# Uradni list C 166/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.166.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 166 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5218. julij 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.166.slv

Uradni list

Evropske unije

C 166

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5218. julij 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2009/C 166/01 | Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Belgije za stabilnost, 2008–2013 | 1 |
| 2009/C 166/02 | Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Avstrije za stabilnost, 2008–2013 | 7 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2009/C 166/01

Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Belgije za stabilnost, 2008–2013

1

2009/C 166/02

Mnenje Sveta z dne 7. julija 2009 o posodobljeni različici programa Avstrije za stabilnost, 2008–2013

7

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 166/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  ) | 12 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 166/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  )

1

12

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 166/04 | Menjalni tečaji eura | 13 |
| 2009/C 166/05 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 30. novembra 2007 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Država poročevalka: Španija | 14 |
| 2009/C 166/06 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 22. februarja 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Država poročevalka: Španija | 15 |
| 2009/C 166/07 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/C-3/37.792 – Microsoft (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21) | 16 |
| 2009/C 166/08 | Odločba Komisije z dne 27. februarja 2008 o določitvi dokončnega zneska periodične denarne kazni, naložene Microsoft Corporation z Odločbo C(2005) 4420 konč. (Zadeva COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 764 konč.) | 20 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 166/09 | Podjetja za prvo predelavo tobaka, ki so jih odobrile države članice | 24 |
| 2009/C 166/10 | Pristojni organi za registracijo pogodb za gojenje tobaka | 29 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 166/04

Menjalni tečaji eura

13

2009/C 166/05

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 30. novembra 2007 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Država poročevalka: Španija

14

2009/C 166/06

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 22. februarja 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Država poročevalka: Španija

15

2009/C 166/07

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/C-3/37.792 – Microsoft (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

16

2009/C 166/08

Odločba Komisije z dne 27. februarja 2008 o določitvi dokončnega zneska periodične denarne kazni, naložene Microsoft Corporation z Odločbo C(2005) 4420 konč. (Zadeva COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 764 konč.)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 764 konč.)

20

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 166/09

Podjetja za prvo predelavo tobaka, ki so jih odobrile države članice

24

2009/C 166/10

Pristojni organi za registracijo pogodb za gojenje tobaka

29

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 166/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 32 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 166/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

32

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2009/C 166/12 | Popravek razpisa za zbiranje predlogov – EAC/26/2009 – Politika in praksa na podlagi podatkov: razpis za zbiranje predlogov za razvoj mrež pobud za posredovanje znanja (UL C 142, 23.6.2009) | 33 |

Popravki

2009/C 166/12

Popravek razpisa za zbiranje predlogov – EAC/26/2009 – Politika in praksa na podlagi podatkov: razpis za zbiranje predlogov za razvoj mrež pobud za posredovanje znanja (UL C 142, 23.6.2009)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/1

---

MNENJE SVETA

z dne 7. julija 2009

o posodobljeni različici programa Belgije za stabilnost, 2008–2013

2009/C 166/01

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 7. julija 2009 preučil posodobljeno različico programa Belgije za stabilnost, ki zajema obdobje od 2008 do 2013. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 7. julija 2009 preučil posodobljeno različico programa Belgije za stabilnost, ki zajema obdobje od 2008 do 2013.

| (2) | Tekoče upočasnjevanje belgijskega gospodarstva se je zaradi svetovne gospodarske in finančne krize v letu 2008 stopnjevalo. Zlasti razpad svetovne trgovine skupaj s čedalje manjšim zaupanjem, učinki premoženja in ostrejši kreditni pogoji so povzročili močno krčenje gospodarstva v zadnjem četrtletju 2008 in prvem četrtletju 2009. Pričakuje se, da se bo v letu 2009 BDP močno skrčil tudi na celoletni ravni. To bo po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 predvidoma povzročilo močno povišanje stopnje brezposelnosti na več kot 10 % v letu 2010. Pri tem upadu so glavni izzivi ponovna vzpostavitev normalnega delovanja finančnega sektorja, povrnitev zaupanja za spodbuditev domačega povpraševanja in izboljšanje konkurenčnosti. Upad bo imel zelo negativen učinek na javne finance, javnofinančni primanjkljaj pa se bo po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 poslabšal z 1,2 % BDP v letu 2008 na več kot 6 % BDP v letu 2010. To se bo zgodilo zaradi običajnega delovanja avtomatičnih stabilizatorjev in zaradi učinka načrtov za oživitev, ki so jih konec leta 2008 sprejele zvezna in regionalne vlade (0,5 % BDP v letu 2009 in 0,4 % BDP v 2010). Ti načrti se dodajo drugim ukrepom v višini 0,4 % BDP, ki so že vključeni v proračun za leto 2009. Glavni ukrepi načrtov za oživitev so zmanjšanje davčne obremenitve dela, zmanjšanje stopnje DDV za stanovanjsko gradnjo, predhodno financiranje javnih naložb in zagotavljanje likvidnostne podpore družbam. Vlada je izvedla omejeno število strukturnih reform, med drugim za izboljšanje delovanja trga dela. |
| --- | --- |

(2)

Tekoče upočasnjevanje belgijskega gospodarstva se je zaradi svetovne gospodarske in finančne krize v letu 2008 stopnjevalo. Zlasti razpad svetovne trgovine skupaj s čedalje manjšim zaupanjem, učinki premoženja in ostrejši kreditni pogoji so povzročili močno krčenje gospodarstva v zadnjem četrtletju 2008 in prvem četrtletju 2009. Pričakuje se, da se bo v letu 2009 BDP močno skrčil tudi na celoletni ravni. To bo po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 predvidoma povzročilo močno povišanje stopnje brezposelnosti na več kot 10 % v letu 2010. Pri tem upadu so glavni izzivi ponovna vzpostavitev normalnega delovanja finančnega sektorja, povrnitev zaupanja za spodbuditev domačega povpraševanja in izboljšanje konkurenčnosti. Upad bo imel zelo negativen učinek na javne finance, javnofinančni primanjkljaj pa se bo po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 poslabšal z 1,2 % BDP v letu 2008 na več kot 6 % BDP v letu 2010. To se bo zgodilo zaradi običajnega delovanja avtomatičnih stabilizatorjev in zaradi učinka načrtov za oživitev, ki so jih konec leta 2008 sprejele zvezna in regionalne vlade (0,5 % BDP v letu 2009 in 0,4 % BDP v 2010). Ti načrti se dodajo drugim ukrepom v višini 0,4 % BDP, ki so že vključeni v proračun za leto 2009. Glavni ukrepi načrtov za oživitev so zmanjšanje davčne obremenitve dela, zmanjšanje stopnje DDV za stanovanjsko gradnjo, predhodno financiranje javnih naložb in zagotavljanje likvidnostne podpore družbam. Vlada je izvedla omejeno število strukturnih reform, med drugim za izboljšanje delovanja trga dela.

| (3) | Makroekonomski scenarij v programu predvideva, da bo realna rast BDP po povečanju za 1,1 % v letu 2008 v letu 2009 padla za 1,9 % preden bo v letu 2010 dosegla stopnjo rasti 0,6 % in povprečno stopnjo 2,25 % v preostalem programskem obdobju. Ta scenarij, ocenjen na podlagi sedaj razpoložljivih podatkov (2), se zdi izrazito ugoden. Predvidena rast za leti 2009 in 2010 se glede na hitro slabšanje mednarodnega okolja, oceno – 3,1 % rasti BDP na letni ravni za prvo četrtletje 2009 in nadaljnjo nizko raven kazalnikov zaupanja zdi optimistična. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij v programu predvideva, da bo realna rast BDP po povečanju za 1,1 % v letu 2008 v letu 2009 padla za 1,9 % preden bo v letu 2010 dosegla stopnjo rasti 0,6 % in povprečno stopnjo 2,25 % v preostalem programskem obdobju. Ta scenarij, ocenjen na podlagi sedaj razpoložljivih podatkov (2), se zdi izrazito ugoden. Predvidena rast za leti 2009 in 2010 se glede na hitro slabšanje mednarodnega okolja, oceno – 3,1 % rasti BDP na letni ravni za prvo četrtletje 2009 in nadaljnjo nizko raven kazalnikov zaupanja zdi optimistična.

| (4) | V napovedih služb Komisije iz pomladi 2009 se pričakuje, da se bo BDP v letu 2009 skrčil za 3,5 % v letu 2010 pa za 0,2 % Tudi predviden srednjeročni razvoj rasti lahko velja za optimističnega v primerjavi z občutno nižjimi številkami potencialne rasti, tako preračunanimi na podlagi programa kot tistimi iz napovedi služb Komisije iz pomladi 2009. Inflacijske napovedi programa v višini 0,7 % za 2009 in 1,8 % za 2010 so videti razmeroma visoke, vendar se lahko štejejo za realne za obdobje po tem. |
| --- | --- |

(4)

V napovedih služb Komisije iz pomladi 2009 se pričakuje, da se bo BDP v letu 2009 skrčil za 3,5 % v letu 2010 pa za 0,2 % Tudi predviden srednjeročni razvoj rasti lahko velja za optimističnega v primerjavi z občutno nižjimi številkami potencialne rasti, tako preračunanimi na podlagi programa kot tistimi iz napovedi služb Komisije iz pomladi 2009. Inflacijske napovedi programa v višini 0,7 % za 2009 in 1,8 % za 2010 so videti razmeroma visoke, vendar se lahko štejejo za realne za obdobje po tem.

| (5) | Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2008 znašal 1,2 % BDP, pri čemer je bil cilj v prejšnji posodobljeni različici programa za stabilnost uravnotežen proračun. Prihodki so bili za 0,4 % BDP nižji, odhodki pa za 0,8 % BDP višji od pričakovanih. Slabši rezultati so posledica nižje nominalne rasti BDP od pričakovane (2,9 % namesto v posodobljenem programu iz aprila 2008 predvidenega 4,6 % in pospešenega plačila javnih računov konec leta kot dela načrtov za oživitev. |
| --- | --- |

(5)

Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2008 znašal 1,2 % BDP, pri čemer je bil cilj v prejšnji posodobljeni različici programa za stabilnost uravnotežen proračun. Prihodki so bili za 0,4 % BDP nižji, odhodki pa za 0,8 % BDP višji od pričakovanih. Slabši rezultati so posledica nižje nominalne rasti BDP od pričakovane (2,9 % namesto v posodobljenem programu iz aprila 2008 predvidenega 4,6 % in pospešenega plačila javnih računov konec leta kot dela načrtov za oživitev.

| (6) | Posodobitev za leto 2009 vsebuje ciljni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP, medtem ko napoved služb Komisije iz pomladi 2009 predvideva 4,5 % Povečanje primanjkljaja v letu 2009 je posledica učinka avtomatskih stabilizatorjev (približno 2,5 % BDP), ekspanzivnih ukrepov, vključenih v proračun za leto 2009 (0,4 % BDP), in paketov fiskalnih spodbud, ki so jih sprejele zvezna in regionalne vlade (0,5 % BDP). Pričakuje se, da se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) na podlagi podatkov iz posodobljene različice programa za stabilnost in novega preračuna, opravljenega v službah Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, povečal z 2 % BDP v letu 2008 na 2,5 % v letu 2009. Napoved služb Komisije iz pomladi 2009 pričakuje v letu 2009 občutnejše poslabšanje strukturnega salda (za eno odstotno točko). Proračunska naravnanost v letu 2009 se tako lahko šteje za ekspanzivno v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Poleg fiskalnih spodbud, povezanih z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva (0,5 % BDP), je fiskalno ekspanzijo mogoče razložiti tudi s predhodno sprejetimi ukrepi za povečanje kupne moči gospodinjstev (0,4 % BDP). Neto vpliv tako znaša približno 0,9 % of BDP. |
| --- | --- |

(6)

