# Eiropas Savienības C 195/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.195.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 195 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 19. augusts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.195.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 195

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 19. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2009/C 195/01 | Padomes Atzinums (2009. gada 7. jūlijs) par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2008.–2011. gadam | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2009/C 195/01

Padomes Atzinums (2009. gada 7. jūlijs) par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2008.–2011. gadam

1

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 195/02 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 6 |
| 2009/C 195/03 | Komisijas paziņojums, ar ko anulē un aizstāj 2009. gada 31. jūlija Paziņojumu Nr. 178/05 par iestādi, kas pilnvarota izdot autentiskuma apliecības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 620/2009 | 8 |
| 2009/C 195/04 | Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (
  1
  ) | 9 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 195/02

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

6

2009/C 195/03

Komisijas paziņojums, ar ko anulē un aizstāj 2009. gada 31. jūlija Paziņojumu Nr. 178/05 par iestādi, kas pilnvarota izdot autentiskuma apliecības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 620/2009

8

2009/C 195/04

Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (
  1
  )

1

9

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 195/05 | Euro maiņas kurss | 21 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 195/05

Euro maiņas kurss

21

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 195/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom) (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 195/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  ) | 23 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 195/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom) (
  1
  )

1

22

2009/C 195/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo) (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 19.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 195/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 7. jūlijs)

par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2008.–2011. gadam

2009/C 195/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| 1) | Padome 2009. gada 7. jūlijā izskatīja atjaunināto Slovākijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

1)

Padome 2009. gada 7. jūlijā izskatīja atjaunināto Slovākijas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam.

| 2) | Slovēnijas stabilajā ekonomiskajā izaugsmē pēdējos gados (vidēji 5 % laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam) svarīga loma ir bijusi eksportam un ieguldījumiem. Tā kā Slovākijas ekonomika ir ļoti atvērta, globālā krīze to ir skārusi ļoti smagi. Aktivitāte 2008. gada laikā ievērojami samazinājās, un pēdējā ceturksnī notika straujš kritums. Vienlaikus ekonomika saskārās ar darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu. Turklāt, lai gan to veicināja nodarbinātības un darba samaksas ievērojams pieaugums, privāto patēriņu bremzēja augsta inflācija un patērētāju uzticības mazināšanās. Izmantojot fiskālā manevra iespējas, ko nodrošināja vidēji lielais deficīta un parāda līmenis pirms krīzes, Slovākijas iestādes ir pieņēmušas pasākumus ekonomikas atbalstam, kas vērsti uz finanšu sistēmas stabilizāciju, darbavietu saglabāšanu un izaugsmes potenciāla uzlabošanu, turklāt uzņēmumi gūst labumu arī no nodokļu atvieglojumiem, par kuriem lēmums tika pieņemts pirms krīzes sākuma. Vienlaicīgi, ņemot vērā nepieciešamību uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ir veikti konsolidācijas pasākumi, un pēc programmas iesniegšanas ir pieņemti lēmumi par papildu ietaupījumiem (papildu budžetā, ko valdība pieņēma 17. jūnijā), lai palēninātu straujo valsts deficīta pieaugumu no mazāk nekā 1 % no IKP 2008. gadā līdz vairāk nekā 5 % no IKP 2009. gadā (aptuveni pusi no šā pieauguma radīja automātisko stabilizatoru darbība). Galvenā turpmākā problēma ir fiskālās stimulēšanas pasākumu pārtraukšana un atgriešanās pie budžeta konsolidācijas, kā arī nepieciešamība uzlabot ilgtermiņa ilgtspēju, reformējot pensiju sistēmu. Ņemot vērā neseno darba samaksas un produktivitātes attīstību, ir jāuzlabo arī konkurētspēja, izmantojot piemērotu darba samaksas politiku un rīcību pētniecības un inovāciju jomā, kam vajadzētu palīdzēt veicināt ražošanas tehnoloģisko intensitāti. |
| --- | --- |

2)

Slovēnijas stabilajā ekonomiskajā izaugsmē pēdējos gados (vidēji 5 % laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam) svarīga loma ir bijusi eksportam un ieguldījumiem. Tā kā Slovākijas ekonomika ir ļoti atvērta, globālā krīze to ir skārusi ļoti smagi. Aktivitāte 2008. gada laikā ievērojami samazinājās, un pēdējā ceturksnī notika straujš kritums. Vienlaikus ekonomika saskārās ar darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu. Turklāt, lai gan to veicināja nodarbinātības un darba samaksas ievērojams pieaugums, privāto patēriņu bremzēja augsta inflācija un patērētāju uzticības mazināšanās. Izmantojot fiskālā manevra iespējas, ko nodrošināja vidēji lielais deficīta un parāda līmenis pirms krīzes, Slovākijas iestādes ir pieņēmušas pasākumus ekonomikas atbalstam, kas vērsti uz finanšu sistēmas stabilizāciju, darbavietu saglabāšanu un izaugsmes potenciāla uzlabošanu, turklāt uzņēmumi gūst labumu arī no nodokļu atvieglojumiem, par kuriem lēmums tika pieņemts pirms krīzes sākuma. Vienlaicīgi, ņemot vērā nepieciešamību uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ir veikti konsolidācijas pasākumi, un pēc programmas iesniegšanas ir pieņemti lēmumi par papildu ietaupījumiem (papildu budžetā, ko valdība pieņēma 17. jūnijā), lai palēninātu straujo valsts deficīta pieaugumu no mazāk nekā 1 % no IKP 2008. gadā līdz vairāk nekā 5 % no IKP 2009. gadā (aptuveni pusi no šā pieauguma radīja automātisko stabilizatoru darbība). Galvenā turpmākā problēma ir fiskālās stimulēšanas pasākumu pārtraukšana un atgriešanās pie budžeta konsolidācijas, kā arī nepieciešamība uzlabot ilgtermiņa ilgtspēju, reformējot pensiju sistēmu. Ņemot vērā neseno darba samaksas un produktivitātes attīstību, ir jāuzlabo arī konkurētspēja, izmantojot piemērotu darba samaksas politiku un rīcību pētniecības un inovāciju jomā, kam vajadzētu palīdzēt veicināt ražošanas tehnoloģisko intensitāti.

| 3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka pēc reālā IKP palielināšanās par 3,5 % 2008. gadā, 2009. gadā tas samazināsies par 4 % no IKP un pēc tam atsāks aizvien vairāk pieaugt atlikušajā programmas periodā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2), jo īpaši reālā IKP datiem par 2009. gada pirmo ceturksni, kuri tika publiskoti pēc programmas iesniegšanas, var secināt, ka scenārija pamatā ir optimistiskas pieauguma prognozes. Ekonomiskā izaugsme 2009. gadā varētu būt vājāka, nekā prognozēts programmā, un ekonomikas atveseļošanās 2010. gadā varētu notikt lēnāk. Ņemot vērā iepriekš minēto, arī bezdarbs varētu pieaugt nedaudz straujāk, nekā paredzēts atjauninājumā. Programmā paredzētā inflācija, kurai atbilstoši prognozei vajadzētu ievērojami mazināties salīdzinājumā ar 2008. gadā sasniegto maksimumu, šķiet ticama. Atjauninājumā, pamatojoties uz ievērojamu algu pieauguma samazinājumu privātajā sektorā, prognozēta izteiktāka ārējā deficīta samazināšanās (no 5,6 % no IKP 2008. gadā), nekā 2009. gadā prognozējuši Komisijas dienesti. |
| --- | --- |

3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka pēc reālā IKP palielināšanās par 3,5 % 2008. gadā, 2009. gadā tas samazināsies par 4 % no IKP un pēc tam atsāks aizvien vairāk pieaugt atlikušajā programmas periodā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2), jo īpaši reālā IKP datiem par 2009. gada pirmo ceturksni, kuri tika publiskoti pēc programmas iesniegšanas, var secināt, ka scenārija pamatā ir optimistiskas pieauguma prognozes. Ekonomiskā izaugsme 2009. gadā varētu būt vājāka, nekā prognozēts programmā, un ekonomikas atveseļošanās 2010. gadā varētu notikt lēnāk. Ņemot vērā iepriekš minēto, arī bezdarbs varētu pieaugt nedaudz straujāk, nekā paredzēts atjauninājumā. Programmā paredzētā inflācija, kurai atbilstoši prognozei vajadzētu ievērojami mazināties salīdzinājumā ar 2008. gadā sasniegto maksimumu, šķiet ticama. Atjauninājumā, pamatojoties uz ievērojamu algu pieauguma samazinājumu privātajā sektorā, prognozēta izteiktāka ārējā deficīta samazināšanās (no 5,6 % no IKP 2008. gadā), nekā 2009. gadā prognozējuši Komisijas dienesti.

| 4) | Saskaņā ar 2009. gada pavasara fiskālo ziņojumu ir aplēsts, ka 2008. gada valsts budžeta deficīts ir 0,9 % apmērā no IKP, kas atbilst stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā izvirzītajam mērķim, tomēr IKP pieaugums ir mazāks, nekā paredzēts (3,5 % pretstatā plānotajiem 4,6 %). Budžeta izpildi raksturoja izdevumu pārtēriņi. Tie nav ļāvuši pārsniegt 2008. gadam izvirzīto mērķi, kas būtu bijis iespējams, ņemot vērā i) 2007. gada rezultātu, kas bija par vairāk nekā 1 procentpunktu no IKP labāks, nekā paredzēts iepriekšējā programmā, un ii) lielāku ieņēmumu pieaugumu 2008. gadā, nekā prognozēts. Ieņēmumi pieauga par 7,1 %, nevis 6,4 %, kā plānots, ar lielākiem ieņēmumiem no iedzīvotāju ienākuma nodokļa, sociālajiem maksājumiem un ar nodokļiem nesaistītiem ieņēmumiem. Izdevumi palielinājās par 10,7 %, nevis 7,4 %, ar pārtēriņu valsts ieguldījumos, sociālajos pārvedumos un nodarbināto kompensācijās. |
| --- | --- |

4)

Saskaņā ar 2009. gada pavasara fiskālo ziņojumu ir aplēsts, ka 2008. gada valsts budžeta deficīts ir 0,9 % apmērā no IKP, kas atbilst stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā izvirzītajam mērķim, tomēr IKP pieaugums ir mazāks, nekā paredzēts (3,5 % pretstatā plānotajiem 4,6 %). Budžeta izpildi raksturoja izdevumu pārtēriņi. Tie nav ļāvuši pārsniegt 2008. gadam izvirzīto mērķi, kas būtu bijis iespējams, ņemot vērā i) 2007. gada rezultātu, kas bija par vairāk nekā 1 procentpunktu no IKP labāks, nekā paredzēts iepriekšējā programmā, un ii) lielāku ieņēmumu pieaugumu 2008. gadā, nekā prognozēts. Ieņēmumi pieauga par 7,1 %, nevis 6,4 %, kā plānots, ar lielākiem ieņēmumiem no iedzīvotāju ienākuma nodokļa, sociālajiem maksājumiem un ar nodokļiem nesaistītiem ieņēmumiem. Izdevumi palielinājās par 10,7 %, nevis 7,4 %, ar pārtēriņu valsts ieguldījumos, sociālajos pārvedumos un nodarbināto kompensācijās.

| 5) | Saskaņā ar atjaunināto programmu prognozēts, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā ievērojami palielināsies, sasniedzot 5,1 % no IKP un tādējādi atspoguļojot automātisko stabilizatoru darbību un dažādo diskrecionāro pasākumu ietekmi, kā arī sociālo pārvedumu (jo īpaši indeksācijas pasākumu) spēcīgo dinamiku un kompensācijas nodarbinātajiem (pateicoties tam, ka panākta vienošanās par “algu atšķirību” jautājuma risināšanu). Saskaņā ar programmu, pasākumi ekonomikas atbalstam, kas noteikti valdības pieņemtajos stimulēšanas pasākumos, kā arī uz ekspansiju vērsti pasākumi, kas veikti pirms krīzes (galvenokārt nodokļu atvieglojumi uzņēmumiem), kopā veidos gandrīz 2 % no IKP. Turklāt ir pieņemti konsolidācijas pasākumi, proti, akcīzes nodokļa paaugstināšana un izdevumu samazināšana valsts sektorā strādājošo atalgojumam, starppatēriņam un ieguldījumiem. Par ieguldījumiem tika paziņots stabilitātes programmā, un vēlāk tie tikai daļēji tika apstiprināti papildu budžetā. Programmā paredzēts, ka palielināsies strukturālais deficīts, t. i., cikliski koriģētais deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, par 11⁄4 procentpunktu no IKP (aprēķināts atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodoloģijai), kas norāda uz ekspansīvu fiskālo politiku. |
| --- | --- |

5)

Saskaņā ar atjaunināto programmu prognozēts, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā ievērojami palielināsies, sasniedzot 5,1 % no IKP un tādējādi atspoguļojot automātisko stabilizatoru darbību un dažādo diskrecionāro pasākumu ietekmi, kā arī sociālo pārvedumu (jo īpaši indeksācijas pasākumu) spēcīgo dinamiku un kompensācijas nodarbinātajiem (pateicoties tam, ka panākta vienošanās par “algu atšķirību” jautājuma risināšanu). Saskaņā ar programmu, pasākumi ekonomikas atbalstam, kas noteikti valdības pieņemtajos stimulēšanas pasākumos, kā arī uz ekspansiju vērsti pasākumi, kas veikti pirms krīzes (galvenokārt nodokļu atvieglojumi uzņēmumiem), kopā veidos gandrīz 2 % no IKP. Turklāt ir pieņemti konsolidācijas pasākumi, proti, akcīzes nodokļa paaugstināšana un izdevumu samazināšana valsts sektorā strādājošo atalgojumam, starppatēriņam un ieguldījumiem. Par ieguldījumiem tika paziņots stabilitātes programmā, un vēlāk tie tikai daļēji tika apstiprināti papildu budžetā. Programmā paredzēts, ka palielināsies strukturālais deficīts, t. i., cikliski koriģētais deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, par 11⁄4 procentpunktu no IKP (aprēķināts atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodoloģijai), kas norāda uz ekspansīvu fiskālo politiku.

| 6) | Programmas vidēja termiņa stratēģija ir samazināt valsts budžeta deficītu programmas periodā no nedaudz virs 5 % no IKP 2009. gadā līdz 3,4 % no IKP 2011. gadā, veicot korekcijas programmas sākumposmā. Primārais deficīts varētu uzlaboties nedaudz ātrāk, ņemot vērā prognozēto procentu sloga palielināšanos. Programmā apstiprināts, ka budžeta vidēja termiņa mērķis (VTM) Slovēnijā ir strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP. Tomēr, paredzot virzību uz VTM sasniegšanu, sākot ar 2010. gadu, programmā nav paredzēts, ka VTM tiks sasniegts programmas periodā. Saskaņā ar mērķi “fiskālās stimulēšanas pasākumu pārtraukšana atbilstīgi ekonomikas atveseļošanai līdz 2011. gadam” paredzētā konsolidācija attiecas galvenokārt uz izdevumiem, ko izraisa subsīdiju samazinājums par 1 procentpunktu no IKP laikposmā starp 2009. un 2011. gadu. Darba algu subsīdiju shēma būtu pakāpeniski jāizbeidz 2010. gadā un atlikušie stimulēšanas pasākumi attiecībā uz izdevumiem – 2011. gadā. Prognozēto procentu sloga pieaugumu par 1⁄4 procentpunktiem no IKP programmas periodā kopumā kompensēs kompensāciju samazinājums nodarbinātajiem, kas veido daļu no IKP. Plānots, ka sociālo pārvedumu izdevumus iesaldēs līdz 2010. gada beigām (līmenī, kas sasniegts 2009. gada pirmajā pusē).
  Paredzams, ka ieņēmumi 2010. gadā palielināsies par 1⁄2 procentpunktu no IKP. Prognozēts, ka valsts kopējā parāda līmenis, kas 2008. gadā bija 22,8 % no IKP, programmas periodā palielināsies par 13,5 procentpunktiem. Vairāk nekā pusi no parāda līmeņa pieauguma veido ievērojams primārā deficīta pieaugums, tomēr sava loma ir arī lavīnas efektam un ievērojamai parāda-deficīta korekcijai 2009. gadā, ko rada rekapitalizācijas un likviditātes operācijas finanšu sektora atbalstam. |
| --- | --- |

6)

Programmas vidēja termiņa stratēģija ir samazināt valsts budžeta deficītu programmas periodā no nedaudz virs 5 % no IKP 2009. gadā līdz 3,4 % no IKP 2011. gadā, veicot korekcijas programmas sākumposmā. Primārais deficīts varētu uzlaboties nedaudz ātrāk, ņemot vērā prognozēto procentu sloga palielināšanos. Programmā apstiprināts, ka budžeta vidēja termiņa mērķis (VTM) Slovēnijā ir strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP. Tomēr, paredzot virzību uz VTM sasniegšanu, sākot ar 2010. gadu, programmā nav paredzēts, ka VTM tiks sasniegts programmas periodā. Saskaņā ar mērķi “fiskālās stimulēšanas pasākumu pārtraukšana atbilstīgi ekonomikas atveseļošanai līdz 2011. gadam” paredzētā konsolidācija attiecas galvenokārt uz izdevumiem, ko izraisa subsīdiju samazinājums par 1 procentpunktu no IKP laikposmā starp 2009. un 2011. gadu. Darba algu subsīdiju shēma būtu pakāpeniski jāizbeidz 2010. gadā un atlikušie stimulēšanas pasākumi attiecībā uz izdevumiem – 2011. gadā. Prognozēto procentu sloga pieaugumu par 1⁄4 procentpunktiem no IKP programmas periodā kopumā kompensēs kompensāciju samazinājums nodarbinātajiem, kas veido daļu no IKP. Plānots, ka sociālo pārvedumu izdevumus iesaldēs līdz 2010. gada beigām (līmenī, kas sasniegts 2009. gada pirmajā pusē).

