# Euroopan unionin C 155/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.155.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 155 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta8. heinäkuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.155.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 155

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta8. heinäkuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan parlamentti ja neuvosto |
| 2009/C 155/01 | Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 155/02 | Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta (
  1
  ) | 11 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti ja neuvosto

2009/C 155/01

Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta (
  1
  )

1

1

2009/C 155/02

Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta (
  1
  )

1

11

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 155/03 | Euron kurssi | 19 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 155/03

Euron kurssi

19

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 155/04 | Ehdotuspyyntö TREN/SUB/01-2009 | 20 |
| | Euroopan investointipankki |
| 2009/C 155/05 | Ehdotuspyyntö – Euroopan investointipankilta haettavana kaksi uutta EIBURS-tutkimusmäärärahaa EIP:n oman Universities Research Action -tutkimuksen ohjelmahankkeen puitteissa | 21 |
| | Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) |
| 2009/C 155/06 | Ilmoitus avoimesta kilpailusta EPSO/AST/100-101/09 | 23 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 155/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  ) | 24 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2009/C 155/04

Ehdotuspyyntö TREN/SUB/01-2009

20

Euroopan investointipankki

2009/C 155/05

Ehdotuspyyntö – Euroopan investointipankilta haettavana kaksi uutta EIBURS-tutkimusmäärärahaa EIP:n oman Universities Research Action -tutkimuksen ohjelmahankkeen puitteissa

21

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

2009/C 155/06

Ilmoitus avoimesta kilpailusta EPSO/AST/100-101/09

23

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 155/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti ja neuvosto

| 8.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009,

ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 155/01

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Siirtyminen osaamistalouteen (vuonna 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto) edellyttää ammatillisen koulutuksen järjestelmien nykyaikaistamista ja jatkuvaa parantamista talouden ja yhteiskunnan muuttuessa nopeasti, jotta ammatillisen koulutuksen järjestelmät voivat auttaa lisäämään työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta ja parantamaan elinikäisen oppimisen saatavuutta kaikille, myös epäedullisessa asemassa oleville henkilöille. |
| --- | --- |

(1)

Siirtyminen osaamistalouteen (vuonna 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto) edellyttää ammatillisen koulutuksen järjestelmien nykyaikaistamista ja jatkuvaa parantamista talouden ja yhteiskunnan muuttuessa nopeasti, jotta ammatillisen koulutuksen järjestelmät voivat auttaa lisäämään työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta ja parantamaan elinikäisen oppimisen saatavuutta kaikille, myös epäedullisessa asemassa oleville henkilöille.

| (2) | Vuonna 2002 Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteeksi sen, että eurooppalaisista koulutusjärjestelmistä tulee laatunsa puolesta maailmanlaajuisia esikuvia vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2002 Barcelonassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteeksi sen, että eurooppalaisista koulutusjärjestelmistä tulee laatunsa puolesta maailmanlaajuisia esikuvia vuoteen 2010 mennessä.

| (3) | Kasvua ja työllisyyttä koskevissa Lissabonin yhdennetyissä suuntaviivoissa 2005–2008 jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään kohtuuhintaisia ja helppopääsyisiä elinikäisen oppimisen järjestelmiä, jotka vastaavat osaamistalouden ja -yhteiskunnan muuttuvia tarpeita. Koulutusjärjestelmien mukauttaminen ja niiden valmiuksien kehittäminen on välttämätöntä, jotta niiden merkitys työmarkkinoiden kannalta kasvaisi. Koulutuspolitiikassa asetetuilla tavoitteilla olisikin enenevässä määrin täydennettävä talous- ja työmarkkinapolitiikan tavoitteita sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn yhdistämiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Kasvua ja työllisyyttä koskevissa Lissabonin yhdennetyissä suuntaviivoissa 2005–2008 jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään kohtuuhintaisia ja helppopääsyisiä elinikäisen oppimisen järjestelmiä, jotka vastaavat osaamistalouden ja -yhteiskunnan muuttuvia tarpeita. Koulutusjärjestelmien mukauttaminen ja niiden valmiuksien kehittäminen on välttämätöntä, jotta niiden merkitys työmarkkinoiden kannalta kasvaisi. Koulutuspolitiikassa asetetuilla tavoitteilla olisikin enenevässä määrin täydennettävä talous- ja työmarkkinapolitiikan tavoitteita sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn yhdistämiseksi.

| (4) | Ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman (4) (ns. Kööpenhaminan prosessi) johdosta ja sen jälkeen komission, jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten, ETA- ja EFTA-maiden ja ehdokasmaiden kesken tehdyn yhteistyön tuloksena on kehitetty laadunvarmistuksen yhteiset puitteet, joissa otetaan huomioon eri osallistujamaiden kokemukset ja hyvät käytännöt. |
| --- | --- |

(4)

Ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman (4) (ns. Kööpenhaminan prosessi) johdosta ja sen jälkeen komission, jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten, ETA- ja EFTA-maiden ja ehdokasmaiden kesken tehdyn yhteistyön tuloksena on kehitetty laadunvarmistuksen yhteiset puitteet, joissa otetaan huomioon eri osallistujamaiden kokemukset ja hyvät käytännöt.

| (5) | Neuvoston ja komission Eurooppa-neuvostolle toimittaman, Koulutus 2010 -seurantaohjelmaa koskevan vuoden 2004 yhteisen väliraportin (5) mukaan ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen yhteiset puitteet (osana Kööpenhaminan julistuksen seurantaa) ja sovittujen laadunvarmistusta koskevien standardien, menettelyjen ja suuntaviivojen kehittäminen (6) (Bolognan prosessiin liittyen ja koulutusjärjestelmien tavoitteita koskevan työohjelman osana) olisi asetettava ehdottomasti etusijalle Euroopassa. |
| --- | --- |

(5)

Neuvoston ja komission Eurooppa-neuvostolle toimittaman, Koulutus 2010 -seurantaohjelmaa koskevan vuoden 2004 yhteisen väliraportin (5) mukaan ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen yhteiset puitteet (osana Kööpenhaminan julistuksen seurantaa) ja sovittujen laadunvarmistusta koskevien standardien, menettelyjen ja suuntaviivojen kehittäminen (6) (Bolognan prosessiin liittyen ja koulutusjärjestelmien tavoitteita koskevan työohjelman osana) olisi asetettava ehdottomasti etusijalle Euroopassa.

| (6) | Toukokuussa 2004 kokoontunut koulutusneuvosto (7) vahvisti laadunvarmistuksen yhteisiä puitteita koskevan lähestymistavan ja pyysi jäsenvaltioita ja komissiota oman toimivaltansa mukaisesti edistämään niitä vapaaehtoisuuden pohjalta yhdessä asianomaisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Toukokuussa 2004 kokoontunut koulutusneuvosto (7) vahvisti laadunvarmistuksen yhteisiä puitteita koskevan lähestymistavan ja pyysi jäsenvaltioita ja komissiota oman toimivaltansa mukaisesti edistämään niitä vapaaehtoisuuden pohjalta yhdessä asianomaisten sidosryhmien kanssa.

| (7) | Ammatillisen koulutuksen eurooppalainen laadunvarmistusverkosto (8) on toiminut eurooppalaisena foorumina, joka on mahdollistanut neuvoston vuonna 2004 antamien päätelmien ja Helsingin kommunikean asianmukaisen seurannan ja helpottanut kestävää yhteistyötä eri maiden välillä. |
| --- | --- |

(7)

Ammatillisen koulutuksen eurooppalainen laadunvarmistusverkosto (8) on toiminut eurooppalaisena foorumina, joka on mahdollistanut neuvoston vuonna 2004 antamien päätelmien ja Helsingin kommunikean asianmukaisen seurannan ja helpottanut kestävää yhteistyötä eri maiden välillä.

| (8) | Vuonna 2006 annetussa Helsingin kommunikeassa korostettiin tarvetta kehittää ja ottaa käyttöön yhteiset eurooppalaiset, erityisesti ammatillista koulutusta varten tarkoitetut välineet niin, että otetaan huomioon ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta toukokuussa 2004 annetuissa neuvoston päätelmissä mainittujen laadunvarmistuksen yhteisten puitteiden periaatteet, jotta edistetään laadun parantamiseen tähtäävää ajattelua ja laajempaa osallistumista ammatillisen koulutuksen eurooppalaiseen laadunvarmistusverkostoon. |
| --- | --- |

(8)

Vuonna 2006 annetussa Helsingin kommunikeassa korostettiin tarvetta kehittää ja ottaa käyttöön yhteiset eurooppalaiset, erityisesti ammatillista koulutusta varten tarkoitetut välineet niin, että otetaan huomioon ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta toukokuussa 2004 annetuissa neuvoston päätelmissä mainittujen laadunvarmistuksen yhteisten puitteiden periaatteet, jotta edistetään laadun parantamiseen tähtäävää ajattelua ja laajempaa osallistumista ammatillisen koulutuksen eurooppalaiseen laadunvarmistusverkostoon.

| (9) | Tällä suosituksella perustetaan laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys, jäljempänä ’viitekehys’, välineeksi, jolla jäsenvaltioita autetaan edistämään ja seuraamaan ammatillisen koulutuksen järjestelmiensä jatkuvaa parantamista laadunvarmistuksen yhteisten puitteiden pohjalta ja niitä edelleen kehittäen. Viitekehyksen tarkoituksena on osaltaan parantaa ammatillisen koulutuksen laatua ja lisätä jäsenvaltioiden välistä avoimuutta ja johdonmukaisuutta ammatillista koulutusta koskevassa politiikassa, edistäen samalla vastavuoroista luottamusta, työntekijöiden ja oppijoiden liikkuvuutta sekä elinikäistä oppimista. |
| --- | --- |

(9)

Tällä suosituksella perustetaan laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys, jäljempänä ’viitekehys’, välineeksi, jolla jäsenvaltioita autetaan edistämään ja seuraamaan ammatillisen koulutuksen järjestelmiensä jatkuvaa parantamista laadunvarmistuksen yhteisten puitteiden pohjalta ja niitä edelleen kehittäen. Viitekehyksen tarkoituksena on osaltaan parantaa ammatillisen koulutuksen laatua ja lisätä jäsenvaltioiden välistä avoimuutta ja johdonmukaisuutta ammatillista koulutusta koskevassa politiikassa, edistäen samalla vastavuoroista luottamusta, työntekijöiden ja oppijoiden liikkuvuutta sekä elinikäistä oppimista.

| (10) | Viitekehykseen olisi kuuluttava laadunvarmistus- ja -parantamissykli, joka kattaa ammatillisen koulutuksen suunnittelun, toteutuksen, arvioinnin ja tarkistamisen ja jota tukevat yhteiset laatuvaatimukset, ohjeelliset kuvaajat ja indikaattorit. Jäsenvaltioiden on tarpeen mukaan määriteltävä seurantaprosessit, joihin kuuluu yhdistelmä sisäisiä ja ulkoisia arviointimekanismeja järjestelmien, prosessien ja menettelyjen vahvuuksien ja kehittämisalueiden tunnistamiseksi. Viitekehykseen olisi sisällyttävä mittausvälineiden käyttö tehokkuuden osoittamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Viitekehykseen olisi kuuluttava laadunvarmistus- ja -parantamissykli, joka kattaa ammatillisen koulutuksen suunnittelun, toteutuksen, arvioinnin ja tarkistamisen ja jota tukevat yhteiset laatuvaatimukset, ohjeelliset kuvaajat ja indikaattorit. Jäsenvaltioiden on tarpeen mukaan määriteltävä seurantaprosessit, joihin kuuluu yhdistelmä sisäisiä ja ulkoisia arviointimekanismeja järjestelmien, prosessien ja menettelyjen vahvuuksien ja kehittämisalueiden tunnistamiseksi. Viitekehykseen olisi sisällyttävä mittausvälineiden käyttö tehokkuuden osoittamiseksi.

| (11) | Viitekehystä olisi sovellettava ammatillisen koulutuksen järjestelmän, ammatillisen koulutuksen järjestäjien ja tutkintojen myöntämisen tasolla. Se toimii systemaattisena lähestymistapana laatukysymyksiin, se kattaa asiaankuuluvat eri tasot ja toimijat ja liittää ne toisiinsa. Viitekehyksessä olisi korostettava voimakkaasti laadun seurantaa ja parantamista yhdistämällä sisäinen ja ulkoinen arviointi, tarkistaminen ja parannusprosessit ja tukien niitä mittauksilla ja laatua koskevalla analyysillä. Viitekehyksen olisi oltava pohjana jatkokehitykselle, jota tehdään Euroopan, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason yhteistyönä. |
| --- | --- |

(11)

Viitekehystä olisi sovellettava ammatillisen koulutuksen järjestelmän, ammatillisen koulutuksen järjestäjien ja tutkintojen myöntämisen tasolla. Se toimii systemaattisena lähestymistapana laatukysymyksiin, se kattaa asiaankuuluvat eri tasot ja toimijat ja liittää ne toisiinsa. Viitekehyksessä olisi korostettava voimakkaasti laadun seurantaa ja parantamista yhdistämällä sisäinen ja ulkoinen arviointi, tarkistaminen ja parannusprosessit ja tukien niitä mittauksilla ja laatua koskevalla analyysillä. Viitekehyksen olisi oltava pohjana jatkokehitykselle, jota tehdään Euroopan, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason yhteistyönä.

| (12) | Koska tämä suositus sisältää konkreettisia välineitä arviointiin ja laadun parantamiseen tähtäävän ajattelun tukemiseksi kaikilla tasoilla, se myötävaikuttaa näyttöön perustuvan politiikan ja toimintatavan soveltamiseen entistä tehokkaampien ja oikeudenmukaisempien politiikkojen perustana, tehokkuudesta ja tasapuolisuudesta eurooppalaisissa koulutusjärjestelmissä vuonna 2006 annettujen neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmien (9) mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Koska tämä suositus sisältää konkreettisia välineitä arviointiin ja laadun parantamiseen tähtäävän ajattelun tukemiseksi kaikilla tasoilla, se myötävaikuttaa näyttöön perustuvan politiikan ja toimintatavan soveltamiseen entistä tehokkaampien ja oikeudenmukaisempien politiikkojen perustana, tehokkuudesta ja tasapuolisuudesta eurooppalaisissa koulutusjärjestelmissä vuonna 2006 annettujen neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmien (9) mukaisesti.

| (13) | Tämä suositus muodostaa puitteet, joiden avulla voidaan tunnistaa, tukea ja vaihtaa hyviä käytäntöjä paitsi kansallisella myös paikallisella ja alueellisella tasolla kaikissa asiaankuuluvissa verkostoissa, laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen verkosto mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(13)

Tämä suositus muodostaa puitteet, joiden avulla voidaan tunnistaa, tukea ja vaihtaa hyviä käytäntöjä paitsi kansallisella myös paikallisella ja alueellisella tasolla kaikissa asiaankuuluvissa verkostoissa, laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen verkosto mukaan luettuna.

| (14) | Tässä suosituksessa otetaan huomioon eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (10) liitteessä III olevat yhteiset koulutuksen laadunvarmistusperiaatteet. Viitekehyksellä olisi tämän vuoksi tuettava eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanoa, erityisesti oppimistulosten varmentamisen laatua. Sillä olisi myös tuettava muiden eurooppalaisten välineiden täytäntöönpanoa, kuten eurooppalainen opintosuoritusten siirtojärjestelmä ammatillista koulutusta varten sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen yhteiset eurooppalaiset tunnistamis- ja tunnustamisperiaatteet. |
| --- | --- |