Posodobitev za leto 2009 vsebuje ciljni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP, medtem ko napoved služb Komisije iz pomladi 2009 predvideva 4,5 % Povečanje primanjkljaja v letu 2009 je posledica učinka avtomatskih stabilizatorjev (približno 2,5 % BDP), ekspanzivnih ukrepov, vključenih v proračun za leto 2009 (0,4 % BDP), in paketov fiskalnih spodbud, ki so jih sprejele zvezna in regionalne vlade (0,5 % BDP). Pričakuje se, da se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) na podlagi podatkov iz posodobljene različice programa za stabilnost in novega preračuna, opravljenega v službah Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, povečal z 2 % BDP v letu 2008 na 2,5 % v letu 2009. Napoved služb Komisije iz pomladi 2009 pričakuje v letu 2009 občutnejše poslabšanje strukturnega salda (za eno odstotno točko). Proračunska naravnanost v letu 2009 se tako lahko šteje za ekspanzivno v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Poleg fiskalnih spodbud, povezanih z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva (0,5 % BDP), je fiskalno ekspanzijo mogoče razložiti tudi s predhodno sprejetimi ukrepi za povečanje kupne moči gospodinjstev (0,4 % BDP). Neto vpliv tako znaša približno 0,9 % of BDP.

| (7) | V programu ni predvidena zadostno utemeljena srednjeročna proračunska strategija in ne izpolnjuje pomembnih zahtev Pakta za stabilnost in rast. Posebno člen 3(2c) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 zahteva „podrobno in kvantitativno oceno prikaza proračunskih in drugih ukrepov ekonomske politike, ki so bili sprejeti“. Poleg tega kodeks ravnanja izrecno navaja potrebo po vključitvi podatkov „o deležih odhodkov in prihodkov ter njihovih elementih, navedenih ločeno“ in „(razčlenitvi) po podsektorjih države.“ Ti podatki niso bili predloženi. Program vsebuje potek proračuna z manjšanjem nominalnega primanjkljaja od leta 2011 dalje, ne pa podatkov o predvidenih ukrepih za doseganje ciljev ter podatkov o načrtovanem razvoju širših elementov prihodkov in odhodkov ter ciljih za različne vladne ravni. Nominalni primanjkljaj naj bi se v letu 2010 dodatno povečal na 4 % preden bi do konca programskega obdobja upadel na 1,5 % Primarni saldo sledi podobnemu vzorcu. Preračunani strukturni primanjkljaj naj bi se v letu 2010 poslabšal za nadaljnje 0,2 odstotne točke, preden bi se po tem postopno izboljšal, zlasti v letih 2012 in 2013. Program ne predvideva, da bi bil srednjeročni cilj (ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 0,5 % BDP) dosežen v programskem obdobju. V skladu s programom bodo za doseganje teh ciljnih primanjkljajev potrebni korektivni ukrepi, zlasti ker imajo ukrepi, sprejeti v prejšnjih letih, in paket fiskalne spodbude še v večjem delu programskega obdobja ekspanziven učinek. Posodobljeni program ocenjuje v letu 2008 javni dolg na 89,6 % BDP v primerjavi z 84 % v letu 2007. K večjemu deležu dolga poleg večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP prispeva tudi občutna uskladitev stanj in tokov, predvsem zaradi operacij reševanja bank (6 % BDP). Program predvideva nadaljnjo rast deleža dolga v razmerju do BDP do 95 % v letu 2010, ustalitev v letu 2011, potem pa rahlo znižanje. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi delež dolga v letu 2009 dosegel 96 % BDP, v letu 2010 pa malenkostno presegel 100 % BDP, pri čemer se razlika v primerjavi s posodobljenim programom pojasnjuje z različnimi podatki o rasti in splošnem javnofinančnem primanjkljaju. |
| --- | --- |

(7)

V programu ni predvidena zadostno utemeljena srednjeročna proračunska strategija in ne izpolnjuje pomembnih zahtev Pakta za stabilnost in rast. Posebno člen 3(2c) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 zahteva „podrobno in kvantitativno oceno prikaza proračunskih in drugih ukrepov ekonomske politike, ki so bili sprejeti“. Poleg tega kodeks ravnanja izrecno navaja potrebo po vključitvi podatkov „o deležih odhodkov in prihodkov ter njihovih elementih, navedenih ločeno“ in „(razčlenitvi) po podsektorjih države.“ Ti podatki niso bili predloženi. Program vsebuje potek proračuna z manjšanjem nominalnega primanjkljaja od leta 2011 dalje, ne pa podatkov o predvidenih ukrepih za doseganje ciljev ter podatkov o načrtovanem razvoju širših elementov prihodkov in odhodkov ter ciljih za različne vladne ravni. Nominalni primanjkljaj naj bi se v letu 2010 dodatno povečal na 4 % preden bi do konca programskega obdobja upadel na 1,5 % Primarni saldo sledi podobnemu vzorcu. Preračunani strukturni primanjkljaj naj bi se v letu 2010 poslabšal za nadaljnje 0,2 odstotne točke, preden bi se po tem postopno izboljšal, zlasti v letih 2012 in 2013. Program ne predvideva, da bi bil srednjeročni cilj (ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 0,5 % BDP) dosežen v programskem obdobju. V skladu s programom bodo za doseganje teh ciljnih primanjkljajev potrebni korektivni ukrepi, zlasti ker imajo ukrepi, sprejeti v prejšnjih letih, in paket fiskalne spodbude še v večjem delu programskega obdobja ekspanziven učinek. Posodobljeni program ocenjuje v letu 2008 javni dolg na 89,6 % BDP v primerjavi z 84 % v letu 2007. K večjemu deležu dolga poleg večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP prispeva tudi občutna uskladitev stanj in tokov, predvsem zaradi operacij reševanja bank (6 % BDP). Program predvideva nadaljnjo rast deleža dolga v razmerju do BDP do 95 % v letu 2010, ustalitev v letu 2011, potem pa rahlo znižanje. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi delež dolga v letu 2009 dosegel 96 % BDP, v letu 2010 pa malenkostno presegel 100 % BDP, pri čemer se razlika v primerjavi s posodobljenim programom pojasnjuje z različnimi podatki o rasti in splošnem javnofinančnem primanjkljaju.

| (8) | Kljub temu, da je zaradi pomanjkanja ključnih informacij v programu in kršenja več točk kodeksa ravnanja, kot je navedeno zgoraj, program zelo težko oceniti, je jasno, da so proračunski cilji v celotnem programskem obdobju izpostavljeni velikim negativnim tveganjem. Prvič je verjetno, da bo v celotnem programskem obdobju makroekonomsko okolje slabše, kot je predvideno v programu. Drugič, (strukturne) cilje bo mogoče doseči le s sprejetjem obsežnih dodatnih ukrepov. Vendar pa program ne vsebuje podatkov o navedenih ukrepih ter načrtovanem razvoju širših elementov prihodkov in odhodkov v podporo ciljev, tako da slednji očitno niso podprti s srednjeročno proračunsko strategijo. Dejstvo, da trajni ukrepi iz paketa za oživitev niso izravnani s prihodnjimi prihranki, dodatno prispeva k tveganju in je v nasprotju s smernicami evropskega načrta za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel 11. decembra 2008. Poleg tega belgijske oblasti pri izpolnjevanju proračunskih ciljev dosegajo mešane rezultate (glej odst. 9). Vlada je bančnemu sektorju podelila znatna jamstva, kar bi lahko ob njihovi uporabi povečalo prihodnji primanjkljaj in dolg. Glede na ta negativna tveganja za proračunske cilje bo tudi razvoj deleža dolga verjetno manj ugoden od predvidenega v programu. |
| --- | --- |

(8)

Kljub temu, da je zaradi pomanjkanja ključnih informacij v programu in kršenja več točk kodeksa ravnanja, kot je navedeno zgoraj, program zelo težko oceniti, je jasno, da so proračunski cilji v celotnem programskem obdobju izpostavljeni velikim negativnim tveganjem. Prvič je verjetno, da bo v celotnem programskem obdobju makroekonomsko okolje slabše, kot je predvideno v programu. Drugič, (strukturne) cilje bo mogoče doseči le s sprejetjem obsežnih dodatnih ukrepov. Vendar pa program ne vsebuje podatkov o navedenih ukrepih ter načrtovanem razvoju širših elementov prihodkov in odhodkov v podporo ciljev, tako da slednji očitno niso podprti s srednjeročno proračunsko strategijo. Dejstvo, da trajni ukrepi iz paketa za oživitev niso izravnani s prihodnjimi prihranki, dodatno prispeva k tveganju in je v nasprotju s smernicami evropskega načrta za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel 11. decembra 2008. Poleg tega belgijske oblasti pri izpolnjevanju proračunskih ciljev dosegajo mešane rezultate (glej odst. 9). Vlada je bančnemu sektorju podelila znatna jamstva, kar bi lahko ob njihovi uporabi povečalo prihodnji primanjkljaj in dolg. Glede na ta negativna tveganja za proračunske cilje bo tudi razvoj deleža dolga verjetno manj ugoden od predvidenega v programu.

| (9) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nad povprečjem EU, na kar vpliva predvsem razmeroma veliko povečanje odhodkov za pokojnine glede na delež BDP v prihodnjih desetletjih. To med drugim kaže na dejstvo, da Belgija še ni izvedla zadostne reforme pokojninskega sistema za dvig dejanske upokojitvene starosti in zmanjšanje njegovih stroškov. Proračunsko stanje leta 2008, kot ga ocenjuje program, se je od izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa poslabšalo, kar je rahlo zmanjšalo blažilni učinek začetnega proračunskega stanja na vrzel v vzdržnosti. Če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v napovedi iz pomladi 2009 predvidele službe Komisije, bi se vrzel v vzdržnosti občutno povečala. Poleg tega je sedanja stopnja bruto javnega dolga glede na BDP nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Reforme trga dela in sistema socialne varnosti bi povečale potencialno rast in skupaj z visokimi primarnimi presežki pripomogle k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so za zdaj srednja. Zaradi odziva politike na finančno krizo bi lahko, če v prihodnosti stroški ne bodo povrnjeni, prišlo do strmejšega naraščanja stopnje dolga, kot je predvideno v programu. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nad povprečjem EU, na kar vpliva predvsem razmeroma veliko povečanje odhodkov za pokojnine glede na delež BDP v prihodnjih desetletjih. To med drugim kaže na dejstvo, da Belgija še ni izvedla zadostne reforme pokojninskega sistema za dvig dejanske upokojitvene starosti in zmanjšanje njegovih stroškov. Proračunsko stanje leta 2008, kot ga ocenjuje program, se je od izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa poslabšalo, kar je rahlo zmanjšalo blažilni učinek začetnega proračunskega stanja na vrzel v vzdržnosti. Če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v napovedi iz pomladi 2009 predvidele službe Komisije, bi se vrzel v vzdržnosti občutno povečala. Poleg tega je sedanja stopnja bruto javnega dolga glede na BDP nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Reforme trga dela in sistema socialne varnosti bi povečale potencialno rast in skupaj z visokimi primarnimi presežki pripomogle k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so za zdaj srednja. Zaradi odziva politike na finančno krizo bi lahko, če v prihodnosti stroški ne bodo povrnjeni, prišlo do strmejšega naraščanja stopnje dolga, kot je predvideno v programu.

| (10) | Belgija je do leta 2007 na splošno uspela ohranjati uravnotežene proračune (3). Vendar so bili tudi v sorazmerno ugodnih makroekonomskih razmerah proračunski cilji v zaporednih posodobitvah programa za stabilnost vedno znova omiljeni. Poleg tega so bili rezultati delno doseženi z enkratnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja, ki negativno vplivajo na prihodnje proračune, in v okviru padajočih odhodkov za obresti. Zdaj, ko bodo za popravek ukrepov spodbud in za zniževanje dolga potrebna večja prizadevanja za konsolidacijo, bo morda potreben strožji proračunski okvir, ki zlasti vključuje zavezujoče večletne zgornje meje odhodkov in proračunske dogovore med različnimi vladnimi ravnmi, vključno z vzpostavitvijo mehanizmov za izvrševanje, s katerimi se bo zagotovilo upoštevanje fiskalnih ciljev. |
| --- | --- |

(10)

Belgija je do leta 2007 na splošno uspela ohranjati uravnotežene proračune (3). Vendar so bili tudi v sorazmerno ugodnih makroekonomskih razmerah proračunski cilji v zaporednih posodobitvah programa za stabilnost vedno znova omiljeni. Poleg tega so bili rezultati delno doseženi z enkratnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja, ki negativno vplivajo na prihodnje proračune, in v okviru padajočih odhodkov za obresti. Zdaj, ko bodo za popravek ukrepov spodbud in za zniževanje dolga potrebna večja prizadevanja za konsolidacijo, bo morda potreben strožji proračunski okvir, ki zlasti vključuje zavezujoče večletne zgornje meje odhodkov in proračunske dogovore med različnimi vladnimi ravnmi, vključno z vzpostavitvijo mehanizmov za izvrševanje, s katerimi se bo zagotovilo upoštevanje fiskalnih ciljev.

