų sustiprėjimą po krizės. Reikia siekti patrauklių „dvigubų dividendų“ – derinant modernias ir struktūrą gerinančias investicijas siekti ne tik trumpalaikio ekonomikos atsigavimo, bet kartu laikantis Lisabonos strategijos gerinti konkurencingumą ir didinti būsimo augimo potencialą. Tam reikia investuoti į inovacijas ir infrastruktūros modernizavimą (pvz., transeuropinius transporto tinklus ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą), taip pat į mokslinius tyrimus ir švietimą. MVĮ konkurencingumas ir inovaciniai gebėjimai turi būti stiprinami taikant pagalbines priemones, pvz., apmokestinant ar valstybei prisiimant garantijas, kad jų potencialas būtų išnaudojamas paremti ekonomikos atsigavimą.

| 4.4 | Be to, EESRK nurodo, kad šalia paklausos skatinimo yra nemažai kitų priemonių, padedančių stiprinti ekonomikos subjektų pasitikėjimą. Teisės aktų supaprastinamas, procedūrų pagreitinimas ir administracinės naštos mažinimas taip pat gali skatinti ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

4.4

Be to, EESRK nurodo, kad šalia paklausos skatinimo yra nemažai kitų priemonių, padedančių stiprinti ekonomikos subjektų pasitikėjimą. Teisės aktų supaprastinamas, procedūrų pagreitinimas ir administracinės naštos mažinimas taip pat gali skatinti ekonominę veiklą.

| 4.5 | Kadangi ekonomikos atsigavimas nereiškia, kad po krizės vėl viskas bus kaip anksčiau, pagrindinį dėmesį reikia skirti energiją taupantiems ir aplinką tausojantiems projektams, norint pagreitinti perėjimą prie mažai anglies dvideginio išmetančios „ekologiškesnės“ ekonomikos. |
| --- | --- |

4.5

Kadangi ekonomikos atsigavimas nereiškia, kad po krizės vėl viskas bus kaip anksčiau, pagrindinį dėmesį reikia skirti energiją taupantiems ir aplinką tausojantiems projektams, norint pagreitinti perėjimą prie mažai anglies dvideginio išmetančios „ekologiškesnės“ ekonomikos.

| 4.6 | Struktūrą gerinančios priemonės turi būti socialiai priimtinos ir skatinti ekonomikos augimą ir užimtumą, kad nebūtų užkertamas kelias pastangoms stiprinti paklausą ir švelninti neigiamus socialinius padarinius. Ypatingas vaidmuo tenka atlyginimų politikai, kuri turi atitikti dvejopą atlyginimų vaidmenį ekonomikoje. Jei atlyginimai mikroekonomikos lygiu yra verslo sąnaudų veiksnys ir daro įtaką kainų konkurencingumui, tai makroekonomikos požiūriu jie yra svarbiausias vidaus paklausos veiksnys. Kadangi verslas investuoja ir darbo vietas kuria tik ten, kur yra atitinkami paklausos lūkesčiai, tai visos ekonomikos požiūriu vidutinės trukmės laikotarpiu atlyginimų prieaugio orientavimasis į nacionalinį gamybos prieaugį užtikrina pusiausvyrą tarp pakankamo paklausos vystymosi ir kainų konkurencingumo išlaikymo. Todėl socialiniai partneriai turi stengtis vengti atlyginimų ribojimo, kai siekiama sau naudos kitų sąskaita. |
| --- | --- |