(14)

Tässä suosituksessa otetaan huomioon eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (10) liitteessä III olevat yhteiset koulutuksen laadunvarmistusperiaatteet. Viitekehyksellä olisi tämän vuoksi tuettava eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanoa, erityisesti oppimistulosten varmentamisen laatua. Sillä olisi myös tuettava muiden eurooppalaisten välineiden täytäntöönpanoa, kuten eurooppalainen opintosuoritusten siirtojärjestelmä ammatillista koulutusta varten sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen yhteiset eurooppalaiset tunnistamis- ja tunnustamisperiaatteet.

| (15) | Ottaen huomioon tämän suosituksen ei-sitovan luonteen se on perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska sen tavoitteena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimia helpottamalla edelleen jäsenvaltioiden yhteistyötä ammatillisen koulutuksen avoimuuden lisäämiseksi sekä liikkuvuuden ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi. Se olisi pantava täytäntöön kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. Tämä suositus on kyseisessä artiklassa tarkoitetun suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska sillä ei korvata eikä siinä määritellä kansallisia laadunvarmistusjärjestelmiä. Viitekehyksessä ei määrätä noudatettavaksi tiettyä laadunvarmistusjärjestelmää tai lähestymistapaa laatukysymyksiin, vaan annetaan yhteisiä periaatteita, laatuvaatimuksia, ohjeellisia kuvaajia ja indikaattoreita, joista voi olla apua nykyisten ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja koulutustarjonnan arvioinnissa ja parantamisessa. |
| --- | --- |

(15)

Ottaen huomioon tämän suosituksen ei-sitovan luonteen se on perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska sen tavoitteena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimia helpottamalla edelleen jäsenvaltioiden yhteistyötä ammatillisen koulutuksen avoimuuden lisäämiseksi sekä liikkuvuuden ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi. Se olisi pantava täytäntöön kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. Tämä suositus on kyseisessä artiklassa tarkoitetun suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska sillä ei korvata eikä siinä määritellä kansallisia laadunvarmistusjärjestelmiä. Viitekehyksessä ei määrätä noudatettavaksi tiettyä laadunvarmistusjärjestelmää tai lähestymistapaa laatukysymyksiin, vaan annetaan yhteisiä periaatteita, laatuvaatimuksia, ohjeellisia kuvaajia ja indikaattoreita, joista voi olla apua nykyisten ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja koulutustarjonnan arvioinnissa ja parantamisessa.

| (16) | Liitteessä II ehdotettujen viiteindikaattoreiden tarkoituksena on tukea ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja/tai järjestäjien arviointia ja laadun parantamista kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti ja toimia ”työkalulaatikkona”, josta eri käyttäjät voivat poimia oman laadunvarmistusjärjestelmänsä vaatimuksiin parhaiten soveltuvat indikaattorit. Ne olisi luonteensa ja tarkoituksensa puolesta erotettava niistä indikaattoreista ja viitearvoista, joihin viitataan neuvoston 25. toukokuuta 2007 antamissa päätelmissä Lissabonissa asetettujen koulutusalan tavoitteiden edistymisen seurantaan tarkoitettujen indikaattoreiden ja viitearvojen yhdenmukaisesta luettelosta (11). |
| --- | --- |

(16)

Liitteessä II ehdotettujen viiteindikaattoreiden tarkoituksena on tukea ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja/tai järjestäjien arviointia ja laadun parantamista kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti ja toimia ”työkalulaatikkona”, josta eri käyttäjät voivat poimia oman laadunvarmistusjärjestelmänsä vaatimuksiin parhaiten soveltuvat indikaattorit. Ne olisi luonteensa ja tarkoituksensa puolesta erotettava niistä indikaattoreista ja viitearvoista, joihin viitataan neuvoston 25. toukokuuta 2007 antamissa päätelmissä Lissabonissa asetettujen koulutusalan tavoitteiden edistymisen seurantaan tarkoitettujen indikaattoreiden ja viitearvojen yhdenmukaisesta luettelosta (11).

| (17) | Viitekehys, sellaisena kuin jäsenvaltiot sitä käyttävät ja edelleen kehittävät, voi auttaa niitä parantamaan ja kehittämään ammatillisen koulutuksen järjestelmiään entisestään, tukemaan elinikäisen oppimisen strategioita sekä edistämään laadun parantamiseen tähtäävää ajattelua kaikilla tasoilla kansallisten koulutusjärjestelmien monimuotoisuutta kunnioittaen. |
| --- | --- |

(17)

Viitekehys, sellaisena kuin jäsenvaltiot sitä käyttävät ja edelleen kehittävät, voi auttaa niitä parantamaan ja kehittämään ammatillisen koulutuksen järjestelmiään entisestään, tukemaan elinikäisen oppimisen strategioita sekä edistämään laadun parantamiseen tähtäävää ajattelua kaikilla tasoilla kansallisten koulutusjärjestelmien monimuotoisuutta kunnioittaen.

| (18) | Tämän suosituksen olisi osaltaan edistettävä opetus- ja koulutusjärjestelmien uudistamista, lisättävä koulutuksen tehokkuutta ehkäisemällä koulutuksen lopettamista ilman päättötodistusta, parannettava opetuksen, koulutuksen ja työllisyyden niveltymistä toisiinsa, lisättävä yhteyksiä ”virallisen” koulutuksen sekä ”epävirallisen” oppimisen ja ”arkioppimisen” välillä ja kehitettävä kokemuksen kautta hankitun osaamisen tunnustamista, |
| --- | --- |

(18)

Tämän suosituksen olisi osaltaan edistettävä opetus- ja koulutusjärjestelmien uudistamista, lisättävä koulutuksen tehokkuutta ehkäisemällä koulutuksen lopettamista ilman päättötodistusta, parannettava opetuksen, koulutuksen ja työllisyyden niveltymistä toisiinsa, lisättävä yhteyksiä ”virallisen” koulutuksen sekä ”epävirallisen” oppimisen ja ”arkioppimisen” välillä ja kehitettävä kokemuksen kautta hankitun osaamisen tunnustamista,

SUOSITTAVAT, ETTÄ JÄSENVALTIOT

| 1. | käyttävät ja kehittävät laadunvarmistuksen eurooppalaista viitekehystä, jäljempänä ’viitekehys’, sekä liitteissä I ja II olevia ja niissä tarkemmin kuvattuja laatuvaatimuksia, ohjeellisia kuvaajia ja viiteindikaattoreita parantaakseen ja kehittääkseen ammatillisen koulutuksen järjestelmiään, tukeakseen elinikäisen oppimisen strategioita ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ja liikkuvuutta koskevan eurooppalaisen laatuperuskirjan täytäntöönpanoa sekä edistääkseen laadun parantamiseen ja innovaatioon tähtäävää ajattelua kaikilla tasoilla. Erityisesti olisi painotettava siirtymistä ammatillisesta koulutuksesta korkea-asteen koulutukseen; |
| --- | --- |

1.

käyttävät ja kehittävät laadunvarmistuksen eurooppalaista viitekehystä, jäljempänä ’viitekehys’, sekä liitteissä I ja II olevia ja niissä tarkemmin kuvattuja laatuvaatimuksia, ohjeellisia kuvaajia ja viiteindikaattoreita parantaakseen ja kehittääkseen ammatillisen koulutuksen järjestelmiään, tukeakseen elinikäisen oppimisen strategioita ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen ja liikkuvuutta koskevan eurooppalaisen laatuperuskirjan täytäntöönpanoa sekä edistääkseen laadun parantamiseen ja innovaatioon tähtäävää ajattelua kaikilla tasoilla. Erityisesti olisi painotettava siirtymistä ammatillisesta koulutuksesta korkea-asteen koulutukseen;

| 2. | suunnittelevat kukin 18 päivään kesäkuuta 2011 mennessä lähestymistavan, jolla pyritään parantamaan tarvittaessa laadunvarmistusjärjestelmiä kansallisella tasolla ja viitekehyksen parhaaseen mahdolliseen käyttöön siten, että työmarkkinaosapuolet, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, ja kaikki muut asianomaiset sidosryhmät osallistuvat työhön kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

suunnittelevat kukin 18 päivään kesäkuuta 2011 mennessä lähestymistavan, jolla pyritään parantamaan tarvittaessa laadunvarmistusjärjestelmiä kansallisella tasolla ja viitekehyksen parhaaseen mahdolliseen käyttöön siten, että työmarkkinaosapuolet, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, ja kaikki muut asianomaiset sidosryhmät osallistuvat työhön kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti;

| 3. | osallistuvat aktiivisesti laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen verkostoon, jäljempänä ’viitekehyksen verkosto’, jonka pohjalta kehitetään edelleen yhteisiä periaatteita, vertailukohtana käytettäviä vaatimuksia ja indikaattoreita sekä suuntaviivoja ja välineitä ammatillisen koulutuksen laadun parantamiseksi kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

3.

osallistuvat aktiivisesti laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen verkostoon, jäljempänä ’viitekehyksen verkosto’, jonka pohjalta kehitetään edelleen yhteisiä periaatteita, vertailukohtana käytettäviä vaatimuksia ja indikaattoreita sekä suuntaviivoja ja välineitä ammatillisen koulutuksen laadun parantamiseksi kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti tapauksen mukaan;

| 4. | perustavat silloin, kun yhteyspistettä ei vielä ole, kunkin jäsenvaltion erityisiin rakenteisiin ja vaatimuksiin liittyvän ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen kansallisen yhteyspisteen, joka kansallisia perinteitä kunnioittaen kokoaa yhteen alalla toimivat keskeiset elimet ja johon työmarkkinaosapuolet ja kaikki asianomaiset sidosryhmät osallistuvat kansallisesti ja alueellisesti, jotta varmistettaisiin aloitteiden seuranta. Yhteyspisteiden tehtävänä on






  — | tiedottaa sidosryhmien laajalle joukolle viitekehyksen verkoston toiminnasta; |
| --- | --- | --- |

4.

perustavat silloin, kun yhteyspistettä ei vielä ole, kunkin jäsenvaltion erityisiin rakenteisiin ja vaatimuksiin liittyvän ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen kansallisen yhteyspisteen, joka kansallisia perinteitä kunnioittaen kokoaa yhteen alalla toimivat keskeiset elimet ja johon työmarkkinaosapuolet ja kaikki asianomaiset sidosryhmät osallistuvat kansallisesti ja alueellisesti, jotta varmistettaisiin aloitteiden seuranta. Yhteyspisteiden tehtävänä on

—

tiedottaa sidosryhmien laajalle joukolle viitekehyksen verkoston toiminnasta;

| — | tukea aktiivisesti viitekehyksen verkoston työohjelman toteuttamista; |
| --- | --- |

—

tukea aktiivisesti viitekehyksen verkoston työohjelman toteuttamista;

| — | tehdä konkreettisia aloitteita, joilla edistetään viitekehyksen kehittämistä edelleen kansallisesti; |
| --- | --- |

—

tehdä konkreettisia aloitteita, joilla edistetään viitekehyksen kehittämistä edelleen kansallisesti;

| — | tukea itsearviointia täydentävänä ja tehokkaana laadunvarmistuskeinona, jonka avulla voidaan mitata onnistumista ja tunnistaa alueet, joilla viitekehyksen verkoston työohjelman toteuttamista on parannettava; |
| --- | --- |

—

tukea itsearviointia täydentävänä ja tehokkaana laadunvarmistuskeinona, jonka avulla voidaan mitata onnistumista ja tunnistaa alueet, joilla viitekehyksen verkoston työohjelman toteuttamista on parannettava;

| — | taata sidosryhmille tietojen tehokas saatavuus; |
| --- | --- |

—

taata sidosryhmille tietojen tehokas saatavuus;

| 5. | tarkistavat täytäntöönpanoprosessia neljän vuoden välein – tarkistus sisällytetään joka toiseen kansalliseen tilanneselvitykseen, joka laaditaan tulevan koulutusta koskevan eurooppalaisen yhteistyön strategisen viitekehyksen sisällä – niiden vertailukohtana käytettävien vaatimusten perusteella, jotka määritellään viitekehyksen verkoston yhteydessä yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

5.

tarkistavat täytäntöönpanoprosessia neljän vuoden välein – tarkistus sisällytetään joka toiseen kansalliseen tilanneselvitykseen, joka laaditaan tulevan koulutusta koskevan eurooppalaisen yhteistyön strategisen viitekehyksen sisällä – niiden vertailukohtana käytettävien vaatimusten perusteella, jotka määritellään viitekehyksen verkoston yhteydessä yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa.

KANNATTAVAT KOMISSION AIKOMUSTA

| 1. | tukea jäsenvaltioita edellä mainittujen tehtävien suorittamisessa, erityisesti helpottamalla yhteistyötä ja vastavuoroista oppimista, testaamalla ja kehittämällä oppaita ja jakamalla tietoa ammatillisen koulutuksen laatuasioista eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

1.

tukea jäsenvaltioita edellä mainittujen tehtävien suorittamisessa, erityisesti helpottamalla yhteistyötä ja vastavuoroista oppimista, testaamalla ja kehittämällä oppaita ja jakamalla tietoa ammatillisen koulutuksen laatuasioista eri jäsenvaltioissa;

| 2. | edistää viitekehyksen verkoston toimintaan ja osallistuu siihen tarvittaessa sekä osallistuu tarpeen mukaan alan politiikan määrittelyyn esittämällä konkreettisia ehdotuksia ja aloitteita; |
| --- | --- |

2.

edistää viitekehyksen verkoston toimintaan ja osallistuu siihen tarvittaessa sekä osallistuu tarpeen mukaan alan politiikan määrittelyyn esittämällä konkreettisia ehdotuksia ja aloitteita;

| 3. | varmistaa tämän suosituksen täytäntöönpanon seuranta esittämällä Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka neljäs vuosi kertomus saaduista kokemuksista ja tulevista vaikutuksista sekä tarvittaessa tämän suosituksen tarkistamisesta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja niin, että eri sidosryhmät osallistuvat siihen. |
| --- | --- |

3.

varmistaa tämän suosituksen täytäntöönpanon seuranta esittämällä Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka neljäs vuosi kertomus saaduista kokemuksista ja tulevista vaikutuksista sekä tarvittaessa tämän suosituksen tarkistamisesta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja niin, että eri sidosryhmät osallistuvat siihen.

| 4. | laatia kertomuksen perusteella ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvioinnin tämän suosituksen täytäntöönpanosta ja tarvittaessa sen tarkistamisesta. |
| --- | --- |

4.

laatia kertomuksen perusteella ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvioinnin tämän suosituksen täytäntöönpanosta ja tarvittaessa sen tarkistamisesta.

Annettu Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puheenjohtaja

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Štefan FÜLE

---

(1)  EUVL C 100, 30.4.2009, s. 136.

1

(2)  EUVL C 325, 19.12.2008, s. 48.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 18. joulukuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 11. toukokuuta 2009.

3

(4)  EYVL C 13, 18.1.2003, s. 2.