| (11) | Belgijska vlada je v odgovor na finančno krizo sprejela vrsto ukrepov za stabilnost finančnega sektorja. Prvič, zagotovila je kapitalske vložke štirim velikim finančnim institucijam v višini približno 6 % BDP. Drugič, zagotovila je jamstva za določene portfelje tveganih sredstev nekaterih sistemskih bank. Tretjič, vlada je izdala poroštva, na zahtevo in ob določenih pogojih, za kredite na debelo in medbančne kredite, ki so jih izdale banke. Ta poroštva, ki znašajo več kot tretjino bruto domačega proizvoda, so izdana proti plačilu in nimajo vpliva na primanjkljaj, če niso uveljavljena. Belgijska vlada je ponudila tudi jamstvo za vse bančne vloge fizičnih oseb do višine 100 000 EUR in ga, prav tako proti plačilu, razširila na določene zavarovalniške produkte. |
| --- | --- |

(11)

Belgijska vlada je v odgovor na finančno krizo sprejela vrsto ukrepov za stabilnost finančnega sektorja. Prvič, zagotovila je kapitalske vložke štirim velikim finančnim institucijam v višini približno 6 % BDP. Drugič, zagotovila je jamstva za določene portfelje tveganih sredstev nekaterih sistemskih bank. Tretjič, vlada je izdala poroštva, na zahtevo in ob določenih pogojih, za kredite na debelo in medbančne kredite, ki so jih izdale banke. Ta poroštva, ki znašajo več kot tretjino bruto domačega proizvoda, so izdana proti plačilu in nimajo vpliva na primanjkljaj, če niso uveljavljena. Belgijska vlada je ponudila tudi jamstvo za vse bančne vloge fizičnih oseb do višine 100 000 EUR in ga, prav tako proti plačilu, razširila na določene zavarovalniške produkte.

| (12) | Belgija je v odziv na gospodarsko krizo sprejela niz ukrepov za oživitev. Paket zvezne vlade s proračunskim učinkom 0,5 % BDP v letu 2009 in 0,4 % v letu 2010 je usmerjen v (i) zagotavljanje (likvidnostne) podpore družbam s hitrejšim plačevanjem državnih računov in plačilnimi olajšavami, (ii) zagotavljanje kupne moči gospodinjstev z višjimi nadomestili za brezposelnost, (iii) podpiranje zaposlovanja z zmanjševanjem davčne obremenitve dela ter (iv) spodbujanje vlaganj z usmerjenim zmanjšanjem stopnje DDV za stanovanjsko gradnjo in dodatnih javnih naložb, predvsem v infrastrukturo. Paketi regionalnih vlad so osredotočeni na zagotavljanje dostopa do financiranja družb, zlasti malih in srednjih podjetij ter podjetij v začetni fazi poslovanja, in na pospeševanje javnih naložb. Glede na omejen fiskalni manevrski prostor se zdi paket fiskalne spodbude ustrezen odziv na upad. Večina ukrepov je v glavnem skladnih z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, paket pa je med prihodki in odhodki dobro uravnotežen. Vendar se zmanjšanje davčne obremenitve dela, katerega znaten delež je odobren vsem delavcem, in subvencija za ogrevanje, ki je dodeljena vsem gospodinjstvom, ne zdita dovolj usmerjena. Poleg tega je del spodbud, vključno s paketi naložb in zmanjšanjem stroškov dela, precej pozen za omilitev takojšnjega vpliva krize. Za trajne ukrepe spodbud (0,1 % BDP v letu 2009 in 0,3 % BDP v letu 2010) niso niti za naslednja leta predvideni nikakršni izravnalni ukrepi, zlasti glede zmanjšanja davčne obremenitve dela. Paketi vsebujejo omejene strukturne ukrepe, kot so izboljšanje aktivne politike na trgu dela, nadaljnje zmanjšanje davčne obremenitve dela in podpiranje raziskav in razvoja, kar bi moralo nekoliko omiliti zmanjšanje potencialne rasti in tako skupaj z reformami proizvodnega trga reševati dolgoročne izzive gospodarstva. Ti ukrepi so povezani z lizbonskimi strukturnimi reformami in priporočili za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta Komisija predlagala 28. januarja 2009, Svet pa sprejel 28. aprila. Strukturni ukrepi iz paketov za oživitev so dobrodošli, vendar se ne zdijo dovolj celoviti za učinkovito reševanje dolgoročnih izzivov, na primer glede vzdržnosti javnih financ in učinkovitosti trga dela. |
| --- | --- |

(12)

Belgija je v odziv na gospodarsko krizo sprejela niz ukrepov za oživitev. Paket zvezne vlade s proračunskim učinkom 0,5 % BDP v letu 2009 in 0,4 % v letu 2010 je usmerjen v (i) zagotavljanje (likvidnostne) podpore družbam s hitrejšim plačevanjem državnih računov in plačilnimi olajšavami, (ii) zagotavljanje kupne moči gospodinjstev z višjimi nadomestili za brezposelnost, (iii) podpiranje zaposlovanja z zmanjševanjem davčne obremenitve dela ter (iv) spodbujanje vlaganj z usmerjenim zmanjšanjem stopnje DDV za stanovanjsko gradnjo in dodatnih javnih naložb, predvsem v infrastrukturo. Paketi regionalnih vlad so osredotočeni na zagotavljanje dostopa do financiranja družb, zlasti malih in srednjih podjetij ter podjetij v začetni fazi poslovanja, in na pospeševanje javnih naložb. Glede na omejen fiskalni manevrski prostor se zdi paket fiskalne spodbude ustrezen odziv na upad. Večina ukrepov je v glavnem skladnih z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, paket pa je med prihodki in odhodki dobro uravnotežen. Vendar se zmanjšanje davčne obremenitve dela, katerega znaten delež je odobren vsem delavcem, in subvencija za ogrevanje, ki je dodeljena vsem gospodinjstvom, ne zdita dovolj usmerjena. Poleg tega je del spodbud, vključno s paketi naložb in zmanjšanjem stroškov dela, precej pozen za omilitev takojšnjega vpliva krize. Za trajne ukrepe spodbud (0,1 % BDP v letu 2009 in 0,3 % BDP v letu 2010) niso niti za naslednja leta predvideni nikakršni izravnalni ukrepi, zlasti glede zmanjšanja davčne obremenitve dela. Paketi vsebujejo omejene strukturne ukrepe, kot so izboljšanje aktivne politike na trgu dela, nadaljnje zmanjšanje davčne obremenitve dela in podpiranje raziskav in razvoja, kar bi moralo nekoliko omiliti zmanjšanje potencialne rasti in tako skupaj z reformami proizvodnega trga reševati dolgoročne izzive gospodarstva. Ti ukrepi so povezani z lizbonskimi strukturnimi reformami in priporočili za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta Komisija predlagala 28. januarja 2009, Svet pa sprejel 28. aprila. Strukturni ukrepi iz paketov za oživitev so dobrodošli, vendar se ne zdijo dovolj celoviti za učinkovito reševanje dolgoročnih izzivov, na primer glede vzdržnosti javnih financ in učinkovitosti trga dela.

| (13) | Fiskalna naravnanost, izmerjena na podlagi spremembe strukturnega salda ob upoštevanju tveganja za proračunske napovedi, je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva v letu 2009 ekspanzivna. To je delno posledica odziva belgijske vlade na evropski načrt za oživitev gospodarstva. Program za leta 2010 in 2011 predvideva na splošno nevtralno fiskalno naravnanost, za leto 2012 pa restriktivno. Kljub temu, da je bilo ocenjevanje naravnanosti od leta 2010 dalje precej oteženo zaradi pomanjkanja podatkov v programu, se zdi, da obstajajo znatna negativna tveganja za proračunske cilje, ki jih med drugim nakazuje dejstvo, da cilji niso podprti s srednjeročno proračunsko strategijo v smislu Pakta za stabilnost in rast. Zato je verjetno, da bo fiskalna naravnanost ostala ekspanzivna do leta 2011, potem pa bo v najboljšem primeru nevtralna. Program predvideva vrnitev nominalnega primanjkljaja pod referenčno vrednost šele v letu 2012. Poleg tega se tak potek ne zdi ustrezen ob upoštevanju tveganj, povezanih z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ, vključno z zelo visoko stopnjo javnega dolga, ki se ob tem v programskem obdobju ne zmanjšuje zadostno proti referenčni vrednosti, in velikih pogojnih obveznostih, ki so nastale zaradi ukrepov za stabilizacijo finančnega sistema. |
| --- | --- |

(13)

Fiskalna naravnanost, izmerjena na podlagi spremembe strukturnega salda ob upoštevanju tveganja za proračunske napovedi, je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva v letu 2009 ekspanzivna. To je delno posledica odziva belgijske vlade na evropski načrt za oživitev gospodarstva. Program za leta 2010 in 2011 predvideva na splošno nevtralno fiskalno naravnanost, za leto 2012 pa restriktivno. Kljub temu, da je bilo ocenjevanje naravnanosti od leta 2010 dalje precej oteženo zaradi pomanjkanja podatkov v programu, se zdi, da obstajajo znatna negativna tveganja za proračunske cilje, ki jih med drugim nakazuje dejstvo, da cilji niso podprti s srednjeročno proračunsko strategijo v smislu Pakta za stabilnost in rast. Zato je verjetno, da bo fiskalna naravnanost ostala ekspanzivna do leta 2011, potem pa bo v najboljšem primeru nevtralna. Program predvideva vrnitev nominalnega primanjkljaja pod referenčno vrednost šele v letu 2012. Poleg tega se tak potek ne zdi ustrezen ob upoštevanju tveganj, povezanih z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ, vključno z zelo visoko stopnjo javnega dolga, ki se ob tem v programskem obdobju ne zmanjšuje zadostno proti referenčni vrednosti, in velikih pogojnih obveznostih, ki so nastale zaradi ukrepov za stabilizacijo finančnega sistema.

| (14) | Glede zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, posodobljeni program kljub štirimesečni zamudi uradnega roka za predložitev vsebuje precejšnje pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4). Te pomanjkljivosti so Svet močno ovirale pri ocenjevanju programa, zlasti srednjeročne proračunske strategije. |
| --- | --- |

(14)

Glede zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, posodobljeni program kljub štirimesečni zamudi uradnega roka za predložitev vsebuje precejšnje pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4). Te pomanjkljivosti so Svet močno ovirale pri ocenjevanju programa, zlasti srednjeročne proračunske strategije.

| (15) | Splošni sklep je, da bo gospodarski upad vplival na belgijske javne finance, ki so v razmeroma neugodnem izhodiščnem položaju zaradi visokega deleža javnega dolga. Fiskalna naravnanost v letu 2009 je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ustrezno ekspanzivna. Opazno odraža fiskalno spodbudo, ki je morala biti zaradi visoke stopnje dolga omejena. Javnofinančni saldo bo v letu 2009 presegel referenčno vrednost primanjkljaja v višini 3 % BDP. Obenem se pričakuje, da bo bruto javni dolg v razmerju do BDP, ki je kot posledica ukrepov za stabilizacijo finančnega sistema začel ponovno naraščati v letu 2008, naraščal še naprej. To sledi izrazitemu zmanjšanju s 134 % v letu 1993 na 84 % v letu 2007. Cilj konsolidacije iz posodobljenega programa je postopoma zmanjšati nominalni primanjkljaj in s tem zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. Ker program ne vsebuje ključnih podatkov, kot so deleži prihodkov in odhodkov, se je zelo zmanjšala možnost ocene verodostojnosti ciljev programa glede primanjkljaja in dolga. Ker ti cilji niso utemeljeni, se zdi, da niso podprti z ustrezno utemeljeno srednjeročno proračunsko strategijo v smislu Pakta za stabilnost in rast. Ta potek je v celotnem programskem obdobju očitno izpostavljen znatnemu negativnemu tveganju, ki izvira iz ugodnih makroekonomskih predpostavk in pomanjkanja temeljnih ukrepov. Tudi v luči dinamike dolga in dolgoročne vzdržnosti javnih financ je premalo ambiciozen glede odločnega popravka primanjkljaja, ko se bo gospodarski položaj izboljšal. |
| --- | --- |