Paredzams, ka ieņēmumi 2010. gadā palielināsies par 1⁄2 procentpunktu no IKP. Prognozēts, ka valsts kopējā parāda līmenis, kas 2008. gadā bija 22,8 % no IKP, programmas periodā palielināsies par 13,5 procentpunktiem. Vairāk nekā pusi no parāda līmeņa pieauguma veido ievērojams primārā deficīta pieaugums, tomēr sava loma ir arī lavīnas efektam un ievērojamai parāda-deficīta korekcijai 2009. gadā, ko rada rekapitalizācijas un likviditātes operācijas finanšu sektora atbalstam.

| 7) | Programmā paredzēto budžeta mērķu sasniegšanu apdraud negatīvi riski visā programmas periodā. Pirmkārt, ekonomikas izaugsme varētu būt sliktāka, nekā prognozēts programmā. Otrkārt, kā redzams no papildu budžeta, kas pieņemts pēc programmas iesniegšanas, izdevumu samazinājums attiecībā uz starppatēriņu un ieguldījumiem, par kuriem paziņots stabilitātes programmā 2009. gadam, iespējams, netiks pilnībā realizēti. Ir arī risks, ka izdevumi varētu tikt pārsniegti. Piemēram, paredzētā turpmākā algu apjoma ierobežošana vēl jāapspriež ar sociālajiem partneriem. Turklāt var rasties grūtības nodrošināt stimulēšanas pasākumu plānoto atcelšanu attiecībā uz izdevumiem, kuri sastāv galvenokārt no subsīdijām. Treškārt, iespējamas sliktākas ekonomiskās izaugsmes dēļ, sākot ar 2010. gadu var samazināties ieņēmumi, īpaši no netiešajiem nodokļiem. Visbeidzot, ievērojamās valsts garantijas, kas sniegtas kā daļa no pasākumiem finanšu sektora atbalstam, rada papildu risku budžeta mērķu sasniegšanai (izdevumi palielinātos, ja un kad tiktu pieprasīta garantiju izmantošana). Negatīvie riski attiecībā uz budžeta mērķiem, ko pastiprina neskaidrība par parāda-deficīta korekcijām, nozīmē, ka parāda līmenis varētu palielināties straujāk, nekā prognozēts programmā. |
| --- | --- |

7)

Programmā paredzēto budžeta mērķu sasniegšanu apdraud negatīvi riski visā programmas periodā. Pirmkārt, ekonomikas izaugsme varētu būt sliktāka, nekā prognozēts programmā. Otrkārt, kā redzams no papildu budžeta, kas pieņemts pēc programmas iesniegšanas, izdevumu samazinājums attiecībā uz starppatēriņu un ieguldījumiem, par kuriem paziņots stabilitātes programmā 2009. gadam, iespējams, netiks pilnībā realizēti. Ir arī risks, ka izdevumi varētu tikt pārsniegti. Piemēram, paredzētā turpmākā algu apjoma ierobežošana vēl jāapspriež ar sociālajiem partneriem. Turklāt var rasties grūtības nodrošināt stimulēšanas pasākumu plānoto atcelšanu attiecībā uz izdevumiem, kuri sastāv galvenokārt no subsīdijām. Treškārt, iespējamas sliktākas ekonomiskās izaugsmes dēļ, sākot ar 2010. gadu var samazināties ieņēmumi, īpaši no netiešajiem nodokļiem. Visbeidzot, ievērojamās valsts garantijas, kas sniegtas kā daļa no pasākumiem finanšu sektora atbalstam, rada papildu risku budžeta mērķu sasniegšanai (izdevumi palielinātos, ja un kad tiktu pieprasīta garantiju izmantošana). Negatīvie riski attiecībā uz budžeta mērķiem, ko pastiprina neskaidrība par parāda-deficīta korekcijām, nozīmē, ka parāda līmenis varētu palielināties straujāk, nekā prognozēts programmā.

| 8) | Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Slovēnijā ir ievērojami lielāka nekā vidēji ES – to ievērojami iespaido pensiju izdevumu kā daļas no IKP salīdzinoši būtisks prognozētais pieaugums nākamajās desmitgadēs. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā, kas ir sliktāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, un ilgtspējas starpību pastiprina iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu. Primārā deficīta samazināšana vidējā termiņā, kā paredzēts programmā, un pensiju reformas turpināšana, kas vērsta uz to, lai ierobežotu ievērojamos ar novecošanu saistītos izdevumus, jo īpaši veicinot pensionēšanos lielākā vecumā, palīdzētu samazināt lielo risku attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. |
| --- | --- |

8)

Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Slovēnijā ir ievērojami lielāka nekā vidēji ES – to ievērojami iespaido pensiju izdevumu kā daļas no IKP salīdzinoši būtisks prognozētais pieaugums nākamajās desmitgadēs. Programmā aplēstā budžeta pozīcija 2008. gadā, kas ir sliktāka nekā sākuma pozīcija iepriekšējā programmā, un ilgtspējas starpību pastiprina iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu. Primārā deficīta samazināšana vidējā termiņā, kā paredzēts programmā, un pensiju reformas turpināšana, kas vērsta uz to, lai ierobežotu ievērojamos ar novecošanu saistītos izdevumus, jo īpaši veicinot pensionēšanos lielākā vecumā, palīdzētu samazināt lielo risku attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

| 9) | Slovēnijas budžeta programmu iespējams uzlabot, jo īpaši izdevumu kontroles jomā, ņemot vērā, ka konsolidācijas stratēģija pamatojas uz izdevumu ierobežošanu. Arī valsts izdevumu efektivitāti un lietderīgumu, tostarp veselības aprūpes jomā, būtu iespējams uzlabot, lai nodrošinātu, ka izdevumu ierobežošana nepasliktina sniegto pakalpojumu līmeni. Lai sasniegtu šo mērķi, valdība, sākot ar nākamo budžeta ciklu (2010.–2011. gads), plāno ieviest uz rezultātu sasniegšanu balstītu budžeta veidošanu, tomēr programmā nav iekļauta sīka informācija, kā tas tiks īstenots praktiski. |
| --- | --- |

9)

Slovēnijas budžeta programmu iespējams uzlabot, jo īpaši izdevumu kontroles jomā, ņemot vērā, ka konsolidācijas stratēģija pamatojas uz izdevumu ierobežošanu. Arī valsts izdevumu efektivitāti un lietderīgumu, tostarp veselības aprūpes jomā, būtu iespējams uzlabot, lai nodrošinātu, ka izdevumu ierobežošana nepasliktina sniegto pakalpojumu līmeni. Lai sasniegtu šo mērķi, valdība, sākot ar nākamo budžeta ciklu (2010.–2011. gads), plāno ieviest uz rezultātu sasniegšanu balstītu budžeta veidošanu, tomēr programmā nav iekļauta sīka informācija, kā tas tiks īstenots praktiski.

| 10) | Slovēnija ir pieņēmusi vairākus pasākumus, lai nosargātu finanšu sektora stabilitāti. 2008. gada rudenī tika ieviesta valsts garantija privātpersonu noguldījumiem bankās bez summas ierobežojuma. Turklāt valdībai ir tiesības izmantot šāda veida pasākumus: i) aizdevumi un kapitāla ieguldījumi kredītiestādēs, apdrošināšanas/pārapdrošināšanas uzņēmumos un pensiju uzņēmumos; ii) valsts garantijas kredītiestādēm refinansēšanas operācijām, un iii) prasību pārņemšana no kredītiestādēm. Plānots, ka šos pasākumus pakāpeniski pārtrauks līdz 2010. gada beigām. Valsts garantiju kopapjoma “griesti” noteikti EUR 12 miljardu apmērā (33 % no IKP). Otrs pasākumu kopums, kuri pieņemti 2009. gada sākumā, sastāv no valsts garantiju shēmas banku aizdevumiem uzņēmumiem, Slovēnijas Eksporta un attīstības bankas rekapitalizācijas un Uzņēmējdarbības fonda (kopā 0,6 % no IKP). Visbeidzot, valdība ir uz laiku ieguldījusi bankās ieņēmumus no vairākām nesenām obligāciju emisijām. |
| --- | --- |

10)

Slovēnija ir pieņēmusi vairākus pasākumus, lai nosargātu finanšu sektora stabilitāti. 2008. gada rudenī tika ieviesta valsts garantija privātpersonu noguldījumiem bankās bez summas ierobežojuma. Turklāt valdībai ir tiesības izmantot šāda veida pasākumus: i) aizdevumi un kapitāla ieguldījumi kredītiestādēs, apdrošināšanas/pārapdrošināšanas uzņēmumos un pensiju uzņēmumos; ii) valsts garantijas kredītiestādēm refinansēšanas operācijām, un iii) prasību pārņemšana no kredītiestādēm. Plānots, ka šos pasākumus pakāpeniski pārtrauks līdz 2010. gada beigām. Valsts garantiju kopapjoma “griesti” noteikti EUR 12 miljardu apmērā (33 % no IKP). Otrs pasākumu kopums, kuri pieņemti 2009. gada sākumā, sastāv no valsts garantiju shēmas banku aizdevumiem uzņēmumiem, Slovēnijas Eksporta un attīstības bankas rekapitalizācijas un Uzņēmējdarbības fonda (kopā 0,6 % no IKP). Visbeidzot, valdība ir uz laiku ieguldījusi bankās ieņēmumus no vairākām nesenām obligāciju emisijām.

| 11) | Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu, par ko 2008. gada decembrī vienojās Eiropadome, Slovēnija pieņēma divus stimulēšanas pasākumu kopumus. Līdz ar nodokļu atvieglojumiem uzņēmumiem, par kuriem lēmums tika pieņemts pirms krīzes sākuma, stimulēšanas pasākumu kopējais apjoms ir gandrīz 2 % no IKP, un tos daļēji finansēs ar jau pieņemtajiem un izziņotajiem konsolidācijas pasākumiem. Pamatojoties uz budžeta papildinājumiem, tīrā ietekme veido aptuveni – no IKP. Šķiet, ka pasākumi ir piemēroti, reaģējot uz ekonomisko lejupslīdi, ņemot vērā, ka fiskālās manevrēšanas iespējas, ko nodrošina vidēji lielais deficīts un parāda līmenis pirms krīzes, ierobežo ilgtermiņa ilgtspējas problēmas.
  Stimulēšanas pasākumi uzskatāmi par savlaicīgiem un mērķtiecīgiem, jo tie ir vērsti uz to, lai apturētu situācijas pasliktināšanos darba tirgū, un uzlabotu izaugsmes potenciālu un konkurētspēju, veicinot ieguldījumus jaunās tehnoloģijās un pētniecībā un izstrādē. Pasākumu trešo kopumu, proti, līdzekļu pārdalīšanu no iepriekšējiem diviem pasākumu kopumiem, ņemot vērā algu subsīdiju shēmas nepietiekamo izmantošanu, valdība pieņēma pēc programmas iesniegšanas. Tajā paredzēts turpmāks atbalsts darba tirgum un vienreizēji maksājumi nelabvēlīgā stāvoklī esošām personām. Paredzēts, ka ar izdevumiem saistītie stimulēšanas pasākumi (galvenokārt subsīdijas) būs pagaidu pasākumi, kuri būs spēkā vienu vai divus gadus, bet pārējie pasākumi, tostarp jau iepriekš pieņemtie nodokļu atvieglojumi, būs pastāvīgi. Patlaban notiekošajiem ieguldījumiem infrastruktūrā vajadzētu papildus veicināt ekonomikas atveseļošanos. Valsts pieņemtie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kurus 19. martā apstiprināja Eiropadomes pavasara sanāksmē. |
| --- | --- |

11)

Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu, par ko 2008. gada decembrī vienojās Eiropadome, Slovēnija pieņēma divus stimulēšanas pasākumu kopumus. Līdz ar nodokļu atvieglojumiem uzņēmumiem, par kuriem lēmums tika pieņemts pirms krīzes sākuma, stimulēšanas pasākumu kopējais apjoms ir gandrīz 2 % no IKP, un tos daļēji finansēs ar jau pieņemtajiem un izziņotajiem konsolidācijas pasākumiem. Pamatojoties uz budžeta papildinājumiem, tīrā ietekme veido aptuveni – no IKP. Šķiet, ka pasākumi ir piemēroti, reaģējot uz ekonomisko lejupslīdi, ņemot vērā, ka fiskālās manevrēšanas iespējas, ko nodrošina vidēji lielais deficīts un parāda līmenis pirms krīzes, ierobežo ilgtermiņa ilgtspējas problēmas.

Stimulēšanas pasākumi uzskatāmi par savlaicīgiem un mērķtiecīgiem, jo tie ir vērsti uz to, lai apturētu situācijas pasliktināšanos darba tirgū, un uzlabotu izaugsmes potenciālu un konkurētspēju, veicinot ieguldījumus jaunās tehnoloģijās un pētniecībā un izstrādē. Pasākumu trešo kopumu, proti, līdzekļu pārdalīšanu no iepriekšējiem diviem pasākumu kopumiem, ņemot vērā algu subsīdiju shēmas nepietiekamo izmantošanu, valdība pieņēma pēc programmas iesniegšanas. Tajā paredzēts turpmāks atbalsts darba tirgum un vienreizēji maksājumi nelabvēlīgā stāvoklī esošām personām. Paredzēts, ka ar izdevumiem saistītie stimulēšanas pasākumi (galvenokārt subsīdijas) būs pagaidu pasākumi, kuri būs spēkā vienu vai divus gadus, bet pārējie pasākumi, tostarp jau iepriekš pieņemtie nodokļu atvieglojumi, būs pastāvīgi. Patlaban notiekošajiem ieguldījumiem infrastruktūrā vajadzētu papildus veicināt ekonomikas atveseļošanos. Valsts pieņemtie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, kurus 19. martā apstiprināja Eiropadomes pavasara sanāksmē.

| 12) | Prognozēts, ka pēc deficīta ievērojamas palielināšanās 2009. gadā tas pakāpeniski samazināsies, jo īpaši 2010. gadā. Ņemot vērā budžeta mērķus apdraudošos riskus, deficīts nesamazināsies zemāk par atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP līdz programmas perioda beigām (2011. gads). Paredzams, ka 2009. gada deficīts ievērojami palielināsies, iespējams, pārsniedzot programmā izvirzīto mērķi. Programmā paredzētā budžeta politika 2010. un 2011. gadam nenodrošinās atbilstošu strukturālu uzlabojumu, ņemot vērā ilgtermiņa ilgtspējas problēmas, ja vien netiks turpināta pensiju reforma un netiks risināti iepriekš minētie apdraudējumi budžeta mērķu izpildei, jo īpaši atceļot stimulēšanas pasākumus, kad nostiprināsies ekonomikas atveseļošanās process, īstenojot papildu konsolidācijas pasākumus un nodrošinot izdevumu rūpīgu kontroli. Turklāt 2011. gadā paredzētās korekcijas vajadzētu paātrināt, ņemot vērā prognozēto ekonomiskās izaugsmes nostiprināšanos. |
| --- | --- |

12)

Prognozēts, ka pēc deficīta ievērojamas palielināšanās 2009. gadā tas pakāpeniski samazināsies, jo īpaši 2010. gadā. Ņemot vērā budžeta mērķus apdraudošos riskus, deficīts nesamazināsies zemāk par atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP līdz programmas perioda beigām (2011. gads). Paredzams, ka 2009. gada deficīts ievērojami palielināsies, iespējams, pārsniedzot programmā izvirzīto mērķi. Programmā paredzētā budžeta politika 2010. un 2011. gadam nenodrošinās atbilstošu strukturālu uzlabojumu, ņemot vērā ilgtermiņa ilgtspējas problēmas, ja vien netiks turpināta pensiju reforma un netiks risināti iepriekš minētie apdraudējumi budžeta mērķu izpildei, jo īpaši atceļot stimulēšanas pasākumus, kad nostiprināsies ekonomikas atveseļošanās process, īstenojot papildu konsolidācijas pasākumus un nodrošinot izdevumu rūpīgu kontroli. Turklāt 2011. gadā paredzētās korekcijas vajadzētu paātrināt, ņemot vērā prognozēto ekonomiskās izaugsmes nostiprināšanos.

| 13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (3). |
| --- | --- |

13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (3).

Kopumā secināms, ka fiskālā politika Slovēnijā 2009. gadā būs ekspansīva atbilstoši Eiropas Ekonomiskās atveseļošanas plānam (EEAP). Slovēnija ir pieņēmusi tādus pasākumus ekonomikas atbalstam, kas atbilst manevra iespējai, ko nodrošina pirmskrīzes vidēji lielais deficīts un parāda līmenis, kas kopā ar pirms krīzes pieņemto lēmumu par nodokļu atvieglojumiem uzņēmumiem, šķiet, ir piemērots risinājums EEAP izpildei. Pasākumi ir savlaicīgi, mērķtiecīgi un daļēji tiem ir pagaidu raksturs. Papildus tam, ka tie atbalsta ekonomiku un nodarbinātību, tie vērsti uz to, lai uzlabotu izaugsmes potenciālu un konkurētspēju, veicinot ieguldījumus jaunās tehnoloģijās un pētniecībā un izstrādē. Vienlaicīgi ir pieņemti konsolidācijas pasākumi, lai palīdzētu finansēt stimulēšanas pasākumus, jo fiskālās manevrēšanas iespējas ierobežo ilgtermiņa ilgtspējas problēmas. Programmā paredzēti papildu ietaupījumi 2009. gadā, kas, šķiet, tikai daļēji ir apstiprināti 17. jūnijā pieņemtajā papildu budžetā. Pēc tam programmā plānota atgriešanās pie fiskālās konsolidācijas, primārajai strukturālajai bilancei uzlabojoties 2010. gadā un mazākā apjomā – 2011. gadā. Tomēr nav paredzams, ka deficīts līdz programmas perioda beigām samazināsies zem atsauces vērtības 3 % apmērā no IKP. Budžeta stratēģija ir pakļauta negatīviem riskiem, jo ekonomiskā izaugsme varētu būt sliktāka, nekā prognozēts. Turklāt varētu būt sarežģīti atcelt stimulēšanas pasākumus, un nav izslēgta izdevumu pārtēriņa iespēja. Lai gan parāda līmenis ir zems (tomēr tas strauji palielinās), uzskatāms, ka Slovēnijas valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja ir lielā mērā apdraudēta, ņemot vērā paredzamo būtisko novecošanās ietekmi uz budžetu.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Slovēnija tiek aicināta:

| i) | 2009. gadā īstenot stimulēšanas pasākumus atbilstoši EEAP un saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu; |
| --- | --- |

i)

2009. gadā īstenot stimulēšanas pasākumus atbilstoši EEAP un saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu;

| ii) | kā plānots programmā, 2010. gadā uzsākt fiskālās stimulēšanas atcelšanu un ar konkrētiem pasākumiem īstenot ievērojamu konsolidāciju. To darot, stingri kontrolēt valsts izdevumus, tostarp īstenojot plānotos uzlabojumus saistībā ar budžetu; |
| --- | --- |

ii)

kā plānots programmā, 2010. gadā uzsākt fiskālās stimulēšanas atcelšanu un ar konkrētiem pasākumiem īstenot ievērojamu konsolidāciju. To darot, stingri kontrolēt valsts izdevumus, tostarp īstenojot plānotos uzlabojumus saistībā ar budžetu;

| iii) | ņemot vērā prognozes par izdevumu pieaugumu saistībā ar novecošanos, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, jo īpaši veicinot pensionēšanos lielākā vecumā. |
| --- | --- |

iii)

ņemot vērā prognozes par izdevumu pieaugumu saistībā ar novecošanos, uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, jo īpaši veicinot pensionēšanos lielākā vecumā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP (izmaiņas %) | SP 2009. g. aprīlis | 6,8 | 3,5 | -4,0 | 1,0 | 2,7 |
| COM 2009. g. pavasaris | 6,8 | 3,5 | -3,4 | 0,7 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 5,8 | 4,6 | 4,1 | 4,5 | n.p. |
| SPCI inflācija (7) (%) | SP 2009. g. aprīlis | 3,6 | 5,7 | 0,4 | 1,6 | 2,6 |
| COM 2009. g. pavasaris | 3,8 | 5,5 | 0,7 | 2,0 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 3,4 | 3,5 | 2,8 | 2,6 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (4) (% no potenciālā IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 4,7 | 4,4 | -2,3 | -3,5 | -3,1 |
| COM 2009. g. pavasaris | 4,5 | 3,2 | -1,3 | -2,7 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 0,7 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| COM 2009. g. pavasaris | -3,7 | -5,6 | -4,6 | -4,4 | n.a. |
| SP 2007. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta bilance (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 0,5 | -0,9 | -5,1 | -3,9 | -3,4 |
| COM 2009. g. pavasaris | 0,5 | -0,9 | -5,5 | -6,5 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | -0,6 | -0,9 | -0,6 | 0,0 | n.p. |
| Primārā bilance (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 1,8 | 0,2 | -3,6 | -2,2 | -1,6 |
| COM 2009. g. pavasaris | 1,8 | 0,2 | -3,9 | -4,7 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 0,7 | 0,2 | 0,6 | 1,1 | n.p. |
| Cikliski koriģēta bilance (5) (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | -1,6 | -2,9 | -4,1 | -2,3 | -2,0 |
| COM 2009. g. pavasaris | -1,7 | -2,5 | -4,9 | -5,2 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | -0,9 | -1,1 | -0,7 | -0,1 | n.p. |
| Strukturālā bilance (6) (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | -1,6 | -2,9 | -4,1 | -2,3 | -2,0 |
| COM 2009. g. pavasaris | -1,7 | -2,5 | -4,9 | -5,2 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | -0,8 | -1,0 | -0,7 | -0,1 | n.p. |
| Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2009. g. aprīlis | 23,4 | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 |
| COM 2009. g. pavasaris | 23,4 | 22,8 | 29,3 | 34,9 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 25,6 | 24,7 | 23,8 | 22,5 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP (izmaiņas %)

SP 2009. g. aprīlis

6,8

3,5

-4,0

1,0

2,7

COM 2009. g. pavasaris

6,8

3,5

-3,4

0,7

n.p.

SP 2007. g. nov.

5,8

4,6

4,1

4,5

n.p.

SPCI inflācija (7) (%)

SP 2009. g. aprīlis

3,6

5,7

0,4

1,6

2,6

COM 2009. g. pavasaris

3,8

5,5

0,7

2,0

n.p.