4

(5)  EUVL C 104, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  Eurooppalaisen korkea-asteen opetuksen alueen luominen, Berliinissä 19. syyskuuta 2003 pidetyn opetusministerien konferenssin tiedonanto.

6

(7)  Neuvoston päätelmät ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta, 28. toukokuuta 2004.

7

(8)  Komissio perusti ammatillisen koulutuksen eurooppalaisen laadunvarmistusverkoston lokakuussa 2005 ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean annettua asiasta myönteisen lausunnon. Verkoston jäsenet ovat jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden, EFTA- ja ETA-maiden ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolten järjestöjen tähän tarkoitetun menettelyn mukaisesti nimeämiä.

8

(9)  EUVL C 298, 8.12.2006, s. 3.

9

(10)  EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1.

10

(11)  EUVL C 311, 21.12.2007, s. 13.

11

---

LIITTEIDEN JOHDANTO

Tällä suosituksella perustetaan laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys, jäljempänä ’viitekehys’, joka kattaa suunnittelun, toteutuksen, arvioinnin ja tarkistamisen ja joka perustuu yhteisiin laatuvaatimuksiin, ohjeellisiin kuvaajiin ja indikaattoreihin, joita sovelletaan laadunhallintaan sekä ammatillisen koulutuksen järjestelmien että koulutuksen järjestäjien tasolla. Tavoitteena ei ole uusien vaatimusten käyttöönottaminen, vaan jäsenvaltioiden pyrkimysten tukeminen ja niiden lähestymistapojen moninaisuuden turvaaminen.

Viitekehystä olisi pidettävä pikemmin ”työkalulaatikkona”, josta eri käyttäjät voivat poimia oman laatujärjestelmänsä vaatimuksiin parhaiten soveltuviksi katsomansa kuvaajat ja indikaattorit.

Ehdotetut kuvaajat (liite I) ja indikaattorit (liite II) on tarkoitettu vain ohjeellisiksi, ja viitekehyksen käyttäjät voivat valita ja soveltaa niitä täysin tai osittain vaatimustensa ja nykyisten järjestelyjensä yhteydessä.

Niitä voidaan soveltaa ammatilliseen peruskoulutukseen ja ammatilliseen jatkokoulutukseen riippuen eri jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmien yksilöllisistä piirteistä ja ammatillisen koulutuksen järjestäjistä.

Niitä on käytettävä puhtaasti vapaaehtoiselta pohjalta ja kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti siten, että niiden potentiaalinen lisäarvo otetaan huomioon. Niitä ei saisi pitää esikuvina tai eri kansallisten järjestelmien laadun tai tehokkuuden raportointi- tai vertailukeinoina. Näiden järjestelmien laadun seuranta on edelleen täysin jäsenvaltioiden vastuulla.

LIITE I

LAADUNVARMISTUKSEN EUROOPPALAINEN VIITEKEHYS: LAATUVAATIMUKSET JA OHJEELLISET KUVAAJAT
   (1)

Tässä liitteessä ehdotetaan yhteisiä laatuvaatimuksia ja ohjeellisia kuvaajia, joilla jäsenvaltioita tarvittaessa tuetaan viitekehyksen täytäntöönpanossa (2).

| Laatuvaatimukset | Ohjeelliset kuvaajat ammatillisen koulutuksen järjestelmän tasolla | Ohjeelliset kuvaajat ammatillisen koulutuksen järjestäjän tasolla |
| --- | --- | --- |
| Suunnittelu perustuu asianomaisten sidosryhmien yhteiseen strategiseen näkemykseen ja sisältää selkeitä päämääriä/tavoitteita, toimia ja indikaattoreita. | Ammatillisen koulutuksen päämäärät/tavoitteet kuvataan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja ne liittyvät Euroopan tason tavoitteisiin.
  Asianomaiset sidosryhmät osallistuvat ammatillisen koulutuksen tavoitteiden asettamiseen eri tasoilla.
  Tavoitteet asetetaan ja niiden toteutumista seurataan erityisten indikaattorien avulla (onnistumiskriteerit).
  Koulutustarpeiden tunnistamiseen on määritelty mekanismit ja menettelyt.
  Suunnitellaan tiedotuspolitiikka, jolla varmistetaan laatua koskevien tulosten optimaalinen julkistaminen kansallisten tai alueellisten tietosuojavaatimusten mukaisesti.
  Henkilöiden pätevyyden tunnustamista, hyväksyntää ja todistusten myöntämistä varten on määritelty normit ja suuntaviivat. | Ammatillisen koulutuksen järjestäjien asettamat paikalliset päämäärät/tavoitteet vastaavat ammatillista koulutusta koskevan politiikan eurooppalaisia, kansallisia ja alueellisia tavoitteita.
  Selkeät päämäärät/tavoitteet on asetettu ja niiden toteutumista seurataan.
  Sidosryhmiä kuullaan jatkuvasti paikallisten tai yksilöllisten erityistarpeiden tunnistamiseksi.
  Vastuu laadunhallinnasta ja kehittämisestä on selkeästi jaettu.
  Henkilökunta osallistuu aikaisessa vaiheessa suunnitteluun, myös laadun kehittämiseen.
  Ammatillisen koulutuksen järjestäjät suunnittelevat yhteistyöaloitteita muiden ammatillisen koulutuksen järjestäjien kanssa.
  Asianomaiset sidosryhmät osallistuvat paikallisten tarpeiden analysointiprosessiin.
  Ammatillisen koulutuksen järjestäjillä on käytössään selkeä ja avoin laadunvarmistusjärjestelmä. |
| Toteutussuunnitelmien tekemisessä kuullaan sidosryhmiä ja ne sisältävät selkeitä periaatteita. | Toteutussuunnitelmat on laadittu yhteistyössä työmarkkinaosapuolten, ammatillisen koulutuksen järjestäjien ja muiden asianomaisten eri tasoilla toimivien sidosryhmien kanssa.
  Toteutussuunnitelmissa on otettu huomioon tarvittavat resurssit, käyttäjien valmiudet ja tueksi tarvittavat välineet ja ohjeet.
  Eri tasoilla tapahtuvaa toteutusta varten on laadittu ohjeita ja normeja.
  Toteutussuunnitelmissa on huomioitu erityinen tuki opettajien ja kouluttajien koulutukseen.
  Ammatillisen koulutuksen järjestäjien vastuu toteutusprosessissa on kuvattu selkeästi ja esitetty avoimesti.
  Kansallinen ja/tai alueellinen laadunvarmistuksen viitekehys on laadittu, ja se sisältää ammatillisen koulutuksen järjestäjiä koskevia ohjeita ja laatuvaatimuksia, joilla edistetään jatkuvaa parantamista ja itsesääntelyä. | Resurssien sisäinen kohdentaminen tai jako on tarkoituksenmukaista toteutussuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden kannalta.
  Asiaankuuluvia ja osallistavia kumppanuuksia tuetaan aktiivisesti suunniteltujen toimien toteuttamiseksi.
  Henkilöstön osaamisen strategisessa kehittämissuunnitelmassa määritellään opettajien ja kouluttajien koulutustarpeet.
  Henkilöstö osallistuu säännöllisesti koulutukseen ja kehittää yhteistyötä asianomaisten ulkoisten sidosryhmien kanssa tukeakseen valmiuksien kehittämistä ja laadun parantamista sekä tehostaakseen toimintaa. |
| Tuloksia ja prosesseja arvioidaan säännöllisesti ja arvioinnin tueksi toteutetaan mittauksia. | Arviointiin on laadittu menettely, joka kattaa sisäisen ja ulkoisen arvioinnin.
  Sidosryhmien osallistumisesta seuranta- ja arviointiprosessiin on sovittu, ja se on kuvattu selkeästi.
  Laadun parantamista ja varmistamista koskevat kansalliset tai alueelliset normit ja prosessit ovat asianmukaisia ja oikeassa suhteessa alan tarpeisiin.
  Järjestelmissä toteutetaan itsearviointia ja tarvittaessa sisäistä ja ulkoista tarkistusta.
  Varhaisvaroitusjärjestelmät on toteutettu.
  Tulosindikaattoreita sovelletaan.
  Tietojen kerääminen on merkityksellistä, säännöllistä ja johdonmukaista niin, että sen avulla voidaan mitata onnistumista ja tunnistaa kehittämisalueet. Tietojen keräämistä varten on laadittu asianmukaiset menettelyt, esim. kyselylomakkeet ja indikaattorit/mittajärjestelmät. | Itsearviointi suoritetaan säännöllisin väliajoin kansallisten ja alueellisten sääntöjen tai puitteiden mukaisesti tai ammatillisen koulutuksen järjestäjien aloitteesta.
  Arviointi ja tarkistaminen kattaa koulutusprosessit ja tulokset, sisältäen opiskelijoiden tyytyväisyyden ja henkilöstön suoritusten ja tyytyväisyyden arvioinnin.
  Arviointi ja tarkistaminen sisältää asiaankuuluvat ja tehokkaat mekanismit, joilla varmistetaan sisäisten ja ulkoisten sidosryhmien osallistuminen.
  Varhaisvaroitusjärjestelmät on toteutettu. |
| Tarkistaminen | Tarkistamisessa käytettävät menettelyt, mekanismit ja välineet on määritelty kaikilla tasoilla.
  Prosesseja tarkistetaan säännöllisesti ja muutossuunnitelmia laaditaan. Järjestelmiä mukautetaan vastaavasti.
  Tiedot arvioinnin tuloksista julkistetaan. | Opiskelijoiden palaute yksittäisestä oppimiskokemuksesta sekä oppimis- ja opetusympäristöstä kootaan. Tämä sekä opettajien palaute otetaan huomioon jatkotoimia suunniteltaessa.
  Tiedot tarkistamisen tuloksista julkistetaan laajasti.
  Palautetta ja tarkistamista koskevat menettelyt ovat osa organisaation strategista oppimisprosessia.
  Arvioinnin tuloksista keskustellaan asianomaisten sidosryhmien kanssa, ja asianmukaisia toimintasuunnitelmia toteutetaan. |

Laatuvaatimukset

Ohjeelliset kuvaajat ammatillisen koulutuksen järjestelmän tasolla

Ohjeelliset kuvaajat ammatillisen koulutuksen järjestäjän tasolla

Suunnittelu perustuu asianomaisten sidosryhmien yhteiseen strategiseen näkemykseen ja sisältää selkeitä päämääriä/tavoitteita, toimia ja indikaattoreita.

Ammatillisen koulutuksen päämäärät/tavoitteet kuvataan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja ne liittyvät Euroopan tason tavoitteisiin.

Asianomaiset sidosryhmät osallistuvat ammatillisen koulutuksen tavoitteiden asettamiseen eri tasoilla.

Tavoitteet asetetaan ja niiden toteutumista seurataan erityisten indikaattorien avulla (onnistumiskriteerit).

Koulutustarpeiden tunnistamiseen on määritelty mekanismit ja menettelyt.

Suunnitellaan tiedotuspolitiikka, jolla varmistetaan laatua koskevien tulosten optimaalinen julkistaminen kansallisten tai alueellisten tietosuojavaatimusten mukaisesti.

Henkilöiden pätevyyden tunnustamista, hyväksyntää ja todistusten myöntämistä varten on määritelty normit ja suuntaviivat.

Ammatillisen koulutuksen järjestäjien asettamat paikalliset päämäärät/tavoitteet vastaavat ammatillista koulutusta koskevan politiikan eurooppalaisia, kansallisia ja alueellisia tavoitteita.

Selkeät päämäärät/tavoitteet on asetettu ja niiden toteutumista seurataan.

Sidosryhmiä kuullaan jatkuvasti paikallisten tai yksilöllisten erityistarpeiden tunnistamiseksi.

Vastuu laadunhallinnasta ja kehittämisestä on selkeästi jaettu.

Henkilökunta osallistuu aikaisessa vaiheessa suunnitteluun, myös laadun kehittämiseen.

Ammatillisen koulutuksen järjestäjät suunnittelevat yhteistyöaloitteita muiden ammatillisen koulutuksen järjestäjien kanssa.

Asianomaiset sidosryhmät osallistuvat paikallisten tarpeiden analysointiprosessiin.

Ammatillisen koulutuksen järjestäjillä on käytössään selkeä ja avoin laadunvarmistusjärjestelmä.

Toteutussuunnitelmien tekemisessä kuullaan sidosryhmiä ja ne sisältävät selkeitä periaatteita.

Toteutussuunnitelmat on laadittu yhteistyössä työmarkkinaosapuolten, ammatillisen koulutuksen järjestäjien ja muiden asianomaisten eri tasoilla toimivien sidosryhmien kanssa.

Toteutussuunnitelmissa on otettu huomioon tarvittavat resurssit, käyttäjien valmiudet ja tueksi tarvittavat välineet ja ohjeet.

Eri tasoilla tapahtuvaa toteutusta varten on laadittu ohjeita ja normeja.

Toteutussuunnitelmissa on huomioitu erityinen tuki opettajien ja kouluttajien koulutukseen.

Ammatillisen koulutuksen järjestäjien vastuu toteutusprosessissa on kuvattu selkeästi ja esitetty avoimesti.

Kansallinen ja/tai alueellinen laadunvarmistuksen viitekehys on laadittu, ja se sisältää ammatillisen koulutuksen järjestäjiä koskevia ohjeita ja laatuvaatimuksia, joilla edistetään jatkuvaa parantamista ja itsesääntelyä.

Resurssien sisäinen kohdentaminen tai jako on tarkoituksenmukaista toteutussuunnitelmissa asetettujen tavoitteiden kannalta.

Asiaankuuluvia ja osallistavia kumppanuuksia tuetaan aktiivisesti suunniteltujen toimien toteuttamiseksi.

Henkilöstön osaamisen strategisessa kehittämissuunnitelmassa määritellään opettajien ja kouluttajien koulutustarpeet.

Henkilöstö osallistuu säännöllisesti koulutukseen ja kehittää yhteistyötä asianomaisten ulkoisten sidosryhmien kanssa tukeakseen valmiuksien kehittämistä ja laadun parantamista sekä tehostaakseen toimintaa.

Tuloksia ja prosesseja arvioidaan säännöllisesti ja arvioinnin tueksi toteutetaan mittauksia.

Arviointiin on laadittu menettely, joka kattaa sisäisen ja ulkoisen arvioinnin.

Sidosryhmien osallistumisesta seuranta- ja arviointiprosessiin on sovittu, ja se on kuvattu selkeästi.

Laadun parantamista ja varmistamista koskevat kansalliset tai alueelliset normit ja prosessit ovat asianmukaisia ja oikeassa suhteessa alan tarpeisiin.

Järjestelmissä toteutetaan itsearviointia ja tarvittaessa sisäistä ja ulkoista tarkistusta.

Varhaisvaroitusjärjestelmät on toteutettu.

Tulosindikaattoreita sovelletaan.

Tietojen kerääminen on merkityksellistä, säännöllistä ja johdonmukaista niin, että sen avulla voidaan mitata onnistumista ja tunnistaa kehittämisalueet. Tietojen keräämistä varten on laadittu asianmukaiset menettelyt, esim. kyselylomakkeet ja indikaattorit/mittajärjestelmät.

Itsearviointi suoritetaan säännöllisin väliajoin kansallisten ja alueellisten sääntöjen tai puitteiden mukaisesti tai ammatillisen koulutuksen järjestäjien aloitteesta.