(15)

Splošni sklep je, da bo gospodarski upad vplival na belgijske javne finance, ki so v razmeroma neugodnem izhodiščnem položaju zaradi visokega deleža javnega dolga. Fiskalna naravnanost v letu 2009 je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ustrezno ekspanzivna. Opazno odraža fiskalno spodbudo, ki je morala biti zaradi visoke stopnje dolga omejena. Javnofinančni saldo bo v letu 2009 presegel referenčno vrednost primanjkljaja v višini 3 % BDP. Obenem se pričakuje, da bo bruto javni dolg v razmerju do BDP, ki je kot posledica ukrepov za stabilizacijo finančnega sistema začel ponovno naraščati v letu 2008, naraščal še naprej. To sledi izrazitemu zmanjšanju s 134 % v letu 1993 na 84 % v letu 2007. Cilj konsolidacije iz posodobljenega programa je postopoma zmanjšati nominalni primanjkljaj in s tem zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. Ker program ne vsebuje ključnih podatkov, kot so deleži prihodkov in odhodkov, se je zelo zmanjšala možnost ocene verodostojnosti ciljev programa glede primanjkljaja in dolga. Ker ti cilji niso utemeljeni, se zdi, da niso podprti z ustrezno utemeljeno srednjeročno proračunsko strategijo v smislu Pakta za stabilnost in rast. Ta potek je v celotnem programskem obdobju očitno izpostavljen znatnemu negativnemu tveganju, ki izvira iz ugodnih makroekonomskih predpostavk in pomanjkanja temeljnih ukrepov. Tudi v luči dinamike dolga in dolgoročne vzdržnosti javnih financ je premalo ambiciozen glede odločnega popravka primanjkljaja, ko se bo gospodarski položaj izboljšal.

Ob upoštevanju zgornje ocene je Belgija pozvana, da:

| (i) | najpozneje do 20. septembra predloži dopolnjeni program, ki bo vseboval utemeljeno srednjeročno proračunsko strategijo, in dosledneje upošteva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja, zlasti glede obveznih podatkov; |
| --- | --- |

(i)

najpozneje do 20. septembra predloži dopolnjeni program, ki bo vseboval utemeljeno srednjeročno proračunsko strategijo, in dosledneje upošteva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja, zlasti glede obveznih podatkov;

| (ii) | izvede ukrepe spodbud v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, kot je načrtovano, pri tem pa se izogiba nadaljnjemu poslabšanju strukturnega salda v letu 2009 in v letu 2010, ko si bo gospodarstvo po pričakovanjih opomoglo, zopet začne fiskalno konsolidacijo ter v letu 2011 pospeši prizadevanja za strukturno konsolidacijo; |
| --- | --- |

(ii)

izvede ukrepe spodbud v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, kot je načrtovano, pri tem pa se izogiba nadaljnjemu poslabšanju strukturnega salda v letu 2009 in v letu 2010, ko si bo gospodarstvo po pričakovanjih opomoglo, zopet začne fiskalno konsolidacijo ter v letu 2011 pospeši prizadevanja za strukturno konsolidacijo;

| (iii) | s sprejetjem strožjega proračunskega okvira, ki vključuje zavezujoče večletne zgornje meje odhodkov in proračunske dogovore med različnimi vladnimi ravnmi, vključno z vzpostavitvijo mehanizmov za izvrševanje, s katerimi se bo zagotovilo upoštevanje fiskalnih ciljev, izboljša kakovost javnih financ; |
| --- | --- |

(iii)

s sprejetjem strožjega proračunskega okvira, ki vključuje zavezujoče večletne zgornje meje odhodkov in proračunske dogovore med različnimi vladnimi ravnmi, vključno z vzpostavitvijo mehanizmov za izvrševanje, s katerimi se bo zagotovilo upoštevanje fiskalnih ciljev, izboljša kakovost javnih financ;

| (iv) | poleg prizadevanj za proračunsko konsolidacijo začne izvajati strukturne reforme sistema socialne varnosti, trga dela in proizvodnih trgov, da bi povečala potencialno rast, zvišala stopnjo zaposlenosti in zmanjšala proračunske posledice staranja prebivalstva ter tako izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(iv)

poleg prizadevanj za proračunsko konsolidacijo začne izvajati strukturne reforme sistema socialne varnosti, trga dela in proizvodnih trgov, da bi povečala potencialno rast, zvišala stopnjo zaposlenosti in zmanjšala proračunske posledice staranja prebivalstva ter tako izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP (sprememba v %) | PS apr. 2009 | 2,8 | 1,1 | -1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 | 2,1 |
| COM pomlad 2009 | 2,8 | 1,2 | -3,5 | -0,2 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | — | — |
| Inflacija po HICP (%) | PS apr. 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 | 1,8 |
| COM pomlad 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,3 | 1,2 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 | — | — |
| Proizvodna vrzel (5) (v % potencialnega BDP) | PS apr. 2009 | 2,3 | 1,5 | -1,9 | -2,7 | -1,9 | -1,2 | -0,6 |
| COM pomlad 2009 (6) | 2,5 | 1,9 | -2,6 | -3,8 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | 0,3 | -0,1 | -0,4 | -0,5 | -0,8 | — | — |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP) | PS apr. 2009 | — | — | — | — | — | — | — |
| COM pomlad 2009 | 2,1 | -2,1 | -2,5 | -2,6 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | — | — | — | — | — | — | — |
| Javnofinančni prihodki (v % BDP) | PS apr. 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | — | — | — | — |
| COM pomlad 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,4 | 48,2 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | 48,7 | 49,0 | 48,8 | 48,9 | 49,2 | — | — |
| Javnofinančni odhodki (v % BDP) | PS apr. 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | — | — | — | — |
| COM pomlad 2009 | 48,3 | 49,8 | 52,9 | 54,3 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | 48,9 | 49,0 | 48,5 | 48,3 | 48,2 | — | — |
| Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS apr. 2009 | -0,2 | -1,2 | -3,4 | -4,0 | -3,4 | -2,6 | –1,5 |
| COM pomlad 2009 | -0,2 | -1,2 | -4,5 | -6,1 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | -0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | — | — |
| Primarni saldo (v % BDP) | PS apr. 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | -0,1 | 0,6 | 1,5 | 2,5 |
| COM pomlad 2009 | 3,6 | 2,5 | -0,6 | -2,1 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 | — | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (5) (v % BDP) | PS apr. 2009 | -1,5 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| COM pomlad 2009 | -1,6 | -2,2 | -3,1 | -4,0 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | -0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | — | — |
| Strukturni saldo (7) (v % BDP) | PS apr. 2009 | -1,3 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| COM pomlad 2009 | -1,5 | -2,2 | -3,2 | -4,0 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | -0,3 | 0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | — | — |
| Bruto javni dolg (v % BDP) | PS apr. 2009 | 84,0 | 89,6 | 93 | 95 | 94,9 | 93,9 | 92 |
| COM pomlad 2009 | 84,0 | 89,6 | 95,7 | 100,9 | — | — | — |
| PS apr. 2008 | 84,9 | 81,5 | 778,1 | 74,7 | 71,1 | — | — |
| Program za stabilnost (PS); Napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (COM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realni BDP (sprememba v %)

PS apr. 2009

2,8

1,1

-1,9

0,6

2,3

2,3

2,1

COM pomlad 2009

2,8

1,2

-3,5

-0,2

—

—

—

PS apr. 2008

2,8

1,9

2,0

2,0

2,0

—

—

Inflacija po HICP (%)

PS apr. 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

1,8

COM pomlad 2009

1,8

4,5

0,3

1,2

—

—

—

PS apr. 2008

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

—

—

Proizvodna vrzel (5) (v % potencialnega BDP)

PS apr. 2009

2,3

1,5

-1,9

-2,7

-1,9

-1,2

-0,6

COM pomlad 2009 (6)

2,5

1,9

-2,6

-3,8

—

—

—

PS apr. 2008

0,3

-0,1

-0,4

-0,5

-0,8

—

—

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP)

PS apr. 2009

—

—

—

—

—

—

—

COM pomlad 2009

2,1

-2,1

-2,5

-2,6

—

—

—

PS apr. 2008

—

—

—

—

—

—

—

Javnofinančni prihodki (v % BDP)

PS apr. 2009

48,1

48,6

48,2

—

—

—

—

COM pomlad 2009

48,1

48,6

48,4

48,2

—

—

—

PS apr. 2008

48,7

49,0

48,8

48,9

49,2

—

—

Javnofinančni odhodki (v % BDP)

PS apr. 2009

48,3

49,8

51,6

—

—

—

—

COM pomlad 2009

48,3

49,8

52,9

54,3

—

—

—

PS apr. 2008

48,9

49,0

48,5

48,3

48,2

—

—

Javnofinančni saldo (v % BDP)

PS apr. 2009

-0,2

-1,2

-3,4

-4,0

-3,4

-2,6

–1,5

COM pomlad 2009

-0,2

-1,2

-4,5

-6,1

—

—

—

PS apr. 2008

-0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

—

—

Primarni saldo (v % BDP)

PS apr. 2009

3,6

2,5

0,4

-0,1

0,6

1,5

2,5

COM pomlad 2009

3,6

2,5

-0,6

-2,1

—

—

—

PS apr. 2008

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

—

—

Ciklično prilagojeni saldo (5) (v % BDP)

PS apr. 2009

-1,5

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

COM pomlad 2009

-1,6

-2,2

-3,1

-4,0

—

—

—

PS apr. 2008

-0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

—

—

Strukturni saldo (7) (v % BDP)

PS apr. 2009

-1,3

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

COM pomlad 2009

-1,5

-2,2

-3,2

-4,0

—

—

—

PS apr. 2008

-0,3

0

0,5

1,0

1,4

—

—

Bruto javni dolg (v % BDP)

PS apr. 2009

84,0

89,6

93

95

94,9

93,9

92

COM pomlad 2009

84,0

89,6

95,7

100,9

—

—

—

PS apr. 2008

84,9

81,5

778,1

74,7

71,1

—

—

Program za stabilnost (PS); Napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_sl.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz januarja 2009 in tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  Razen leta 2005, ko je primanjkljaj znašal 2,7 % BDP, ker je država prevzela dolg nacionalne železniške družbe.

(4)  Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih in razčlenitev proračunskih ciljev na prihodke in odhodke ter med različnimi vladnimi ravnmi od leta 2010.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,9 % 1,7 %, 1,0 % oziroma 1,0 % v obdobju 2007–2010.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo v skladu z najnovejšim programom v letu 2007 0,2 % BDP (povečanje primanjkljaja), po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 pa 0,1 % BDP (povečanje primanjkljaja) v letu 2007 in 0,1 % BDP v letu 2009 (zmanjšanje primanjkljaja).