SP 2007. g. nov.

3,4

3,5

2,8

2,6

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (4) (% no potenciālā IKP)

SP 2009. g. aprīlis

4,7

4,4

-2,3

-3,5

-3,1

COM 2009. g. pavasaris

4,5

3,2

-1,3

-2,7

n.p.

SP 2007. g. nov.

0,7

0,5

0,1

0,2

n.p.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

COM 2009. g. pavasaris

-3,7

-5,6

-4,6

-4,4

n.a.

SP 2007. g. nov.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta bilance (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

0,5

-0,9

-5,1

-3,9

-3,4

COM 2009. g. pavasaris

0,5

-0,9

-5,5

-6,5

n.p.

SP 2007. g. nov.

-0,6

-0,9

-0,6

0,0

n.p.

Primārā bilance (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

1,8

0,2

-3,6

-2,2

-1,6

COM 2009. g. pavasaris

1,8

0,2

-3,9

-4,7

n.p.

SP 2007. g. nov.

0,7

0,2

0,6

1,1

n.p.

Cikliski koriģēta bilance (5) (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

-1,6

-2,9

-4,1

-2,3

-2,0

COM 2009. g. pavasaris

-1,7

-2,5

-4,9

-5,2

n.p.

SP 2007. g. nov.

-0,9

-1,1

-0,7

-0,1

n.p.

Strukturālā bilance (6) (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

-1,6

-2,9

-4,1

-2,3

-2,0

COM 2009. g. pavasaris

-1,7

-2,5

-4,9

-5,2

n.p.

SP 2007. g. nov.

-0,8

-1,0

-0,7

-0,1

n.p.

Valsts kopējais parāds (% no IKP)

SP 2009. g. aprīlis

23,4

22,8

30,5

34,1

36,3

COM 2009. g. pavasaris

23,4

22,8

29,3

34,9

n.p.

SP 2007. g. nov.

25,6

24,7

23,8

22,5

n.p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Novērtējumā galvenokārt ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama pēc tam.

(3)  Jo īpaši nav sniegti dati par tīrajiem aizdevumiem/aizņēmumiem salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm.

(4)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmā sniegto informāciju.

(5)  Pamatojoties uz attiecīgi 3,9 %, 4,9 %, 1,0 % un 2,2 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007–2010. gadā.

(6)  Saskaņā ar jaunāko programmu un Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu.

(7)  Programmām norādīta PCI inflācija.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada pavasara starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 19.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 195/6

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 195/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2.7.2008. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 847/06 |
| Dalībvalsts | Slovākija |
| Reģions | Západné Slovensko |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Samsung Electronics LCD Slovakia s.r.o. |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; Zákon č. 565/2001 Z.z. o investičných stimuloch v platnom znení; Zákon č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov; Zákon č. 595/2003 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, § 52 ods. 4; Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov v znení platnom k 31. decembru 2003, § 35b;. Výnos Ministerstva hospodárstva č. 1/2005 o poskytovaní dotácií v rámci právomoci Ministerstva hospodárstva; Vyhláška Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 235/2002 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach žiadosti o poskytnutie investičných stimulov; Zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov, § 54. |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Reģionālā attīstība, Nodarbinātība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija, Nodokļu priekšrocības |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms SKK 2 314 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 21,97 % |
| Atbalsta ilgums | — |
| Tautsaimniecības nozares | Elektroiekārtas un optiskās iekārtas |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

2.7.2008.

Valsts atbalsta numurs

N 847/06

Dalībvalsts

Slovākija

Reģions

Západné Slovensko

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Samsung Electronics LCD Slovakia s.r.o.

Juridiskais pamats

Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov; Zákon č. 565/2001 Z.z. o investičných stimuloch v platnom znení; Zákon č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov; Zákon č. 595/2003 Z.z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, § 52 ods. 4; Zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov v znení platnom k 31. decembru 2003, § 35b;. Výnos Ministerstva hospodárstva č. 1/2005 o poskytovaní dotácií v rámci právomoci Ministerstva hospodárstva; Vyhláška Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 235/2002 Z.z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o náležitostiach žiadosti o poskytnutie investičných stimulov; Zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov, § 54.

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Reģionālā attīstība, Nodarbinātība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija, Nodokļu priekšrocības

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms SKK 2 314 miljoni

Atbalsta intensitāte

21,97 %

Atbalsta ilgums

—

Tautsaimniecības nozares

Elektroiekārtas un optiskās iekārtas

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

SLOVENSKO/SLOVAKIA

| Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny |
| --- |
| Špitálska ul. č. 8 |
| 812 67 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny

Špitálska ul. č. 8

812 67 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 17.6.2009. |
| --- | --- |
| Valsts atbalsta numurs | N 584/08 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Régime d'aides aux énergies renouvelables de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie 2009-2013 |
| Juridiskais pamats | Délibération du Conseil d'Administration de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie no 08-5-4 du 9 octobre 2008: «Système d'aides aux énergies renouvelables 2009-2013». Loi du 15 juillet 2008 relative au développement économique régional |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 735 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie |
| 20 avenue du Grésillé |
| BP 90406 |
| 49004 Angers Cedex 01 |
| FRANCE |

Lēmuma pieņemšanas datums

17.6.2009.

Valsts atbalsta numurs

N 584/08

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Régime d'aides aux énergies renouvelables de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie 2009-2013

Juridiskais pamats

Délibération du Conseil d'Administration de l'Agence pour le Développement et la Maîtrise de l'Energie no 08-5-4 du 9 octobre 2008: «Système d'aides aux énergies renouvelables 2009-2013». Loi du 15 juillet 2008 relative au développement économique régional

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 735 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie

20 avenue du Grésillé

BP 90406

49004 Angers Cedex 01

FRANCE

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 19.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 195/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 195/8

---

Komisijas paziņojums, ar ko anulē un aizstāj 2009. gada 31. jūlija Paziņojumu Nr. 178/05 par iestādi, kas pilnvarota izdot autentiskuma apliecības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 620/2009

2009/C 195/03

Ar Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 617/2009, kas publicēta 2009. gada 15. jūlija Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša numurā L 182, ir atvērta tarifa kvota augstas kvalitātes liellopu gaļas importam.

Komisijas 2009. gada 13. jūlija Regulas (EK) Nr. 620/2009 7. pantā ir noteikts, ka saskaņā ar šo kvotu importētos produktus laiž brīvā apgrozījumā ar nosacījumu, ka tiek uzrādīta autentiskuma apliecība.

Atbilstīgi šai regulai izdot autentiskuma apliecības drīkst šāda iestāde:

| Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA) |
| --- |
| Washington D.C., 20250 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA)

Washington D.C., 20250

UNITED STATES OF AMERICA

---

| 19.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 195/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 195/9

---

Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 195/04

1.   IEVADS

| 1) | Eiropadome tās 2009. gada 20. marta un 18. un 19. jūnija sanāksmē apstiprināja savu apņemšanos atjaunot uzticību finanšu nozarei un panākt, lai pareizi darbotos finanšu tirgi; tas ir obligāts priekšnoteikums, lai atveseļotos no pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes. Lai atjaunotu uzticību finanšu sistēmai, saglabātu iekšējo tirgu un nodrošinātu aizdevumus ekonomikai, Kopienas mērogā ir ierosināti vairāki pasākumi, kuros tiek ņemta vērā krīzes sistēmiskā būtība un finanšu nozares savstarpējā savienojamība (1). |
| --- | --- |

1)

Eiropadome tās 2009. gada 20. marta un 18. un 19. jūnija sanāksmē apstiprināja savu apņemšanos atjaunot uzticību finanšu nozarei un panākt, lai pareizi darbotos finanšu tirgi; tas ir obligāts priekšnoteikums, lai atveseļotos no pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes. Lai atjaunotu uzticību finanšu sistēmai, saglabātu iekšējo tirgu un nodrošinātu aizdevumus ekonomikai, Kopienas mērogā ir ierosināti vairāki pasākumi, kuros tiek ņemta vērā krīzes sistēmiskā būtība un finanšu nozares savstarpējā savienojamība (1).

| 2) | Šīs iniciatīvas ir jāpapildina ar rīcību finanšu iestāžu līmenī, nodrošinot, ka šīs iestādes spēj noturēties pašreizējās krīzes apstākļos un atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, nepaļaujoties uz valsts atbalstu; tas savukārt veido stabilāku pamatu to aizdevēja funkciju veikšanai Komisija jau izskata vairākas valsts atbalsta lietas attiecībā uz dalībvalstu veiktajiem pasākumiem saistībā ar likviditātes, maksātspējas vai aizdošanas problēmām. Komisija trīs secīgos paziņojumos ir devusi norādījumus, kā jāizstrādā un jāsniedz valsts atbalsts bankām (2).Šajos paziņojumos tika atzīts, ka krīzes nopietnība attaisno valsts atbalsta piešķiršanu, kurš uzskatāms par atbilstīgu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, un radīja ietvaru, lai dalībvalstis varēti saskaņoti sniegt valsts garantijas un veikt rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākumus. Minēto noteikumu galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai glābšanas pasākumu palīdzību pilnībā varētu sasniegt finansiālas stabilitātes un kredītu plūsmas uzturēšanas mērķus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas bankām, kas atrodas dažādas dalībvalstīs (3), kā arī starp tām bankām, kas saņem valsts atbalstu, un tām, kas to nesaņem, tai pat laikā izvairoties no konkurencei kaitīgām cīņām par subsīdijām, ierobežojot morālo kaitējumu un nodrošinot Eiropas banku konkurētspēju un efektivitāti Kopienas un starptautiskajos tirgos. |
| --- | --- |

2)

Šīs iniciatīvas ir jāpapildina ar rīcību finanšu iestāžu līmenī, nodrošinot, ka šīs iestādes spēj noturēties pašreizējās krīzes apstākļos un atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, nepaļaujoties uz valsts atbalstu; tas savukārt veido stabilāku pamatu to aizdevēja funkciju veikšanai Komisija jau izskata vairākas valsts atbalsta lietas attiecībā uz dalībvalstu veiktajiem pasākumiem saistībā ar likviditātes, maksātspējas vai aizdošanas problēmām. Komisija trīs secīgos paziņojumos ir devusi norādījumus, kā jāizstrādā un jāsniedz valsts atbalsts bankām (2).Šajos paziņojumos tika atzīts, ka krīzes nopietnība attaisno valsts atbalsta piešķiršanu, kurš uzskatāms par atbilstīgu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, un radīja ietvaru, lai dalībvalstis varēti saskaņoti sniegt valsts garantijas un veikt rekapitalizācijas un samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākumus. Minēto noteikumu galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai glābšanas pasākumu palīdzību pilnībā varētu sasniegt finansiālas stabilitātes un kredītu plūsmas uzturēšanas mērķus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgas iespējas bankām, kas atrodas dažādas dalībvalstīs (3), kā arī starp tām bankām, kas saņem valsts atbalstu, un tām, kas to nesaņem, tai pat laikā izvairoties no konkurencei kaitīgām cīņām par subsīdijām, ierobežojot morālo kaitējumu un nodrošinot Eiropas banku konkurētspēju un efektivitāti Kopienas un starptautiskajos tirgos.

| 3) | Valsts atbalsta noteikumi ļauj nodrošināt to dalībvalstu pasākumu saskaņotību, kas nolēmušas rīkoties Tomēr lēmums par to, vai izmantot sabiedrības līdzekļus, lai, piemēram, pasargātu bankas no samazinātas vērtības aktīviem, ir jāpieņem pašām dalībvalstīm. Dažos gadījumos finanšu iestādes var pārvarēt pašreizējo krīzi, neveicot lielus pielāgojumus, vai bez papildu atbalsta. Citos turpretim, iespējams, ka valsts atbalsts ir vajadzīgs garantiju, rekapitalizācijas vai palīdzības pasākumu veidā, glābjot samazinātas vērtības aktīvus. |
| --- | --- |

3)

Valsts atbalsta noteikumi ļauj nodrošināt to dalībvalstu pasākumu saskaņotību, kas nolēmušas rīkoties Tomēr lēmums par to, vai izmantot sabiedrības līdzekļus, lai, piemēram, pasargātu bankas no samazinātas vērtības aktīviem, ir jāpieņem pašām dalībvalstīm. Dažos gadījumos finanšu iestādes var pārvarēt pašreizējo krīzi, neveicot lielus pielāgojumus, vai bez papildu atbalsta. Citos turpretim, iespējams, ka valsts atbalsts ir vajadzīgs garantiju, rekapitalizācijas vai palīdzības pasākumu veidā, glābjot samazinātas vērtības aktīvus.

| 4) | Ja kāda finanšu iestāde ir saņēmusi valsts atbalstu, attiecīgai dalībvalstij ir jāiesniedz dzīvotspējas plāns vai plaši izvērsts pārstrukturēšanas plāns; tas vajadzīgs, lai apstiprinātu konkrētās bankas ilgtermiņa dzīvotspēju neatkarīgi no valsts atbalsta. Ir noteikti attiecīgi kritēriji, lai definētu apstākļus, kādos bankai būtu nepieciešama vērienīgāka pārstrukturēšana un kad ir vajadzīgi pasākumi to konkurences traucējumu novēršanai, kas radušies atbalsta rezultātā (4). Šis paziņojums nemaina minētos kritērijus. Drīzāk gan tas papildina šos kritērijus prognozējamības un saskaņotas pieejas interesēs, izskaidrojot, kā Komisija šajos sistēmiskās krīzes apstākļos vērtēs dalībvalstu sniegtā pārstrukturēšanas atbalsta finanšu iestādēm saderīgumu (5) ar Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

4)

Ja kāda finanšu iestāde ir saņēmusi valsts atbalstu, attiecīgai dalībvalstij ir jāiesniedz dzīvotspējas plāns vai plaši izvērsts pārstrukturēšanas plāns; tas vajadzīgs, lai apstiprinātu konkrētās bankas ilgtermiņa dzīvotspēju neatkarīgi no valsts atbalsta. Ir noteikti attiecīgi kritēriji, lai definētu apstākļus, kādos bankai būtu nepieciešama vērienīgāka pārstrukturēšana un kad ir vajadzīgi pasākumi to konkurences traucējumu novēršanai, kas radušies atbalsta rezultātā (4). Šis paziņojums nemaina minētos kritērijus. Drīzāk gan tas papildina šos kritērijus prognozējamības un saskaņotas pieejas interesēs, izskaidrojot, kā Komisija šajos sistēmiskās krīzes apstākļos vērtēs dalībvalstu sniegtā pārstrukturēšanas atbalsta finanšu iestādēm saderīgumu (5) ar Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| 5) | Banku jomas paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā tiek atgādināts par pamatprincipiem, kas iekļauti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6). Saskaņā ar šiem principiem pirmais un galvenais, kas pārstrukturēšanas atbalstam būtu jānodrošina, ir uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana ilgtermiņā bez valsts atbalsta palīdzības. Turklāt pārstrukturēšanas atbalstā pēc iespējas būtu jāiekļauj nosacījumi par atbilstīgu sloga sadalījumu un attiecīgi pasākumi konkurences traucējumu mazināšanai, jo šie traucējumi ilgākā laika posmā ievērojami vājinātu attiecīgā tirgus struktūru un darbību. |
| --- | --- |

5)

Banku jomas paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā tiek atgādināts par pamatprincipiem, kas iekļauti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6). Saskaņā ar šiem principiem pirmais un galvenais, kas pārstrukturēšanas atbalstam būtu jānodrošina, ir uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana ilgtermiņā bez valsts atbalsta palīdzības. Turklāt pārstrukturēšanas atbalstā pēc iespējas būtu jāiekļauj nosacījumi par atbilstīgu sloga sadalījumu un attiecīgi pasākumi konkurences traucējumu mazināšanai, jo šie traucējumi ilgākā laika posmā ievērojami vājinātu attiecīgā tirgus struktūru un darbību.

| 6) | Piemērojot iepriekš minētos atzinumus, galvenokārt jāņem vērā iekšējā tirgus integritāte un banku attīstība Kopienā. Jāizvairās no tirgus fragmentēšanas un dalīšanas. Tiklīdz šī krīze būs pārvarēta, Eiropas bankām, balstoties uz vienotu Eiropas finanšu tirgu, jāieņem stabila globālā pozīcija. Turklāt Komisija vēlreiz apstiprina, ka pārmaiņas jāparedz un jāspēj ar tām tikt galā sociāli atbildīgā veidā, un uzsver, ka jāpanāk atbilstība valstu tiesību aktiem, īstenojot Kopienas direktīvas par darba ņēmēju informēšanu un apspriešanos ar tiem, kuras piemēro šādos apstākļos (7). |
| --- | --- |

6)

Piemērojot iepriekš minētos atzinumus, galvenokārt jāņem vērā iekšējā tirgus integritāte un banku attīstība Kopienā. Jāizvairās no tirgus fragmentēšanas un dalīšanas. Tiklīdz šī krīze būs pārvarēta, Eiropas bankām, balstoties uz vienotu Eiropas finanšu tirgu, jāieņem stabila globālā pozīcija. Turklāt Komisija vēlreiz apstiprina, ka pārmaiņas jāparedz un jāspēj ar tām tikt galā sociāli atbildīgā veidā, un uzsver, ka jāpanāk atbilstība valstu tiesību aktiem, īstenojot Kopienas direktīvas par darba ņēmēju informēšanu un apspriešanos ar tiem, kuras piemēro šādos apstākļos (7).

| 7) | Šajā paziņojumā ir izskaidrots, kā Komisija pašreizējā krīzes situācijā pārbaudīs bankām paredzēto pārstrukturēšanas atbalstu; tā ņems vērā vajadzību mainīt pagātnes praksi un krīzes globālo mērogu un raksturu, banku nozares sistēmisko lomu ekonomikā kopumā un iespējamās sistēmiskās sekas, ko varētu radīt vajadzība vienlaikus pārstrukturēt vairākas bankas.






  — | Pārstrukturēšanas plānā jāiekļauj visaptveroša bankas problēmu diagnoze. Lai varētu izstrādāt ilgtspējīgu stratēģiju, bankām prasīs veikt savas uzņēmējdarbības stresa testu. Pirmajam solim dzīvotspējas atjaunošanā ir jābalstās uz kopējiem rādītājiem, kas pēc iespējas pamatosies uz Kopienas līmenī noteiktu metodiku. Turklāt vajadzības gadījumā bankām prasīs atklāt samazinātas vērtības aktīvus (8). |
| --- | --- | --- |

7)

Šajā paziņojumā ir izskaidrots, kā Komisija pašreizējā krīzes situācijā pārbaudīs bankām paredzēto pārstrukturēšanas atbalstu; tā ņems vērā vajadzību mainīt pagātnes praksi un krīzes globālo mērogu un raksturu, banku nozares sistēmisko lomu ekonomikā kopumā un iespējamās sistēmiskās sekas, ko varētu radīt vajadzība vienlaikus pārstrukturēt vairākas bankas.