Arviointi ja tarkistaminen kattaa koulutusprosessit ja tulokset, sisältäen opiskelijoiden tyytyväisyyden ja henkilöstön suoritusten ja tyytyväisyyden arvioinnin.

Arviointi ja tarkistaminen sisältää asiaankuuluvat ja tehokkaat mekanismit, joilla varmistetaan sisäisten ja ulkoisten sidosryhmien osallistuminen.

Varhaisvaroitusjärjestelmät on toteutettu.

Tarkistaminen

Tarkistamisessa käytettävät menettelyt, mekanismit ja välineet on määritelty kaikilla tasoilla.

Prosesseja tarkistetaan säännöllisesti ja muutossuunnitelmia laaditaan. Järjestelmiä mukautetaan vastaavasti.

Tiedot arvioinnin tuloksista julkistetaan.

Opiskelijoiden palaute yksittäisestä oppimiskokemuksesta sekä oppimis- ja opetusympäristöstä kootaan. Tämä sekä opettajien palaute otetaan huomioon jatkotoimia suunniteltaessa.

Tiedot tarkistamisen tuloksista julkistetaan laajasti.

Palautetta ja tarkistamista koskevat menettelyt ovat osa organisaation strategista oppimisprosessia.

Arvioinnin tuloksista keskustellaan asianomaisten sidosryhmien kanssa, ja asianmukaisia toimintasuunnitelmia toteutetaan.

---

(1)  Tässä suosituksessa käytetyt määritelmät perustuvat Cedefopin julkaisuun ”Glossary on Quality in Training” (epävirallinen asiakirja, marraskuu 2003).

(2)  Liitteessä II on lisäksi lueteltu valitut laatuindikaattorit.

LIITE II

AMMATILLISEN KOULUTUKSEN VALIKOIDUT LAATUINDIKAATTORIT KOULUTUKSEN LAADUN ARVIOIMISEKSI

Tässä liitteessä ehdotetaan indikaattoreiden kattavaa kokonaisuutta, jota voidaan käyttää tukemaan ammatillisen koulutuksen järjestelmien ja/tai järjestäjien arviointia ja laadun parantamista. Indikaattoreita kehitetään edelleen eurooppalaisessa yhteistyössä kahden- tai monenvälisesti eurooppalaisten tietojen ja kansallisten tiedostojen pohjalta.

Ne olisi luonteensa ja tarkoituksensa puolesta erotettava niistä indikaattoreista ja viitearvoista, joihin viitataan Lissabonissa asetettujen koulutusalan tavoitteiden edistymisen seurantaan tarkoitettujen indikaattoreiden ja viitearvojen yhdenmukaisesta luettelosta 25 päivänä toukokuuta 2007 annetuissa neuvoston päätelmissä.

Indikaattoritaulukko ei sisällä myöskään kansallisen tason aggregoituja indikaattoreita tapauksissa, joissa niitä ei ole olemassa tai joissa niiden saanti on hankalaa. Mainittujen indikaattoreiden aggregointi voidaan toteuttaa myöhemmässä vaiheessa jäsenvaltioiden, komission ja laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen verkoston yhteisestä sopimuksesta.

| Indikaattori | Indikaattori-tyyppi | Toiminnan tarkoitus |
| --- | --- | --- |
| Laadunvarmistuksen yleisluonteiset indikaattorit |
| N:o 1
  Laadunvarmistus-järjestelmien merkittävyys ammatillisen koulutuksen järjestäjille:






  a) | laissa määriteltyjä tai oma-aloitteisia sisäisiä laadunvarmistusjärjestelmiä soveltavien ammatillisen koulutuksen järjestäjien osuus |

Indikaattori

Indikaattori-tyyppi

Toiminnan tarkoitus

Laadunvarmistuksen yleisluonteiset indikaattorit

N:o 1

Laadunvarmistus-järjestelmien merkittävyys ammatillisen koulutuksen järjestäjille:

a)

laissa määriteltyjä tai oma-aloitteisia sisäisiä laadunvarmistusjärjestelmiä soveltavien ammatillisen koulutuksen järjestäjien osuus

| b) | hyväksyttyjen ammatillisen koulutuksen järjestäjien osuus |
| --- | --- |

b)

hyväksyttyjen ammatillisen koulutuksen järjestäjien osuus

Konteksti- tai panos-indikaattori

Edistää laadun parantamiseen tähtäävää ajattelua ammatillisen koulutuksen järjestäjien tasolla

Lisätä avoimuutta koulutuksen laatuasioissa

Parantaa koulutustarjontaa koskevaa vastavuoroista luottamusta

N:o 2

Investoinnit opettajien ja kouluttajien koulutukseen:

| a) | jatkokoulutukseen osallistuvien opettajien ja kouluttajien osuus |
| --- | --- |

a)

jatkokoulutukseen osallistuvien opettajien ja kouluttajien osuus

| b) | investointien määrä |
| --- | --- |

b)

investointien määrä

Panos- tai prosessi-indikaattori

Edistää opettajien ja kouluttajien vastuuta ammatillisen koulutuksen laadun kehittämisprosessista

Parantaa ammatillisen koulutuksen kykyä mukautua työmarkkinoiden kysynnän kehitykseen

Lisätä yksilöiden oppimisvalmiuksien kehittämistä

Parantaa opiskelijoiden suorituksia

Ammattikoulutuspolitiikan laatutavoitteita tukevat indikaattorit

N:o 3

Ammatillisten koulutusohjelmien osallistumisaste:

Ammatillisten koulutusohjelmien (1) osanottajamäärä, jaoteltuna ohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein (2)

Panos-, prosessi- tai tuotos-indikaattori

Saada ammatillisen koulutuksen järjestelmän ja ammatillisen koulutuksen järjestäjien tason perustietoa ammatillisen koulutuksen houkuttelevuudesta

Kohdentaa tukea ammatilliseen koulutukseen pääsyn lisäämiseen, myös heikommassa asemassa oleville ryhmille

N:o 4

Ammatillisten koulutusohjelmien suorittamisaste:

Ammatillisen koulutusohjelman onnistuneesti suorittaneiden tai kesken jättäneiden henkilöiden määrä, jaoteltuna ohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein

Prosessi-, tuotos- tai tulos-indikaattori

Saada perustietoa koulutuksen etenemisestä ja koulutusprosessien laadusta

Laskea keskeytysaste verrattuna osallistumisasteeseen

Tukea onnistunutta loppuun suorittamista yhtenä ammatillisen koulutuksen pääasiallisista laatutavoitteista

Tukea mukautettua koulutustarjontaa, myös heikommassa asemassa oleville ryhmille

N:o 5

Ammatillisten koulutusohjelmien työllistymisaste:

| a) | ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden sijoittuminen määrätyn ajan kuluttua koulutuksen päättymisestä, jaoteltuna ohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein (3) |
| --- | --- |

a)

ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden sijoittuminen määrätyn ajan kuluttua koulutuksen päättymisestä, jaoteltuna ohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein (3)

| b) | työllistyneiden opiskelijoiden osuus jossakin vaiheessa koulutuksen päättymisen jälkeen, jaoteltuna ohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein |
| --- | --- |

b)

työllistyneiden opiskelijoiden osuus jossakin vaiheessa koulutuksen päättymisen jälkeen, jaoteltuna ohjelmatyypeittäin ja yksilöllisin perustein

Tulos-indikaattori

Tukea työllistyvyyttä

Parantaa ammatillisen koulutuksen kykyä mukautua työmarkkinoiden kysynnän muutoksiin

Tukea mukautettua koulutustarjontaa, myös heikommassa asemassa oleville ryhmille

N:o 6

Opittujen taitojen käyttö työpaikalla:

| a) | tiedot henkilöiden koulutuksen päättymisen jälkeen saamasta toimesta, jaoteltuna koulutuksen tyypin mukaan ja yksilöllisin perustein |
| --- | --- |

a)

tiedot henkilöiden koulutuksen päättymisen jälkeen saamasta toimesta, jaoteltuna koulutuksen tyypin mukaan ja yksilöllisin perustein

| b) | henkilöiden ja työnantajien tyytyväisyysaste opittuihin taitoihin/pätevyyteen |
| --- | --- |

b)

henkilöiden ja työnantajien tyytyväisyysaste opittuihin taitoihin/pätevyyteen

Tulos-indikaattori

(sekoitus laadullisia ja määrällisiä tietoja)

Lisätä työllistyvyyttä

Parantaa ammatillisen koulutuksen kykyä mukautua työmarkkinoiden kysynnän muutoksiin

Tukea mukautettua koulutustarjontaa, myös heikommassa asemassa oleville ryhmille

Taustatiedot

N:o 7

Työttömyysaste (4) jaoteltuna yksilöllisin perustein

Konteksti-indikaattori

Taustatiedot toimintapolitiikasta päättämiseksi ammatillisen koulutuksen järjestelmän tasolla

N:o 8

Heikommassa asemassa olevien ryhmien esiintyvyys:

| a) | heikommassa asemassa oleviksi määriteltyjen ammatilliseen koulutukseen osallistuvien prosenttiosuus (määritellyllä alueella tai vaikutusalueella), jaoteltuna iän ja sukupuolen mukaan |
| --- | --- |

a)

heikommassa asemassa oleviksi määriteltyjen ammatilliseen koulutukseen osallistuvien prosenttiosuus (määritellyllä alueella tai vaikutusalueella), jaoteltuna iän ja sukupuolen mukaan

| b) | heikommassa asemassa olevien ryhmien onnistumisaste, jaoteltuna iän ja sukupuolen mukaan |
| --- | --- |

b)

heikommassa asemassa olevien ryhmien onnistumisaste, jaoteltuna iän ja sukupuolen mukaan

Konteksti-indikaattori

Taustatiedot toimintapolitiikasta päättämiseksi ammatillisen koulutuksen järjestelmän tasolla

Tukea heikommassa asemassa olevien ryhmien pääsyä ammatilliseen koulutukseen

Tukea mukautettua koulutustarjontaa heikommassa asemassa oleville ryhmille

N:o 9

Mekanismit työmarkkinoiden koulutustarpeiden tunnistamiseksi:

| a) | tiedot mekanismeista, joita on perustettu kysynnän muutosten tunnistamiseksi eri tasoilla |
| --- | --- |

a)

tiedot mekanismeista, joita on perustettu kysynnän muutosten tunnistamiseksi eri tasoilla

| b) | näyttö mekanismien tehokkuudesta |
| --- | --- |

b)

näyttö mekanismien tehokkuudesta

Konteksti- tai panos-indikaattori

(laadulliset tiedot)

Parantaa ammatillisen koulutuksen kykyä mukautua työmarkkinoiden kysynnän muutoksiin

Tukea työllistyvyyttä

N:o 10

Ohjelmat, joilla edistetään pääsyä ammatilliseen koulutukseen:

| a) | tiedot olemassa olevista ohjelmista eri tasoilla |
| --- | --- |

a)

tiedot olemassa olevista ohjelmista eri tasoilla

| b) | näyttö ohjelmien tehokkuudesta |
| --- | --- |

b)

näyttö ohjelmien tehokkuudesta

Prosessi-indikaattori

(laadulliset tiedot)

Edistää myös heikommassa asemassa olevien ryhmien pääsyä ammatilliseen koulutukseen

Tukea mukautettua koulutustarjontaa

---

(1)  Peruskoulutuksessa opiskelija lasketaan osallistujaksi vasta 6 viikon jälkeen.

Elinikäisessä oppimisessa virallisiin ammatillisiin koulutusohjelmiin hyväksytyn väestön prosenttiosuus.

(2)  Sukupuolta ja ikää koskevien perustietojen lisäksi voitaisiin soveltaa muita sosiaalisia perusteita, esim. koulunkäynnin keskeyttäneet, korkein tutkinto, maahanmuuttajat, vammaiset, työttömyyskauden pituus.

(3)  Peruskoulutuksessa myös tiedot koulunkäynnin keskeyttäneiden sijoittumisesta.

(4)  ILO:n ja OECD:n määritelmä: 15–74-vuotiaat henkilöt, joilla ei ole työtä, jotka hakevat työtä aktiivisesti ja jotka ovat valmiita aloittamaan työnteon.

---

| 8.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/11

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009,

ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 155/02

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan 4 kohdan ja 150 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kansalaisten tietojen, taitojen ja pätevyyksien kehittäminen ja niiden tunnustaminen on ehdottoman tärkeää heidän henkilökohtaisen ja ammatillisen kehityksensä ja yhteisön kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Niiden avulla olisi edistettävä työntekijöiden ja opiskelijoiden liikkumista rajojen yli sekä pyrittävä vastaamaan kysynnän ja tarjonnan vaatimuksiin Euroopan työmarkkinoilla. Näin ollen yhteisön tasolla olisi edistettävä kaikkien henkilöiden osallistumista rajattomaan elinikäiseen oppimiseen ja tuettava henkilöiden virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä saavuttamien oppimistulosten siirtoa, tunnustamista ja keräämistä. |
| --- | --- |

(1)

Kansalaisten tietojen, taitojen ja pätevyyksien kehittäminen ja niiden tunnustaminen on ehdottoman tärkeää heidän henkilökohtaisen ja ammatillisen kehityksensä ja yhteisön kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Niiden avulla olisi edistettävä työntekijöiden ja opiskelijoiden liikkumista rajojen yli sekä pyrittävä vastaamaan kysynnän ja tarjonnan vaatimuksiin Euroopan työmarkkinoilla. Näin ollen yhteisön tasolla olisi edistettävä kaikkien henkilöiden osallistumista rajattomaan elinikäiseen oppimiseen ja tuettava henkilöiden virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä saavuttamien oppimistulosten siirtoa, tunnustamista ja keräämistä.

| (2) | Lissabonissa vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään tutkintojen selkeyttämisen yhdeksi päätekijöistä pyrittäessä mukauttamaan koulutusjärjestelmiä osaamisyhteiskunnan vaatimuksiin yhteisössä. Lisäksi Barcelonassa vuonna 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto painotti selkeyden ja tunnustamismenettelyjen parantamisen tärkeyttä ammatillisessa koulutuksessa. |
| --- | --- |

(2)

Lissabonissa vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään tutkintojen selkeyttämisen yhdeksi päätekijöistä pyrittäessä mukauttamaan koulutusjärjestelmiä osaamisyhteiskunnan vaatimuksiin yhteisössä. Lisäksi Barcelonassa vuonna 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto painotti selkeyden ja tunnustamismenettelyjen parantamisen tärkeyttä ammatillisessa koulutuksessa.

| (3) | Ammatilliset koulutusjärjestelmät, jotka ovat yksi elinikäisen oppimisen tärkeimmistä aloista, liittyvät suoraan sekä kunkin jäsenvaltion yleissivistävään ja korkea-asteen koulutukseen että niiden työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan. Vaikutuksensa monialaisuudesta johtuen ne edistävät Euroopan talouden kilpailukyvyn lisäksi myös työmarkkinoiden tarpeiden täyttämistä sekä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tasa-arvoa ja kansalaisten osallisuutta ja aktivoitumista. |
| --- | --- |

(3)