4.6

Struktūrą gerinančios priemonės turi būti socialiai priimtinos ir skatinti ekonomikos augimą ir užimtumą, kad nebūtų užkertamas kelias pastangoms stiprinti paklausą ir švelninti neigiamus socialinius padarinius. Ypatingas vaidmuo tenka atlyginimų politikai, kuri turi atitikti dvejopą atlyginimų vaidmenį ekonomikoje. Jei atlyginimai mikroekonomikos lygiu yra verslo sąnaudų veiksnys ir daro įtaką kainų konkurencingumui, tai makroekonomikos požiūriu jie yra svarbiausias vidaus paklausos veiksnys. Kadangi verslas investuoja ir darbo vietas kuria tik ten, kur yra atitinkami paklausos lūkesčiai, tai visos ekonomikos požiūriu vidutinės trukmės laikotarpiu atlyginimų prieaugio orientavimasis į nacionalinį gamybos prieaugį užtikrina pusiausvyrą tarp pakankamo paklausos vystymosi ir kainų konkurencingumo išlaikymo. Todėl socialiniai partneriai turi stengtis vengti atlyginimų ribojimo, kai siekiama sau naudos kitų sąskaita.

| 4.7 | Pavienių biudžeto priemonių poveikis augimui priklauso nuo daugiklio, į kurį įeina vartojimo polinkis ir importo rodiklis. Pavyzdžiui, mažinant bendrus mokesčius iškyla pavojus, kad dėl netikrumo jie padidins taupymą. Didesnis paklausos efektas atsiranda orientuojantis į mažesnių pajamų gavėjus, nes jie labiau linkę į vartojimą. Tačiau gaunantys mažiausias pajamas asmenys neturėtų iš to naudos, nes jie nemoka jokių mokesčių. Todėl reikia šiai grupei rasti specifinius sprendimus. Apriboti laiko požiūriu tam tikrų mokesčių mažinimą galėtų būti dar viena paskata pirkimui skatinti. Taip pat tikimasi, kad tiesioginės tikslinės išmokos, pavyzdžiui, Komisijos siūlomas laikinas bedarbio pašalpų padidinimas galėtų duoti palyginti gerų rezultatų. Be to, pervedamų išmokų tikslinis susiejimas, pavyzdžiui, švietimo čekiai arba sumanymas įvesti klimato čekius, padidintų poveikį paklausai. Pastaruosius būtų galima panaudoti perkant energiją taupančias prekes, saulės energiją naudojančią įrangą, ar nuolatinius viešojo transporto bilietus. |
| --- | --- |

4.7

Pavienių biudžeto priemonių poveikis augimui priklauso nuo daugiklio, į kurį įeina vartojimo polinkis ir importo rodiklis. Pavyzdžiui, mažinant bendrus mokesčius iškyla pavojus, kad dėl netikrumo jie padidins taupymą. Didesnis paklausos efektas atsiranda orientuojantis į mažesnių pajamų gavėjus, nes jie labiau linkę į vartojimą. Tačiau gaunantys mažiausias pajamas asmenys neturėtų iš to naudos, nes jie nemoka jokių mokesčių. Todėl reikia šiai grupei rasti specifinius sprendimus. Apriboti laiko požiūriu tam tikrų mokesčių mažinimą galėtų būti dar viena paskata pirkimui skatinti. Taip pat tikimasi, kad tiesioginės tikslinės išmokos, pavyzdžiui, Komisijos siūlomas laikinas bedarbio pašalpų padidinimas galėtų duoti palyginti gerų rezultatų. Be to, pervedamų išmokų tikslinis susiejimas, pavyzdžiui, švietimo čekiai arba sumanymas įvesti klimato čekius, padidintų poveikį paklausai. Pastaruosius būtų galima panaudoti perkant energiją taupančias prekes, saulės energiją naudojančią įrangą, ar nuolatinius viešojo transporto bilietus.

| 4.8 | Skiriant įvairių fondų lėšas (struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos socialinio fondo, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo) reikalaujama ne tik efektyviai jas naudoti, bet ir lanksčiai, taip pat taikyti pragmatišką metodą, kad būtų greičiau juntamas jų poveikis. |
| --- | --- |

4.8

Skiriant įvairių fondų lėšas (struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos socialinio fondo, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo) reikalaujama ne tik efektyviai jas naudoti, bet ir lanksčiai, taip pat taikyti pragmatišką metodą, kad būtų greičiau juntamas jų poveikis.