—

Pārstrukturēšanas plānā jāiekļauj visaptveroša bankas problēmu diagnoze. Lai varētu izstrādāt ilgtspējīgu stratēģiju, bankām prasīs veikt savas uzņēmējdarbības stresa testu. Pirmajam solim dzīvotspējas atjaunošanā ir jābalstās uz kopējiem rādītājiem, kas pēc iespējas pamatosies uz Kopienas līmenī noteiktu metodiku. Turklāt vajadzības gadījumā bankām prasīs atklāt samazinātas vērtības aktīvus (8).

| — | Ievērojot to, ka finansiālā stabilitāte un Kopienas sarežģītās ekonomiskās situācijas pārvarēšana ir prioritārs mērķis, īpaša uzmanība jāpievērš pārstrukturēšanas plāna izstrādei, it īpaši, nosakot pietiekami elastīgu un reāli izpildāmu termiņu nepieciešamajiem īstenošanas pasākumiem. Ja tirgus apstākļu dēļ strukturālus pasākumus nevar īstenot nekavējoties, jāparedz starpposma rīcības aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

—

Ievērojot to, ka finansiālā stabilitāte un Kopienas sarežģītās ekonomiskās situācijas pārvarēšana ir prioritārs mērķis, īpaša uzmanība jāpievērš pārstrukturēšanas plāna izstrādei, it īpaši, nosakot pietiekami elastīgu un reāli izpildāmu termiņu nepieciešamajiem īstenošanas pasākumiem. Ja tirgus apstākļu dēļ strukturālus pasākumus nevar īstenot nekavējoties, jāparedz starpposma rīcības aizsardzības pasākumi.

| — | Komisija, ievērojot vispārējo situāciju finanšu nozarē, piemēros pamatprincipu par atbilstīgu sloga sadalījumu starp dalībvalstīm un saņēmējām bankām. Ja glābšanas pasākumu gaitā tirgus apstākļu dēļ vērā ņemams sloga sadalījums tajā brīdī nav iespējams, tas jādara vēlāk, īstenojot pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

—

Komisija, ievērojot vispārējo situāciju finanšu nozarē, piemēros pamatprincipu par atbilstīgu sloga sadalījumu starp dalībvalstīm un saņēmējām bankām. Ja glābšanas pasākumu gaitā tirgus apstākļu dēļ vērā ņemams sloga sadalījums tajā brīdī nav iespējams, tas jādara vēlāk, īstenojot pārstrukturēšanas plānu.

| — | Pasākumi, ko banka, kurai tiek sniegts atbalsts, īsteno konkurences traucējumu ierobežošanai tajā pašā dalībvalstī vai citās dalībvalstīs, ir jāizstrādā tā, lai tiktu ierobežoti jebkuri traucējumi, kas varētu rasties citām bankām, vienlaikus ņemot vērā to, ka esošās krīzes sistēmiskais raksturs prasa ļoti plaša mēroga valsts intervenci attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

—

Pasākumi, ko banka, kurai tiek sniegts atbalsts, īsteno konkurences traucējumu ierobežošanai tajā pašā dalībvalstī vai citās dalībvalstīs, ir jāizstrādā tā, lai tiktu ierobežoti jebkuri traucējumi, kas varētu rasties citām bankām, vienlaikus ņemot vērā to, ka esošās krīzes sistēmiskais raksturs prasa ļoti plaša mēroga valsts intervenci attiecīgajā jomā.

| — | Pārstrukturēšanas periodā ir jāatļauj papildu atbalsta sniegšana, ja tas vajadzīgs finansiālās stabilitātes dēļ. Jebkurš papildu atbalsts ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

—

Pārstrukturēšanas periodā ir jāatļauj papildu atbalsta sniegšana, ja tas vajadzīgs finansiālās stabilitātes dēļ. Jebkurš papildu atbalsts ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu dzīvotspēju.

| 8) | Ja dalībvalsts pienākums ir paziņot pārstrukturēšanās plānu, uz to attiecas 2. iedaļa (9). Principi, kas iekļauti 2. iedaļā, pēc analoģijas attiecas uz tiem gadījumiem, kuros dalībvalstij nav formāla pienākuma paziņot pārstrukturēšanās plānu, bet tai jebkurā gadījumā ir jāpierāda saņēmējas bankas dzīvotspēja (10). Pēdējā gadījumā, izņemot, ja Komisija šaubās, tā parasti neprasīs tik sīku informāciju (11). Atbilstīgi 13. punktam šaubu gadījumā Komisija pierādījumu gūšanai izmantos stresa testu, un tā vērsīsies pie valsts kompetentās iestādes, lai apstiprinātu šā testa rezultātus. 3., 4. un 5. iedaļa attiecas tikai uz gadījumiem, kuros dalībvalstij ir pienākums paziņot pārstrukturēšanās plānu. Uz šā paziņojuma ierobežoto darbības laiku attiecas 6. iedaļa, un tā attiecas gan uz dalībvalstīm, kuru pienākums ir paziņot atbalsta saņēmēja pārstrukturēšanās plānu, gan arī uz dalībvalstīm, kam jāpierāda tikai atbalsta saņēmēja dzīvotspēja. |
| --- | --- |

8)

Ja dalībvalsts pienākums ir paziņot pārstrukturēšanās plānu, uz to attiecas 2. iedaļa (9). Principi, kas iekļauti 2. iedaļā, pēc analoģijas attiecas uz tiem gadījumiem, kuros dalībvalstij nav formāla pienākuma paziņot pārstrukturēšanās plānu, bet tai jebkurā gadījumā ir jāpierāda saņēmējas bankas dzīvotspēja (10). Pēdējā gadījumā, izņemot, ja Komisija šaubās, tā parasti neprasīs tik sīku informāciju (11). Atbilstīgi 13. punktam šaubu gadījumā Komisija pierādījumu gūšanai izmantos stresa testu, un tā vērsīsies pie valsts kompetentās iestādes, lai apstiprinātu šā testa rezultātus. 3., 4. un 5. iedaļa attiecas tikai uz gadījumiem, kuros dalībvalstij ir pienākums paziņot pārstrukturēšanās plānu. Uz šā paziņojuma ierobežoto darbības laiku attiecas 6. iedaļa, un tā attiecas gan uz dalībvalstīm, kuru pienākums ir paziņot atbalsta saņēmēja pārstrukturēšanās plānu, gan arī uz dalībvalstīm, kam jāpierāda tikai atbalsta saņēmēja dzīvotspēja.

2.   ILGTERMIŅA DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANA

| 9) | Ja dalībvalstij, pamatojoties uz iepriekšējiem Komisijas norādījumiem vai lēmumiem, ir pienākums iesniegt pārstrukturēšanās plānu (12), šim plānam ir jābūt visaptverošam, sīki izstrādātam un sistematizētam. Šajā plānā ir uzskatāmi jāparāda, kā banka iespējami īsā laikā bez valsts atbalsta grasās atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju (13). Lai Komisija varētu novērtēt (14), vai pastāv citi, vairāk uz tirgu orientēti un lētāki vai mazāk konkurenci traucējoši risinājumi finansiālās stabilitātes saglabāšanai, paziņojumā par pārstrukturēšanas plānu jāiekļauj salīdzinājums ar iespējamām alternatīvām – sadalīšanu vai pārņemšanu no citas bankas puses. Ja banka nevar atjaunot savu dzīvotspēju, pārstrukturēšanas plānā jānorāda, kā to pareizi likvidēt. |
| --- | --- |

9)

Ja dalībvalstij, pamatojoties uz iepriekšējiem Komisijas norādījumiem vai lēmumiem, ir pienākums iesniegt pārstrukturēšanās plānu (12), šim plānam ir jābūt visaptverošam, sīki izstrādātam un sistematizētam. Šajā plānā ir uzskatāmi jāparāda, kā banka iespējami īsā laikā bez valsts atbalsta grasās atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju (13). Lai Komisija varētu novērtēt (14), vai pastāv citi, vairāk uz tirgu orientēti un lētāki vai mazāk konkurenci traucējoši risinājumi finansiālās stabilitātes saglabāšanai, paziņojumā par pārstrukturēšanas plānu jāiekļauj salīdzinājums ar iespējamām alternatīvām – sadalīšanu vai pārņemšanu no citas bankas puses. Ja banka nevar atjaunot savu dzīvotspēju, pārstrukturēšanas plānā jānorāda, kā to pareizi likvidēt.

| 10) | Pārstrukturēšanas plānā skaidri jānorāda minētās bankas grūtību iemesli tās un trūkumi, kā arī jāizklāsta, kā ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi likvidēs konkrētās bankas problēmas. |
| --- | --- |

10)

Pārstrukturēšanas plānā skaidri jānorāda minētās bankas grūtību iemesli tās un trūkumi, kā arī jāizklāsta, kā ierosinātie pārstrukturēšanas pasākumi likvidēs konkrētās bankas problēmas.

| 11) | Pārstrukturēšanas plānā ir jāiekļauj informācija par saņēmēja uzņēmējdarbības modeli, īpašu uzmanību pievēršot šādiem faktiem: organizatoriskai struktūrai, finansējumam, (pierādot īstermiņa un ilgtermiņa finansējuma struktūras dzīvotspēju (15), korporatīvai pārvaldībai, (pierādot, ka tiek novērsts interešu konflikts un veiktas vajadzīgās izmaiņas vadībā (16), riska pārvaldībai, (tostarp samazinātas vērtības aktīvu atklāšanai un piesardzīgai nodrošinājuma veidošanai paredzamajiem nedrošajiem aktīviem), aktīvu un pasīvu pārvaldībai, naudas plūsmas nodrošināšanai (kam bez valsts atbalsta ir jābūt pietiekamā apmērā), ārpusbilances saistībām (pierādot to noturību un konsolidāciju, ja banka ir pakļauta lielākam riskam (17), ieguldījumiem par saņemtā kredīta līdzekļiem, pašreizējai un gaidāmai kapitāla pietiekamībai atbilstoši spēkā esošajam uzraudzības regulējumam (pamatojoties uz piesardzīgu vērtējumu un atbilstīgu nodrošinājumu), atlīdzības struktūras stimulējošam raksturam (18), parādot, kā tas sekmē saņēmēja ilgtermiņa rentabilitāti. |
| --- | --- |

11)

Pārstrukturēšanas plānā ir jāiekļauj informācija par saņēmēja uzņēmējdarbības modeli, īpašu uzmanību pievēršot šādiem faktiem: organizatoriskai struktūrai, finansējumam, (pierādot īstermiņa un ilgtermiņa finansējuma struktūras dzīvotspēju (15), korporatīvai pārvaldībai, (pierādot, ka tiek novērsts interešu konflikts un veiktas vajadzīgās izmaiņas vadībā (16), riska pārvaldībai, (tostarp samazinātas vērtības aktīvu atklāšanai un piesardzīgai nodrošinājuma veidošanai paredzamajiem nedrošajiem aktīviem), aktīvu un pasīvu pārvaldībai, naudas plūsmas nodrošināšanai (kam bez valsts atbalsta ir jābūt pietiekamā apmērā), ārpusbilances saistībām (pierādot to noturību un konsolidāciju, ja banka ir pakļauta lielākam riskam (17), ieguldījumiem par saņemtā kredīta līdzekļiem, pašreizējai un gaidāmai kapitāla pietiekamībai atbilstoši spēkā esošajam uzraudzības regulējumam (pamatojoties uz piesardzīgu vērtējumu un atbilstīgu nodrošinājumu), atlīdzības struktūras stimulējošam raksturam (18), parādot, kā tas sekmē saņēmēja ilgtermiņa rentabilitāti.

| 12) | Katra darbības joma un peļņas centrs ir jānorāda atsevišķi un jāanalizē to dzīvotspēja. Bankas dzīvotspēja galvenokārt jāatgūst iekšējo pasākumu rezultātā. Ārēji faktori, piemēram, cenu un pieprasījuma svārstības, ko uzņēmums tikpat kā nevar ietekmēt, ir jāņem vērā tikai tādos gadījumos, ja runa ir par vispārēji atzītām tirgus prognozēm. Pārstrukturēšana prasa atteikties no darbības jomām, kas vidējā termiņā turpinātu nest strukturālus zaudējumus. |
| --- | --- |

12)

Katra darbības joma un peļņas centrs ir jānorāda atsevišķi un jāanalizē to dzīvotspēja. Bankas dzīvotspēja galvenokārt jāatgūst iekšējo pasākumu rezultātā. Ārēji faktori, piemēram, cenu un pieprasījuma svārstības, ko uzņēmums tikpat kā nevar ietekmēt, ir jāņem vērā tikai tādos gadījumos, ja runa ir par vispārēji atzītām tirgus prognozēm. Pārstrukturēšana prasa atteikties no darbības jomām, kas vidējā termiņā turpinātu nest strukturālus zaudējumus.

| 13) | Ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka spēj segt visas savas izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas, un, ievējojot bankas riska profilu, gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Pārstrukturētai bankai pašai saviem spēkiem ir jāspēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Plānotās pārstrukturēšanas gaidāmie rezultāti ir jāapliecina gan pamatscenārijā, gan “stresa” scenārijā. Šo iemeslu dēļ pārstrukturēšanas plānā cita starpā ir jāņem vērā gan finanšu tirgu pašreizējā situācija, gan nākotnes prognozes, un jāpauž vērtējums par bāzes un vissliktāko gaidāmo rezultātu. Stresa testā jāaplūko vairāki scenāriji, tostarp stresa situācijas pasaules līmeņa ekonomikas lejupslīdes kontekstā. Pieņēmumi ir jāsalīdzina ar atbilstīgiem nozares kritērijiem, kas attiecīgi jāpielāgo, ievērojot jaunākos pavērsienus saistībā ar pašreizējo krīzi finanšu tirgos. Šajā plānā jāiekļauj pasākumi, kas atbilstu stresa testa rezultātā iegūtajiem nosacījumiem. Minētajam stresa testam pēc iespējas vajadzētu balstīties uz Kopienas līmeņa vienotiem parametriem (piemēram, metodiku, ko izstrādājusi Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja), ko vajadzības gadījumā var pielāgot, lai ņemtu vērā attiecīgās valsts un banku nozarei raksturīgos apstākļus. |
| --- | --- |

13)

Ilgtermiņa dzīvotspēja ir sasniegta, ja banka spēj segt visas savas izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas, un, ievējojot bankas riska profilu, gūt atbilstīgu peļņu no pašu kapitāla. Pārstrukturētai bankai pašai saviem spēkiem ir jāspēj konkurēt kapitāla tirgū atbilstīgi attiecīgajām regulējuma prasībām. Plānotās pārstrukturēšanas gaidāmie rezultāti ir jāapliecina gan pamatscenārijā, gan “stresa” scenārijā. Šo iemeslu dēļ pārstrukturēšanas plānā cita starpā ir jāņem vērā gan finanšu tirgu pašreizējā situācija, gan nākotnes prognozes, un jāpauž vērtējums par bāzes un vissliktāko gaidāmo rezultātu. Stresa testā jāaplūko vairāki scenāriji, tostarp stresa situācijas pasaules līmeņa ekonomikas lejupslīdes kontekstā. Pieņēmumi ir jāsalīdzina ar atbilstīgiem nozares kritērijiem, kas attiecīgi jāpielāgo, ievērojot jaunākos pavērsienus saistībā ar pašreizējo krīzi finanšu tirgos. Šajā plānā jāiekļauj pasākumi, kas atbilstu stresa testa rezultātā iegūtajiem nosacījumiem. Minētajam stresa testam pēc iespējas vajadzētu balstīties uz Kopienas līmeņa vienotiem parametriem (piemēram, metodiku, ko izstrādājusi Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja), ko vajadzības gadījumā var pielāgot, lai ņemtu vērā attiecīgās valsts un banku nozarei raksturīgos apstākļus.

| 14) | Pašreizējās krīzes apstākļos valdības ir rekapitalizējušas bankas ar tādiem noteikumiem, kas galvenokārt ir izvēlēti finansiālas stabilitātes, nevis peļņas dēļ, kā kas būtu pieņemami privātam ieguldītājam. Tālab ilgtermiņa dzīvotspēja prasa, lai jebkurš saņemtais valsts atbalsts vai nu, kā tas tika plānots, piešķirot šo atbalstu, noteiktā laikā tiktu atmaksāts, vai arī par to tiktu atlīdzināts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka jebkāda veida papildu valsts atbalsts tiek izbeigts. Ievērojot Līguma neitralitāti attiecībā uz īpašuma tiesībām, valsts atbalsta noteikumus piemēro neatkarīgi no tā, vai banka ir privāts vai valsts īpašums. |
| --- | --- |

14)

Pašreizējās krīzes apstākļos valdības ir rekapitalizējušas bankas ar tādiem noteikumiem, kas galvenokārt ir izvēlēti finansiālas stabilitātes, nevis peļņas dēļ, kā kas būtu pieņemami privātam ieguldītājam. Tālab ilgtermiņa dzīvotspēja prasa, lai jebkurš saņemtais valsts atbalsts vai nu, kā tas tika plānots, piešķirot šo atbalstu, noteiktā laikā tiktu atmaksāts, vai arī par to tiktu atlīdzināts saskaņā ar tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka jebkāda veida papildu valsts atbalsts tiek izbeigts. Ievērojot Līguma neitralitāti attiecībā uz īpašuma tiesībām, valsts atbalsta noteikumus piemēro neatkarīgi no tā, vai banka ir privāts vai valsts īpašums.

| 15) | Lai gan pārstrukturēšanas periodam, kas paredzēts, lai ātri atjaunotu dzīvotspēju, ir jābūt pēc iespējas īsākam, Komisija, ievērojot pašreizējos krīzes apstākļus, var atļaut veikt dažus strukturālus pasākumus ilgāk nekā parasti, proti, lai izvairītos no tirgus traucējumiem, ko rada piespiedu pārdošana (19). Tomēr, lai pārstrukturēšana būtu efektīva un atjaunotu attiecīgās bankas dzīvotspēju, tā ir jāveic pēc iespējas ātrāk un tā nedrīkst ilgt vairāk nekā piecus gadus (20). |
| --- | --- |

15)

Lai gan pārstrukturēšanas periodam, kas paredzēts, lai ātri atjaunotu dzīvotspēju, ir jābūt pēc iespējas īsākam, Komisija, ievērojot pašreizējos krīzes apstākļus, var atļaut veikt dažus strukturālus pasākumus ilgāk nekā parasti, proti, lai izvairītos no tirgus traucējumiem, ko rada piespiedu pārdošana (19). Tomēr, lai pārstrukturēšana būtu efektīva un atjaunotu attiecīgās bankas dzīvotspēju, tā ir jāveic pēc iespējas ātrāk un tā nedrīkst ilgt vairāk nekā piecus gadus (20).

| 16) | Ja pārstrukturēšanas periodā izrādās, ka dzīvotspējas atjaunošanai vajadzīgs turpmāks atbalsts, kas sākotnēji nebija paredzēts paziņotajā pārstrukturēšanas plānā, jāsniedz individuāls ex ante paziņojums, lai Komisija savā galīgajā lēmumā varētu ņemt vērā jebkuru šādu turpmāko atbalstu. |
| --- | --- |

16)

Ja pārstrukturēšanas periodā izrādās, ka dzīvotspējas atjaunošanai vajadzīgs turpmāks atbalsts, kas sākotnēji nebija paredzēts paziņotajā pārstrukturēšanas plānā, jāsniedz individuāls ex ante paziņojums, lai Komisija savā galīgajā lēmumā varētu ņemt vērā jebkuru šādu turpmāko atbalstu.

Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku

| 17) | Grūtībās nonākušas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgum, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un spēj absorbēt grūtībās nonākušo banku. Tāpat tā var sekmēt finanšu nozares konsolidāciju. Pircējam ir jāpierāda, ka integrētā banka būs dzīvotspējīga. Arī pārdošanas gadījumā ir jāievēro prasības attiecībā uz dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un konkurences traucējumiem. |
| --- | --- |

17)

Grūtībās nonākušas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgum, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un spēj absorbēt grūtībās nonākušo banku. Tāpat tā var sekmēt finanšu nozares konsolidāciju. Pircējam ir jāpierāda, ka integrētā banka būs dzīvotspējīga. Arī pārdošanas gadījumā ir jāievēro prasības attiecībā uz dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un konkurences traucējumiem.

| 18) | Lai potenciālajiem pircējiem nodrošinātu vienādas iespējas, jāorganizē pārredzama, objektīva, beznosacījumu, nediskriminējoša, uz konkurenci balstīta pārdošanas procedūra (21). |
| --- | --- |

18)

Lai potenciālajiem pircējiem nodrošinātu vienādas iespējas, jāorganizē pārredzama, objektīva, beznosacījumu, nediskriminējoša, uz konkurenci balstīta pārdošanas procedūra (21).

| 19) | Turklāt, neskarot uzņēmumu apvienošanos kontroles sistēmu, kas, iespējams, tiks izmantota, un atzīstot, ka atbalstu saņēmušas grūtībās nonākušas bankas pārdošana konkurentam var gan sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, gan arī veicināt finanšu sektora lielāku konsolidāciju, to nedrīkst atļaut, ja šāda pārdošana prima facie izraisa nopietnus efektīvas konkurences traucējums, izņemot, ja atbalsta ietvaros tiek veikti attiecīgi pasākumi konkurences traucējumu novēršanai. |
| --- | --- |

19)

Turklāt, neskarot uzņēmumu apvienošanos kontroles sistēmu, kas, iespējams, tiks izmantota, un atzīstot, ka atbalstu saņēmušas grūtībās nonākušas bankas pārdošana konkurentam var gan sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, gan arī veicināt finanšu sektora lielāku konsolidāciju, to nedrīkst atļaut, ja šāda pārdošana prima facie izraisa nopietnus efektīvas konkurences traucējums, izņemot, ja atbalsta ietvaros tiek veikti attiecīgi pasākumi konkurences traucējumu novēršanai.

| 20) | Bankas pārdošana var būt saistīta arī ar pircēja un/vai pārdotās uzņēmējdarbības valsts atbalstu (22). Ja pārdošanu veic atklāta un beznosacījumu konkursa kārtībā un aktīvi nonāk pie tā, kas sola visvairāk, pārdošanas cenu uzskata par tirgus cenu un pircēja atbalstu var izslēgt (23). Negatīva pārdošanas cena (vai finansiāls atbalsts, lai kompensētu šo negatīvo cenu) izņēmuma kārtā netiks uzskatīta par valsts atbalstu, ja pārdevējam likvidēšanas gadījumā rodas lielākas izmaksas (24). Šādā gadījumā Komisija, aprēķinot likvidēšanas izmaksas, ņems vērā tikai tās saistības, ko uzņemtos tirgus ekonomikas ieguldītājs (25). Tas neattiecas uz saistībām, kas rodas no valsts atbalsta (26). |
| --- | --- |

20)

Bankas pārdošana var būt saistīta arī ar pircēja un/vai pārdotās uzņēmējdarbības valsts atbalstu (22). Ja pārdošanu veic atklāta un beznosacījumu konkursa kārtībā un aktīvi nonāk pie tā, kas sola visvairāk, pārdošanas cenu uzskata par tirgus cenu un pircēja atbalstu var izslēgt (23). Negatīva pārdošanas cena (vai finansiāls atbalsts, lai kompensētu šo negatīvo cenu) izņēmuma kārtā netiks uzskatīta par valsts atbalstu, ja pārdevējam likvidēšanas gadījumā rodas lielākas izmaksas (24). Šādā gadījumā Komisija, aprēķinot likvidēšanas izmaksas, ņems vērā tikai tās saistības, ko uzņemtos tirgus ekonomikas ieguldītājs (25). Tas neattiecas uz saistībām, kas rodas no valsts atbalsta (26).

| 21) | Ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver tiesiski pareizas likvidācijas vai neveiksmi cietušās bankas izsoles iespēja. Valdībām vajag atbalstīt to, ka tirgus dalībnieki, kas nav dzīvotspējīgi, pamet tirgu, un rūpēties, lai šis process notiktu piemērotā laikā un finansiālās stabilitātes interesēs. Banku jomas paziņojumā ir izklāstīta tiesiski pareizas likvidācijas procedūra (27). Stabilai bankai “labu” aktīvu un pasīvu iegūšana no grūtības nonākušas bankas var būt viena no rentablām iespējām, kā palielināt savus noguldījumus un veidot attiecības ar uzticamiem kredītu ņēmējiem. Turklāt, izveidojot autonomu “labu banku” no esošās bankas labiem aktīviem un pasīviem, arī var būt pieņemams veids, kā atjaunot dzīvotspēju, ar nosacījumu, ka šī jaunā banka nevar pārmērīgi traucēt konkurenci. |
| --- | --- |

21)

Ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver tiesiski pareizas likvidācijas vai neveiksmi cietušās bankas izsoles iespēja. Valdībām vajag atbalstīt to, ka tirgus dalībnieki, kas nav dzīvotspējīgi, pamet tirgu, un rūpēties, lai šis process notiktu piemērotā laikā un finansiālās stabilitātes interesēs. Banku jomas paziņojumā ir izklāstīta tiesiski pareizas likvidācijas procedūra (27). Stabilai bankai “labu” aktīvu un pasīvu iegūšana no grūtības nonākušas bankas var būt viena no rentablām iespējām, kā palielināt savus noguldījumus un veidot attiecības ar uzticamiem kredītu ņēmējiem. Turklāt, izveidojot autonomu “labu banku” no esošās bankas labiem aktīviem un pasīviem, arī var būt pieņemams veids, kā atjaunot dzīvotspēju, ar nosacījumu, ka šī jaunā banka nevar pārmērīgi traucēt konkurenci.

3.   ATBALSTA SAŅĒMĒJA PAŠA IEGULDĪJUMS (SLOGA SADALE)

| 22) | Lai ierobežotu konkurences traucējumus un novērstu morālu kaitējumu, atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs paša ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Bankai un tā kapitāla turētājiem jāiegulda pastrukturēšanās pasākumos pēc iespējas vairāk pašu līdzekļu. Tas vajadzīgs, lai nodrošinātu to, ka pārstrukturētās bankas uzņemas adekvātu atbildības daļu par savas pagātnes rīcības sekām, un lai radītu piemērotas iniciatīvas to rīcībai nākotnē. |
| --- | --- |

22)

Lai ierobežotu konkurences traucējumus un novērstu morālu kaitējumu, atbalsts jāierobežo līdz nepieciešamajam minumam un atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs paša ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Bankai un tā kapitāla turētājiem jāiegulda pastrukturēšanās pasākumos pēc iespējas vairāk pašu līdzekļu. Tas vajadzīgs, lai nodrošinātu to, ka pārstrukturētās bankas uzņemas adekvātu atbildības daļu par savas pagātnes rīcības sekām, un lai radītu piemērotas iniciatīvas to rīcībai nākotnē.

Pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošana

| 23) | Pārstrukturēšanas atbalsta izmaksas jāierobežo līdz to izmaksu segšanai, kas vajadzīgas, lai atjaunotu dzīvotspēju. Tas nozīmē, ka uzņēmumam nedrīkst piešķirt valsts līdzekļus, ko tas varētu izmantot, lai finansētu tirgu kropļojošas, ar pārstrukturēšanas procesu nesaistītas, darbības. Piemēram, valsts atbalstu var izmantot, lai finansētu citu uzņēmumu akciju iegūšanu vai izdarītu jaunus ieguldījumus tikai tādā gadījumā, ja tas ir būtiski, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju (28). |
| --- | --- |

23)

Pārstrukturēšanas atbalsta izmaksas jāierobežo līdz to izmaksu segšanai, kas vajadzīgas, lai atjaunotu dzīvotspēju. Tas nozīmē, ka uzņēmumam nedrīkst piešķirt valsts līdzekļus, ko tas varētu izmantot, lai finansētu tirgu kropļojošas, ar pārstrukturēšanas procesu nesaistītas, darbības. Piemēram, valsts atbalstu var izmantot, lai finansētu citu uzņēmumu akciju iegūšanu vai izdarītu jaunus ieguldījumus tikai tādā gadījumā, ja tas ir būtiski, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju (28).

Atbalsta summas ierobežošana, nozīmīgs pašu ieguldījums

| 24) | Lai ierobežotu atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, bankām pārstrukturēšanā vispirms jāizmanto pašu resursi. Tā, piemēram, var būt aktīvu pārdošana. Valsts atbalsta noteikumos ir jāiekļauj atbilstīgi sloga sadalījuma noteikumi (29). Tas nozīmē, ka ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas nesedz vienīgi valsts, bet arī tie, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus un maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts intervenci (30). Tomēr Komisija uzskata, ka pašreizējās sistēmiskās krīzes kontekstā nav piemērots noteikt robežvērtības saistībā ar sloga sadalījumu ex ante, jo tas var traucēt mērķim – atvieglot piekļuvi privātam kapitālam un atgriezties normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

24)

Lai ierobežotu atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, bankām pārstrukturēšanā vispirms jāizmanto pašu resursi. Tā, piemēram, var būt aktīvu pārdošana. Valsts atbalsta noteikumos ir jāiekļauj atbilstīgi sloga sadalījuma noteikumi (29). Tas nozīmē, ka ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas nesedz vienīgi valsts, bet arī tie, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus un maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts intervenci (30). Tomēr Komisija uzskata, ka pašreizējās sistēmiskās krīzes kontekstā nav piemērots noteikt robežvērtības saistībā ar sloga sadalījumu ex ante, jo tas var traucēt mērķim – atvieglot piekļuvi privātam kapitālam un atgriezties normālos tirgus apstākļos.

| 25) | Jebkura atkāpe no atbilstīga sloga sadalījuma ex ante, ko glābšanas posmā izņēmuma kārtā atļāva finansiālās stabilitātes dēļ, vēlākā laika posmā ir jākompensē ar turpmākiem ieguldījumiem pārstrukturēšanas pasākumos, piemēram, ar apvērses klauzulu un/vai visaptverošāku pārstrukturēšanu, tostarp papildu pasākumiem konkurences traucējumu ierobežošanā (31). |
| --- | --- |

25)

Jebkura atkāpe no atbilstīga sloga sadalījuma ex ante, ko glābšanas posmā izņēmuma kārtā atļāva finansiālās stabilitātes dēļ, vēlākā laika posmā ir jākompensē ar turpmākiem ieguldījumiem pārstrukturēšanas pasākumos, piemēram, ar apvērses klauzulu un/vai visaptverošāku pārstrukturēšanu, tostarp papildu pasākumiem konkurences traucējumu ierobežošanā (31).

| 26) | Bankām jāspēj no darbības rezultātā iegūtās peļņas samaksāt par kapitālu, tostarp ar dividendēm un kuponiem par nesamaksātiem subordinētiem aizdevumiem. Tomēr pašu līdzekļu kompensācijai (kapitāla un subordinēto aizdevumu) bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, ja to darbība nedod pietiekami lielus ienākumus. Tālab pārstrukturēšanas kontekstā saņēmējas bankas apdomīga zaudējumu segšana (piemēram, atbrīvojot rezerves vai samazinot pašu kapitālu), lai garantētu dividenžu un kuponu maksājumus par nesamaksātiem subordinētiem aizdevumiem, principā nav savienojama ar sloga sadales mērķi (32). To vajadzētu līdzsvarot, nodrošinot bankas refinansēšanas iespējas un iziešanas stimulus (33). Lai sekmētu saņēmējas bankas refinansēšanu, Komisija var pozitīvi vērtēt kuponu maksājumus par jauniem kapitāla hibrīda instrumentiem, kam ir priekšroka salīdzinājumā ar esošo subordinēto aizdevumu. Jebkurā gadījumā pārstrukturēšanas periodā bankām parasti nevajadzētu atļaut pirkt pašām savas akcijas. |
| --- | --- |

26)

Bankām jāspēj no darbības rezultātā iegūtās peļņas samaksāt par kapitālu, tostarp ar dividendēm un kuponiem par nesamaksātiem subordinētiem aizdevumiem. Tomēr pašu līdzekļu kompensācijai (kapitāla un subordinēto aizdevumu) bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, ja to darbība nedod pietiekami lielus ienākumus. Tālab pārstrukturēšanas kontekstā saņēmējas bankas apdomīga zaudējumu segšana (piemēram, atbrīvojot rezerves vai samazinot pašu kapitālu), lai garantētu dividenžu un kuponu maksājumus par nesamaksātiem subordinētiem aizdevumiem, principā nav savienojama ar sloga sadales mērķi (32). To vajadzētu līdzsvarot, nodrošinot bankas refinansēšanas iespējas un iziešanas stimulus (33). Lai sekmētu saņēmējas bankas refinansēšanu, Komisija var pozitīvi vērtēt kuponu maksājumus par jauniem kapitāla hibrīda instrumentiem, kam ir priekšroka salīdzinājumā ar esošo subordinēto aizdevumu. Jebkurā gadījumā pārstrukturēšanas periodā bankām parasti nevajadzētu atļaut pirkt pašām savas akcijas.

| 27) | Jāapsver iespēja pārstrukturēšanas periodā sniegt papildu atbalstu, ja tas ir attaisnojams ar finansiālo stabilitāti. Jebkurš papildu atbalsts ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

27)

Jāapsver iespēja pārstrukturēšanas periodā sniegt papildu atbalstu, ja tas ir attaisnojams ar finansiālo stabilitāti. Jebkurš papildu atbalsts ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu dzīvotspēju.

4.   KONKURENCES TRAUCĒJUMU IEROBEŽOŠANA UN KONKURĒTSPĒJĪGAS BANKU NOZARES NODROŠĪNĀŠANA

Konkurences traucējumu veidi

| 28) | Lai gan sistēmiskās krīzes laikā valsts atbalstam ir liela pozitīva ietekme un tas var veicināt finansiālo stabilitāti, tomēr tas var arī dažādi traucēt konkurenci. Ja bankas savstarpēji konkurē ar saviem produktiem un pakalpojumiem, tad tās bakas, kas uzņemas pārmērīgi lielu risku un/vai balstās uz uzņēmējdarbības modeļiem, kas nav ilgspējīgi, galu galā zaudē tirgus daļas un, iespējams, aiziet no šā tirgus, kamēr efektīvāki konkurenti paplašina savu darbību vai ienāk attiecīgajos tirgos. Valsts atbalsta rezultātā tiek paildzināti konkurences traucējumi, kas radušies uzņēmējdarbības modeļu, kas nav ilgspējīgi, vai pārmērīgi liela riska rezultātā, jo saņēmēju tirgus vara tiek uzturēta mākslīgi. Šis apstāklis var radīt saņēmējiem morālu kaitējumu, vienlaikus mazinot banku, kas nav saņēmējas, vēlmi konkurēt, ieguldīt un ieviest jauninājumus. Visbeidzot, valsts atbalsts, uzliekot citām dalībvalstīm nevienlīdzīgu strukturālo pielāgojumu slogu un ar tiem saistītās sociālās un ekonomiskās problēmas, var graut vienoto tirgu, un vienlaikus radīt šķēršļus ienākšanai tirgū, kā arī mazināt pārrobežu darbības stimulus. |
| --- | --- |

28)

Lai gan sistēmiskās krīzes laikā valsts atbalstam ir liela pozitīva ietekme un tas var veicināt finansiālo stabilitāti, tomēr tas var arī dažādi traucēt konkurenci. Ja bankas savstarpēji konkurē ar saviem produktiem un pakalpojumiem, tad tās bakas, kas uzņemas pārmērīgi lielu risku un/vai balstās uz uzņēmējdarbības modeļiem, kas nav ilgspējīgi, galu galā zaudē tirgus daļas un, iespējams, aiziet no šā tirgus, kamēr efektīvāki konkurenti paplašina savu darbību vai ienāk attiecīgajos tirgos. Valsts atbalsta rezultātā tiek paildzināti konkurences traucējumi, kas radušies uzņēmējdarbības modeļu, kas nav ilgspējīgi, vai pārmērīgi liela riska rezultātā, jo saņēmēju tirgus vara tiek uzturēta mākslīgi. Šis apstāklis var radīt saņēmējiem morālu kaitējumu, vienlaikus mazinot banku, kas nav saņēmējas, vēlmi konkurēt, ieguldīt un ieviest jauninājumus. Visbeidzot, valsts atbalsts, uzliekot citām dalībvalstīm nevienlīdzīgu strukturālo pielāgojumu slogu un ar tiem saistītās sociālās un ekonomiskās problēmas, var graut vienoto tirgu, un vienlaikus radīt šķēršļus ienākšanai tirgū, kā arī mazināt pārrobežu darbības stimulus.

| 29) | Sistēmiskās krīzes laikā finanšu nozarei paredzētā valsts atbalsta galvenais mērķis ir finansiālā stabilitāte, bet īstermiņa sistēmiskās stabilitātes saglabāšana nedrīkst nodarīt ilglaicīgu kaitējumu tirgus viengabalainībai un negatīvi ietekmēt konkurentu vienlīdzīgās iespējas un konkurējošus tirgus. Šajā sakarā turpmāk minēto iemeslu dēļ liela nozīme cita starpā ir valsta atbalsta radīto konkurences traucējumu ierobežošanas pasākumiem. Pirmkārt, krīze ir ietekmējusi Kopienas bankas dažādā pakāpē, un valsts atbalsts grūtībās nonākušu banku glābšanai un pārstrukturēšanai var pasliktināt to banku stāvokli, kas ir saglabājušas stabilitāti; tas savukārt var negatīvi ietekmēt finansiālo stabilitāti. Kas attiecas uz valsts intervences nodrošināšanai pieejamiem resursiem, finanšu, ekonomikas un budžeta krīzes apstākļos atšķirības starp dalībvalstīm kļūst aizvien lielākas, kas savukārt negatīvi ietekmē konkurentu vienlīdzīgās iespējas vienotajā tirgū. Otrkārt, pašreizējās krīzes apstākļos dalībvalstu intervence jau pēc savas būtības galveno uzmanību pievērš attiecīgās valsts tirgum; tas savukārt veicina savrupēšanos valsts robežās un vienotā tirgus fragmentāciju. Novērtējot atbalsta saņēmēju līdzdalību tirgū, jāseko, lai tiktu nodrošināta efektīva konkurence, ierobežota tirgus vara, nebūtu šķēršļu ienākšanai tirgū, netiktu kavēta pārrobežu darbība un līdz ar to netiktu skartas Eiropas uzņēmējdarbības un patērētāju intereses. Treškārt, vēl lielāku morālo kaitējumu var izraisīt finansiālās stabilitātes nodrošināšanai nepieciešamais valsts intervences apmērs un iespējamā atkāpšanās no parasti pieņemtā sloga dalījuma, tālab jāpanāk, lai nerastos nevēlami stimuli un bankas atturētos no pārmērīga riska, kā arī tiktu radīti priekšnoteikumi, kas ļautu bez valsts atbalsta palīdzības ātri atgriezties normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

29)

Sistēmiskās krīzes laikā finanšu nozarei paredzētā valsts atbalsta galvenais mērķis ir finansiālā stabilitāte, bet īstermiņa sistēmiskās stabilitātes saglabāšana nedrīkst nodarīt ilglaicīgu kaitējumu tirgus viengabalainībai un negatīvi ietekmēt konkurentu vienlīdzīgās iespējas un konkurējošus tirgus. Šajā sakarā turpmāk minēto iemeslu dēļ liela nozīme cita starpā ir valsta atbalsta radīto konkurences traucējumu ierobežošanas pasākumiem. Pirmkārt, krīze ir ietekmējusi Kopienas bankas dažādā pakāpē, un valsts atbalsts grūtībās nonākušu banku glābšanai un pārstrukturēšanai var pasliktināt to banku stāvokli, kas ir saglabājušas stabilitāti; tas savukārt var negatīvi ietekmēt finansiālo stabilitāti. Kas attiecas uz valsts intervences nodrošināšanai pieejamiem resursiem, finanšu, ekonomikas un budžeta krīzes apstākļos atšķirības starp dalībvalstīm kļūst aizvien lielākas, kas savukārt negatīvi ietekmē konkurentu vienlīdzīgās iespējas vienotajā tirgū. Otrkārt, pašreizējās krīzes apstākļos dalībvalstu intervence jau pēc savas būtības galveno uzmanību pievērš attiecīgās valsts tirgum; tas savukārt veicina savrupēšanos valsts robežās un vienotā tirgus fragmentāciju. Novērtējot atbalsta saņēmēju līdzdalību tirgū, jāseko, lai tiktu nodrošināta efektīva konkurence, ierobežota tirgus vara, nebūtu šķēršļu ienākšanai tirgū, netiktu kavēta pārrobežu darbība un līdz ar to netiktu skartas Eiropas uzņēmējdarbības un patērētāju intereses. Treškārt, vēl lielāku morālo kaitējumu var izraisīt finansiālās stabilitātes nodrošināšanai nepieciešamais valsts intervences apmērs un iespējamā atkāpšanās no parasti pieņemtā sloga dalījuma, tālab jāpanāk, lai nerastos nevēlami stimuli un bankas atturētos no pārmērīga riska, kā arī tiktu radīti priekšnoteikumi, kas ļautu bez valsts atbalsta palīdzības ātri atgriezties normālos tirgus apstākļos.