Vir:

Program za stabilnost (PS); Napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/7

---

MNENJE SVETA

z dne 7. julija 2009

o posodobljeni različici programa Avstrije za stabilnost, 2008–2013

2009/C 166/02

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 7. julija 2009 preučil posodobljeno različico programa Avstrije za stabilnost, ki obravnava obdobje od leta 2008 do leta 2013. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 7. julija 2009 preučil posodobljeno različico programa Avstrije za stabilnost, ki obravnava obdobje od leta 2008 do leta 2013.

| (2) | Neposreden vpliv svetovne finančne krize na avstrijsko gospodarstvo je bil razmeroma omejen, čeprav je finančni sektor v letu 2008 utrpel precejšen padec dobičkov, zlasti pri bančnih dejavnostih zunaj Avstrije v Srednji in Vzhodni Evropi. Kot majhno in izrazito izvozno usmerjeno gospodarstvo je svetovna recesija Avstrijo prizadela predvsem zaradi krčenja mednarodne trgovine, kar je v letu 2009 povzročilo zmanjšanje tujega povpraševanja. Po pričakovanjih bo najbolj prizadet proizvodni sektor, ker bo izvoz blaga močno upadel, kar bo za seboj potegnilo tudi zasebne naložbe v osnovna sredstva. Napoved služb Komisije iz pomladi 2009 kaže, da se bo v letu 2009 realni BDP znižal za 4 %, v letu 2010 pa bo sledila stagnacija. Rast brezposelnosti je bila zaenkrat pod nadzorom z zmanjševanjem nadur in krajšanjem delovnika, ker pa gospodarstvo vse bolj drsi v recesijo, bo stopnja brezposelnosti močno narasla, in sicer s 3,8 % leta 2008 na 7 % leta 2010. Zaradi tega bodo precejšnje izgube javnofinančnih prihodkov ter dodatni stroški zaradi avtomatskih stabilizatorjev (po ocenah 2,25 % BDP leta 2009) in diskrecijskih ukrepov (po ocenah 1,25 % BDP leta 2009) za ohranitev poslovne dejavnosti in prihodka gospodinjstev ter za stabilizacijo finančnih trgov močno obremenili avstrijske javne finance. |
| --- | --- |

(2)

Neposreden vpliv svetovne finančne krize na avstrijsko gospodarstvo je bil razmeroma omejen, čeprav je finančni sektor v letu 2008 utrpel precejšen padec dobičkov, zlasti pri bančnih dejavnostih zunaj Avstrije v Srednji in Vzhodni Evropi. Kot majhno in izrazito izvozno usmerjeno gospodarstvo je svetovna recesija Avstrijo prizadela predvsem zaradi krčenja mednarodne trgovine, kar je v letu 2009 povzročilo zmanjšanje tujega povpraševanja. Po pričakovanjih bo najbolj prizadet proizvodni sektor, ker bo izvoz blaga močno upadel, kar bo za seboj potegnilo tudi zasebne naložbe v osnovna sredstva. Napoved služb Komisije iz pomladi 2009 kaže, da se bo v letu 2009 realni BDP znižal za 4 %, v letu 2010 pa bo sledila stagnacija. Rast brezposelnosti je bila zaenkrat pod nadzorom z zmanjševanjem nadur in krajšanjem delovnika, ker pa gospodarstvo vse bolj drsi v recesijo, bo stopnja brezposelnosti močno narasla, in sicer s 3,8 % leta 2008 na 7 % leta 2010. Zaradi tega bodo precejšnje izgube javnofinančnih prihodkov ter dodatni stroški zaradi avtomatskih stabilizatorjev (po ocenah 2,25 % BDP leta 2009) in diskrecijskih ukrepov (po ocenah 1,25 % BDP leta 2009) za ohranitev poslovne dejavnosti in prihodka gospodinjstev ter za stabilizacijo finančnih trgov močno obremenili avstrijske javne finance.

| (3) | Makroekonomski scenarij v programu za stabilnost iz aprila 2009 predvideva, da bo realna rast BDP padla s 1,8 % leta 2008 na - 2,2 % leta 2009, preden bo ponovno narasla na povprečno stopnjo 1,6 % do konca programskega obdobja leta 2013. Po trenutno razpoložljivih podatkih (2), se zdi, da ta scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti. Predvsem velja, da so predpostavke programa glede izvoza in bruto povečanja trajnih sredstev v letu 2009 zelo optimistične. Od leta 2010 naprej se napoveduje hitra oživitev gospodarstva, ki naj bi realno rast BDP vrnila na njen potencial že leta 2011. Napovedi programa o 0,6 % inflaciji leta 2009 in 1,1 % inflaciji leta 2010 se zdijo realne. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij v programu za stabilnost iz aprila 2009 predvideva, da bo realna rast BDP padla s 1,8 % leta 2008 na - 2,2 % leta 2009, preden bo ponovno narasla na povprečno stopnjo 1,6 % do konca programskega obdobja leta 2013. Po trenutno razpoložljivih podatkih (2), se zdi, da ta scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti. Predvsem velja, da so predpostavke programa glede izvoza in bruto povečanja trajnih sredstev v letu 2009 zelo optimistične. Od leta 2010 naprej se napoveduje hitra oživitev gospodarstva, ki naj bi realno rast BDP vrnila na njen potencial že leta 2011. Napovedi programa o 0,6 % inflaciji leta 2009 in 1,1 % inflaciji leta 2010 se zdijo realne.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj 0,4 % BDP v letu 2008 je bil rahlo pod ciljnim primanjkljajem 0,6 %, določenim v prejšnji posodobitvi programa za stabilnost. Realizacija prihodkov in odhodkov je bila višja od pričakovanje predvsem zaradi učinka prenosa iz leta 2007. Ti dodatni prihodki več kot nadomestijo stroške novih političnih ukrepov, sprejetih za ublažitev izgube kupne moči gospodinjstev zaradi višje inflacije, kot so nižje stopnje socialnih prispevkov za osebe z nizkimi dohodki in višji socialni prejemki, vključno z ukrepi, kot so višji izdatki za pokojnine in dodatki za energetske stroške. Zaradi tega je bil delež odhodkov v razmerju do BDP za 0,5 odstotne točke višji od pričakovanega. Na splošno so dramatične spremembe v gospodarskem okolju le malo vplivale na proračunski saldo za leto 2008 – oboje, primanjkljaji prihodkov in vladni ukrepi za stabilizacijo, bodo začeli učinkovati od leta 2009 naprej. |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj 0,4 % BDP v letu 2008 je bil rahlo pod ciljnim primanjkljajem 0,6 %, določenim v prejšnji posodobitvi programa za stabilnost. Realizacija prihodkov in odhodkov je bila višja od pričakovanje predvsem zaradi učinka prenosa iz leta 2007. Ti dodatni prihodki več kot nadomestijo stroške novih političnih ukrepov, sprejetih za ublažitev izgube kupne moči gospodinjstev zaradi višje inflacije, kot so nižje stopnje socialnih prispevkov za osebe z nizkimi dohodki in višji socialni prejemki, vključno z ukrepi, kot so višji izdatki za pokojnine in dodatki za energetske stroške. Zaradi tega je bil delež odhodkov v razmerju do BDP za 0,5 odstotne točke višji od pričakovanega. Na splošno so dramatične spremembe v gospodarskem okolju le malo vplivale na proračunski saldo za leto 2008 – oboje, primanjkljaji prihodkov in vladni ukrepi za stabilizacijo, bodo začeli učinkovati od leta 2009 naprej.

| (5) | Posodobljena različica programa za stabilnost je namenjena doseganju splošnega javnofinančnega primanjkljaja 3,5 % BDP za leto 2009, kar je primerljivo s primanjkljajem 4,2 %, ki so ga napovedale službe Komisije v svoji napovedi iz pomladi 2009. Vlada je sprejela precejšen diskrecijski fiskalni protiukrep v višini 1,4 do 1,7 % BDP (3). Nekateri od teh ukrepov so že bili sprejeti leta 2008 za zaščito kupne moči gospodinjstev ob rasti inflacije, vendar se bodo večinoma še uporabljali v letu 2009 in 2010 (0,4 % BDP). Poleg diskrecijskih ukrepov se bodo uporabljali avtomatski stabilizatorji, ki bodo zagotovili povečanje BDP za 13⁄4 % in 1⁄4 % (4) v letu 2009 oz. 2010. Razen tega lahko posojila z večjimi obremenitvami na začetku vračanja za neproračunske gradbene projekte državnih podjetij pomenijo dodatnega 0,25 % BDP. Glede na padec strukturnega salda je proračunska naravnanost ekspanzivna. |
| --- | --- |

(5)

Posodobljena različica programa za stabilnost je namenjena doseganju splošnega javnofinančnega primanjkljaja 3,5 % BDP za leto 2009, kar je primerljivo s primanjkljajem 4,2 %, ki so ga napovedale službe Komisije v svoji napovedi iz pomladi 2009. Vlada je sprejela precejšen diskrecijski fiskalni protiukrep v višini 1,4 do 1,7 % BDP (3). Nekateri od teh ukrepov so že bili sprejeti leta 2008 za zaščito kupne moči gospodinjstev ob rasti inflacije, vendar se bodo večinoma še uporabljali v letu 2009 in 2010 (0,4 % BDP). Poleg diskrecijskih ukrepov se bodo uporabljali avtomatski stabilizatorji, ki bodo zagotovili povečanje BDP za 13⁄4 % in 1⁄4 % (4) v letu 2009 oz. 2010. Razen tega lahko posojila z večjimi obremenitvami na začetku vračanja za neproračunske gradbene projekte državnih podjetij pomenijo dodatnega 0,25 % BDP. Glede na padec strukturnega salda je proračunska naravnanost ekspanzivna.

| (6) | Srednjeročni cilj Avstrije je doseči uravnotežen proračun, ki je del obsežnejše tristebrne proračunske strategije, ki vključuje tudi javne naložbene sheme in strukturno reformo javne uprave. Posodobljen program predvideva, da se bo javnofinančni primanjkljaj dodatno povečal na 4,7 % BDP v letu 2010 ter ostal na tej višini do leta 2012. Leta 2013 naj bi se primanjkljaj rahlo zmanjšal na 3,9 % BDP. Zato srednjeročni cilj ne bo dosežen v programskem obdobju. Zaradi fiskalnih spodbudnih ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo, se bo med letoma 2008 in 2010 delež odhodkov v razmerju do BDP povečal za 2,6 odstotne točke. Hkrati naj bi po pričakovanjih delež odhodkov v razmerju do BDP padel za 1,7 odstotne točke zaradi diskrecijskih znižanj davkov in cikličnega zmanjševanja davčnih osnov. Po napovedih se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga po skupno dogovorjeni metodologiji ponovno izračunajo službe Komisije na podlagi informacij iz programa), povečal na 3 % BDP v letu 2009 in nato na približno 4 % v obdobju od leta 2010 do leta 2012. Veliko ukrepov, vključenih v program za oživitev, bo stalnih, zato ni nujno, da se bodo politike, sprejete kot odziv na krizo, lahko odpravile. Po napovedih naj bi se delež bruto javnega dolga z 62,5 % BDP leta 2008 povečal za 16 odstotnih točk do leta 2013. Poleg večjega javnega primanjkljaja in zmanjšanja rasti BDP k povečanju deleža dolga prispeva tudi precejšnja uskladitev stanj in tokov, ki močno odraža ukrepe za stabilizacijo finančnega sektorja. |
| --- | --- |

(6)

Srednjeročni cilj Avstrije je doseči uravnotežen proračun, ki je del obsežnejše tristebrne proračunske strategije, ki vključuje tudi javne naložbene sheme in strukturno reformo javne uprave. Posodobljen program predvideva, da se bo javnofinančni primanjkljaj dodatno povečal na 4,7 % BDP v letu 2010 ter ostal na tej višini do leta 2012. Leta 2013 naj bi se primanjkljaj rahlo zmanjšal na 3,9 % BDP. Zato srednjeročni cilj ne bo dosežen v programskem obdobju. Zaradi fiskalnih spodbudnih ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo, se bo med letoma 2008 in 2010 delež odhodkov v razmerju do BDP povečal za 2,6 odstotne točke. Hkrati naj bi po pričakovanjih delež odhodkov v razmerju do BDP padel za 1,7 odstotne točke zaradi diskrecijskih znižanj davkov in cikličnega zmanjševanja davčnih osnov. Po napovedih se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki ga po skupno dogovorjeni metodologiji ponovno izračunajo službe Komisije na podlagi informacij iz programa), povečal na 3 % BDP v letu 2009 in nato na približno 4 % v obdobju od leta 2010 do leta 2012. Veliko ukrepov, vključenih v program za oživitev, bo stalnih, zato ni nujno, da se bodo politike, sprejete kot odziv na krizo, lahko odpravile. Po napovedih naj bi se delež bruto javnega dolga z 62,5 % BDP leta 2008 povečal za 16 odstotnih točk do leta 2013. Poleg večjega javnega primanjkljaja in zmanjšanja rasti BDP k povečanju deleža dolga prispeva tudi precejšnja uskladitev stanj in tokov, ki močno odraža ukrepe za stabilizacijo finančnega sektorja.