5.   Stiprinti Europos dimensiją

Stiprinti Europos dimensiją

| 5.1 | Dabartinė krizė turėjo nevienodą poveikį įvairioms valstybėms narėms dėl skirtingos jų ekonomikos struktūros. Dėl šio nevienodo poveikio iškyla būtinybė parengti skirtingus nacionalinių priemonių paketus. Todėl atsiranda didėjančios nelygybės pavojus Europoje ir euro zonoje. Nacionalinė politika pasiekia savo galimybių ribas. Reikia Europos politikos ir geresnio ekonominio koordinavimo ir valdymo Europos lygmeniu. Tam reikalingos tinkamos priemonės, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti šią politiką. |
| --- | --- |

5.1

Dabartinė krizė turėjo nevienodą poveikį įvairioms valstybėms narėms dėl skirtingos jų ekonomikos struktūros. Dėl šio nevienodo poveikio iškyla būtinybė parengti skirtingus nacionalinių priemonių paketus. Todėl atsiranda didėjančios nelygybės pavojus Europoje ir euro zonoje. Nacionalinė politika pasiekia savo galimybių ribas. Reikia Europos politikos ir geresnio ekonominio koordinavimo ir valdymo Europos lygmeniu. Tam reikalingos tinkamos priemonės, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti šią politiką.

valdymo

| 5.2 | Priemonių paketai turi būti skubiai įgyvendinti, tam būtinas koordinavimas, vienodinimas ir suderinimas, nes nesant nuoseklaus požiūrio iškyla pavojus, kad savo šalyje esančioms įmonėms pavienės valstybės taikys priemones, kurios pažeidžia vienodų sąlygų pagrindus ir galiausiai sukelia varžymąsi dėl valstybės pagalbos. Mokesčių srityje taip pat reikia bendro derinimo, kuris apima ne tik ekonomikos atkūrimo priemones, bet ir visą mokesčių sistemą. Taip pat ir bandymas pagerinti vienos šalies konkurencingumą tarptautiniu mastu taikant su išlaidomis susijusias priemones, slepia protekcionizmo tendencijos pavojų, jei šalis mėgina gelbėtis nuo recesijos ieškodama paklausos užsienyje. Tai taikytina ir pavienėms ES valstybėms narėms, ir stambiems pasaulinės ekonomikos blokams (pvz., grėsmingai atrodantis JAV ekonomikos atkūrimo plane keliamas šūkis buy american (pirk prekę amerikietišką). |
| --- | --- |

5.2

Priemonių paketai turi būti skubiai įgyvendinti, tam būtinas koordinavimas, vienodinimas ir suderinimas, nes nesant nuoseklaus požiūrio iškyla pavojus, kad savo šalyje esančioms įmonėms pavienės valstybės taikys priemones, kurios pažeidžia vienodų sąlygų pagrindus ir galiausiai sukelia varžymąsi dėl valstybės pagalbos. Mokesčių srityje taip pat reikia bendro derinimo, kuris apima ne tik ekonomikos atkūrimo priemones, bet ir visą mokesčių sistemą. Taip pat ir bandymas pagerinti vienos šalies konkurencingumą tarptautiniu mastu taikant su išlaidomis susijusias priemones, slepia protekcionizmo tendencijos pavojų, jei šalis mėgina gelbėtis nuo recesijos ieškodama paklausos užsienyje. Tai taikytina ir pavienėms ES valstybėms narėms, ir stambiems pasaulinės ekonomikos blokams (pvz., grėsmingai atrodantis JAV ekonomikos atkūrimo plane keliamas šūkis buy american (pirk prekę amerikietišką).