Efektīvu un proporcionālu pasākumu piemērošana konkurences traucējumu ierobežošanai

| 30) | Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai vienmēr ir jāparedz īpaši tiem traucējumiem, kas konstatēti tirgos, kuros darbojas pārstrukturēšanas rezultātā dzīvotspēju atguvusī saņēmēja banka, vienlaikus ievērojot kopēju politiku un principus. Lai novērtētu šādu pasākumu nepieciešamību, Komisija vispirmām kārtām ņems vērā attiecīgās bankas darbības apjomu, mērogu un mērķi, ko atbilstīgi 2. iedaļai saskaņā ar pamatotu pārstrukturēšanas plānu attiecīgā banka grasās īstenot. Atkarībā no konkurences traucējumu rakstura pret šiem traucējumiem var vērsties ar pasākumiem, kas paredzēti saistībām un/vai aktīviem (34). Šādu pasākumu raksturs un veids ir atkarīgs no diviem kritērijiem. Pirmkārt, no atbalsta lieluma, nosacījumiem un apstākļiem, kādos tas ir piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu raksturīgajām īpašībām, kuros darbosies saņēmēja banka. |
| --- | --- |

30)

Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai vienmēr ir jāparedz īpaši tiem traucējumiem, kas konstatēti tirgos, kuros darbojas pārstrukturēšanas rezultātā dzīvotspēju atguvusī saņēmēja banka, vienlaikus ievērojot kopēju politiku un principus. Lai novērtētu šādu pasākumu nepieciešamību, Komisija vispirmām kārtām ņems vērā attiecīgās bankas darbības apjomu, mērogu un mērķi, ko atbilstīgi 2. iedaļai saskaņā ar pamatotu pārstrukturēšanas plānu attiecīgā banka grasās īstenot. Atkarībā no konkurences traucējumu rakstura pret šiem traucējumiem var vērsties ar pasākumiem, kas paredzēti saistībām un/vai aktīviem (34). Šādu pasākumu raksturs un veids ir atkarīgs no diviem kritērijiem. Pirmkārt, no atbalsta lieluma, nosacījumiem un apstākļiem, kādos tas ir piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu raksturīgajām īpašībām, kuros darbosies saņēmēja banka.

| 31) | Attiecībā uz pirmo kritēriju pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai ievērojami atšķirsies atkarībā no atbalsta apjoma, sloga sadalījuma attiecības un cenu līmeņa. Šā iemesla dēļ valsts atbalsta apjomu vērtēs divējādi – gan absolūtā izteiksmē (saņemtais kapitāls, atbalsta daļa garantijās un aktīvu glābšanas pasākumi), gan arī saistībā ar bankas riska svērtajiem aktīviem. Komisija ņems vērā saņēmējam piešķirto kopējo atbalstu, tostarp arī jebkāda veida glābšanas atbalstu. Tādā pat veidā Komisija ņems vērā saņēmēja paša ieguldījuma apjomu un sloga sadalījumu pārstrukturēšanas periodā. Pamatā, jo lielāks sloga sadalījums un paša ieguldījums, jo mazākas negatīvās sekas, ko rada morālais kaitējums. Tādējādi samazinās vajadzība veikt turpmākus pasākumus (35). |
| --- | --- |

31)

Attiecībā uz pirmo kritēriju pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai ievērojami atšķirsies atkarībā no atbalsta apjoma, sloga sadalījuma attiecības un cenu līmeņa. Šā iemesla dēļ valsts atbalsta apjomu vērtēs divējādi – gan absolūtā izteiksmē (saņemtais kapitāls, atbalsta daļa garantijās un aktīvu glābšanas pasākumi), gan arī saistībā ar bankas riska svērtajiem aktīviem. Komisija ņems vērā saņēmējam piešķirto kopējo atbalstu, tostarp arī jebkāda veida glābšanas atbalstu. Tādā pat veidā Komisija ņems vērā saņēmēja paša ieguldījuma apjomu un sloga sadalījumu pārstrukturēšanas periodā. Pamatā, jo lielāks sloga sadalījums un paša ieguldījums, jo mazākas negatīvās sekas, ko rada morālais kaitējums. Tādējādi samazinās vajadzība veikt turpmākus pasākumus (35).

| 32) | Attiecībā uz otro kritēriju Komisija pārbaudīs varbūtējo atbalsta ietekmi tirgos, kuros saņēmēja banka darbojas pēc pārstrukturēšanas rezultātā atgūtās dzīvotspējas. Pirmām kārtām tiks vērtēts, cik liela ir attiecīgā banka un kāda ir tās relatīvā nozīme pēc dzīvotspējas atgūšanas attiecīgajā tirgū vai tirgos. Ja pēc pārstrukturēšanās minētās bankas tirgus daļa nav liela, iespēja, ka būs vajadzīgi papildu ierobežojumi atsavināšanas vai ar rīcību saistītu ierobežojumu veidā, ir neliela. Lai nodrošinātu efektīvas konkurences saglabāšanu, pasākumus izstrādās atbilstīgi konkrētā tirgus īpatnībām (36). Dažos gadījumos atsavināšana var radīt pretēju efektu, un tā ne vienmēr ir vajadzīga vēlamā rezultāta sasniegšanai; tādā gadījumā labāks risinājums varētu būt likumsakarīgas izaugsmes ierobežošana. Citos gadījumos, īpaši ja tas attiecas uz vietējiem tirgiem ar augstiem iekļūšanas šķēršļiem, atsavināšana var būt nepieciešama, lai dotu konkurentiem iespēju ienākt šajā tirgū vai paplašināt tajā savu darbību. Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai nedrīkst negatīvi ietekmēt bankas izredzes atgūt dzīvotspēju. |
| --- | --- |

32)

Attiecībā uz otro kritēriju Komisija pārbaudīs varbūtējo atbalsta ietekmi tirgos, kuros saņēmēja banka darbojas pēc pārstrukturēšanas rezultātā atgūtās dzīvotspējas. Pirmām kārtām tiks vērtēts, cik liela ir attiecīgā banka un kāda ir tās relatīvā nozīme pēc dzīvotspējas atgūšanas attiecīgajā tirgū vai tirgos. Ja pēc pārstrukturēšanās minētās bankas tirgus daļa nav liela, iespēja, ka būs vajadzīgi papildu ierobežojumi atsavināšanas vai ar rīcību saistītu ierobežojumu veidā, ir neliela. Lai nodrošinātu efektīvas konkurences saglabāšanu, pasākumus izstrādās atbilstīgi konkrētā tirgus īpatnībām (36). Dažos gadījumos atsavināšana var radīt pretēju efektu, un tā ne vienmēr ir vajadzīga vēlamā rezultāta sasniegšanai; tādā gadījumā labāks risinājums varētu būt likumsakarīgas izaugsmes ierobežošana. Citos gadījumos, īpaši ja tas attiecas uz vietējiem tirgiem ar augstiem iekļūšanas šķēršļiem, atsavināšana var būt nepieciešama, lai dotu konkurentiem iespēju ienākt šajā tirgū vai paplašināt tajā savu darbību. Pasākumi konkurences traucējumu ierobežošanai nedrīkst negatīvi ietekmēt bankas izredzes atgūt dzīvotspēju.

| 33) | Visbeidzot Komisija sekos, lai pārstrukturēšanas pasākumi nevājinātu iekšējo tirgu, un pozitīvi vērtēs tos pasākumus, kas sekmēs valstu tirgu atvērtību un stiprinās ticību tiem. Lai gan atbalstu piešķir nolūkā uzturēt finansiālo stabilitāti un kā aizdevumu piešķīrējas dalībvalsts reālajai ekonomikai, tomēr, ja šādu atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka saņēmēja banka ievēro noteiktus kreditēšanas mērķus citās dalībvalstīs, kas nav atbalsta piešķīrēja dalībvalsts, to var uzskatīt par nozīmīgu pozitīvu atbalsta papildu ietekmi Tas īpaši attiecas uz tādām situācijām kad salīdzinājumā ar ticamu hipotētisku scenāriju, tiek izvirzīti reāli kreditēšanas mērķi un šo mērķu sasniegšana tiek attiecīgi uzraudzīta (piemēram, sadarbojoties izcelsmes valsts un uzņēmējvalsts uzraudzības iestādēm); ja uzņēmējvalsts banku sistēmā dominē bankas, kuru galvenie biroji atrodas ārzemēs un ja šādas aizdošanas saistības tiek koordinētas Kopienas mērogā (piemēram, sarunu ietvaros par likviditātes problēmu novēršanu). |
| --- | --- |

33)

Visbeidzot Komisija sekos, lai pārstrukturēšanas pasākumi nevājinātu iekšējo tirgu, un pozitīvi vērtēs tos pasākumus, kas sekmēs valstu tirgu atvērtību un stiprinās ticību tiem. Lai gan atbalstu piešķir nolūkā uzturēt finansiālo stabilitāti un kā aizdevumu piešķīrējas dalībvalsts reālajai ekonomikai, tomēr, ja šādu atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka saņēmēja banka ievēro noteiktus kreditēšanas mērķus citās dalībvalstīs, kas nav atbalsta piešķīrēja dalībvalsts, to var uzskatīt par nozīmīgu pozitīvu atbalsta papildu ietekmi Tas īpaši attiecas uz tādām situācijām kad salīdzinājumā ar ticamu hipotētisku scenāriju, tiek izvirzīti reāli kreditēšanas mērķi un šo mērķu sasniegšana tiek attiecīgi uzraudzīta (piemēram, sadarbojoties izcelsmes valsts un uzņēmējvalsts uzraudzības iestādēm); ja uzņēmējvalsts banku sistēmā dominē bankas, kuru galvenie biroji atrodas ārzemēs un ja šādas aizdošanas saistības tiek koordinētas Kopienas mērogā (piemēram, sarunu ietvaros par likviditātes problēmu novēršanu).

Atbilstīgas cenas noteikšana valsts atbalstam

| 34) | Atbilstīgas atlīdzības noteikšana par valsts intervenci parasti ir viens no labākajiem līdzekļiem, kā ierobežot konkurences traucējumus, jo tādējādi samazinās atbalsta apjoms. Ja finansiālas stabilitātes dēļ sākuma cena ir noteikta stipri zem tirgus cenas, jānodrošina, ka tiek attiecīgi pārskatīti pārstrukturēšanas plāna noteikumi par finansiālo atbalstu (37), lai ierobežotu subsīdijas kropļojošo ietekmi. |
| --- | --- |

34)

Atbilstīgas atlīdzības noteikšana par valsts intervenci parasti ir viens no labākajiem līdzekļiem, kā ierobežot konkurences traucējumus, jo tādējādi samazinās atbalsta apjoms. Ja finansiālas stabilitātes dēļ sākuma cena ir noteikta stipri zem tirgus cenas, jānodrošina, ka tiek attiecīgi pārskatīti pārstrukturēšanas plāna noteikumi par finansiālo atbalstu (37), lai ierobežotu subsīdijas kropļojošo ietekmi.

Strukturāli pasākumi – atsavināšana un uzņēmējdarbības ierobežošana

| 35) | Bankām, kas saņem valsts atbalstu, zināmos apstākļos un pamatojoties uz vērtējumu, kas balstās uz šajā iedaļā izklāstītajiem kritērijiem, var prasīt atbrīvoties no meitasuzņēmumiem vai filiālēm, klientu portfeļiem vai uzņēmējdarbības struktūrām vai veikt citus līdzīgus pasākumus (38), tostarp atbalsta saņēmēja valsts mazumtirdzniecības tirgū. Lai šādi pasākumi sekmētu konkurenci un dotu labumu iekšējam tirgum, tiem jāveicina konkurentu ienākšana tirgū un pārrobežu darbība (39). Atbilstīgi prasībai par dzīvotspējas atjaunošanu Komisija pozitīvi vērtēs tādus strukturālus pasākumus, kas tiks veikti, nediskriminējot dažādu dalībvalstu uzņēmumus, tādējādi sekmējot finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saglabāšanu. |
| --- | --- |

35)

Bankām, kas saņem valsts atbalstu, zināmos apstākļos un pamatojoties uz vērtējumu, kas balstās uz šajā iedaļā izklāstītajiem kritērijiem, var prasīt atbrīvoties no meitasuzņēmumiem vai filiālēm, klientu portfeļiem vai uzņēmējdarbības struktūrām vai veikt citus līdzīgus pasākumus (38), tostarp atbalsta saņēmēja valsts mazumtirdzniecības tirgū. Lai šādi pasākumi sekmētu konkurenci un dotu labumu iekšējam tirgum, tiem jāveicina konkurentu ienākšana tirgū un pārrobežu darbība (39). Atbilstīgi prasībai par dzīvotspējas atjaunošanu Komisija pozitīvi vērtēs tādus strukturālus pasākumus, kas tiks veikti, nediskriminējot dažādu dalībvalstu uzņēmumus, tādējādi sekmējot finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saglabāšanu.

| 36) | Dažkārt ir nepieciešams ierobežot banku ekspansiju dažās uzņēmējdarbības jomās vai ģeogrāfiskajos reģionos, piemēram, izmantojot tirgus orientētus pasākumus, proti, tādus kā īpašas kapitāla prasības, ja tirgū konkurence tiek vājināta tiešu ekspansijas ierobežojumu dēļ vai lai samazinātu morālo kaitējumu. Tai pat laikā Komisija pievērsīs īpašu uzmanību, lai izvairītos no savrupēšanās valstu robežās un no vienotā tirgus fragmentācijas. |
| --- | --- |

36)

Dažkārt ir nepieciešams ierobežot banku ekspansiju dažās uzņēmējdarbības jomās vai ģeogrāfiskajos reģionos, piemēram, izmantojot tirgus orientētus pasākumus, proti, tādus kā īpašas kapitāla prasības, ja tirgū konkurence tiek vājināta tiešu ekspansijas ierobežojumu dēļ vai lai samazinātu morālo kaitējumu. Tai pat laikā Komisija pievērsīs īpašu uzmanību, lai izvairītos no savrupēšanās valstu robežās un no vienotā tirgus fragmentācijas.

| 37) | Ja ir objektīvi grūti atrast pircēju meitasuzņēmumam, citām darbības jomām vai aktīviem, Komisija pagarinās termiņu attiecīgo pasākumu īstenošanai, ja ir noteikts saistošs termiņš uzņēmējdarbības jomu (tostarp darbības veidu) samazināšanai. Tomēr termiņš minēto pasākumu īstenošanai nedrīkst pārsniegt piecus gadus. |
| --- | --- |

37)

Ja ir objektīvi grūti atrast pircēju meitasuzņēmumam, citām darbības jomām vai aktīviem, Komisija pagarinās termiņu attiecīgo pasākumu īstenošanai, ja ir noteikts saistošs termiņš uzņēmējdarbības jomu (tostarp darbības veidu) samazināšanai. Tomēr termiņš minēto pasākumu īstenošanai nedrīkst pārsniegt piecus gadus.

| 38) | Novērtējot katrā konkrētā gadījumā nepieciešamos strukturālos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu konkurences traucējumus, Komisija ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā uz pasākumiem, kas vienlaicīgi tiek veikti vienos un tajos pašos tirgos vai tirgus segmentos. |
| --- | --- |

38)

Novērtējot katrā konkrētā gadījumā nepieciešamos strukturālos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu konkurences traucējumus, Komisija ievēro vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā uz pasākumiem, kas vienlaicīgi tiek veikti vienos un tajos pašos tirgos vai tirgus segmentos.

Izvairīšanās no valsts atbalsta izmantošanas pret konkurenci vērstas rīcības finansēšanai

| 39) | Valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu tiem konkurentiem, kas nesaņem līdzvērtīgu valsts atbalstu (40). |
| --- | --- |

39)

Valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu tiem konkurentiem, kas nesaņem līdzvērtīgu valsts atbalstu (40).

| 40) | Saskaņā ar 41. punktu bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, lai iegūtu konkurējošos uzņēmumus (41). Šis nosacījums jāpiemēro vismaz trīs gadus un to var turpināt līdz pārstrukturēšanās perioda beigām atkarībā no konkrētā atbalsta apmēra, lieluma un ilguma. |
| --- | --- |

40)

Saskaņā ar 41. punktu bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, lai iegūtu konkurējošos uzņēmumus (41). Šis nosacījums jāpiemēro vismaz trīs gadus un to var turpināt līdz pārstrukturēšanās perioda beigām atkarībā no konkrētā atbalsta apmēra, lieluma un ilguma.

| 41) | Ārkārtas apstākļos un ja par to ir paziņots, Komisija var atļaut iepriekš minētās uzņēmumu iegūšanas, ja šī iegūšana pieder pie konsolidācijas procesa un tā mērķis ir atjaunot finansiālo stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci. Iegūšanas procesā ir jāievēro vienādu iespēju princips attiecībā uz visiem potenciālajiem ieguvējiem un rezultātam ir jānodrošina efektīva konkurence attiecīgajos tirgos. |
| --- | --- |

41)

Ārkārtas apstākļos un ja par to ir paziņots, Komisija var atļaut iepriekš minētās uzņēmumu iegūšanas, ja šī iegūšana pieder pie konsolidācijas procesa un tā mērķis ir atjaunot finansiālo stabilitāti vai nodrošināt efektīvu konkurenci. Iegūšanas procesā ir jāievēro vienādu iespēju princips attiecībā uz visiem potenciālajiem ieguvējiem un rezultātam ir jānodrošina efektīva konkurence attiecīgajos tirgos.

| 42) | Ja nevar izmantot atsavināšanu un/vai iegūšanas aizliegšana nav piemērota, Komisija var piekrist, ka dalībvalsts izmanto apvērses mehānismu, piemēram, nodevu, ko uzliek atbalsta saņēmējam. Tas ļautu no bankas atgūt daļu atbalsta pēc tam, kad tā būs atguvusi dzīvotspēju. |
| --- | --- |

42)

Ja nevar izmantot atsavināšanu un/vai iegūšanas aizliegšana nav piemērota, Komisija var piekrist, ka dalībvalsts izmanto apvērses mehānismu, piemēram, nodevu, ko uzliek atbalsta saņēmējam. Tas ļautu no bankas atgūt daļu atbalsta pēc tam, kad tā būs atguvusi dzīvotspēju.

| 43) | Ja bankām, kas saņem valsts atbalstu, tiek prasīts izpildīt konkrētas prasības saistībā ar aizdevumu reālajai ekonomikai, tad attiecīgai bankai kredīts ir jāsniedz, balstoties uz komercnoteikumiem (42). |
| --- | --- |

43)

Ja bankām, kas saņem valsts atbalstu, tiek prasīts izpildīt konkrētas prasības saistībā ar aizdevumu reālajai ekonomikai, tad attiecīgai bankai kredīts ir jāsniedz, balstoties uz komercnoteikumiem (42).

| 44) | Valsts atbalstu nevar izmantot, lai piedāvātu noteikumus (piemēram, procentu likmes vai nodrošinājums), atbilstīgi kuriem konkurenti, kuri nesaņem valsts atbalstu, nespēj konkurēt. Tomēr, ja nav iespējams ierobežot saņēmēja cenu veidošanas politiku, jo tas, piemēram, varētu mazināt efektīvu konkurenci, dalībvalstīm efektīvas konkurences nodrošināšanai ir jāierosina citi, vairāk piemēroti pasākumi, piemēram, tādi, kas sekmē ienākšanu tirgū. Tādā pat veidā bankas, laižot tirgū savus finansiālos piedāvājumus, nevar atsaukties uz valsts atbalstu kā konkurences priekšrocību (43). Šie nosacījumi ir jāsaglabā vismaz trīs gadus, un to piemērošanu var turpināt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām atkarībā no konkrētā atbalsta apmēra, lieluma un ilguma. Tādējādi rodas nepārprotams stimuls pēc iespējas ātrāk atmaksāt valstij līdzekļus. |
| --- | --- |

44)

Valsts atbalstu nevar izmantot, lai piedāvātu noteikumus (piemēram, procentu likmes vai nodrošinājums), atbilstīgi kuriem konkurenti, kuri nesaņem valsts atbalstu, nespēj konkurēt. Tomēr, ja nav iespējams ierobežot saņēmēja cenu veidošanas politiku, jo tas, piemēram, varētu mazināt efektīvu konkurenci, dalībvalstīm efektīvas konkurences nodrošināšanai ir jāierosina citi, vairāk piemēroti pasākumi, piemēram, tādi, kas sekmē ienākšanu tirgū. Tādā pat veidā bankas, laižot tirgū savus finansiālos piedāvājumus, nevar atsaukties uz valsts atbalstu kā konkurences priekšrocību (43). Šie nosacījumi ir jāsaglabā vismaz trīs gadus, un to piemērošanu var turpināt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām atkarībā no konkrētā atbalsta apmēra, lieluma un ilguma. Tādējādi rodas nepārprotams stimuls pēc iespējas ātrāk atmaksāt valstij līdzekļus.

| 45) | Komisija turklāt pārbaudīs, kādā pakāpē tirgus ir atvērts, kā arī konkrētās nozares spēju risināt jautājumus saistībā ar banku maksātnespēju. Komisija savā vispārējā vērtējumā var apsvērt iespējamās saistības no saņēmēja puses vai dalībvalsts saistības attiecībā uz pasākumu pieņemšanu (44), kas veicinātu stabilākus un konkurētspējīgākus tirgus, piemēram, veicinot ienākšanu tirgū un iziešanu no tā. Šādi pasākumi atbilstošos apstākļos varētu papildināt tos strukturālos vai ar rīcību saistītos pasākumus, ko parasti prasa veikt saņēmējam. Komisija var pozitīvi vērtēt dalībvalsts apņemšanos ieviest mehānismus, lai risinātu banku problēmas to agrīnajā stadijā, kā līdzekli, kas veicina stabilākus un konkurētspējīgākus tirgus. |
| --- | --- |

45)

Komisija turklāt pārbaudīs, kādā pakāpē tirgus ir atvērts, kā arī konkrētās nozares spēju risināt jautājumus saistībā ar banku maksātnespēju. Komisija savā vispārējā vērtējumā var apsvērt iespējamās saistības no saņēmēja puses vai dalībvalsts saistības attiecībā uz pasākumu pieņemšanu (44), kas veicinātu stabilākus un konkurētspējīgākus tirgus, piemēram, veicinot ienākšanu tirgū un iziešanu no tā. Šādi pasākumi atbilstošos apstākļos varētu papildināt tos strukturālos vai ar rīcību saistītos pasākumus, ko parasti prasa veikt saņēmējam. Komisija var pozitīvi vērtēt dalībvalsts apņemšanos ieviest mehānismus, lai risinātu banku problēmas to agrīnajā stadijā, kā līdzekli, kas veicina stabilākus un konkurētspējīgākus tirgus.