Ammatilliset koulutusjärjestelmät, jotka ovat yksi elinikäisen oppimisen tärkeimmistä aloista, liittyvät suoraan sekä kunkin jäsenvaltion yleissivistävään ja korkea-asteen koulutukseen että niiden työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan. Vaikutuksensa monialaisuudesta johtuen ne edistävät Euroopan talouden kilpailukyvyn lisäksi myös työmarkkinoiden tarpeiden täyttämistä sekä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tasa-arvoa ja kansalaisten osallisuutta ja aktivoitumista.

| (4) | Ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa (Kööpenhaminan prosessi) 19 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (4) ja vuonna 2004 annetussa Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskevassa neuvoston ja komission yhteisessä väliraportissa (5) painotettiin ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmän tärkeyttä, ja täytäntöönpanon edistymistä koskevassa neuvoston ja komission yhteisessä raportissa vuodelta 2008 (6) korostettiin tarvetta ponnistella enemmän ammatillisen koulutuksen laadun ja houkuttelevuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa (Kööpenhaminan prosessi) 19 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (4) ja vuonna 2004 annetussa Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskevassa neuvoston ja komission yhteisessä väliraportissa (5) painotettiin ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmän tärkeyttä, ja täytäntöönpanon edistymistä koskevassa neuvoston ja komission yhteisessä raportissa vuodelta 2008 (6) korostettiin tarvetta ponnistella enemmän ammatillisen koulutuksen laadun ja houkuttelevuuden parantamiseksi.

| (5) | Ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön tulevista painopisteistä 15 päivänä marraskuuta 2004 annetuissa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmissä painotettiin ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän kehittämistä ja toteuttamista, jotta opiskelijat voisivat hyödyntää oppimispoluillaan suorittamiaan opintoja siirtyessään yhdestä ammatillisesta koulutusjärjestelmästä toiseen. |
| --- | --- |

(5)

Ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön tulevista painopisteistä 15 päivänä marraskuuta 2004 annetuissa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmissä painotettiin ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän kehittämistä ja toteuttamista, jotta opiskelijat voisivat hyödyntää oppimispoluillaan suorittamiaan opintoja siirtyessään yhdestä ammatillisesta koulutusjärjestelmästä toiseen.

| (6) | Tämän suosituksen tarkoituksena on luoda ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä, jäljempänä ”ECVET-järjestelmä”, jolla edistetään tutkintoa suorittavien opiskelijoiden arvioitujen oppimistulosten siirtoa, tunnustamista ja keräämistä. Tämä parantaa kansalaisten oppimistulosten yleistä ymmärrettävyyttä ja avoimuutta ja kansainvälistä liikkuvuutta sekä oppimistulosten siirrettävyyttä jäsenvaltioiden välillä ja tarvittaessa jäsenvaltioiden sisällä rajat ylittävällä elinikäisen oppimisen alueella, ja se myös edistää liikkuvuutta ja tutkintojen siirrettävyyttä kansallisella tasolla talouden eri alojen välillä ja työmarkkinoilla; lisäksi se edistää eurooppalaisen yhteistyön kehittämistä ja laajentamista koulutuksen alalla. |
| --- | --- |

(6)

Tämän suosituksen tarkoituksena on luoda ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä, jäljempänä ”ECVET-järjestelmä”, jolla edistetään tutkintoa suorittavien opiskelijoiden arvioitujen oppimistulosten siirtoa, tunnustamista ja keräämistä. Tämä parantaa kansalaisten oppimistulosten yleistä ymmärrettävyyttä ja avoimuutta ja kansainvälistä liikkuvuutta sekä oppimistulosten siirrettävyyttä jäsenvaltioiden välillä ja tarvittaessa jäsenvaltioiden sisällä rajat ylittävällä elinikäisen oppimisen alueella, ja se myös edistää liikkuvuutta ja tutkintojen siirrettävyyttä kansallisella tasolla talouden eri alojen välillä ja työmarkkinoilla; lisäksi se edistää eurooppalaisen yhteistyön kehittämistä ja laajentamista koulutuksen alalla.

| (7) | ECVET-järjestelmän pitäisi perustua liitteessä II oleviin periaatteisiin ja teknisiin määritelmiin. Lisäksi sen olisi perustuttava yleisiin laadunvarmistuksen periaatteisiin, jotka sisältyvät ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta 28 päivänä toukokuuta 2004 annettuihin neuvoston päätelmiin ja [ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta] 18. päivänä kesäkuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseen (7). |
| --- | --- |

(7)

ECVET-järjestelmän pitäisi perustua liitteessä II oleviin periaatteisiin ja teknisiin määritelmiin. Lisäksi sen olisi perustuttava yleisiin laadunvarmistuksen periaatteisiin, jotka sisältyvät ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta 28 päivänä toukokuuta 2004 annettuihin neuvoston päätelmiin ja [ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta] 18. päivänä kesäkuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseen (7).

| (8) | ECVET-järjestelmää voidaan soveltaa kaikkiin oppimistuloksiin, joiden pitäisi lähtökohtaisesti olla suoritettavissa erilaisten koulutusten ja oppimispolkujen kautta elinikäisen oppimisen edistämiseksi luodun eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kaikilla tasoilla ja sen jälkeen siirrettävissä ja tunnustettavissa. Näin ollen tällä suosituksella edistetään laajempia elinikäisen oppimisen tavoitteita ja parannetaan työntekijöiden ja opiskelijoiden työllistymistä, valmiutta liikkua ja sosiaalista osallisuutta. Tämä suositus edistää erityisesti joustavien ja yksilöllisten oppimispolkujen luomista sekä epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankittujen oppimistulosten tunnustamista. |
| --- | --- |

(8)

ECVET-järjestelmää voidaan soveltaa kaikkiin oppimistuloksiin, joiden pitäisi lähtökohtaisesti olla suoritettavissa erilaisten koulutusten ja oppimispolkujen kautta elinikäisen oppimisen edistämiseksi luodun eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kaikilla tasoilla ja sen jälkeen siirrettävissä ja tunnustettavissa. Näin ollen tällä suosituksella edistetään laajempia elinikäisen oppimisen tavoitteita ja parannetaan työntekijöiden ja opiskelijoiden työllistymistä, valmiutta liikkua ja sosiaalista osallisuutta. Tämä suositus edistää erityisesti joustavien ja yksilöllisten oppimispolkujen luomista sekä epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankittujen oppimistulosten tunnustamista.

| (9) | Avoimet laadunvarmistusperiaatteet, tietojenvaihto ja tutkinnoista vastaavien organisaatioiden, ammatillisen koulutuksen järjestäjien ja muiden asianomaisten sidosryhmien välisten kumppanuuksien luominen edistävät keskinäisen luottamuksen rakentamista ja helpottavat tämän suosituksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(9)

Avoimet laadunvarmistusperiaatteet, tietojenvaihto ja tutkinnoista vastaavien organisaatioiden, ammatillisen koulutuksen järjestäjien ja muiden asianomaisten sidosryhmien välisten kumppanuuksien luominen edistävät keskinäisen luottamuksen rakentamista ja helpottavat tämän suosituksen täytäntöönpanoa.

| (10) | Tämän suosituksen tarkoituksena on parantaa ammatillisen koulutuksen opintosuoritusjärjestelmien ja korkea-asteen koulutukseen liittyvän eurooppalaisen opintosuoritusten siirtojärjestelmän (ECTS) yhteensopivuutta, vertailtavuutta ja täydentävyyttä ja edistää näin liikkuvuutta koulutustasojen välillä kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Tämän suosituksen tarkoituksena on parantaa ammatillisen koulutuksen opintosuoritusjärjestelmien ja korkea-asteen koulutukseen liittyvän eurooppalaisen opintosuoritusten siirtojärjestelmän (ECTS) yhteensopivuutta, vertailtavuutta ja täydentävyyttä ja edistää näin liikkuvuutta koulutustasojen välillä kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti.

| (11) | Epäviralliseen ja arkioppimiseen perustuvien arvioitujen oppimistulosten tunnistamista ja tunnustamista olisi edistettävä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen yhteisistä eurooppalaisista tunnistamis- ja tunnustamisperiaatteista 28 päivänä toukokuuta 2004 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Epäviralliseen ja arkioppimiseen perustuvien arvioitujen oppimistulosten tunnistamista ja tunnustamista olisi edistettävä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen yhteisistä eurooppalaisista tunnistamis- ja tunnustamisperiaatteista 28 päivänä toukokuuta 2004 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti.

| (12) | Tämä suositus täydentää eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston suositusta (8), jossa jäsenvaltioita kehotetaan edistämään tiiviitä yhteyksiä EQF:n sekä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten nykyisten tai tulevien eurooppalaisten siirtojärjestelmien välillä. EQF:n päätavoitteena on lisätä suoritettujen tutkintojen avoimuutta, vertailtavuutta ja siirrettävyyttä, kun taas ECVET-järjestelmällä pyritään helpottamaan tutkintoa suorittavien henkilöiden oppimistulosten siirtoa, tunnustamista ja keräämistä. |
| --- | --- |

(12)

Tämä suositus täydentää eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston suositusta (8), jossa jäsenvaltioita kehotetaan edistämään tiiviitä yhteyksiä EQF:n sekä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten nykyisten tai tulevien eurooppalaisten siirtojärjestelmien välillä. EQF:n päätavoitteena on lisätä suoritettujen tutkintojen avoimuutta, vertailtavuutta ja siirrettävyyttä, kun taas ECVET-järjestelmällä pyritään helpottamaan tutkintoa suorittavien henkilöiden oppimistulosten siirtoa, tunnustamista ja keräämistä.

| (13) | Tässä suosituksessa otetaan huomioon yhteisön yhteisistä puitteista tutkintojen ja pätevyyksien selkeyttämiseksi (Europass) 15 päivänä joulukuuta 2004 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2241/2004/EY (9) sekä koulutukseen liittyvästä valtioiden rajat ylittävästä liikkuvuudesta yhteisössä: Liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja, 18 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus (10). |
| --- | --- |

(13)

Tässä suosituksessa otetaan huomioon yhteisön yhteisistä puitteista tutkintojen ja pätevyyksien selkeyttämiseksi (Europass) 15 päivänä joulukuuta 2004 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2241/2004/EY (9) sekä koulutukseen liittyvästä valtioiden rajat ylittävästä liikkuvuudesta yhteisössä: Liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja, 18 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus (10).

| (14) | Tämän suosituksen tarkoituksena on parantaa toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista tarvittaessa kansallisten tai muiden tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien liittämiseen ECVET-järjestelmään. |
| --- | --- |

(14)

Tämän suosituksen tarkoituksena on parantaa toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista tarvittaessa kansallisten tai muiden tutkintojen viitekehysten tai tutkintojärjestelmien liittämiseen ECVET-järjestelmään.

| (15) | Tämä suositus ei saisi rajoittaa ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (11) soveltamista. Kyseisessä direktiivissä vahvistetaan sekä asianomaisten kansallisten viranomaisten että muuttajien oikeudet ja velvollisuudet. ECVET-järjestelmän käyttö ei myöskään saisi vaikuttaa työmarkkinoille pääsyyn, kun ammattipätevyysvaatimukset on tunnustettu direktiivin 2005/36/EY mukaisesti. ECVET-järjestelmä ei myöskään anna kansalaisille uutta oikeutta saada oppimistulokset tai opintopisteet automaattisesti tunnustetuiksi. |
| --- | --- |

(15)

Tämä suositus ei saisi rajoittaa ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (11) soveltamista. Kyseisessä direktiivissä vahvistetaan sekä asianomaisten kansallisten viranomaisten että muuttajien oikeudet ja velvollisuudet. ECVET-järjestelmän käyttö ei myöskään saisi vaikuttaa työmarkkinoille pääsyyn, kun ammattipätevyysvaatimukset on tunnustettu direktiivin 2005/36/EY mukaisesti. ECVET-järjestelmä ei myöskään anna kansalaisille uutta oikeutta saada oppimistulokset tai opintopisteet automaattisesti tunnustetuiksi.

| (16) | ECVET-järjestelmän käyttöön ottaminen ja toteuttaminen on perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan nojalla vapaaehtoista, ja siksi se voidaan järjestää ainoastaan voimassa olevien kansallisten lakien ja säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

ECVET-järjestelmän käyttöön ottaminen ja toteuttaminen on perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan nojalla vapaaehtoista, ja siksi se voidaan järjestää ainoastaan voimassa olevien kansallisten lakien ja säännösten mukaisesti.

| (17) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän suosituksen tavoitteita eli jäsenvaltioiden toiminnan tukemista ja täydentämistä, niiden välisen yhteistyön helpottamista sekä avoimuuden lisäämistä ja liikkuvuuden ja elinikäisen oppimisen edistämistä, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti suosituksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, sillä suosituksessa ei korvata tai määritellä kansallisia tutkintojärjestelmiä ja/tai tutkintoja ja/tai kansallisia opintosuoritusjärjestelmiä, siinä ei määrätä täsmällisistä oppimistuloksista tai yksilöllisistä pätevyyksistä eikä sen tavoitteena tai edellytyksenä ole tutkintojärjestelmien pilkkominen tai yhtenäistäminen, |
| --- | --- |

(17)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän suosituksen tavoitteita eli jäsenvaltioiden toiminnan tukemista ja täydentämistä, niiden välisen yhteistyön helpottamista sekä avoimuuden lisäämistä ja liikkuvuuden ja elinikäisen oppimisen edistämistä, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti suosituksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, sillä suosituksessa ei korvata tai määritellä kansallisia tutkintojärjestelmiä ja/tai tutkintoja ja/tai kansallisia opintosuoritusjärjestelmiä, siinä ei määrätä täsmällisistä oppimistuloksista tai yksilöllisistä pätevyyksistä eikä sen tavoitteena tai edellytyksenä ole tutkintojärjestelmien pilkkominen tai yhtenäistäminen,

SUOSITTAVAT, ETTÄ JÄSENVALTIOT

| 1. | tukevat ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaista siirtojärjestelmää, jäljempänä ’ECVET-järjestelmä’, EQF:n kaikilla tasoilla liitteissä I ja II esitetyllä tavalla ammatillisen koulutuksen tutkintojen yhteydessä edistääkseen liikkuvuutta valtioiden rajojen yli sekä oppimistulosten tunnustamista ammatillisessa koulutuksessa ja rajat ylittävää elinikäistä oppimista, |
| --- | --- |

1.

tukevat ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaista siirtojärjestelmää, jäljempänä ’ECVET-järjestelmä’, EQF:n kaikilla tasoilla liitteissä I ja II esitetyllä tavalla ammatillisen koulutuksen tutkintojen yhteydessä edistääkseen liikkuvuutta valtioiden rajojen yli sekä oppimistulosten tunnustamista ammatillisessa koulutuksessa ja rajat ylittävää elinikäistä oppimista,

| 2. | luovat tarvittavat edellytykset ja ryhtyvät tarvittaessa toimiin, jotta ECVET-järjestelmä on mahdollista ottaa kokeiden ja testien perusteella asteittain käyttöön vuodesta 2012 alkaen kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti ammatillisessa koulutuksessa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kaikilla tasoilla ja jotta sitä voidaan käyttää henkilöiden epävirallisen tai arkioppimisen yhteydessä saavuttamien oppimistulosten siirtoon, tunnustamiseen ja keräämiseen, |
| --- | --- |

2.