vienodų sąlygų

buy american

| 5.3 | EESRK taip pat prašo Komisijos skubiai parengti nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų įgyvendinimo apžvalgą ir parodyti, kokie numatyti būdai siekiant paspartinti šių priemonių pažangą. Tai būtina, norint įvertinti faktiškai įgyvendintų priemonių mastą, kad būtų galima vieniems iš kitų pasimokyti ir susidaryti vaizdą, ar esama nepageidautinų tendencijų. Tokios nepageidautinos tendencijos protekcionizmo linkme galėtų būti, pavyzdžiui, konkurencijos iškreipimai, dempingas (taip pat ir mokesčių srityje), naudojimasis kitų sukurtomis gėrybėmis, o už euro zonos ribų – valiutos devalvavimas. Komitetas ragina Tarybą ir Komisiją griežtai uždrausti arba prireikus atsisakyti priemonių, kurios galiausiai tampa politika, kai šalis siekia sau naudos kitos šalies sąskaita. |
| --- | --- |

5.3

EESRK taip pat prašo Komisijos skubiai parengti nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų įgyvendinimo apžvalgą ir parodyti, kokie numatyti būdai siekiant paspartinti šių priemonių pažangą. Tai būtina, norint įvertinti faktiškai įgyvendintų priemonių mastą, kad būtų galima vieniems iš kitų pasimokyti ir susidaryti vaizdą, ar esama nepageidautinų tendencijų. Tokios nepageidautinos tendencijos protekcionizmo linkme galėtų būti, pavyzdžiui, konkurencijos iškreipimai, dempingas (taip pat ir mokesčių srityje), naudojimasis kitų sukurtomis gėrybėmis, o už euro zonos ribų – valiutos devalvavimas. Komitetas ragina Tarybą ir Komisiją griežtai uždrausti arba prireikus atsisakyti priemonių, kurios galiausiai tampa politika, kai šalis siekia sau naudos kitos šalies sąskaita.

| 5.4 | Europos dimensijos stiprinimas taip pat reiškia, kad reikia vis daugiau dėmesio skirti bendriems Europos projektams, pavyzdžiui energijos tiekimo infrastruktūros srityje. Prisidėti prie tokių projektų finansavimo būtų galima tam panaudojus neišnaudotas lėšas, jei bus daugiau lankstumo tarp ES biudžeto eilučių. Šiame kontekste reikėtų išnagrinėti Europos nepriklausomo turto fondo europinės obligacijos idėją. |
| --- | --- |

5.4

Europos dimensijos stiprinimas taip pat reiškia, kad reikia vis daugiau dėmesio skirti bendriems Europos projektams, pavyzdžiui energijos tiekimo infrastruktūros srityje. Prisidėti prie tokių projektų finansavimo būtų galima tam panaudojus neišnaudotas lėšas, jei bus daugiau lankstumo tarp ES biudžeto eilučių. Šiame kontekste reikėtų išnagrinėti Europos nepriklausomo turto fondo europinės obligacijos idėją.

| 5.5 | Europos Sąjungos paramą būtina solidariai teikti taip pat euro zonai nepriklausančioms valstybėms (pvz., Vengrijai, Latvijai), patiriančioms mokėjimų balanso sunkumų, taip pat jei iškiltų pavojus euro zonai nepriklausančių šalių bankams ir finansų įstaigoms, reikia atsižvelgti į ypatingą šių šalių padėtį įveikiant atsilikimą. |
| --- | --- |

5.5

Europos Sąjungos paramą būtina solidariai teikti taip pat euro zonai nepriklausančioms valstybėms (pvz., Vengrijai, Latvijai), patiriančioms mokėjimų balanso sunkumų, taip pat jei iškiltų pavojus euro zonai nepriklausančių šalių bankams ir finansų įstaigoms, reikia atsižvelgti į ypatingą šių šalių padėtį įveikiant atsilikimą.