5.   UZRAUDZĪBAS UN PROCEDURĀLIE JAUTĀJUMI

| 46) | Lai pārbaudītu, vai pārstrukturēšanas plāns tiek pienācīgi īstenots, Komisija pieprasīs regulārus, sīki izstrādātus ziņojumus. Pirmais šāds ziņojums parasti ir jāiesniedz Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas. |
| --- | --- |

46)

Lai pārbaudītu, vai pārstrukturēšanas plāns tiek pienācīgi īstenots, Komisija pieprasīs regulārus, sīki izstrādātus ziņojumus. Pirmais šāds ziņojums parasti ir jāiesniedz Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas.

| 47) | Pēc pārstrukturēšanas plāna paziņošanas Komisijai ir jānovērtē, vai šis plāns var pienācīgi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju un ierobežot konkurences traucējumus. Ja Komisijai ir nopietnas šaubas par to, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst attiecīgajām prasībām, tai jāsāk formāla izmeklēšanas procedūra, dodot trešām personām iespēju izteikt savus apsvērumus par minēto pasākumu; tādējādi tiek nodrošināta pārskatāma un saskaņota pieeja un ievēroti konfidencialitātes noteikumi, kas piemērojami valsts atbalsta procedūrai (45). |
| --- | --- |

47)

Pēc pārstrukturēšanas plāna paziņošanas Komisijai ir jānovērtē, vai šis plāns var pienācīgi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju un ierobežot konkurences traucējumus. Ja Komisijai ir nopietnas šaubas par to, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst attiecīgajām prasībām, tai jāsāk formāla izmeklēšanas procedūra, dodot trešām personām iespēju izteikt savus apsvērumus par minēto pasākumu; tādējādi tiek nodrošināta pārskatāma un saskaņota pieeja un ievēroti konfidencialitātes noteikumi, kas piemērojami valsts atbalsta procedūrai (45).

| 48) | Turklāt Komisijai nav jāsāk formāla procedūra, ja pārstrukturēšanas plāns ir pilnīgs un ierosinātie pasākumi kliedē Komisijas šaubas par to saderību 4. panta 4. punkta izpratnē Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (46). Tas īpaši varētu būt gadījums, kad dalībvalsts ir Komisijai paziņojusi par atbalstu kopā ar pārstrukturēšanas plānu, kurā ir ievēroti visi šajā paziņojumā noteiktie nosacījumi, lai gūtu juridisko noteiktību par vajadzīgajiem turpmākajiem pasākumiem. Šādos gadījumos Komisija var pieņemt galīgo lēmumu, nosakot, ka gan glābšanas atbalsts, gan pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

48)

Turklāt Komisijai nav jāsāk formāla procedūra, ja pārstrukturēšanas plāns ir pilnīgs un ierosinātie pasākumi kliedē Komisijas šaubas par to saderību 4. panta 4. punkta izpratnē Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (46). Tas īpaši varētu būt gadījums, kad dalībvalsts ir Komisijai paziņojusi par atbalstu kopā ar pārstrukturēšanas plānu, kurā ir ievēroti visi šajā paziņojumā noteiktie nosacījumi, lai gūtu juridisko noteiktību par vajadzīgajiem turpmākajiem pasākumiem. Šādos gadījumos Komisija var pieņemt galīgo lēmumu, nosakot, ka gan glābšanas atbalsts, gan pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

6.   PAZIŅOJUMA IEROBEŽOTAIS DARBĪBAS LAIKS

| 49) | Šīs paziņojums ir pamatots ar pašreizējo ārkārtas krīzi finanšu nozarē, un to piemēro tikai uz ierobežotu laiku. Komisija piemēros šo paziņojumu, vērtējot pārstrukturēšanas atbalstu, kas Komisijai paziņots 2010. gada 31. decembrī vai pirms tam. Nepaziņota atbalsta gadījumā piemēros Komisijas paziņojumu par tādu noteikumu noteikšanu, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta vērtēšanai (47). Komisija piemēros šo paziņojumu vērtējot nepaziņotu atbalstu, kas piešķirts 2010. gada 31. decembrī vai pirms tam. |
| --- | --- |

49)

Šīs paziņojums ir pamatots ar pašreizējo ārkārtas krīzi finanšu nozarē, un to piemēro tikai uz ierobežotu laiku. Komisija piemēros šo paziņojumu, vērtējot pārstrukturēšanas atbalstu, kas Komisijai paziņots 2010. gada 31. decembrī vai pirms tam. Nepaziņota atbalsta gadījumā piemēros Komisijas paziņojumu par tādu noteikumu noteikšanu, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta vērtēšanai (47). Komisija piemēros šo paziņojumu vērtējot nepaziņotu atbalstu, kas piešķirts 2010. gada 31. decembrī vai pirms tam.

| 50) | Ņemot vērā to, ka šis paziņojums balstās uz Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, Komisija var pārskatīt tā saturu un darbības laiku, ievērojot tā atbilstību tirgus apstākļiem, gūtai pieredzei, lietu izskatīšanai un primārajai interesei finansiālās stabilitātes saglabāšanā. |
| --- | --- |

50)

Ņemot vērā to, ka šis paziņojums balstās uz Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, Komisija var pārskatīt tā saturu un darbības laiku, ievērojot tā atbilstību tirgus apstākļiem, gūtai pieredzei, lietu izskatīšanai un primārajai interesei finansiālās stabilitātes saglabāšanā.

---

(1)  Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumā Eiropadomes sanāksmei “Impulsi Eiropas atveseļošanai”, COM(2009) 114 galīgā redakcija, Komisija nāca klājā ar reformu programmu, kuras mērķis ir vērsties pret vispārīgākiem trūkumiem tiesiskajā regulējumā, ko piemēro finanšu iestādēm, kas darbojas Kopienā.

(2)  Skatīt Komisijas paziņojumu – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (“Banku jomas paziņojums”), (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.), Komisijas paziņojumu – Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (“Rekapitalizācijas paziņojums”), (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.) un Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (“Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”), (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.). Pārskatam par Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi skatīt aktualizēto 2009. gada pavasara valsts atbalsta rezultātu apkopojuma speciālizdevumu par valsts atbalstu pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes apstākļos, COM(2009) 164, 2009. gada 8. aprīļa galīgā redakcija.

(3)  Šo paziņojumu piemēro vienīgi finanšu iestādēm, kā minēts Banku jomas paziņojumā. Šajā paziņojumā dotās norādes ērtības labad atsaucas uz bankām. Tomēr attiecīgos gadījumos to piemēro mutatis mutandis citām finanšu iestādēm.

(4)  Minētie kritēriji un konkrētie apstākļi, kādos jāiesniedz pārstrukturēšanas plāns, ir izklāstīti Banku jomas paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā. Īpaši, bet ne tikai, šie kritēriji attiecas uz situāciju, kurā grūtībās nonākušu banku ir rekapitalizējusi valsts, vai banka, kas iegūst no aktīvu glābšanas pasākumiem, jau ir saņēmusi valsts atbalstu, kas kalpo, lai segtu vai novērstu zaudējumus (izņemot līdzdalību garantiju shēmā), vai arī tā kopējā summa pārsniedz 2 % no kopējiem bankas riska svērtajiem aktīviem. Šādā gadījumā ir pienācīgi jāņem vērā katra saņēmēja īpašā situācija. Pārstrukturēšanas pakāpe būs atkarīga no katras atsevišķas bankas problēmu nopietnības. Turpretim saskaņā ar šiem paziņojumiem (īpaši 40. punktu Rekapitalizācijas paziņojumā un V. pielikumu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā), ja ierobežots atbalsts ir piešķirts bankām, kas būtībā ir drošas bankas, dalībvalstīm tiek prasīts iesniegt Komisijai ziņojumu par valsts līdzekļu izmantošanu, iekļaujot visu informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu attiecīgās bankas dzīvotspēju, to, kā izmantots saņemtais kapitāls un kā paredzēts rast izeju atkarībai no valsts atbalsta. Dzīvotspējas izvērtējumā jāatspoguļo šo banku riska profils un kapitāla pietiekamības nākotnes perspektīva un jānovērtē to uzņēmējdarbības plāni.

(5)  Proti, tas ir atbalsts, ko Komisija uz laiku atļāva kā glābšanas atbalstu saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.), vai atbalsts, ko uz laiku atļāva saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, vai jebkurš jauns atbalsts, ko var paziņot kā vajadzīgu, lai veiktu pārstrukturēšanu. Tālab, lai patreizējās sistēmiskās krīzes apstākļos novērtētu pārstrukturēšanas atbalstu bankām, šo paziņojumu piemēros pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai vietā.

(6)  Līdz šim Komisija ir pieņēmusi vairākus lēmumus par pārstrukturēšanas atbalstu (atbilstīgs saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu) grūtībās nonākušām bankām, pamatojoties uz visaptverošu pārstrukturēšanas procesu, kas deva saņēmējiem iespēju atgūt to ilgtermiņa dzīvotspēju, atbalstam nevajadzīgi nekaitējot konkurentiem. Pie tipiskām pārstrukturēšanas stratēģijām piederēja uzņēmējdarbības modeļu pārorientēšana, uzņēmējdarbības struktūru, meitasuzņēmumu vai filiāļu slēgšana vai atsavināšana, izmaiņas aktīvu un pasīvu pārvaldībā, pārdošana kā darbību turpinošu uzņēmumu vai sadalīšana un dažu uzņēmējdarbības daļu pārdošana dzīvotspējīgiem konkurentiem. Skatīt, piemēram, Komisijas 1998. gada 20 maija Lēmumu 98/490/EK par Francijas piešķirto atbalstu Crédit Lyonnais group, (OV L 221, 8.8.1998., 28. lpp.), Komisijas 2004. gada 18. februāra Lēmumu 2005/345/EK par Vācijas piešķirto atbalstu Bankgesellschaft Berlin AG pārstrukturēšanai, (OV L 116, 4.5.2005., 1. lpp.), Komisijas 2008. gada 4. jūnija Lēmumu 2009/341/EK par Vācijas valsts atbalstu C 9/2008 (ex NN 8/2008, CP 244/2007) Sachsen LB (OV L 104, 24.4.2009., 34. lpp.) un 2006. gada rudens valsts atbalsta rezultātu apkopojumu, COM(2006) 761, 28. lpp., galīgā redakcija, (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/2006_autumn_en.pdf), par īpašu pētījumu par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu.

(7)  Skatīt arī 2005. gada 31. marta Paziņojumu par pārstrukturēšanu un nodarbinātību (COM(2005) 120 galīgā redakcija, 2005. gada 31. marts) un labu praksi saistībā ar pārstrukturēšanos, par ko Eiropas sociālie partneri vienojās 2003. gada novembrī.

(8)  Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu.

(9)  Saskaņā ar Banku jomas paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Skatīt šā paziņojuma 4. punktu.

(10)  Saskaņā ar Banku jomas paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ja ierobežots atbalsts ir piešķirts bankām, kas būtībā ir drošas bankas, dalībvalstīm tiek prasīts iesniegt Komisijai dzīvotspējas izvērtējumu.

(11)  Īpaši saskaņā ar 40. punktu Rekapitalizācijas paziņojumā un 5. pielikumu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā.

(12)  Kā tas paskaidrots šā paziņojuma 8. punktā, ja 2. iedaļa attiecas uz pārstrukturēšanas plānu, šajā iedaļā iekļautie principi pēc analoģijas attiecas arī uz dzīvotspējas izvērtējumiem.

(13)  Pielikumā iekļauts orientējošs pārstrukturēšanas plāna paraugs.

(14)  Vajadzības gadījumā, lai pārbaudītu paziņotos pārstrukturēšanas plānus un novērtētu dzīvotspēju, sloga sadali un iespēju mazināt konkurences traucējumus, Komisija vērsīsies pie ārēja konsultanta. Turklāt tā var pieprasīt uzraudzības iestādēm apstiprināt faktus.

(15)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2008. gada 2. aprīļa lēmumu lietā NN 1/2008 Northern Rock (OV C 135, 3.6.2008., 21. lpp.) un Lēmumu 2009/341/EK lietā C 9/2008 SachsenLB.

(16)  Skatīt Lēmumu 2009/341/EK lietā C 9/2008 SachsenLB.

(17)  Izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus. Skatīt Komisijas 2008. gada 21. oktobra lēmumu lietā C 10/2008 IKB, vēl nav publicēts.

(18)  Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 30. aprīļa ieteikumu 2009/384/EK par atlīdzības politiku finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 120, 15.5.2009., 22. lpp).

(19)  Ar šo jāsaprot aktīvu pārdošana lielā daudzumā par pašreizējām, zemajām tirgus cenām, kas vēl vairāk var pazemināt cenas.

(20)  Komisija līdz šim ir piekritusi pārstrukturēšanas plāniem, kas paredzēti no diviem līdz trim gadiem.

(21)  Skatīt arī 20. punktu.

(22)  Skatīt, piemēram, Lēmumu 2009/341/EK lietā C9/2008 Sachsen LB.

(23)  Ja konkurss netiek rīkots, tas automātiski nenozīmē, ka pircējs ir saņēmis valsts atbalstu.

(24)  Parasti tādejādi tiks piešķirts atbalsts pārdotai saimnieciskai darbībai.

(25)  Apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Hytasa [1994] ECR I-4103, 22. punkts.

(26)  Skatīt lietas C-334/99 Gröditzer Stahlwerke [2003] ECR I-1139 134. un turpmākos punktus, kā arī Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Lēmumu 2008/719/EK par valsts atbalstu C 56/06 (ex NN 77/06), Bank Burgenland (OV L 239, 6.9.2008., 32. lpp.).

(27)  Skatīt banku jomas paziņojuma 43.–50. punktu. Lai būtu iespējams veikt šādu tiesiski pareizu iziešanu no tirgus, likvidācijas atbalstu var uzskatīt par saderīgu, ja, piemēram, finansiālās stabilitātes dēļ tas ir vajadzīgs sasaistes bankas vai tās struktūras īslaicīgai rekapitalizācijai, vai lai apmierinātu konkrētu kreditoru grupu prasības. Kā piemērus par šādam atbalstam un nosacījumiem, kuros tas atzīts par saderīgu, skatīt Komisijas 2008. gada 1. oktobra lēmumu lietā NN 41/2008 UK Rescue aid to Bradford & Bingley (OV C 290, 13.11.2008., 2. lpp.) un Komisijas 2008. gada 5. novembra lēmumu lietā NN39/2008 DK Aid for liquidation of Roskilde Bank (OV C 12, 17.1.2009., 3. lpp.).

(28)  Skatīt lietu T-17/03 Schmitz–Gotha [2006] ECR II- 1139.

(29)  Šis jautājums jau ir apskatīts iepriekšējos Komisijas paziņojumos, īpaši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, skatīt 21. un turpmākos punktus.

(30)  Banku jomas paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā ir iekļautas sīkas norādes par atlīdzības noteikšanu valsts garantijām, pārstrukturēšanas un aktīvu glābšanas pasākumiem. Ciktāl šāda cena tiek maksāta, banku akcionāri uzskata, ka, no finansiālā viedokļa raugoties, to pozīcija ir vājinājusies.

(31)  Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums, 24. un 25. punkts. Skatīt šā paziņojuma 4. iedaļu.

(32)  Skatīt Komisijas 2008. gada 18. decembra lēmumu lietā N 615/2008 Bayern LB (OV C 80, 3.4.2009., 4. lpp.). Tomēr tas nekavē banku veikt kuponu maksājumus, ja tai ir sasitošs juridisks pienākums to darīt.

(33)  Skatīt 31. punktu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā un 33., 34. un 35. punktu Rekapitalizācijas paziņojumā, kurā pausta dalīta attieksme pret dividenžu ierobežojumiem, norādot, ka lai gan īslaicīgi dividenžu un kuponu aizliegumi var saglabāt kapitālu bankā un palielināt kapitāla rezervi, tādējādi uzlabojot bankas maksātspēju, vienlaikus šie ierobežojumi var apgrūtināt bankas pieeju privātiem finansēšanas avotiem vai vismaz paaugstināt jauna finansējuma izmaksas.

(34)  Skatīt 21. punktu.

(35)  Ja Komisija izņēmuma kārtā ir apstiprinājusi atbalstu, kurā ir atkāpes no Banku jomas paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem principiem, šā atbalsta radītajiem papildu traucējumiem konkurencei ir jārada papildu strukturāli vai rīcības aizsardzības pasākumi; skatīt Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 58. punktu.

(36)  Īpaši tiks ņemts vērā koncentrācijas līmenis, jaudas ierobežojumi, rentabilitātes līmenis, šķēršļi ieiešanai tirgū un iziešanai no tā.

(37)  Piemēram, veicināt valsts atbalsta pirmstermiņa atmaksu.

(38)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2008. gada 21. oktobra lēmumu lietā C 10/2008 IKB, kas vēl nav publicēts, un Komisijas 2009. gada 7. maija lēmumu lietā N 244/2009 Capital injection into Commerzbank (OV C 147, 27.6.2009., 4. lpp.).

(39)  Jāievēro, ka bilances samazināšana, norakstot aktīvus, ko daļēji kompensē ar valsts atbalstu, nemazina bankas faktisko klātbūtni tirgū, un tālab to nevar ņemt vērā, vērtējot vajadzību veikt strukturālus pasākumus.