luovat tarvittavat edellytykset ja ryhtyvät tarvittaessa toimiin, jotta ECVET-järjestelmä on mahdollista ottaa kokeiden ja testien perusteella asteittain käyttöön vuodesta 2012 alkaen kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti ammatillisessa koulutuksessa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kaikilla tasoilla ja jotta sitä voidaan käyttää henkilöiden epävirallisen tai arkioppimisen yhteydessä saavuttamien oppimistulosten siirtoon, tunnustamiseen ja keräämiseen,

| 3. | tukevat ja kehittävät kansallisia ja Euroopan laajuisia kumppanuuksia ja verkostoja, joihin kuuluu tutkinto- ja koulutustodistuksista vastaavia organisaatioita ja viranomaisia, ammatillisen koulutuksen järjestäjiä, työmarkkinaosapuolia ja muita asianosaisia toimijoita, jotka ovat valmiita kokeilemaan, toteuttamaan ja edistämään ECVET-järjestelmää, |
| --- | --- |

3.

tukevat ja kehittävät kansallisia ja Euroopan laajuisia kumppanuuksia ja verkostoja, joihin kuuluu tutkinto- ja koulutustodistuksista vastaavia organisaatioita ja viranomaisia, ammatillisen koulutuksen järjestäjiä, työmarkkinaosapuolia ja muita asianosaisia toimijoita, jotka ovat valmiita kokeilemaan, toteuttamaan ja edistämään ECVET-järjestelmää,

| 4. | varmistavat, että ammatillisen koulutuksen alan sidosryhmät ja yksityishenkilöt saavat tietoa ja opastusta ECVET-järjestelmän käytöstä ja helpottavat samalla tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset tiedottavat riittävästi ECVET-järjestelmän soveltamisesta tutkintoihin ja että toimivaltaisten viranomaisten antamissa Europass-asiakirjoissa on esitetty selkeästi tarpeelliset tiedot, |
| --- | --- |

4.

varmistavat, että ammatillisen koulutuksen alan sidosryhmät ja yksityishenkilöt saavat tietoa ja opastusta ECVET-järjestelmän käytöstä ja helpottavat samalla tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset tiedottavat riittävästi ECVET-järjestelmän soveltamisesta tutkintoihin ja että toimivaltaisten viranomaisten antamissa Europass-asiakirjoissa on esitetty selkeästi tarpeelliset tiedot,

| 5. | soveltavat ECVET-järjestelmää käyttäessään kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti yhteisiä ammatillisen koulutuksen laadunvarmistusperiaatteita, jotka sisältyvät ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta 28 päivänä toukokuuta 2004 annettuihin neuvoston päätelmiin, erityisesti oppimistulosten arviointiin, tunnistamiseen ja tunnustamiseen liittyen, |
| --- | --- |

5.

soveltavat ECVET-järjestelmää käyttäessään kansallisen lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti yhteisiä ammatillisen koulutuksen laadunvarmistusperiaatteita, jotka sisältyvät ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksesta 28 päivänä toukokuuta 2004 annettuihin neuvoston päätelmiin, erityisesti oppimistulosten arviointiin, tunnistamiseen ja tunnustamiseen liittyen,

| 6. | varmistavat, että asianmukaisilla tasoilla on kunkin jäsenvaltion lainsäädännön, koulutusrakenteiden ja -vaatimusten mukaiset toimivat koordinointi- ja seurantamekanismit, jotta ECVET-järjestelmän toteuttamiseksi tehtyjen aloitteiden laatu, avoimuus ja yhdenmukaisuus voidaan taata. |
| --- | --- |

6.

varmistavat, että asianmukaisilla tasoilla on kunkin jäsenvaltion lainsäädännön, koulutusrakenteiden ja -vaatimusten mukaiset toimivat koordinointi- ja seurantamekanismit, jotta ECVET-järjestelmän toteuttamiseksi tehtyjen aloitteiden laatu, avoimuus ja yhdenmukaisuus voidaan taata.

KANNATTAVAT KOMISSION AIKOMUSTA

| 1. | tukea jäsenvaltioita 1–6 kohdassa tarkoitettujen tehtävien suorittamisessa ja liitteessä II esitettyjen ECVET-järjestelmän periaatteiden ja teknisten määritelmien käytössä erityisesti helpottamalla testausta, yhteistyötä, vastavuoroista oppimista, kampanjointia sekä tiedotustoimien ja kuulemisten käynnistämistä niin, että samalla taataan ohjeiden saanti kaikille asiasta kiinnostuneille kansalaisille, |
| --- | --- |

1.

tukea jäsenvaltioita 1–6 kohdassa tarkoitettujen tehtävien suorittamisessa ja liitteessä II esitettyjen ECVET-järjestelmän periaatteiden ja teknisten määritelmien käytössä erityisesti helpottamalla testausta, yhteistyötä, vastavuoroista oppimista, kampanjointia sekä tiedotustoimien ja kuulemisten käynnistämistä niin, että samalla taataan ohjeiden saanti kaikille asiasta kiinnostuneille kansalaisille,

| 2. | kehittää käyttöoppaita ja välineitä ja mukauttaa asianomaiset Europass-asiakirjat yhteistyössä jäsenvaltioiden, kansallisten ja eurooppalaisten asiantuntijoiden ja käyttäjien kanssa; kehittää asiantuntemusta ECVET-järjestelmän ja korkea-asteen koulutuksessa käytetyn ECTS:n välisen yhteensopivuuden ja täydentävyyden lujittamiseksi yhteistyössä ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen unionin ja kansallisen tason asiantuntijoiden ja käyttäjien kanssa ja tiedottaa säännöllisesti ECVET-järjestelmän kehityksestä, |
| --- | --- |

2.

kehittää käyttöoppaita ja välineitä ja mukauttaa asianomaiset Europass-asiakirjat yhteistyössä jäsenvaltioiden, kansallisten ja eurooppalaisten asiantuntijoiden ja käyttäjien kanssa; kehittää asiantuntemusta ECVET-järjestelmän ja korkea-asteen koulutuksessa käytetyn ECTS:n välisen yhteensopivuuden ja täydentävyyden lujittamiseksi yhteistyössä ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen unionin ja kansallisen tason asiantuntijoiden ja käyttäjien kanssa ja tiedottaa säännöllisesti ECVET-järjestelmän kehityksestä,

| 3. | edistää asiaankuuluvista eurooppalaisista ammatillisen koulutuksen sidosryhmistä ja kansallisista toimivaltaisista organisaatioista koostuvan ECVET-verkoston toimintaa ja osallistua siihen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarkoituksena levittää ja tukea ECVET-järjestelmän käyttöä jäsenvaltioissa ja luoda kestävä foorumi tietojen ja kokemusten vaihdolle jäsenvaltioiden välillä; perustaa tämän verkoston puitteissa ECVET-käyttäjien ryhmä myötävaikuttaakseen käyttöoppaan päivittämiseen ja edistääkseen laadukasta ja johdonmukaista yhteistyötä ECVET-järjestelmän toteuttamisessa, |
| --- | --- |

3.

edistää asiaankuuluvista eurooppalaisista ammatillisen koulutuksen sidosryhmistä ja kansallisista toimivaltaisista organisaatioista koostuvan ECVET-verkoston toimintaa ja osallistua siihen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarkoituksena levittää ja tukea ECVET-järjestelmän käyttöä jäsenvaltioissa ja luoda kestävä foorumi tietojen ja kokemusten vaihdolle jäsenvaltioiden välillä; perustaa tämän verkoston puitteissa ECVET-käyttäjien ryhmä myötävaikuttaakseen käyttöoppaan päivittämiseen ja edistääkseen laadukasta ja johdonmukaista yhteistyötä ECVET-järjestelmän toteuttamisessa,

| 4. | seurata toteutettuja toimenpiteitä, kokeilujen ja testien tulokset mukaan lukien, ja ryhtyä jatkotoimiin sekä arvioituaan toteutetut toimenpiteet yhdessä jäsenvaltioiden kanssa raportoida 18 päivänä kesäkuuta 2014 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle saaduista kokemuksista ja vaikutuksista tulevaisuuteen sekä tarvittaessa tarkistaa ja muuttaa suositusta ja saattaa ajan tasalle liitteitä ja ohjeita yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

4.

seurata toteutettuja toimenpiteitä, kokeilujen ja testien tulokset mukaan lukien, ja ryhtyä jatkotoimiin sekä arvioituaan toteutetut toimenpiteet yhdessä jäsenvaltioiden kanssa raportoida 18 päivänä kesäkuuta 2014 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle saaduista kokemuksista ja vaikutuksista tulevaisuuteen sekä tarvittaessa tarkistaa ja muuttaa suositusta ja saattaa ajan tasalle liitteitä ja ohjeita yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.

Annettu Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Štefan FÜLE

---

(1)  EUVL C 100, 30.4.2009, s. 140.

1

(2)  EUVL C 325, 19.12.2008, s. 48.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 18. joulukuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 11. toukokuuta 2009.

3

(4)  EYVL C 13, 18.1.2003, s. 2.

4

(5)  EUVL C 104, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  EUVL C 86, 5.4.2008, s. 1.

6

(7)  Katso tämän virallisen lehden sivu 1.

7

(8)  EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1.

8

(9)  EUVL L 390, 31.12.2004, s. 6.

9

(10)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 5.

10

(11)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

11

---

LIITE I

MÄÄRITELMÄT

Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | tutkinnolla tarkoitetaan arviointi-, tunnistamis- ja tunnistamisprosessin virallista tulosta, joka saadaan, kun toimivaltainen organisaatio vahvistaa, että henkilö on suorittanut tietyt vaatimukset täyttävät oppimistulokset; |
| --- | --- |

a)

tutkinnolla tarkoitetaan arviointi-, tunnistamis- ja tunnistamisprosessin virallista tulosta, joka saadaan, kun toimivaltainen organisaatio vahvistaa, että henkilö on suorittanut tietyt vaatimukset täyttävät oppimistulokset;

| b) | oppimistuloksilla tarkoitetaan toteamusta siitä, mitä opiskelija tietää, ymmärtää ja pystyy tekemään oppimisprosessin päätteeksi; oppimistulokset määritellään tietoina, taitoina ja pätevyyksinä; |
| --- | --- |

b)

oppimistuloksilla tarkoitetaan toteamusta siitä, mitä opiskelija tietää, ymmärtää ja pystyy tekemään oppimisprosessin päätteeksi; oppimistulokset määritellään tietoina, taitoina ja pätevyyksinä;

| c) | oppimistulosyksiköllä (yksiköllä) tarkoitetaan tutkinnon osaa, joka koostuu johdonmukaisesta tietojen, taitojen ja pätevyyden kokonaisuudesta ja joka voidaan arvioida ja tunnistaa; |
| --- | --- |

c)

oppimistulosyksiköllä (yksiköllä) tarkoitetaan tutkinnon osaa, joka koostuu johdonmukaisesta tietojen, taitojen ja pätevyyden kokonaisuudesta ja joka voidaan arvioida ja tunnistaa;

| d) | oppimistuloksista myönnettävällä opintosuorituksella (opintosuorituksella) tarkoitetaan henkilön sellaisten oppimistulosten joukkoa, jotka on arvioitu ja joita voidaan kerätä tutkintoa varten tai siirtää toiseen opinto-ohjelmaan tai tutkintoon; |
| --- | --- |

d)

oppimistuloksista myönnettävällä opintosuorituksella (opintosuorituksella) tarkoitetaan henkilön sellaisten oppimistulosten joukkoa, jotka on arvioitu ja joita voidaan kerätä tutkintoa varten tai siirtää toiseen opinto-ohjelmaan tai tutkintoon;

| e) | toimivaltaisella organisaatiolla tarkoitetaan organisaatiota, joka on vastuussa tutkintojen suunnittelusta ja myöntämisestä tai yksiköiden tunnustamisesta tai muista ECVET-järjestelmään liittyvistä toimista, kuten ECVET-pisteiden myöntämisestä tutkinnoille ja yksiköille sekä oppimistulosten arvioinnista, tunnistamisesta ja tunnustamisesta järjestelmään osallistuvien maiden sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

toimivaltaisella organisaatiolla tarkoitetaan organisaatiota, joka on vastuussa tutkintojen suunnittelusta ja myöntämisestä tai yksiköiden tunnustamisesta tai muista ECVET-järjestelmään liittyvistä toimista, kuten ECVET-pisteiden myöntämisestä tutkinnoille ja yksiköille sekä oppimistulosten arvioinnista, tunnistamisesta ja tunnustamisesta järjestelmään osallistuvien maiden sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti;

| f) | oppimistulosten arvioinnilla tarkoitetaan menetelmiä ja menettelyjä, joilla määritetään oppijan tosiasiallisesti saavuttamien tietojen, taitojen ja pätevyyden taso; |
| --- | --- |

f)

oppimistulosten arvioinnilla tarkoitetaan menetelmiä ja menettelyjä, joilla määritetään oppijan tosiasiallisesti saavuttamien tietojen, taitojen ja pätevyyden taso;

| g) | oppimistulosten tunnistamisella tarkoitetaan menettelyä, jossa varmistetaan, että oppijan saavuttamat arvioidut oppimistulokset vastaavat tiettyjä jonkin tutkinnon osaan tai tutkintoon vaadittavia tuloksia; |
| --- | --- |

g)

oppimistulosten tunnistamisella tarkoitetaan menettelyä, jossa varmistetaan, että oppijan saavuttamat arvioidut oppimistulokset vastaavat tiettyjä jonkin tutkinnon osaan tai tutkintoon vaadittavia tuloksia;

| h) | oppimistulosten tunnustamisella tarkoitetaan menettelyä, jolla saavutetut oppimistulokset vahvistetaan virallisesti myöntämällä tutkinnon osia tai tutkintoja; |
| --- | --- |

h)

oppimistulosten tunnustamisella tarkoitetaan menettelyä, jolla saavutetut oppimistulokset vahvistetaan virallisesti myöntämällä tutkinnon osia tai tutkintoja;

| i) | ECVET-pisteillä tarkoitetaan tutkintoon kuuluvien oppimistulosten numeerisesti esitettyä kokonaispainoarvoa ja tutkinnon osien suhteellista painoarvoa tutkinnosta. |
| --- | --- |

i)

ECVET-pisteillä tarkoitetaan tutkintoon kuuluvien oppimistulosten numeerisesti esitettyä kokonaispainoarvoa ja tutkinnon osien suhteellista painoarvoa tutkinnosta.

---

LIITE II

ECVET-JÄRJESTELMÄ – PERIAATTEET JA TEKNISET MÄÄRITELMÄT

ECVET-järjestelmä on tekninen kehys tutkintoa suorittavien oppimistulosten siirtoa, tunnustamista ja tarvittaessa keräämistä varten. ECVET-välineet ja -metodologia käsittää tutkintojen kuvauksen tutkinnon osina niistä saatavine pisteineen, siirto- ja keräämisprosessin sekä täydentävät asiakirjat kuten opiskelusopimukset, opintosuoritusotteet ja ECVET-käyttöoppaat.