| (7) | Proračunski rezultati so izpostavljeni velikim negativnim tveganjem. Prvič, izrazito ugodne predpostavke glede rasti v zadevnem makroekonomskem scenariju so zelo negotove, kar zadeva trajanje, obseg in makroekonomski učinek finančne krize. Napovedi glede prihodkov se zdijo optimistične. Poleg tega je v vladnem finančnem sektorju in intervencijah na finančnem trgu tudi prisotno tveganje višjih stopnje primanjkljaja in/ali dolga od predvidenih v programu. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati so izpostavljeni velikim negativnim tveganjem. Prvič, izrazito ugodne predpostavke glede rasti v zadevnem makroekonomskem scenariju so zelo negotove, kar zadeva trajanje, obseg in makroekonomski učinek finančne krize. Napovedi glede prihodkov se zdijo optimistične. Poleg tega je v vladnem finančnem sektorju in intervencijah na finančnem trgu tudi prisotno tveganje višjih stopnje primanjkljaja in/ali dolga od predvidenih v programu.

| (8) | Dolgoročni proračunski učinek staranja prebivalstva v Avstriji je manjši od povprečja EU, pri čemer se bodo po napovedih odhodki za pokojnine kot delež BDP dolgoročno le malo povečali. Proračunsko stanje leta 2008, kot je ocenjeno v programu, je slabše od izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa, kar krepi proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Če bi se za izhodišče vzelo proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v napovedi iz pomladi 2009 napovedale službe Komisije, bi se vrzel v vzdržnosti zelo povečala. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Dolgoročna vzdržnost javnih financ bi bila dodatno ogrožena, če se zgoraj omenjena tveganja iz shem za stabilizacijo finančnega sektorja uresničijo v takšnem obsegu, da stroškov državne podpore v prihodnosti ne bi bilo mogoče povrniti. Doseganje velikega primarnega presežka v srednjeročnem obdobju in ukrepi za zviševanje dejanske upokojitvene starosti, bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so trenutno srednja. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski učinek staranja prebivalstva v Avstriji je manjši od povprečja EU, pri čemer se bodo po napovedih odhodki za pokojnine kot delež BDP dolgoročno le malo povečali. Proračunsko stanje leta 2008, kot je ocenjeno v programu, je slabše od izhodiščnega stanja iz prejšnjega programa, kar krepi proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Če bi se za izhodišče vzelo proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v napovedi iz pomladi 2009 napovedale službe Komisije, bi se vrzel v vzdržnosti zelo povečala. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Dolgoročna vzdržnost javnih financ bi bila dodatno ogrožena, če se zgoraj omenjena tveganja iz shem za stabilizacijo finančnega sektorja uresničijo v takšnem obsegu, da stroškov državne podpore v prihodnosti ne bi bilo mogoče povrniti. Doseganje velikega primarnega presežka v srednjeročnem obdobju in ukrepi za zviševanje dejanske upokojitvene starosti, bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so trenutno srednja.

| (9) | Kljub na splošno dobrim javnim financam in kakovostnim fiskalnim pravilom je avstrijski institucionalni proračunski okvir še vedno mogoče izboljšati. Zvezni fiskalni odnosi Avstrije – ki jih urejata zakon o fiskalni izravnavi za obdobje 2008–2013 in domači pakt za stabilnost iz leta 2008 – so precej zapleteni in slabo pregledni zaradi prekrivanja odgovornosti, soupravljanja in sofinanciranja na vseh treh ravneh vlade. Izkoristiti je treba nastale možnosti za povečanje učinkovitosti na več področjih javne porabe, zlasti v zdravstvu in šolstvu. V zvezi s tem posodobitev programa iz leta 2009 navaja oblikovanje delovnih skupin za nadaljnje reforme zakona o fiskalni izravnavi ter zdravstvenega sistema in sistema za varstvo in oskrbo starejših. Vendar pred letom 2011 ni mogoče pričakovati oprijemljivih predlogov. Na zvezni ravni je Avstrija začela daljnosežno reformo proračunske zakonodaje kot nov večletni okvir za izdatke z zgornjimi mejami, določenimi za štiri zaporedna leta, ki je začel veljati 1. januarja 2009 (okvirni zakon o zveznem proračunu – Bundesfinanzrahmengesetz). Ta reforma naj bi pomagala preprečiti prociklično porabo in spodbudila učinkovitost avtomatskih stabilizatorjev. Od leta 2013 sta predvidena uvedba priprave proračuna na podlagi proizvodnje (priprava proračuna glede na uspešnost) in posodobitev računovodskega sistema javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Kljub na splošno dobrim javnim financam in kakovostnim fiskalnim pravilom je avstrijski institucionalni proračunski okvir še vedno mogoče izboljšati. Zvezni fiskalni odnosi Avstrije – ki jih urejata zakon o fiskalni izravnavi za obdobje 2008–2013 in domači pakt za stabilnost iz leta 2008 – so precej zapleteni in slabo pregledni zaradi prekrivanja odgovornosti, soupravljanja in sofinanciranja na vseh treh ravneh vlade. Izkoristiti je treba nastale možnosti za povečanje učinkovitosti na več področjih javne porabe, zlasti v zdravstvu in šolstvu. V zvezi s tem posodobitev programa iz leta 2009 navaja oblikovanje delovnih skupin za nadaljnje reforme zakona o fiskalni izravnavi ter zdravstvenega sistema in sistema za varstvo in oskrbo starejših. Vendar pred letom 2011 ni mogoče pričakovati oprijemljivih predlogov. Na zvezni ravni je Avstrija začela daljnosežno reformo proračunske zakonodaje kot nov večletni okvir za izdatke z zgornjimi mejami, določenimi za štiri zaporedna leta, ki je začel veljati 1. januarja 2009 (okvirni zakon o zveznem proračunu – Bundesfinanzrahmengesetz). Ta reforma naj bi pomagala preprečiti prociklično porabo in spodbudila učinkovitost avtomatskih stabilizatorjev. Od leta 2013 sta predvidena uvedba priprave proračuna na podlagi proizvodnje (priprava proračuna glede na uspešnost) in posodobitev računovodskega sistema javnih financ.

| (10) | Za stabilizacijo finančnih trgov so avstrijski organi sprejeli več ukrepov, vključno z jamstvi za bančne vloge fizičnih oseb (neomejeno do konca leta 2009, nato pa do 100 000 EUR; za vloge malih in srednje velikih podjetij je zgornja meja 50 000 EUR). Dodatne spodbude so bile zagotovljene za prihranke zasebnih gospodinjstev prek hranilno posojilnih združenj (Bausparförderung), katerih namen je zavarovanje financiranja stanovanj s hipotekarnimi posojili. Avstrijska vlada zagotavlja jamstva do 75 milijard EUR (27 % BDP) za medbančna posojila in izdane obveznice novoustanovljene avstrijske klirinške banke (OeCAG) ter za komercialne papirje, ki jih izdajo komercialne banke. Nazadnje, vlada je namenila 15 milijard EUR (5,5 % BDP) za kapitalske vložke v finančne institucije, od katerih je do sredine maja dogovorjenih 6,4 milijarde EUR, vendar je bilo izplačanih le 4,7 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(10)

Za stabilizacijo finančnih trgov so avstrijski organi sprejeli več ukrepov, vključno z jamstvi za bančne vloge fizičnih oseb (neomejeno do konca leta 2009, nato pa do 100 000 EUR; za vloge malih in srednje velikih podjetij je zgornja meja 50 000 EUR). Dodatne spodbude so bile zagotovljene za prihranke zasebnih gospodinjstev prek hranilno posojilnih združenj (Bausparförderung), katerih namen je zavarovanje financiranja stanovanj s hipotekarnimi posojili. Avstrijska vlada zagotavlja jamstva do 75 milijard EUR (27 % BDP) za medbančna posojila in izdane obveznice novoustanovljene avstrijske klirinške banke (OeCAG) ter za komercialne papirje, ki jih izdajo komercialne banke. Nazadnje, vlada je namenila 15 milijard EUR (5,5 % BDP) za kapitalske vložke v finančne institucije, od katerih je do sredine maja dogovorjenih 6,4 milijarde EUR, vendar je bilo izplačanih le 4,7 milijarde EUR.

| (11) | Ob upoštevanju fiskalnega stanja, ki je bilo leta 2008 skoraj uravnoteženo, in odsotnosti zunanjih neravnovesij se fiskalna spodbuda, ki jo je avstrijska vlada sprejela za leti 2009 in 2010, obravnava kot ustrezen odziv na upad gospodarske rasti. V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra dogovoril Evropski svet, so bili avstrijski paketi za oživitev uveljavljeni pravočasno, ker je velik del ukrepov začel veljati v prvi četrtini leta 2009. Ukrepi, sprejeti na trgu dela, so namenjeni za upočasnitev odpuščanj in izboljšanje poklicnega usposabljanja. Podpora podjetjem z omejenim dostopom do posojil večinoma ne izhaja iz proračuna in je v obliki jamstev in subvencioniranih posojil. Večji del spodbude je v obliki zasebne dohodkovne podpore, pri čemer koncesije za prihodke (1 do 1,5 % BDP) prevladujejo nad dodatnimi odhodki (približno 0,5 % BDP). Neto proračunski učinek je predviden na 1,4 % in 1,7 % BDP v letu 2009 oz. 2010. Ker bo večji del ukrepov za oživitev trajen (85 %), možnost odprave fiskalnih spodbud vzbuja zaskrbljenost. Čeprav je znižanje neposrednih davkov in socialnih prispevkov (zlasti za skupine z nizkimi prihodki) v skladu z vladnim dolgoročnim ciljem zmanjšanja visoke davčne obremenitve dela in zagotovitve močnejših spodbud za delo, je še vedno treba obravnavati primanjkljaj v javnih financah, ker posodobljena različica programa za stabilnost ne predvideva nobene večje konsolidacije pred letom 2013. Nekateri izmed ukrepov za spodbudo so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija 28. januarja 2009 predlagala posebej za to državo na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter jih je 19. marca na spomladanskem zasedanju potrdil Evropski svet. Njihov namen je krepitev potenciala rasti (naložbe v infrastrukturo ter raziskave in razvoj) in obravnava dolgoročnih izzivov, kot so podnebne spremembe, z osredotočanjem na energetsko učinkovitost in zmanjšanje emisij CO2. |
| --- | --- |

(11)

Ob upoštevanju fiskalnega stanja, ki je bilo leta 2008 skoraj uravnoteženo, in odsotnosti zunanjih neravnovesij se fiskalna spodbuda, ki jo je avstrijska vlada sprejela za leti 2009 in 2010, obravnava kot ustrezen odziv na upad gospodarske rasti. V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra dogovoril Evropski svet, so bili avstrijski paketi za oživitev uveljavljeni pravočasno, ker je velik del ukrepov začel veljati v prvi četrtini leta 2009. Ukrepi, sprejeti na trgu dela, so namenjeni za upočasnitev odpuščanj in izboljšanje poklicnega usposabljanja. Podpora podjetjem z omejenim dostopom do posojil večinoma ne izhaja iz proračuna in je v obliki jamstev in subvencioniranih posojil. Večji del spodbude je v obliki zasebne dohodkovne podpore, pri čemer koncesije za prihodke (1 do 1,5 % BDP) prevladujejo nad dodatnimi odhodki (približno 0,5 % BDP). Neto proračunski učinek je predviden na 1,4 % in 1,7 % BDP v letu 2009 oz. 2010. Ker bo večji del ukrepov za oživitev trajen (85 %), možnost odprave fiskalnih spodbud vzbuja zaskrbljenost. Čeprav je znižanje neposrednih davkov in socialnih prispevkov (zlasti za skupine z nizkimi prihodki) v skladu z vladnim dolgoročnim ciljem zmanjšanja visoke davčne obremenitve dela in zagotovitve močnejših spodbud za delo, je še vedno treba obravnavati primanjkljaj v javnih financah, ker posodobljena različica programa za stabilnost ne predvideva nobene večje konsolidacije pred letom 2013. Nekateri izmed ukrepov za spodbudo so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija 28. januarja 2009 predlagala posebej za to državo na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter jih je 19. marca na spomladanskem zasedanju potrdil Evropski svet. Njihov namen je krepitev potenciala rasti (naložbe v infrastrukturo ter raziskave in razvoj) in obravnava dolgoročnih izzivov, kot so podnebne spremembe, z osredotočanjem na energetsko učinkovitost in zmanjšanje emisij CO2.