6.   Finansų rinkų reforma

Finansų rinkų reforma

| 6.1 | Kaip ir sprendžiant kitus globalinės svarbos klausimus, ES raginama laikytis vieningos ir suderintos pozicijos ir kalbėti vienu balsu iš naujo reglamentuojant tarptautinę finansų struktūrą. Visų suinteresuotųjų subjektų labui ir prisidedant prie bendro stabilumo užtikrinimo Europa privalo sukurti pagrindus ir suteikti europietišką braižą naujajai tvarkai. Tačiau būtini esminiai pokyčiai siekiant ilgalaikės perspektyvos ir tvarumo, paremto atitinkamomis paskatų struktūromis ir lengvatų sistemomis. Iš naujo pertvarkyta visuotinė finansų sistema turi sudaryti sąlygas vystyti patikimas finansų inovacijas, kurios nekonkuruoja su realiosios ekonomikos investicijomis, tačiau paremia realiąją ekonomiką. |
| --- | --- |

6.1

Kaip ir sprendžiant kitus globalinės svarbos klausimus, ES raginama laikytis vieningos ir suderintos pozicijos ir kalbėti vienu balsu iš naujo reglamentuojant tarptautinę finansų struktūrą. Visų suinteresuotųjų subjektų labui ir prisidedant prie bendro stabilumo užtikrinimo Europa privalo sukurti pagrindus ir suteikti europietišką braižą naujajai tvarkai. Tačiau būtini esminiai pokyčiai siekiant ilgalaikės perspektyvos ir tvarumo, paremto atitinkamomis paskatų struktūromis ir lengvatų sistemomis. Iš naujo pertvarkyta visuotinė finansų sistema turi sudaryti sąlygas vystyti patikimas finansų inovacijas, kurios nekonkuruoja su realiosios ekonomikos investicijomis, tačiau paremia realiąją ekonomiką.

| 6.2 | Naujoji sistema turi būti paremta tokiais principais kaip skaidrumas, apribojimas prisiimti riziką, realistiškas rizikos pateikimas balanse ir reglamentavimo nuostatų taikymas rizikos draudimo fondams ir privačiam akciniam kapitalui. Nauja reglamentavimo tvarka turi padėti užkirsti kelią procikliniam poveikiui ir pernelyg stipriam sverto poveikiui. Reformų pasiūlymai neturėtų būti iš nesusijusių pavienių dalių sudaryta visuma, jie turėtų apimti platų, darnų priemonių paketą, kuris taikomas visoms susijusioms sritims. Tarp šalių ar ekonominių blokų neturėtų būti konkurencijos dėl reglamentavimo ar reglamentavimo panaikinimo. Tam reikia bent jau koordinuotos tarptautinės stebėsenos ir kontrolės ir nepriklausomų Europos reitingų agentūrų. |
| --- | --- |

6.2

Naujoji sistema turi būti paremta tokiais principais kaip skaidrumas, apribojimas prisiimti riziką, realistiškas rizikos pateikimas balanse ir reglamentavimo nuostatų taikymas rizikos draudimo fondams ir privačiam akciniam kapitalui. Nauja reglamentavimo tvarka turi padėti užkirsti kelią procikliniam poveikiui ir pernelyg stipriam sverto poveikiui. Reformų pasiūlymai neturėtų būti iš nesusijusių pavienių dalių sudaryta visuma, jie turėtų apimti platų, darnų priemonių paketą, kuris taikomas visoms susijusioms sritims. Tarp šalių ar ekonominių blokų neturėtų būti konkurencijos dėl reglamentavimo ar reglamentavimo panaikinimo. Tam reikia bent jau koordinuotos tarptautinės stebėsenos ir kontrolės ir nepriklausomų Europos reitingų agentūrų.

| 6.3 | Ypatingą dėmesį vėl reikėtų skirti pensijų sistemų finansavimo pobūdžiui (3), nes pastaraisiais metais, įsitikinusios rinkų neklystamumu, šios sistemos vis labiau buvo finansuojamos per kapitalo rinką, ir daugeliui dabartinių ar būsimų pensininkų, priešingai nei iš pradžių buvo skelbta, tai atnešė didelių finansinių nuostolių. |
| --- | --- |

6.3

Ypatingą dėmesį vėl reikėtų skirti pensijų sistemų finansavimo pobūdžiui (3), nes pastaraisiais metais, įsitikinusios rinkų neklystamumu, šios sistemos vis labiau buvo finansuojamos per kapitalo rinką, ir daugeliui dabartinių ar būsimų pensininkų, priešingai nei iš pradžių buvo skelbta, tai atnešė didelių finansinių nuostolių.