(40)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumu lietā NN 49/2008, NN 50/2008 un NN 45/2008 Guarantees to Dexia (nav vēl publicēts), 73. punkts, Komisijas 2008. gada 19. novembra lēmumu lietā N 574/2008 Guarantees to Fortis Bank (OV C 38, 17.2.2009., 2. lpp.), 58. punkts un Komisijas 2008. gada 3. decembra lēmumu lietā NN 42/2008, NN 46/2008 un NN 53/A/2008 Restructuring aid to Fortis Bank and Fortis Bank Luxemburg (OV C 80, 3.4.2009., 7. lpp.), 94. punkts. Konkrētos apstākļos bankai, piemēram, var aizliegt piedāvāt individuālajiem noguldītājiem augstākās tirgū piedāvātās procentu likmes.

(41)  Atgādinām, ka pārstrukturēšanas izmaksas ir jāierobežo līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atjaunotu dzīvotspēju. Sk. 23. punktu.

(42)  Kredīts, kas ir izsniegts saskaņā ar noteikumiem, kas nav komercnoteikumi, var būt valsts atbalsts, un Komisija to var apstiprināt, ja par to ir paziņots un tas ir saderīgs ar kopējo tirgu, piemēram, saskaņā ar Komisijas paziņojumu – Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (OV C 83, 7.4.2009., 1. lpp.).

(43)  Komisijas 2008. gada 12. novembra lēmums lietā N 528/2008 ING (OV C 328, 23.12.2008., 10. lpp.), 35. punkts.

(44)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2004. gada 7. jūlija Lēmumu 2005/418/EK par atbalstu, ko Francija piešķīrusi par labu Alstom (OV L 150, 10.6.2005., 24. lpp.), 204. punkts.

(45)  Komisijas 2003. gada 1. decembra paziņojums C(2003) 4582 par dienesta noslēpumu valsts atbalsta lēmumos (OV C 297, 9.12.2003., 6. lpp.).

(46)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

(47)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

---

PIELIKUMS

Pārstrukturēšanas plāna paraugs

Orientējošs pārstrukturēšanas plāna satura rādītājs
   (1)

1.   Informācija par finanšu iestādi (tās struktūras apraksts utt.)

(NB! Var sniegt arī iepriekš paziņotu informāciju, bet tai jābūt saistīti iekļautai un vajadzības gadījumā atjauninātai)

2.   Tirgus apraksts un tirgus daļas

| 2.1. | Galveno konkrēto produktu tirgu apraksts (nodalīt vismaz mazumtirdzniecības, vairumtirdzniecības, kapitāla utt. tirgus) |
| --- | --- |

2.1.

Galveno konkrēto produktu tirgu apraksts (nodalīt vismaz mazumtirdzniecības, vairumtirdzniecības, kapitāla utt. tirgus)

| 2.2. | Tirgus daļu aprēķināšana (piem., valsts un Eiropas mēroga atkarībā no konkrēto tirgu ģeogrāfiskā mēroga) |
| --- | --- |

2.2.

Tirgus daļu aprēķināšana (piem., valsts un Eiropas mēroga atkarībā no konkrēto tirgu ģeogrāfiskā mēroga)

3.   Iemeslu analīze, kādēļ iestāde nonāca grūtībās (iekšējie faktori)

4.   Valsts intervences apraksts un valsts atbalsta novērtējums

| 4.1. | Informācija par to, vai minētā finanšu iestāde vai tās meitasuzņēmumi kādreiz jau ir saņēmuši pārstrukturēšanas atbalstu |
| --- | --- |

4.1.

Informācija par to, vai minētā finanšu iestāde vai tās meitasuzņēmumi kādreiz jau ir saņēmuši pārstrukturēšanas atbalstu

| 4.2. | Informācija par valsts atbalsta apjomu un veidu vai par finansiālām priekšrocībām saistībā ar atbalstu. Šajā informācijā jāuzskaita visi valsts atbalsti, kas saskaņā ar shēmu ir saņemti pārstrukturēšanas periodā
  (NB! Kā norādīts plānā, vajadzība pēc atbalsta jāpamato pārstrukturēšanas plānā). |
| --- | --- |

4.2.

Informācija par valsts atbalsta apjomu un veidu vai par finansiālām priekšrocībām saistībā ar atbalstu. Šajā informācijā jāuzskaita visi valsts atbalsti, kas saskaņā ar shēmu ir saņemti pārstrukturēšanas periodā

(NB! Kā norādīts plānā, vajadzība pēc atbalsta jāpamato pārstrukturēšanas plānā).

| 4.3. | Valsts atbalsta novērtējums atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem un atbalsta summas aprēķināšana |
| --- | --- |

4.3.

Valsts atbalsta novērtējums atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem un atbalsta summas aprēķināšana

5.   Dzīvotspējas atjaunošana

5.1.   Informācija par dažādām tirgus attīstības prognozēm

| 5.1.1. | Sākotnējā situācija galvenajos produktu tirgos |
| --- | --- |

5.1.1.

Sākotnējā situācija galvenajos produktu tirgos

| 5.1.2. | Gaidāmā tirgus attīstība galvenajos produktu tirgos |
| --- | --- |

5.1.2.

Gaidāmā tirgus attīstība galvenajos produktu tirgos

5.2.   Scenārija izklāsts bez attiecīgā paskuma

| 5.2.1. | Nepieciešamie pielāgojumi sākotnējā uzņēmējdarbības plānā |
| --- | --- |

5.2.1.

Nepieciešamie pielāgojumi sākotnējā uzņēmējdarbības plānā

| 5.2.2. | Kapitāla attiecība pagātnē, patlaban un nākotnē (1. un 2. līmenis) |
| --- | --- |

5.2.2.

Kapitāla attiecība pagātnē, patlaban un nākotnē (1. un 2. līmenis)

5.3.   Finanšu iestādes plānotās stratēģijas izklāsts, paskaidrojot, kā tā nodrošinās šīs iestādes dzīvotspēju

| 5.3.1. | Sākuma stāvoklis un vispārējā struktūra |
| --- | --- |

5.3.1.

Sākuma stāvoklis un vispārējā struktūra

| 5.3.2. | Atsevišķi plāni pa finanšu iestādes darbības veidiem |
| --- | --- |

5.3.2.

Atsevišķi plāni pa finanšu iestādes darbības veidiem

| 5.3.3. | Piemērošanās regulatīvās vides izmaiņām (riska pārvaldības uzlabošana, kapitāla rezervju palielināšana u.c.) |
| --- | --- |

5.3.3.

Piemērošanās regulatīvās vides izmaiņām (riska pārvaldības uzlabošana, kapitāla rezervju palielināšana u.c.)

| 5.3.4. | Apstiprinājums saistībā ar pilnīgu samazinātas vērtības aktīvu atklāšanu |
| --- | --- |

5.3.4.

Apstiprinājums saistībā ar pilnīgu samazinātas vērtības aktīvu atklāšanu

| 5.3.5. | Ja tas ir nepieciešams, izmaiņas īpašuma struktūrā |
| --- | --- |

5.3.5.

Ja tas ir nepieciešams, izmaiņas īpašuma struktūrā

5.4.   Dažādu pasākumu, kas plānoti, lai atjaunotu dzīvotspēju, apraksts un pārskats; šo pasākumu izmaksas un ietekme uz peļņu un zaudējumiem /bilanci

| 5.4.1. | Pasākumi grupas mērogā |
| --- | --- |

5.4.1.

Pasākumi grupas mērogā

| 5.4.2. | Pasākumi pa darbības veidiem |
| --- | --- |

5.4.2.

Pasākumi pa darbības veidiem

| 5.4.3. | Katra atsevišķa pasākuma ietekme uz peļņu un zaudējumiem /bilanci |
| --- | --- |

5.4.3.

Katra atsevišķa pasākuma ietekme uz peļņu un zaudējumiem /bilanci

5.5.   Dažādu pasākumu, kas paredzēti, lai ierobežotu konkurences traucējumus, ietekmes apraksts (salīdz. ar 7. punktu), ievērojot to izmaksas un ietekmi uz peļņu un zaudējumiem /bilanci

| 5.5.1. | Pasākumi grupas mērogā |
| --- | --- |

5.5.1.

Pasākumi grupas mērogā

| 5.5.2. | Pasākumi pa darbības veidiem |
| --- | --- |

5.5.2.

Pasākumi pa darbības veidiem

| 5.5.3. | Katra atsevišķa pasākuma ietekme uz peļņu un zaudējumiem /bilanci |
| --- | --- |

5.5.3.

Katra atsevišķa pasākuma ietekme uz peļņu un zaudējumiem /bilanci

5.6.   Salīdzinājums ar alternatīvām iespējām un īss salīdzinošs ekonomisko un sociālo seku novērtējums reģionālajā, valsts un Kopienas līmenī (parasti sīkāki paskaidrojumi tiek prasīti, ja banka, nesaņemot atbalstu, neatbilstu piesardzības prasībām)

| 5.6.1. | Alternatīvi varianti: tiesiski pareiza likvidācijas procedūra sadalīšana, vai pārņemšana no citas bankas puses, un šo pasākumu sekas |
| --- | --- |

5.6.1.

Alternatīvi varianti: tiesiski pareiza likvidācijas procedūra sadalīšana, vai pārņemšana no citas bankas puses, un šo pasākumu sekas

| 5.6.2. | Vispārējā ietekme uz ekonomiku |
| --- | --- |

5.6.2.

Vispārējā ietekme uz ekonomiku

5.7.   Termiņi, kuros jāīsteno dažādie pasākumi, un kopējā pārstrukturēšanas plāna galīgais termiņš (lūdzu, norādiet jautājumus, kas ir konfidenciāli)

5.8.   Valsts atbalsta atmaksas plāna apraksts

| 5.8.1. | Pieņēmumi, uz kuriem balstoties, tiek plānota iziešana no tirgus |
| --- | --- |

5.8.1.

Pieņēmumi, uz kuriem balstoties, tiek plānota iziešana no tirgus

| 5.8.2. | Valsts stimulu apraksts iziešanai no tirgus |
| --- | --- |

5.8.2.

Valsts stimulu apraksts iziešanai no tirgus

| 5.8.3. | Iziešanas vai atmaksas plānojums līdz pilnīgai atmaksai/iziešanai |
| --- | --- |

5.8.3.

Iziešanas vai atmaksas plānojums līdz pilnīgai atmaksai/iziešanai

5.9.   Peļņas un zaudējumu aprēķins /bilance par pēdējiem trīs un turpmākajiem pieciem gadiem, tostarp galvenie finanšu rādītāji un jutīguma analīze, pamatojoties uz labāko/sliktāko scenāriju

5.9.1.   Pamatscenārijs

| 5.9.1.1. | Peļņas un zaudējumu pārskats /bilance grupas mērogā |
| --- | --- |

5.9.1.1.

Peļņas un zaudējumu pārskats /bilance grupas mērogā

| 5.9.1.2. | Galvenie finanšu rādītāji grupas mērogā (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u.c.) |
| --- | --- |

5.9.1.2.

Galvenie finanšu rādītāji grupas mērogā (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u.c.)

| 5.9.1.3. | Peļņas un zaudējumu pārskats /bilance pa uzņēmējdarbības struktūrām |
| --- | --- |

5.9.1.3.

Peļņas un zaudējumu pārskats /bilance pa uzņēmējdarbības struktūrām

| 5.9.1.4. | Galvenie finanšu rādītāji pa uzņēmējdarbības struktūrām (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u.c.) |
| --- | --- |

5.9.1.4.

Galvenie finanšu rādītāji pa uzņēmējdarbības struktūrām (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u.c.)

5.9.2.   Labākais scenārijs

| 5.9.2.1. | Pamatpieņēmumi |
| --- | --- |

5.9.2.1.

Pamatpieņēmumi

| 5.9.2.2. | Peļņas un zaudējumu pārskats /bilance grupas mērogā |
| --- | --- |

5.9.2.2.

Peļņas un zaudējumu pārskats /bilance grupas mērogā

| 5.9.2.3. | Galvenie finanšu rādītāji grupas mērogā (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u.c.) |
| --- | --- |

5.9.2.3.

Galvenie finanšu rādītāji grupas mērogā (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u.c.)

5.9.3.   Sliktākais scenārijs – ja ir veikts stresa tests un/vai to apstiprinājušas valsts uzraudzības iestādes, ir jāiesniedz šā testa metodika, parametri un rezultāti (2)

| 5.9.3.1. | Pamatpieņēmumi |
| --- | --- |

5.9.3.1.

Pamatpieņēmumi

| 5.9.3.2. | Peļņas un zaudējumu pārskats /bilance grupas mērogā |
| --- | --- |

5.9.3.2.

Peļņas un zaudējumu pārskats /bilance grupas mērogā

| 5.9.3.3. | Galvenie finanšu rādītāji grupas mērogā (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u.c.) |
| --- | --- |

5.9.3.3.

Galvenie finanšu rādītāji grupas mērogā (riskam pielāgota kapitāla peļņa kā kritērijs, lai aprēķinātu iekšējo riskam pielāgoto rentabilitāti, izmaksu un ienākumu attiecība, pašu kapitāla atdeves koeficients u.c.)

6.   Sloga sadalījums – finanšu iestādes un citu akcionāru pašu ieguldījums pārstrukturēšanā (dalības grāmatvedības un ekonomiskā vērtība)

| 6.1. | Pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošana līdz izmaksām, kas vajadzīgas lai atjaunotu dzīvotspēju |
| --- | --- |

6.1.

Pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošana līdz izmaksām, kas vajadzīgas lai atjaunotu dzīvotspēju

| 6.2. | Atbalsta summas ierobežošana (tostarp informācija par iespējamiem noteikumiem, lai ierobežotu dividendes un procentu maksājumus par subordinēto aizdevumu) |
| --- | --- |

6.2.

Atbalsta summas ierobežošana (tostarp informācija par iespējamiem noteikumiem, lai ierobežotu dividendes un procentu maksājumus par subordinēto aizdevumu)

| 6.3. | Pietiekami liels pašu ieguldījums (tostarp informācija par ieguldījuma apjomu, ko sniedz akcionāri vai subordinētie aizdevēji) |
| --- | --- |

6.3.

Pietiekami liels pašu ieguldījums (tostarp informācija par ieguldījuma apjomu, ko sniedz akcionāri vai subordinētie aizdevēji)

7.   Pasākumi, kas paredzēti, lai ierobežotu konkurences traucējumus

| 7.1. | Pasākumu apmēra pamatojums, ievērojot valsts atbalsta summu un ietekmi |
| --- | --- |

7.1.

Pasākumu apmēra pamatojums, ievērojot valsts atbalsta summu un ietekmi

| 7.2. | Strukturālie pasākumi, tostarp priekšlikums par termiņiem un atskaites punktiem meitasuzņēmumu/filiāļu aktīvu atsavināšanai vai citi pasākumi |
| --- | --- |

7.2.

Strukturālie pasākumi, tostarp priekšlikums par termiņiem un atskaites punktiem meitasuzņēmumu/filiāļu aktīvu atsavināšanai vai citi pasākumi

| 7.3. | Rīcības saistības, tostarp noliegums atsaukties uz valsts atbalstu kā priekšrocību informācijas kampaņās |
| --- | --- |

7.3.

Rīcības saistības, tostarp noliegums atsaukties uz valsts atbalstu kā priekšrocību informācijas kampaņās

8.   Uzraudzība (iespējams, pilnvarotā iecelšana)

---

(1)  Informācija, kas vajadzīga, lai veiktu dzīvotspējas atjaunošanas novērtējumu, var ietvert bankas iekšējos datus un ziņojumus, kā arī ziņojumus, ko sagatavojušas dalībvalstu iestādes, tostarp regulatīvās iestādes, vai kas sagatavoti to vajadzībām.

(2)  Minētajam stresa testam pēc iespējas vajadzētu balstīties uz Kopienas līmeņa kopējiem parametriem (piemēram, metodoloģiju, ko izstrādājusi Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja), ko vajadzības gadījumā var pielāgot, lai ņemtu vērā attiecīgās valsts un banku nozarei raksturīgos apstākļus. Vajadzības gadījumā var apsvērt iespēju izmantot atgriezeniskos stresa testus vai līdzīgus pasākumus.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 19.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 195/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 195/21

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 18. augusts

2009/C 195/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4101 |
| JPY | Japānas jēna | 134,12 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4433 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85660 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2375 |
| CHF | Šveices franks | 1,5207 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,6735 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,568 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 272,66 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7002 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1645 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2188 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1117 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7116 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5606 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,9302 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0985 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0450 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 762,49 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,3450 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,6365 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3093 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 133,00 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9882 |
| PHP | Filipīnu peso | 68,047 |
| RUB | Krievijas rublis | 45,1050 |
| THB | Taizemes bats | 48,021 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6281 |
| MXN | Meksikas peso | 18,2467 |
| INR | Indijas rūpija | 68,8060 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4101

JPY

Japānas jēna

134,12

DKK

Dānijas krona

7,4433

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85660

SEK

Zviedrijas krona

10,2375

CHF

Šveices franks

1,5207

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,6735

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,568

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

272,66

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7002

PLN

Polijas zlots

4,1645

RON

Rumānijas leja

4,2188

TRY

Turcijas lira

2,1117

AUD

Austrālijas dolārs

1,7116

CAD

Kanādas dolārs

1,5606

HKD

Hongkongas dolārs

10,9302

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0985

SGD

Singapūras dolārs

2,0450

KRW

Dienvidkorejas vons

1 762,49

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,3450

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,6365

HRK

Horvātijas kuna

7,3093

IDR

Indonēzijas rūpija

14 133,00

MYR

Malaizijas ringits

4,9882

PHP

Filipīnu peso

68,047

RUB

Krievijas rublis

45,1050

THB

Taizemes bats

48,021

BRL

Brazīlijas reāls

2,6281

MXN

Meksikas peso

18,2467

INR

Indijas rūpija

68,8060

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 19.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 195/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 195/22

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 195/06

| 1. | Komisija 2009. gada 12. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Dong Naturgas A/S, ko kontrolē Dong Energy A/S (“Dong”, Dānija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Kom-Strom AG (“Kom-Strom”, Vācija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 12. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Dong Naturgas A/S, ko kontrolē Dong Energy A/S (“Dong”, Dānija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Kom-Strom AG (“Kom-Strom”, Vācija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Dong: dabasgāzes un naftas izpēte un ražošana, elektroenerģijas ražošana, enerģijas tirdzniecība Dānijā un Ziemeļeiropā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Dong: dabasgāzes un naftas izpēte un ražošana, elektroenerģijas ražošana, enerģijas tirdzniecība Dānijā un Ziemeļeiropā,

| — | uzņēmums Kom-Strom: enerģijas piegāde (vairumtirdzniecība un tirdzniecība) Vācijā. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Kom-Strom: enerģijas piegāde (vairumtirdzniecība un tirdzniecība) Vācijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5604 – Dong/Kom-Strom uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 19.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 195/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 195/23

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 195/07

| 1. | Komisija 2009. gada 11. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Panasonic Corporation (“Panasonic”, Japāna) iegūst minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Sanyo Electric Co., Ltd. (“Sanyo”, Japāna), piedaloties publiskā izsolē. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 11. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Panasonic Corporation (“Panasonic”, Japāna) iegūst minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Sanyo Electric Co., Ltd. (“Sanyo”, Japāna), piedaloties publiskā izsolē.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Panasonic: audiovizuālo un komunikācijas izstrādājumu, mājsaimniecības iekārtu, elektronisko daļu un iekārtu (tostarp bateriju), rūpniecības un citu preču izstrāde, ražošana un pārdošana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Panasonic: audiovizuālo un komunikācijas izstrādājumu, mājsaimniecības iekārtu, elektronisko daļu un iekārtu (tostarp bateriju), rūpniecības un citu preču izstrāde, ražošana un pārdošana,

| — | uzņēmums Sanyo: patēriņa preču, tirdzniecības iekārtu, elektronisko daļu (tostarp bateriju), rūpniecisku loģistikas/apkopes iekārtu izstrāde, ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Sanyo: patēriņa preču, tirdzniecības iekārtu, elektronisko daļu (tostarp bateriju), rūpniecisku loģistikas/apkopes iekārtu izstrāde, ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5421 – Panasonic/Sanyo uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---