| (12) | Po fiskalni ekspanziji v letih 2009 in 2010 velja, da je fiskalna naravnanost v zadnjih letih programa večinoma nevtralna, ker se bo po načrtih strukturni saldo v obdobju 2011–2012 spremenil le malo in se leta 2013 izboljšal za 0,5 % BDP. Primanjkljaj bo med letoma 2009 in 2013 po pričakovanjih močno presegel referenčno vrednost 3 % BDP, pri čemer naj bi se konsolidacija nadaljevala šele ob koncu programskega obdobja. Program navaja, da „bo avstrijska vlada sprejela vse ukrepe, ki so potrebni za dosego popravka do leta 2012“, da prepreči trajno preseganje referenčne vrednosti 3 % BDP. Vendar za zmanjšanje primanjkljaja pred letom 2013 ni nobenega jasno opredeljenega ukrepa. Podobno naj bi po napovedih v programskem obdobju delež dolga presegal referenčno vrednost iz Pogodbe, pri čemer trend rasti odraža ekspanzivno naravnanost v letih 2009 in 2010 ter proračunske učinke sprejetih stabilizacijskih ukrepov. |
| --- | --- |

(12)

Po fiskalni ekspanziji v letih 2009 in 2010 velja, da je fiskalna naravnanost v zadnjih letih programa večinoma nevtralna, ker se bo po načrtih strukturni saldo v obdobju 2011–2012 spremenil le malo in se leta 2013 izboljšal za 0,5 % BDP. Primanjkljaj bo med letoma 2009 in 2013 po pričakovanjih močno presegel referenčno vrednost 3 % BDP, pri čemer naj bi se konsolidacija nadaljevala šele ob koncu programskega obdobja. Program navaja, da „bo avstrijska vlada sprejela vse ukrepe, ki so potrebni za dosego popravka do leta 2012“, da prepreči trajno preseganje referenčne vrednosti 3 % BDP. Vendar za zmanjšanje primanjkljaja pred letom 2013 ni nobenega jasno opredeljenega ukrepa. Podobno naj bi po napovedih v programskem obdobju delež dolga presegal referenčno vrednost iz Pogodbe, pri čemer trend rasti odraža ekspanzivno naravnanost v letih 2009 in 2010 ter proračunske učinke sprejetih stabilizacijskih ukrepov.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, zagotavlja program skoraj vse obvezne podatke in ima nekaj vrzeli pri neobveznih podatkih (5). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, zagotavlja program skoraj vse obvezne podatke in ima nekaj vrzeli pri neobveznih podatkih (5).

Splošen sklep je, da bo v letih 2009 in 2010 fiskalna politika v Avstriji ekspanzivna; zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja na 0,5 % BDP v letu 2008 zaradi močne gospodarske rasti v zadnjih letih in zaradi odsotnosti zunanjih neravnovesij je dalo avstrijski vladi manevrski prostor za uvedbo znatne fiskalne spodbude kot odziva na krizo. Odziv je bil pravočasen in sorazmeren s krizo v finančnem sektorju ter glede na obseg in potek upadanja gospodarske rasti. Kljub temu so sprejeti ukrepi le delno v skladu s splošnimi načeli Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, ker so večinoma trajni. Zato je potrebna verodostojna in trdna strategija, da se lahko konsolidacija proračuna nadaljuje, takoj ko se bo kriza umirila. Vendar program za stabilnost ne predvideva nobenega zmanjšanja vladnega neto zadolževanja pred letom 2013 (ob nespremenljivih politikah), čeprav naj bi BDP začel ponovno rasti od leta 2010 naprej. Poleg tega glede na izrazito blage predpostavke za BDP, vladne napovedi glede proračuna vključujejo precejšnja negativna tveganja. Neposredne proračunske posledice programov podpore za podjetja in komercialne banke se trenutno ocenjujejo kot omejene, ker večinoma niso proračunske in so v obliki jamstev. Vendar bi se, če se število slabih domačih in tujih posojil poveča, javne finance dodatno poslabšale, ker bi postali potrebni dodatni kapitalski vložki vlade.

Ob upoštevanju zgornje ocene se Avstrijo poziva, da:

| (i) | v letih 2009 in 2010 izvede fiskalno politiko, kakor načrtovano, vključno z ukrepi spodbude v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, in v okviru obratnih fiskalnih ukrepov spodbude SGP, da se podpre bistveno proračunsko konsolidacijo za srednjeročne cilje, z začetkom najpozneje leta 2011; |
| --- | --- |

(i)

v letih 2009 in 2010 izvede fiskalno politiko, kakor načrtovano, vključno z ukrepi spodbude v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, in v okviru obratnih fiskalnih ukrepov spodbude SGP, da se podpre bistveno proračunsko konsolidacijo za srednjeročne cilje, z začetkom najpozneje leta 2011;

| (ii) | dokaže ukrepe, ki se zdijo potrebni za znižanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednostjo 3 % BDP; |
| --- | --- |

(ii)

dokaže ukrepe, ki se zdijo potrebni za znižanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednostjo 3 % BDP;

| (iii) | nadalje izboljša proračunski okvir za krepitev fiskalne discipline na vseh ravneh vlade z izboljšano preglednostjo in odgovornostjo, in sicer z uskladitvijo zakonodajnih, upravnih in finančnih odgovornosti med različnimi ravnmi vlade. |
| --- | --- |

(iii)

nadalje izboljša proračunski okvir za krepitev fiskalne discipline na vseh ravneh vlade z izboljšano preglednostjo in odgovornostjo, in sicer z uskladitvijo zakonodajnih, upravnih in finančnih odgovornosti med različnimi ravnmi vlade.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP (sprememba v %) | PS apr. 2009 | 3,1 | 1,8 | -2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| KOM pomlad 2009 | 3,1 | 1,8 | -4,0 | -0,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Inflacija po HICP (%) | PS apr. 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| KOM pomlad 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,5 | 1,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Proizvodna vrzel (6) (v % potencialnega BDP) | PS apr. 2009 | 2,5 | 2,6 | –0,9 | –1,7 | –1,6 | –1,2 | –0,5 |
| KOM pomlad 2009 (7) | 2,7 | 2,9 | –2,2 | –3,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP) | PS apr. 2009 | 3,2 | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| KOM pomlad 2009 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Javnofinančni prihodki (v % BDP) | PS apr. 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| KOM pomlad 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,4 | 46,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 47,4 | 47,5 | 47,3 | 47,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Javnofinančni odhodki (v % BDP) | PS apr. 2009 | 48,7 | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| KOM pomlad 2009 | 48,5 | 48,6 | 51,6 | 52,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 48,3 | 48,1 | 47,7 | 47,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS apr. 2009 | -0,5 | -0,4 | -3,5 | -4,7 | -4,7 | -4,7 | -3,9 |
| KOM pomlad 2009 | -0,5 | -0,4 | -4,2 | -5,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,2 | 0,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Primarni saldo (v % BDP) | PS apr. 2009 | 2,3 | 2,2 | -0,6 | -1,7 | -1,4 | -1,3 | -0,4 |
| KOM pomlad 2009 | 2,2 | 2,1 | -1,1 | -2,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Ciklično prilagojeni saldo (6) (v % BDP) | PS apr. 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| KOM pomlad 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | -0,9 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Strukturni saldo (8) (v % BDP) | PS apr. 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| KOM pomlad 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,4 | 0,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Bruto javni dolg (v % BDP) | PS apr. 2009 | 59,4 | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| KOM pomlad 2009 | 59,4 | 62,5 | 70,4 | 75,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Vir:


  Program stabilnosti (PS); napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realni BDP (sprememba v %)

PS apr. 2009

3,1

1,8

-2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

KOM pomlad 2009

3,1

1,8

-4,0

-0,1

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

3,4

2,4

2,5

2,5

n.a.

n.a.

n.a.

Inflacija po HICP (%)

PS apr. 2009

2,2

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

KOM pomlad 2009

2,2

3,2

0,5

1,1

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

1,9

2,0

2,0

2,0

n.a.

n.a.

n.a.

Proizvodna vrzel (6) (v % potencialnega BDP)

PS apr. 2009

2,5

2,6

–0,9

–1,7

–1,6

–1,2

–0,5

KOM pomlad 2009 (7)

2,7

2,9

–2,2

–3,3

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

0,4

0,4

0,5

0,5

n.a.

n.a.

n.a.

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP)

PS apr. 2009

3,2

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

KOM pomlad 2009

3,3

3,3

2,7

2,4

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

3,5

3,7

3,7

3,7

n.a.

n.a.

n.a.

Javnofinančni prihodki (v % BDP)

PS apr. 2009

48,0

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

KOM pomlad 2009

48,0

48,2

47,4

46,7

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

47,4

47,5

47,3

47,4

n.a.

n.a.

n.a.

Javnofinančni odhodki (v % BDP)

PS apr. 2009

48,7

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

KOM pomlad 2009

48,5

48,6

51,6

52,1

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

48,3

48,1

47,7

47,2

n.a.

n.a.

n.a.

Javnofinančni saldo (v % BDP)

PS apr. 2009

-0,5

-0,4

-3,5

-4,7

-4,7

-4,7

-3,9

KOM pomlad 2009

-0,5

-0,4

-4,2

-5,3

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

-0,7

-0,6

-0,2

0,4

n.a.

n.a.

n.a.

Primarni saldo (v % BDP)

PS apr. 2009

2,3

2,2

-0,6

-1,7

-1,4

-1,3

-0,4

KOM pomlad 2009

2,2

2,1

-1,1

-2,1

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

2,0

2,1

2,3

2,8

n.a.

n.a.

n.a.

Ciklično prilagojeni saldo (6) (v % BDP)

PS apr. 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

KOM pomlad 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

-0,9

-0,8

-0,4

0,1

n.a.

n.a.

n.a.

Strukturni saldo (8) (v % BDP)

PS apr. 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

KOM pomlad 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

-0,7

-0,6

-0,4

0,1

n.a.

n.a.

n.a.

Bruto javni dolg (v % BDP)

PS apr. 2009

59,4

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

KOM pomlad 2009

59,4

62,5

70,4

75,2

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

59,9

58,4

57,0

55,4

n.a.

n.a.

n.a.

Vir:

Program stabilnosti (PS); napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/fiscal_policy528_sl.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz januarja 2009 in tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  Poleg tega je podjetjem z omejenim dostopom do posojil ponujena pomoč, ki je večinoma zagotovljena v obliki jamstev, ki imajo proračunski učinek le, če se uporabijo.

(4)  Ponovni izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa za stabilnost. Razlike glede na ocene služb Komisije, ki temeljijo na napovedi iz pomladi 2009, so posledica različnega makroekonomskega scenarija (glej odstavka 2 in 3).