3

7.   Organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo

Organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo

| 7.1 | Krizės našta iš esmės gula ant piliečių pečių. Todėl ekonominiai ir socialiniai subjektai turi ypač aktyviai dalyvauti formuojant ateities politiką. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ne kartą įvairiais būdais įrodė, kad dabartinės finansų, ekonomikos ir socialinės krizės laikotarpiu jis atlieka savo institucinę užduotį teikdamas paramą kitoms Europos institucijoms. Pavyzdžiui, konferencijos, vykusios 2009 m. sausio mėn. metu buvo sukurtos institucinės sąlygos vystyti krizės metu dialogą su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais: bankais, įmonėmis, profesinėmis sąjungomis, institucijomis ir kitais pilietinės visuomenės veikėjais. |
| --- | --- |

7.1

Krizės našta iš esmės gula ant piliečių pečių. Todėl ekonominiai ir socialiniai subjektai turi ypač aktyviai dalyvauti formuojant ateities politiką. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ne kartą įvairiais būdais įrodė, kad dabartinės finansų, ekonomikos ir socialinės krizės laikotarpiu jis atlieka savo institucinę užduotį teikdamas paramą kitoms Europos institucijoms. Pavyzdžiui, konferencijos, vykusios 2009 m. sausio mėn. metu buvo sukurtos institucinės sąlygos vystyti krizės metu dialogą su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais: bankais, įmonėmis, profesinėmis sąjungomis, institucijomis ir kitais pilietinės visuomenės veikėjais.

| 7.2 | Darbuotojai ir verslininkai atlieka svarbų vaidmenį įveikiant krizę, kurią ne jie sukėlė ir už kurią jie nėra atsakingi. Sustiprintas socialinis dialogas yra būtinas, norint, viena vertus, suformuoti ir įgyvendinti politiką, kuri galėtų padėti kuo greičiau išbristi iš krizės, ir, kita vertus, kad būtų galima kuo labiau sušvelninti ekonominius ir socialinius krizės padarinius piliečiams. |
| --- | --- |

7.2

Darbuotojai ir verslininkai atlieka svarbų vaidmenį įveikiant krizę, kurią ne jie sukėlė ir už kurią jie nėra atsakingi. Sustiprintas socialinis dialogas yra būtinas, norint, viena vertus, suformuoti ir įgyvendinti politiką, kuri galėtų padėti kuo greičiau išbristi iš krizės, ir, kita vertus, kad būtų galima kuo labiau sušvelninti ekonominius ir socialinius krizės padarinius piliečiams.

| 7.3 | Valstybėse narėse kartu su socialiniais partneriais reikėtų parengti tinkamas priemones, kad būtų išvengta pernelyg silpno atlyginimų didėjimo, kuris negalėtų reikiamu mastu paremti paklausos ir augimo. Makroekonominio dialogo stiprinimas taip pat padeda geriau koordinuoti, galima geriau suderinti atlyginimų didėjimą ir makroekonomikos politiką. |
| --- | --- |

7.3

Valstybėse narėse kartu su socialiniais partneriais reikėtų parengti tinkamas priemones, kad būtų išvengta pernelyg silpno atlyginimų didėjimo, kuris negalėtų reikiamu mastu paremti paklausos ir augimo. Makroekonominio dialogo stiprinimas taip pat padeda geriau koordinuoti, galima geriau suderinti atlyginimų didėjimą ir makroekonomikos politiką.

| 7.4 | Šios krizės metu neleistina didinti neteisybės ir nelygybės. Taip pat galvojant apie Europos Parlamento rinkimus, piliečiams ir visų pirma silpniausiems visuomenės nariams reikėtų nauju socialiniu susitarimu aiškiai parodyti, kad politikai jų nepaliks likimo valiai. Teisinėmis ir finansinėmis priemonėmis reikia užkirsti kelią, kad ši krizė nevirstų dar ir Europos socialinio modelio krize. |
| --- | --- |