ECVET-järjestelmä on tarkoitettu edistämään oppimistulosten tunnustamista liikkuvuuden yhteydessä kansallisen lainsäädännön mukaisesti tutkinnon suorittamista varten. On huomattava, että ECVET-järjestelmä ei anna kansalaisille uutta oikeutta saada oppimistulokset tai opintopisteet automaattisesti tunnustetuiksi. Sitä sovelletaan tiettyyn tutkintoon jäsenvaltioissa sovellettavan lainsäädännön ja niissä sovellettavien sääntöjen ja määräysten mukaisesti ja seuraavia periaatteita ja teknisiä määritelmiä noudattaen.

1.   Oppimistulosyksiköt

Oppimistulosyksikkö on tutkinnon rakenneosa, joka koostuu johdonmukaisesta yhdistelmästä tietoja, taitoja ja pätevyyksiä, jotka voidaan arvioida ja tunnistaa, ja jolle voidaan antaa tietty ECVET-pistemäärä. Tutkinto on lähtökohtaisesti useiden yksiköiden muodostama kokonaisuus. Opiskelija voi siis saada tutkinnon keräämällä vaaditut yksiköt, jotka on suoritettu eri maissa ja eri ympäristöissä (virallisen ja tarvittaessa epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä) noudattaen osien keräämistä ja oppimistulosten tunnustamista koskevaa kansallista lainsäädäntöä.

Tutkinnon muodostavien yksiköiden olisi oltava

| — | esitetty ymmärrettävästi kuvaamalla niihin sisältyvät tiedot, taidot ja pätevyydet; |
| --- | --- |

—

esitetty ymmärrettävästi kuvaamalla niihin sisältyvät tiedot, taidot ja pätevyydet;

| — | muodostettu ja jäsennelty johdonmukaisesti suhteessa koko tutkintoon; |
| --- | --- |

—

muodostettu ja jäsennelty johdonmukaisesti suhteessa koko tutkintoon;

| — | muodostettu siten, että yksikköön sisältyvät oppimistulokset voidaan arvioida ja tunnistaa erikseen. |
| --- | --- |

—

muodostettu siten, että yksikköön sisältyvät oppimistulokset voidaan arvioida ja tunnistaa erikseen.

Oppimistulosyksikkö voi liittyä vain tiettyyn yksittäiseen tutkintoon tai olla yhteinen useille tutkinnoille. Yksikön muodostavien vaadittujen oppimistulosten suorittaminen ei ole sidottu tiettyyn suoritustapaan tai -paikkaan. Näin ollen oppimistulosyksikön käsitettä ei saa sekoittaa virallisen opetusohjelman tai koulutuksen osioon.

Toimivaltaiset organisaatiot ja koulutusprosessiin osallistuvat kumppanit laativat kansallisten tai alueellisten sääntöjen mukaiset säännöt ja menettelyt, jotka koskevat oppimistulosyksiköiden ominaisuuksien määrittämistä ja kyseisten yksiköiden yhdistämistä ja keräämistä tiettyä tutkintoa varten.

Oppimistulosyksikön määritelmiin olisi sisällytettävä:

| — | yksikön yleinen nimi; |
| --- | --- |

—

yksikön yleinen nimi;

| — | tarvittaessa sen tutkinnon (tai tutkintojen) yleinen nimi, johon yksikkö kuuluu; |
| --- | --- |

—

tarvittaessa sen tutkinnon (tai tutkintojen) yleinen nimi, johon yksikkö kuuluu;

| — | tutkinnon eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mukainen viitetaso ja tutkintoon liittyvät ECVET-pisteet sekä tarvittaessa tutkinnon kansallisen tutkintojen viitekehyksen mukainen taso; |
| --- | --- |

—

tutkinnon eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mukainen viitetaso ja tutkintoon liittyvät ECVET-pisteet sekä tarvittaessa tutkinnon kansallisen tutkintojen viitekehyksen mukainen taso;

| — | yksikköön sisältyvät oppimistulokset; |
| --- | --- |

—

yksikköön sisältyvät oppimistulokset;

| — | näiden oppimistulosten arviointimenettelyt ja -kriteerit; |
| --- | --- |

—

näiden oppimistulosten arviointimenettelyt ja -kriteerit;

| — | yksikköön liittyvät ECVET-pisteet; |
| --- | --- |

—

yksikköön liittyvät ECVET-pisteet;

| — | tarvittaessa yksikön voimassaoloaika. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa yksikön voimassaoloaika.

2.   Oppimistulosten siirto ja kerääminen, ECVET-kumppanuudet

ECVET-järjestelmässä yhdessä ympäristössä suoritetut oppimistulokset arvioidaan ja siirretään myönteisen arvioinnin jälkeen toiseen ympäristöön. Tässä toisessa ympäristössä toimivaltainen organisaatio tunnistaa ja tunnustaa oppimistulokset osaksi kyseisen henkilön tavoitteleman tutkinnon vaatimuksia. Tämän jälkeen tutkinnon osia voidaan kerätä kyseistä tutkintoa varten kansallisten tai alueellisten sääntöjen mukaisesti. Koulutusprosessiin osallistuvat toimivaltaiset organisaatiot ja kumppanit laativat oppimistulosyksiköiden arvioinnissa, tunnistamisessa ja keräämisessä sovellettavat menettelyt ja ohjeet.

ECVET-järjestelmään perustuvaa opintosuoritusten siirtoa, jota sovelletaan virallisen oppimisen yhteydessä suoritettuihin oppimistuloksiin, olisi edistettävä luomalla toimivaltaisten organisaatioiden kumppanuuksia ja verkostoja, joissa jokaisella organisaatiolla on omassa toimintaympäristössään oikeus myöntää tutkintoja ja yksiköitä tai suoritettuja oppimistuloksia vastaavia opintosuorituksia siirtoa ja tunnistamista varten.

Kumppanuuksien tarkoituksena on:

| — | tarjota kumppaneiden yhteistyölle ja verkostoitumiselle yleinen kehys, jonka avulla luodaan keskinäisen luottamuksen ilmapiiri, kuten on esitetty yhteisymmärryspöytäkirjassa; |
| --- | --- |

—

tarjota kumppaneiden yhteistyölle ja verkostoitumiselle yleinen kehys, jonka avulla luodaan keskinäisen luottamuksen ilmapiiri, kuten on esitetty yhteisymmärryspöytäkirjassa;

| — | auttaa kumppaneita suunnittelemaan erityisjärjestelyjä opiskelijoiden opintosuoritusten siirtoa varten. |
| --- | --- |

—

auttaa kumppaneita suunnittelemaan erityisjärjestelyjä opiskelijoiden opintosuoritusten siirtoa varten.

Yhteisymmärryspöytäkirjassa olisi vahvistettava, että kumppanit:

| — | hyväksyvät toistensa aseman toimivaltaisina organisaatioina; |
| --- | --- |

—

hyväksyvät toistensa aseman toimivaltaisina organisaatioina;

| — | hyväksyvät toistensa laadunvarmistus-, arviointi-, tunnistamis- ja tunnustamiskriteerit ja -menettelyt riittävinä opintosuoritusten siirtoa varten; |
| --- | --- |

—

hyväksyvät toistensa laadunvarmistus-, arviointi-, tunnistamis- ja tunnustamiskriteerit ja -menettelyt riittävinä opintosuoritusten siirtoa varten;

| — | sopivat kumppanuuden toimintaehdoista, kuten tavoitteista, kestosta ja yhteisymmärryspöytäkirjan tarkistamisjärjestelyistä; |
| --- | --- |

—

sopivat kumppanuuden toimintaehdoista, kuten tavoitteista, kestosta ja yhteisymmärryspöytäkirjan tarkistamisjärjestelyistä;

| — | sopivat tutkintojen vertailukelpoisuudesta opintosuoritusten siirtoa varten ja käyttävät eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä määritettyjä viitetasoja; |
| --- | --- |

—

sopivat tutkintojen vertailukelpoisuudesta opintosuoritusten siirtoa varten ja käyttävät eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä määritettyjä viitetasoja;

| — | määrittelevät kyseiseen menettelyyn mahdollisesti liittyvät muut toimijat ja toimivaltaiset organisaatiot sekä näiden tehtävät. |
| --- | --- |

—

määrittelevät kyseiseen menettelyyn mahdollisesti liittyvät muut toimijat ja toimivaltaiset organisaatiot sekä näiden tehtävät.

Jotta ECVET-järjestelmää voitaisiin soveltaa epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä tai yhteisymmärryspöytäkirjan puitteiden ulkopuolella suoritettuihin oppimistuloksiin, toimivaltaisen organisaation, jolla on oikeus tutkintojen, yksiköiden tai opintosuoritusten myöntämiseen, olisi laadittava menettelyt ja luotava mekanismit oppimistulosten määrittämiseen, tunnistamiseen ja tunnustamiseen myöntämällä niitä vastaavat yksiköt ja niihin liittyvät ECVET-pisteet.

3.   Opiskelusopimus ja opintosuoritusote

Jotta opintosuorituksia voitaisiin siirtää, kun kyseessä on kaksi kumppania ja liikkuvuutta hyödyntävä opiskelija, molemmat koulutus- ja tunnistamisprosessiin osallistuvat toimivaltaiset organisaatiot ja opiskelija tekevät opiskelusopimuksen yhteisymmärryspöytäkirjan puitteissa. Opiskelusopimuksessa pitäisi

| — | erottaa toisistaan toimivaltainen ”lähettävä oppilaitos” ja ”vastaanottava oppilaitos” (1); |
| --- | --- |

—

erottaa toisistaan toimivaltainen ”lähettävä oppilaitos” ja ”vastaanottava oppilaitos” (1);

| — | määritellä tietyt ehdot liikkuvuusjaksolle, kuten opiskelijan henkilöllisyys, liikkuvuusjakson kesto, suoritettavat oppimistulokset ja niihin liittyvät ECVET-pisteet. |
| --- | --- |

—

määritellä tietyt ehdot liikkuvuusjaksolle, kuten opiskelijan henkilöllisyys, liikkuvuusjakson kesto, suoritettavat oppimistulokset ja niihin liittyvät ECVET-pisteet.

Opiskelusopimuksessa olisi vahvistettava, että jos opiskelija on suorittanut edellytetyt oppimistulokset ja ”vastaanottava oppilaitos” on arvioinut ne hyväksytyiksi, ”lähettävän oppilaitoksen” olisi tunnistettava ja tunnustettava tulokset osaksi tutkintovaatimuksia toimivaltaisen organisaation antamien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

Siirtoa voidaan soveltaa kumppaneiden välillä virallisessa ja tarvittaessa epävirallisessa ja arki-oppimisen yhteydessä saavutettuihin oppimistuloksiin. Näin ollen saavutetuista oppimistuloksista myönnettyjen opintosuoritusten siirrossa on kolme vaihetta:

| — | ”Vastaanottava oppilaitos” arvioi saavutetut oppimistulokset ja myöntää opiskelijalle opintosuorituksen. Suoritetut oppimistulokset ja vastaavat ECVET-pisteet merkitään opiskelijan ”opintosuoritusotteeseen” (2); |
| --- | --- |

—

”Vastaanottava oppilaitos” arvioi saavutetut oppimistulokset ja myöntää opiskelijalle opintosuorituksen. Suoritetut oppimistulokset ja vastaavat ECVET-pisteet merkitään opiskelijan ”opintosuoritusotteeseen” (2);

| — | ”Lähettävä oppilaitos” tunnistaa opintosuorituksen asianmukaisena merkintänä opiskelijan saavutuksista; |
| --- | --- |

—

”Lähettävä oppilaitos” tunnistaa opintosuorituksen asianmukaisena merkintänä opiskelijan saavutuksista;

| — | ”Lähettävä oppilaitos” tunnustaa suoritetut oppimistulokset. Tämän tunnustamisen perusteella myönnetään yksiköitä ja niitä vastaavia ECVET-pisteitä ”lähettävän oppilaitoksen järjestelmän” sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

”Lähettävä oppilaitos” tunnustaa suoritetut oppimistulokset. Tämän tunnustamisen perusteella myönnetään yksiköitä ja niitä vastaavia ECVET-pisteitä ”lähettävän oppilaitoksen järjestelmän” sääntöjen mukaisesti.

Se, tunnistaako ja tunnustaako toimivaltainen ”lähettävä oppilaitos” oppimistulokset, riippuu siitä, onko toimivaltainen ”vastaanottava oppilaitos” arvioinut oppimistulokset hyväksyttäviksi sovittujen menettelyjen ja laadunvarmistuskriteereiden mukaisesti.

4.   ECVET-pisteet

ECVET-pisteet tarjoavat täydentävää numeerista tietoa tutkinnoista ja yksiköistä. Niillä ei ole itsenäistä arvoa ilman kytköstä sen tutkinnon saavutettuihin oppimistuloksiin, johon ne viittaavat, ja ne kuvaavat yksiköiden suorittamista ja keräämistä. Jotta ECVET-pisteitä käytettäisiin yhdenmukaisesti, sovelletaan käytäntöä, jonka mukaan virallisessa täysipäiväisessä ammatillisessa koulutuksessa vuoden aikana todennäköisesti suoritettavat oppimistulokset vastaavat 60:tä pistettä.

ECVET-järjestelmässä pisteiden myöntämiseen kuuluu yleensä kaksi vaihetta: ensin ECVET-pisteet määritetään koko tutkinnolle ja sen jälkeen sen yksiköille. Tietyn tutkinnon yhteydessä vertailukohtana käytetään yhtä virallista oppimisympäristöä. Käytäntönä on, että kyseisestä tutkinnosta saa täydet ECVET-pisteet. Pisteiden kokonaismäärästä annetaan sitten ECVET-pisteitä kullekin yksikölle sen mukaan, mikä on niiden suhteellinen painoarvo tutkinnosta.

Tutkinnoille, joille ei ole viitteeksi virallista oppimispolkua, voidaan antaa ECVET-pisteitä vertaamalla tutkintoa toiseen tutkintoon, jolle on virallinen viiteympäristö. Jotta tutkintoja voitaisiin vertailla, toimivaltaisen organisaation olisi viitattava vastaavaan eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoon tai mahdollisesti kansallisen tutkintojen viitekehyksen tasoon tai oppimistulosten samankaltaisuuteen jollakin hyvin samankaltaisella ammattialalla.

Oppimistulosyksiköiden suhteellinen painoarvo tutkinnosta olisi määritettävä seuraavin kriteerein tai niiden yhdistelmin:

| — | yksikön muodostavien oppimistulosten suhteellinen merkittävyys työmarkkinoille osallistumisen, toiselle tutkintotasolle etenemisen tai sosiaalisen integraation kannalta; |
| --- | --- |

—

yksikön muodostavien oppimistulosten suhteellinen merkittävyys työmarkkinoille osallistumisen, toiselle tutkintotasolle etenemisen tai sosiaalisen integraation kannalta;

| — | yksikköön sisältyvien oppimistulosten vaikeusaste, laajuus ja kattavuus; |
| --- | --- |

—

yksikköön sisältyvien oppimistulosten vaikeusaste, laajuus ja kattavuus;

| — | opiskelijalta edellytettävä työpanos yksikköön vaadittavien tietojen, taitojen ja pätevyyksien saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

opiskelijalta edellytettävä työpanos yksikköön vaadittavien tietojen, taitojen ja pätevyyksien saavuttamiseksi.

Useille tutkinnoille yhteisen yksikön ECVET-pisteinä ilmoitettu painoarvo voi vaihdella tutkinnosta toiseen.