7.4

Šios krizės metu neleistina didinti neteisybės ir nelygybės. Taip pat galvojant apie Europos Parlamento rinkimus, piliečiams ir visų pirma silpniausiems visuomenės nariams reikėtų nauju socialiniu susitarimu aiškiai parodyti, kad politikai jų nepaliks likimo valiai. Teisinėmis ir finansinėmis priemonėmis reikia užkirsti kelią, kad ši krizė nevirstų dar ir Europos socialinio modelio krize.

| 7.5 | Socialinis dialogas yra gyvybiškai svarbus įveikiant krizės ekonomines ir socialines pasekmes (4). Istorija parodė, kad ekonomikos krizės arba sustiprina socialinį dialogą, arba kliudo jį plėtoti. Socialinis dialogas sustiprėja, kai iškyla glaudesnio bendradarbiavimo būtinybė. Tačiau augančios ekonomikos sąlygomis kompromisus pasiekti lengviau, krizės metu dėl to gali sustiprėti bendradarbiavimui priešiška ir egoistiška tam tikrų interesų grupuočių elgsena. Jei taip atsitiktų, išeitis iš dabartinės krizės būtų daug skausmingesnė nei ji ir taip bus. |
| --- | --- |

7.5

Socialinis dialogas yra gyvybiškai svarbus įveikiant krizės ekonomines ir socialines pasekmes (4). Istorija parodė, kad ekonomikos krizės arba sustiprina socialinį dialogą, arba kliudo jį plėtoti. Socialinis dialogas sustiprėja, kai iškyla glaudesnio bendradarbiavimo būtinybė. Tačiau augančios ekonomikos sąlygomis kompromisus pasiekti lengviau, krizės metu dėl to gali sustiprėti bendradarbiavimui priešiška ir egoistiška tam tikrų interesų grupuočių elgsena. Jei taip atsitiktų, išeitis iš dabartinės krizės būtų daug skausmingesnė nei ji ir taip bus.

4

| 7.6 | Skatinant paklausą keliamas tikslas papildomas lėšas panaudoti kuo tinkamiau, kad įveikus krizę padidėtų ekonomikos konkurencingumas. Lygiai taip pat reikia krizės įveikimą taip išnaudoti, kad socialinio dialogo struktūros sustiprėtų visais lygmenimis. Naujausia bendra Europos socialinių partnerių ataskaita dėl darbo rinkos iššūkių sudaro tvirtą pagrindą išnagrinėti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodų galimybes. Taikant vidines darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros nuostatas vietoj struktūrinių reformų, kuriomis siekiama sušvelninti atleidimo iš darbo apsaugos taisykles ir pailginti darbo laiką, turi būti sukurtos priemonės, skatinančios nuolatines darbo vietas. Tai sudarytų sąlygas recesijos laikotarpiu išlaikyti darbuotojus įmonėje suteikiant jiems galimybę dirbti ne visą darbo dieną, valstybei jiems mokant darbo užmokesčio skirtumą, ir laisvu nuo darbo laiku kelti kvalifikaciją, kad vėliau prasidėjus ekonomikos pakilimui vėl būtų galima turėti kvalifikuotus darbuotojus. Naujausia Nyderlanduose sukurta koncepcija šia prasme galėtų būti laikoma geriausia praktika. Net ir lanksčiausiems darbuotojams reikia didesnio saugumo, kad jiems būtų išsaugota galimybė likti darbo rinkoje ir pagerinti savo gebėjimus. |
| --- | --- |

7.6

Skatinant paklausą keliamas tikslas papildomas lėšas panaudoti kuo tinkamiau, kad įveikus krizę padidėtų ekonomikos konkurencingumas. Lygiai taip pat reikia krizės įveikimą taip išnaudoti, kad socialinio dialogo struktūros sustiprėtų visais lygmenimis. Naujausia bendra Europos socialinių partnerių ataskaita dėl darbo rinkos iššūkių sudaro tvirtą pagrindą išnagrinėti darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros metodų galimybes. Taikant vidines darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros nuostatas vietoj struktūrinių reformų, kuriomis siekiama sušvelninti atleidimo iš darbo apsaugos taisykles ir pailginti darbo laiką, turi būti sukurtos priemonės, skatinančios nuolatines darbo vietas. Tai sudarytų sąlygas recesijos laikotarpiu išlaikyti darbuotojus įmonėje suteikiant jiems galimybę dirbti ne visą darbo dieną, valstybei jiems mokant darbo užmokesčio skirtumą, ir laisvu nuo darbo laiku kelti kvalifikaciją, kad vėliau prasidėjus ekonomikos pakilimui vėl būtų galima turėti kvalifikuotus darbuotojus. Naujausia Nyderlanduose sukurta koncepcija šia prasme galėtų būti laikoma geriausia praktika. Net ir lanksčiausiems darbuotojams reikia didesnio saugumo, kad jiems būtų išsaugota galimybė likti darbo rinkoje ir pagerinti savo gebėjimus.

| 7.7 | Socialinei ekonomikai, kuri yra tikra organizuotos pilietinės visuomenės, veikiančios taikant skirtingus socialinius ir organizacinius modelius, išraiška, būdingi novatoriški sprendimai, leidžiantys tenkinti socialinius poreikius, derinti pelną ir solidarumą, kurti aukštos kokybės darbo vietas, stiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą, susieti gamybą ir tvarų vystymąsi bei galiausiai skatinti aktyvų pilietiškumą ir įmonių socialinę atsakomybę. Visi šie dalykai, kurie šiuo metu yra ypač svarbūs norint įveikti dabartinę sisteminę krizę, reiškia, kad socialinės ekonomikos subjektams reikėtų suteikti svarbų vaidmenį kovojant su krize, ir kad Komisija savo politikoje ir programose turėtų veiksmingiau remti socialinį pilietinės iniciatyvos modelį (5). |
| --- | --- |

7.7

Socialinei ekonomikai, kuri yra tikra organizuotos pilietinės visuomenės, veikiančios taikant skirtingus socialinius ir organizacinius modelius, išraiška, būdingi novatoriški sprendimai, leidžiantys tenkinti socialinius poreikius, derinti pelną ir solidarumą, kurti aukštos kokybės darbo vietas, stiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą, susieti gamybą ir tvarų vystymąsi bei galiausiai skatinti aktyvų pilietiškumą ir įmonių socialinę atsakomybę. Visi šie dalykai, kurie šiuo metu yra ypač svarbūs norint įveikti dabartinę sisteminę krizę, reiškia, kad socialinės ekonomikos subjektams reikėtų suteikti svarbų vaidmenį kovojant su krize, ir kad Komisija savo politikoje ir programose turėtų veiksmingiau remti socialinį pilietinės iniciatyvos modelį (5).

5

Briuselis, 2009 m. kovo 24 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Mario SEPI

---

(1)  Žr. EESRK 2009 1 15 nuomonę dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano, pranešėjas Thomas Delapina - ECO/244 - CESE 50/2009

1

(2)  Net Deutsche Bank valdybos pirmininkas Josef Ackermann yra pasakęs: „Aš netikiu rinkos gebėjimu išgydyti savo negalias“ (http://www.faz.net– 2008 3 17).

2

(3)  Šiuo požiūriu reikėtų atkreipti dėmesį į Nuomonę dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir vykdymo – „Mokumas II“ (OL C 224, 2008 8 3, p. 11).

3

(4)  Svarbiausias socialinių partnerių vaidmuo taip pat pabrėžiamas pranešime dėl darbo santykiųi Europoje, šį pranešimą 2009 m. vasario mėn. paskelbė Europos Komisija.

4

(5)  Šiuo klausimu taip pat žr. 2009 m. sausio 15 d. EESRK nuomonę CESE 50/2009, kuri dar nesklebta OL.

5

---