ECVET-pisteiden myöntäminen on normaalisti osa tutkintojen ja yksiköiden suunnittelua. ECVET-pisteet määrittelee toimivaltainen organisaatio, joka on vastuussa tutkintojen suunnittelusta ja ylläpidosta tai jolle on erityisesti annettu tämä tehtävä. Niissä maissa, joissa on jo käytössä kansallinen pistejärjestelmä, asianomaiset toimivaltaiset organisaatiot toteuttavat järjestelyt kansallisten opintosuorituspisteiden muuttamiseksi ECVET-pisteiksi.

ECVET-pisteitä myönnetään, kun tutkinto tai yksikkö on suoritettu loppuun riippumatta niiden suorittamiseen vaadittavasta ajasta.

Yleensä tutkinnon osan siirtoon liittyy vastaavien ECVET-pisteiden siirto ottamalla pisteet huomioon siirrettyjä oppimistuloksia tunnustettaessa kansallisten tai alueellisten sääntöjen mukaisesti. Toimivaltainen laitos voi tarvittaessa harkita uudelleen ECVET-pisteiden huomioon ottamista, kunhan tätä varten laaditut säännöt ja menettelyt ovat avoimia ja perustuvat laadunvarmistusperiaatteisiin.

Epävirallisen tai arkioppimisen yhteydessä suoritetusta tutkinnosta, jolle voidaan määrittää viitteeksi virallinen oppimispolku, ja sen yksiköistä myönnetään samat ECVET-pisteet kuin viitteenä käytetystä tutkinnosta, koska suoritetut oppimistulokset ovat samat.

---

(1)  ”Lähettävä oppilaitos” on laitos, joka tunnistaa ja tunnustaa opiskelijan saavuttamat oppimistulokset. ”Vastaanottava oppilaitos” on laitos, joka antaa kyseisiin oppimistuloksiin liittyvää koulutusta ja arvioi saavutetut oppimistulokset.

(2)  Opintosuoritusote on asiakirja, jossa opiskelijan arvioidut oppimistulokset, yksiköt ja myönnetyt ECVET-pisteet esitetään yksityiskohtaisesti.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 8.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/19

---

Euron kurssi (1)

7. heinäkuuta 2009

2009/C 155/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4019 |
| JPY | Japanin jeniä | 133,61 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4465 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86380 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,9650 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5181 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,0565 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,882 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 273,20 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6971 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3740 |
| RON | Romanian leuta | 4,2117 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,1593 |
| AUD | Australian dollaria | 1,7484 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6223 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,8648 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,1996 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0420 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 784,41 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 11,1837 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,5788 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3425 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 374,43 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9746 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 67,591 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 44,0625 |
| THB | Thaimaan bahtia | 47,794 |
| BRL | Brasilian realia | 2,7321 |
| MXN | Meksikon pesoa | 18,5100 |
| INR | Intian rupiaa | 67,6140 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4019

JPY

Japanin jeniä

133,61

DKK

Tanskan kruunua

7,4465

GBP

Englannin puntaa

0,86380

SEK

Ruotsin kruunua

10,9650

CHF

Sveitsin frangia

1,5181

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,0565

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,882

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

273,20

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6971

PLN

Puolan zlotya

4,3740

RON

Romanian leuta

4,2117

TRY

Turkin liiraa

2,1593

AUD

Australian dollaria

1,7484

CAD

Kanadan dollaria

1,6223

HKD

Hongkongin dollaria

10,8648

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,1996

SGD

Singaporin dollaria

2,0420

KRW

Etelä-Korean wonia

1 784,41

ZAR

Etelä-Afrikan randia

11,1837

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,5788

HRK

Kroatian kunaa

7,3425

IDR

Indonesian rupiaa

14 374,43

MYR

Malesian ringgitiä

4,9746

PHP

Filippiinien pesoa

67,591

RUB

Venäjän ruplaa

44,0625

THB

Thaimaan bahtia

47,794

BRL

Brasilian realia

2,7321

MXN

Meksikon pesoa

18,5100

INR

Intian rupiaa

67,6140

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 8.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/20

---

Ehdotuspyyntö TREN/SUB/01-2009

2009/C 155/04

Komissio aikoo myöntää yhteensä 4 750 000 EUR (ohjeellinen kokonaismäärä) rahoitustukea liikennepolitiikan tavoitteiden saavuttamista tukeviin tarkoituksiin. Politiikan ensisijaiset tavoitteet on vahvistettu komission hyväksymässä vuoden 2009 työohjelmassa.

Pääaihealueita ovat maantieliikenteen turvallisuus, liikenneturvallisuus ja sisämarkkinat (koskien sisävesi- ja meriliikennettä).

Ehdotuspyyntöä koskevat tiedot ovat saatavilla liikenteen pääosaston verkkosivuilta osoitteesta:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

Euroopan investointipankki

| 8.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/21

---

Ehdotuspyyntö

Euroopan investointipankilta haettavana kaksi uutta EIBURS-tutkimusmäärärahaa EIP:n oman Universities Research Action -tutkimuksen ohjelmahankkeen puitteissa

2009/C 155/05

Euroopan investointipankki kanavoi merkittävässä määrin institutionaaliset suhteensa yliopistoihin EIP:n oman Universities Research Action -tutkimuksen ohjelmahankkeen kautta, joka käsittää kolme erillisohjelmaa:

| — | EIBURS, EIB University Research Sponsorship Programme – sponsorointiohjelma |
| --- | --- |

—

EIBURS, EIB University Research Sponsorship Programme – sponsorointiohjelma

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI) – EIP:n tutkijaharjoitteluohjelma, jolla rahoitetaan nuoria tutkijoita EIP:n ja yliopistojen yhteishankkeissa |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI) – EIP:n tutkijaharjoitteluohjelma, jolla rahoitetaan nuoria tutkijoita EIP:n ja yliopistojen yhteishankkeissa

| — | EIB University Networks – yhteistyöjärjestelmä yliopistojen verkostoille, jotka erityispiirteiltään ovat erityisen sopivia tukemaan EIP-ryhmän tavoitteita. |
| --- | --- |

—

EIB University Networks – yhteistyöjärjestelmä yliopistojen verkostoille, jotka erityispiirteiltään ovat erityisen sopivia tukemaan EIP-ryhmän tavoitteita.

EIBURS-ohjelmasta myönnetään apurahoja yliopistojen tutkimuskeskuksille, jotka työskentelevät pankin kannalta erityisen tärkeiden tutkimusaiheiden ja -teemojen parissa. EIP:n tutkimusmäärärahan suuruus on enintään 100 000 euroa vuodessa, joka myönnetään kolmeksi vuodeksi. Määräraha myönnetään kilpailuttamalla kiinnostuneet yliopiston laitokset ja tutkimuskeskukset EU:n jäsenvaltioissa, liittyvissä valtioissa ja liittymisneuvotteluja käyvissä valtioissa, ja joilla on tunnustettua asiantuntemusta EIP:n valitsemilla alueilla. Apurahan turvin yksiköt voivat laajentaa tutkimustoimintaansa näillä alueilla. Tuettuun hankkeeseen pitää sisältyä erilaisia tuotoksia (mm. tutkimusta, kurssien ja seminaarien järjestämistä, verkostoitumista, tutkimustulosten levittämistä), joista sovitaan sopimuksella pankin kanssa.

EIBURS-ohjelman kaksi uutta tutkimuksen aihepiiriä akateemiselle vuodelle 2009–2010 ovat:

—   Julkisten verkkopalveluiden kehittäminen Euroopassa

Sekä uudistetussa Lissabonin strategiassa että Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa nopeiden laajakaistayhteyksien universaali käytettävyys nähdään keskeisenä vaatimuksena tuottavuutta lisäävien verkon palveluiden käyttöönoton nopeuttamiselle. Koska markkinataloudelliset kannustimet näiden sovellusten tuomiseksi markkinoille eivät ehkä aluksi ole riittävän vahvat, julkisen sektorin odotetaan menevän edeltä luomaan uutta kysyntää, jotta tällaisen infrastruktuurin käyttö olisi taloudellisesti perusteltua. Julkinen sektori voisi samalla merkittävästi parantaa tuottavuuttaan järjestämällä nykyiset palvelunsa entistä tehokkaammin ja kehittämällä myös uusia palveluita. Se voisi tästä syystä investoida palveluiden edellyttämiin perusrakenteisiin (ottaen huomioon sen luonteen julkishyödykkeiden tuottajana ja tiedon avoimen saatavuuden vaatimuksen) sekä määrittää odotukset näiden palveluiden osalta (suoritekeskeinen lähestymistapa).

Tutkimusohjelman avulla tulisi selvittää erilaisten verkkopalveluiden käyttömahdollisuudet (mm. sähköinen viranomaisasiointi, etälääketiede, verkkokoulutus jne.), tunnistaa yksityisen ja julkisen sektorin roolit sekä tehokkaimmat tuotantotavat (erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöjärjestelyt). Siinä tulisi myöskin huomioida EU:n uudet toimenpideohjelmat, kuten edelläkävijämarkkinoita koskeva aloite ja esikaupalliset hankinnat, joiden tarkoituksena on antaa julkiselle sektorille johtava rooli uusien markkinoiden luomisessa. Tutkimusohjelmassa pitäisi myös tehdä selkoa yleisestä mielenkiinnosta tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuuksien tarvetta kohtaan myös muilla sektoreilla, kuten esimerkiksi liikenteen ja varsinkin energian aloilla, missä tieto- ja viestintätekniikka voi olla merkittävä osatekijä energiatehokkuuden parantamisessa.

Hankkeeseen voi lisäksi sisältyä mitä tahansa muuta lisätutkimustoimintaa, jota yliopistokeskus on valmis toteuttamaan tutkimusmäärärahan avulla, kuten muun muassa i) kurssien ja seminaarien järjestäminen ii) tietokantojen ja kartoitusten laatiminen sekä iii) syvälliset tapaustutkimukset.

—   Ympäristövaikutusten taloudellinen arvottaminen

Ympäristön rahamääräinen ja taloudellinen arvottaminen ja sen merkitys ihmisten hyvinvointiin on erityisen olennaista ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden kannalta. Ilmastonmuutoksen ja biologisen monimuotoisuuden välillä on vahva vuorovaikutus, ja nämä aiheet nähdään 2000-luvun keskeisinä globaaleina kysymyksinä.

Ilmastonmuutos on jo nyt todellisuutta: maapallo lämpenee ja tuo mukanaan monenlaisia olennaisia muutoksia. Se taas lisää olemassa olevia uhkia ekosysteemeille ja biologiselle monimuotoisuudelle.

Erityisesti metsä-, kosteikko- ja rannikkoekosysteemit ovat uhattuina käynnissä olevien habitaattien tuhoutumisen ja pirstaloitumisen takia. Tästä syystä monet eri ekosysteemipalvelut – kuten tulvakontrollit, kasvien pölytys, maaperän muodostaminen ja ravinteisuuden ylläpito, hiilen sitominen ja varastointi – ovat myös uhattuina. Näiden ekosysteemien toimivuus pitkälläkin aikavälillä tulee taata niiden tarjoamien palveluiden ylläpitämiseksi. Toimivat (terveet) ekosysteemit pystyvät helpommin käsittelemään ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja siihen liittyviä ääreviä sääilmiöitä.

Tätä taustaa vasten, ja jo olemassa olevan tutkimustiedon ja empiirisen näytön valossa, EIP pyytää esittämään tutkimusehdotuksia yhdellä tai molemmilla seuraavista asiaan liittyvistä aihepiireistä:

| — | Ekosysteemin suojelun kustannukset ja hyödyt ilmastonmuutoksen lähtökohdista katsottuna, kun tunnustetaan tarve pyrkiä ratkaisemaan olemassa olevat uhat, jotta voidaan parantaa ilmastonmuutoksen vaikutusten käsittelyä, sekä terveiden ekosysteemien rooli (ja arvo) ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen suhteen; |
| --- | --- |

—

Ekosysteemin suojelun kustannukset ja hyödyt ilmastonmuutoksen lähtökohdista katsottuna, kun tunnustetaan tarve pyrkiä ratkaisemaan olemassa olevat uhat, jotta voidaan parantaa ilmastonmuutoksen vaikutusten käsittelyä, sekä terveiden ekosysteemien rooli (ja arvo) ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen suhteen;

| — | Markkinamekanististen toimintatapojen käyttö ekosysteemipalveluiden suojelussa ja parantamisessa hiilimarkkinoilta saadun kokemuksen perusteella. |
| --- | --- |

—

Markkinamekanististen toimintatapojen käyttö ekosysteemipalveluiden suojelussa ja parantamisessa hiilimarkkinoilta saadun kokemuksen perusteella.

Määräaika ehdotusten jättämistä varten on 30. syyskuuta 2009. Määräajan jälkeen jätettyjä ehdotuksia ei oteta huomioon. Ehdotukset tulee lähettää seuraavaan osoitteeseen jäljempänä mainitulle henkilölle osoitettuna:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms. Luisa Ferreira, Co-ordinator.

Seikkaperäisempää tietoa EIBURS-ohjelman valintamenettelystä sekä muista ohjelmista ja järjestelmistä löytyy EIP:n Internet-sivuilta osoitteesta www.eib.org/universities

---

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

| 8.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/23

---

ILMOITUS AVOIMESTA KILPAILUSTA EPSO/AST/100-101/09

2009/C 155/06

Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää avoimet kilpailut kansalaisuudeltaan bulgarialaisten ja romanialaisten sihteeritehtävissä toimivien hallintoavustajien (AST 1) palvelukseen ottamista vasten.

| — | EPSO/AST/100/09 – Kansalaisuudeltaan bulgarialaiset (BG) hallintoavustajat |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/100/09 – Kansalaisuudeltaan bulgarialaiset (BG) hallintoavustajat

| — | EPSO/AST/101/09 – Kansalaisuudeltaan romanialaiset (RO) hallintoavustajat |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/101/09 – Kansalaisuudeltaan romanialaiset (RO) hallintoavustajat

Kilpailuilmoitus julkaistaan 8. heinäkuuta 2009 Euroopan unionin virallisen lehden numerossa C 155 A ainoastaan bulgarian ja romanian kielillä.

Lisätietoja EPSOn verkkosivulla http://eu-careers.eu

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 8.7.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 155/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 155/24

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5570 – Platinum/Delphi)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2009/C 155/07

| 1. | Komissio vastaanotti 30 päivänä kesäkuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Platinum Equity LLC (Platinum) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin yhdysvaltalaisesta yrityksestä Delphi Corporation (Delphi) ostamalla osakkeita ja omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 30 päivänä kesäkuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Platinum Equity LLC (Platinum) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osiin yhdysvaltalaisesta yrityksestä Delphi Corporation (Delphi) ostamalla osakkeita ja omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Platinum: pääomasijoittaminen, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Platinum: pääomasijoittaminen,

| — | Delphi: autoteollisuudessa käytettävien elektroniikan ja kuljetusjärjestelmien valmistus. |
| --- | --- |

—

Delphi: autoteollisuudessa käytettävien elektroniikan ja kuljetusjärjestelmien valmistus.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 2 2964301 tai 2967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5570 – Platinum/Delphi seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 2 2964301 tai 2967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5570 – Platinum/Delphi seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---