(5)  Program zlasti ne zagotavlja informacij o ravneh zunanjih predpostavk za leto 2007. Izmed neobveznih podatkov manjkajo natančne kategorije neto posojil glede na preostali svet, natančne kategorije usklajevanja stanj in tokov ter nekatere natančne postavke o dolgoročni vzdržnosti.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,8 %, 1,7 %, 1,3 % in 1,3 % v tem zaporedju v obdobju 2007–2010.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V najnovejšem programu in napovedi služb Komisije spomladi leta 2009 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

Vir:

Program stabilnosti (PS); napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/12

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Primera COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 166/03

Komisija se je 9. julija 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5517. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5517. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. julija 2009

2009/C 166/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4090 |
| JPY | japonski jen | 132,06 |
| DKK | danska krona | 7,4453 |
| GBP | funt šterling | 0,86530 |
| SEK | švedska krona | 11,0476 |
| CHF | švicarski frank | 1,5193 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,9960 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,918 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 274,20 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7000 |
| PLN | poljski zlot | 4,3355 |
| RON | romunski leu | 4,2475 |
| TRY | turška lira | 2,1525 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7621 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5734 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,9198 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,1884 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0438 |
| KRW | južnokorejski won | 1 780,60 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,4140 |
| CNY | kitajski juan | 9,6259 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3360 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 340,05 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0238 |
| PHP | filipinski peso | 67,567 |
| RUB | ruski rubelj | 44,8010 |
| THB | tajski bat | 47,991 |
| BRL | brazilski real | 2,7293 |
| MXN | mehiški peso | 19,1765 |
| INR | indijska rupija | 68,6610 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4090

JPY

japonski jen

132,06

DKK

danska krona

7,4453

GBP

funt šterling

0,86530

SEK

švedska krona

11,0476

CHF

švicarski frank

1,5193

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,9960

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,918

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

274,20

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7000

PLN

poljski zlot

4,3355

RON

romunski leu

4,2475

TRY

turška lira

2,1525

AUD

avstralski dolar

1,7621

CAD

kanadski dolar

1,5734

HKD

hongkonški dolar

10,9198

NZD

novozelandski dolar

2,1884

SGD

singapurski dolar

2,0438

KRW

južnokorejski won

1 780,60

ZAR

južnoafriški rand

11,4140

CNY

kitajski juan

9,6259

HRK

hrvaška kuna

7,3360

IDR

indonezijska rupija

14 340,05

MYR

malezijski ringit

5,0238

PHP

filipinski peso

67,567

RUB

ruski rubelj

44,8010

THB

tajski bat

47,991

BRL

brazilski real

2,7293

MXN

mehiški peso

19,1765

INR

indijska rupija

68,6610

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/14

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 30. novembra 2007 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/A.37.792 – Microsoft (1)

Država poročevalka: Španija

2009/C 166/05

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da načela za oblikovanje cen WSPP ustrezno odražajo utemeljitev Odločbe z dne 24. marca 2004 v zadevi COMP/C-3/37.792 in torej lahko služijo kot osnova za oceno razumnosti sistemov nadomestil, ki jih je Microsoft uvedel za namene te odločbe. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da načela za oblikovanje cen WSPP ustrezno odražajo utemeljitev Odločbe z dne 24. marca 2004 v zadevi COMP/C-3/37.792 in torej lahko služijo kot osnova za oceno razumnosti sistemov nadomestil, ki jih je Microsoft uvedel za namene te odločbe.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da razlaga treh meril iz načel za oblikovanje cen WSPP (npr. Microsoftovi izvirni proizvodi, inovacije in primerjava s podobnimi tehnologijami), ki je navedena v odločbi, ustrezno odraža vrednost, ki jo imajo Microsoftove informacije o interoperabilnosti za njihove uporabnike, pri čemer ni vključena „strateška vrednost“, ki izhaja iz Microsoftove tržne moči na trgu operacijskih sistemov za odjemalske osebne računalnike ali na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da razlaga treh meril iz načel za oblikovanje cen WSPP (npr. Microsoftovi izvirni proizvodi, inovacije in primerjava s podobnimi tehnologijami), ki je navedena v odločbi, ustrezno odraža vrednost, ki jo imajo Microsoftove informacije o interoperabilnosti za njihove uporabnike, pri čemer ni vključena „strateška vrednost“, ki izhaja iz Microsoftove tržne moči na trgu operacijskih sistemov za odjemalske osebne računalnike ali na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da Microsoftovi sistemi nadomestil v zvezi z dogovorom brez podelitve licence („No Patent Agreement“) pred 22. oktobrom 2007 niso bili „razumni“ v smislu člena 5(a) Odločbe z dne 24. marca 2004 v zadevi COMP/C-3/37.792. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da Microsoftovi sistemi nadomestil v zvezi z dogovorom brez podelitve licence („No Patent Agreement“) pred 22. oktobrom 2007 niso bili „razumni“ v smislu člena 5(a) Odločbe z dne 24. marca 2004 v zadevi COMP/C-3/37.792.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja, da lahko Komisija v skladu s členom 24(2) Uredbe (EC) št. 1/2003določi dokončni znesek periodične denarne kazni za Microsoftovo neizpolnjevanje obveznosti iz člena 5(a) Odločbe z dne 24. marca 2004. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja, da lahko Komisija v skladu s členom 24(2) Uredbe (EC) št. 1/2003določi dokončni znesek periodične denarne kazni za Microsoftovo neizpolnjevanje obveznosti iz člena 5(a) Odločbe z dne 24. marca 2004.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja glede „ustreznega obdobja“ neizpolnjevanja obveznosti, ki je obravnavano v Odločbi. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja glede „ustreznega obdobja“ neizpolnjevanja obveznosti, ki je obravnavano v Odločbi.

| 6. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/15

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 22. februarja 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/A.37.792 – Microsoft (2)

Država poročevalka: Španija

2009/C 166/06

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo glede dokončnega zneska periodične denarne kazni, ki se naloži Microsoftu zaradi neizpolnjevanja svoje obveznosti, da ponudi informacije o interoperabilnosti zainteresiranim podjetjem pod razumnimi in nediskriminatornimi pogoji v skladu s členom 5(a) Odločbe Komisije 2007/53/ES z dne 24. marca 2004. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo glede dokončnega zneska periodične denarne kazni, ki se naloži Microsoftu zaradi neizpolnjevanja svoje obveznosti, da ponudi informacije o interoperabilnosti zainteresiranim podjetjem pod razumnimi in nediskriminatornimi pogoji v skladu s členom 5(a) Odločbe Komisije 2007/53/ES z dne 24. marca 2004.

| 2. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/16

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/C-3/37.792 – Microsoft

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

2009/C 166/07

Osnutek odločbe v tej zadevi daje podlago za naslednje ugotovitve:

Postopek v skladu s členom 24(1) na podlagi končne Odločbe z dne 24. marca 2004

Komisija je 24. marca 2004 sprejela Odločbo 2007/53/ES v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP proti Microsoft Corporation (Zadeva COMP/C-3/37.792 – Microsoft, UL L 32, 6.2.2007, str. 23).

V tej odločbi („Odločba“) je Komisija med drugim ugotovila, da je Microsoft kršil člen 82 Pogodbe ES („člen 82“) in člen 54 Sporazuma EGP s tem, ko od oktobra 1998 do datuma Odločbe ni razkril nekaterih podrobnih „informacij o interoperabilnosti“ prodajalcem operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin, s pomočjo katerih bi slednji lahko razvili in distribuirali interoperabilne proizvode (1).

Komisija je 10. novembra 2005 sprejela odločbo v skladu s členom 24(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 („Odločba na podlagi člena 24(1)“). Člen 1 te odločbe se glasi: „Microsoft Corporation zagotovi, da do 15. decembra 2005 v celoti izpolnjuje obveznosti, določene v členu 5(a) in (c) Odločbe. V primeru neizpolnjevanja se Microsoft Corporation naloži periodična denarna kazen v višini 2 milijona EUR na dan, izračunana od navedenega datuma.“

Odločba na podlagi člena 24(1) je opredelila dva primera Microsoftovega neizpolnjevanja obveznosti iz člena 5(a) in (c) Odločbe. Ta postopek se navezuje izključno na Microsoftovo obveznost iz člena 5(a) Odločbe, da ponuja dostop do informacij o interoperabilnosti ali njihovo uporabo po razumnih cenah.

Postopek v skladu s členom 24(2), osnovan na Odločbi na podlagi člena 24(1)

Komisija je 12. julija 2006 sprejela prvo odločbo na podlagi člena 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 („predhodna odločba na podlagi člena 24(2)“), s katero je 280,5 milijona EUR (2) določila kot dokončni znesek periodične denarne kazni, naložene z Odločbo na podlagi člena 24(1) za obdobje med 16. decembrom 2005 in 20. junijem 2006 v zvezi s prvim vidikom neizpolnjevanja obveznosti, opredeljenim v Odločbi na podlagi člena 24(1), in sicer Microsoftovim neizpolnjevanjem obveznosti v zvezi z zagotavljanjem popolne in točne tehnične dokumentacije, ki bi vsebovala informacije o interoperabilnosti.

Kot je navedeno v predhodni odločbi na podlagi člena 24(2), Komisija ohranja možnost določitve dokončnega zneska periodične denarne kazni za drugi vidik neizpolnjevanja obveznosti, ki je bil pred tem že opredeljen v Odločbi na podlagi člena 24(1), in sicer od 16. decembra 2005 dalje, če Komisija ugotovi, da Microsoft ni ponudil dostopa do informacij o interoperabilnosti ali njihove uporabe po razumnih cenah (3).

Ta osnutek odločbe določa dokončni znesek periodične denarne kazni, ki se naloži Microsoftu zaradi neizpolnjevanja obveznosti ponujanja dostopa do informacij o interoperabilnosti ali njihove uporabe po razumnih cenah.

Ukrepi, ki jih je sprejel Microsoft za izpolnjevanje določb iz člena 5(a) in odzivi Komisije

Vse od 27. maja 2004, ko je Microsoft predložil prvi opis ukrepov, ki jih je nameraval sprejeti, da bi izpolnil določbe iz člena 5(a) do (c) Odločbe, je bilo veliko izmenjav med Komisijo in Microsoftom z vidika razumnih cen iz Odločbe.

V dopisu z dne 29. oktobra 2004 je Microsoft izrazil svoje mnenje, da so ukrepi, opisani v Microsoftovem dopisu z dne 27. maja 2004, zadostovali za izpolnjevanje njegovih obveznosti iz člena 5(d) Odločbe. Microsoft je predložil tudi dva osnutka sporazumov, ki jih je nameraval ponuditi kot del Programa protokola strežnika delovnih skupin („sporazumi WSPP 2004“).

Nato je bilo v preostanku leta 2004 in prvi polovici leta 2005 še več izmenjav, v katerih je Komisija od Microsofta zahtevala (tudi na podlagi zahtev za podatke v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1/2003) nadaljnje razlage in dodatno dokumentacijo, na kar je Microsoft odgovoril s predložitvijo več poročil, listin in revidiranih različic sporazumov WSPP 2004. Komisija je zahteve za podatke poslala tudi tretjim osebam in jih povabila, naj predložijo svoje mnenje o cenovnih ravneh, ki jih je predlagal Microsoft.

Komisija je z odločbo z dne 28. julija 2005 vzpostavila mehanizem spremljanja, s tem ko je uvedla položaj skrbnika spremljanja ter določila njegove naloge in obveznosti. Naloga skrbnika je pomagati Komisiji pri nadziranju izpolnjevanja obveznosti iz Odločbe (4). Komisija je 5. oktobra 2005 za skrbnika spremljanja izbrala osebo iz ožjega seznama štirih strokovnjakov, ki ga je predložil Microsoft.

V času med avgustom in decembrom 2005 je Microsoft predložil revidirane sporazume WSPP in različna poročila z namenom opravičiti cenovne ravni, določene v sporazumih WSPP.

Komisija je 7. aprila 2006 Microsoftu predložila skrbnikovo poročilo o gradivu, predloženem dne 15. decembra 2005, s katerim je Microsoft opravičeval cenovne ravni iz sporazumov WSPP („poročilo skrbnika o novostih z marca 2006“).

Posledično je Microsoft med majem in novembrom 2006 z različnimi predložitvami še naprej odgovarjal na poročilo skrbnika o novostih z marca 2006, večkrat pa je tudi predložil revidirane sporazume WSPP.

Skrbnik in TAEUS, zunanji svetovalec Komisije, sta februarja 2007 Komisiji predložila več poročil. Na podlagi teh poročil je Komisija predhodno zaključila, da Microsoft še ni izpolnil svoje obveznosti ponujanja dostopa do informacij o interoperabilnosti ali njihove uporabe po razumnih cenah, kot jo določa člen 5(a) Odločbe.

Obvestilo o nasprotovanju

Komisija je 1. marca 2007 poslala Microsoftu obvestilo o nasprotovanju („obvestilo o nasprotovanju“) in mu dala pet tednov časa za odgovor.

Microsoft je 9. marca 2007 zahteval podaljšanje roka za odgovor na obvestilo o nasprotovanju. Tej zahtevi sem 15. marca 2007 ugodila in podaljšala rok za odgovor do 23. aprila 2007. Microsoft je nato odgovor predložil pravočasno.

Vpogled v dokumentacijo

Microsoft je 2. marca 2007 vložil zahtevo za vpogled v dokumentacijo, čemur je bilo 5. marca 2007 ugodeno, in sicer v prostorih Komisije.

Dne 27. aprila 2007 je Microsoft predložil popravek k svojemu odgovoru na obvestilo o nasprotovanju. Nato je 9. maja 2007 vložil zahtevo za nadaljnji vpogled v dokumentacijo.

TAEUS ter skrbnik in njegovi svetovalci so 11. maja 2007 predložili poročila v zvezi s strokovnim poročilom, ki ga je Microsoft priložil svojemu odgovoru na obvestilo o nasprotovanju, in Microsoftu je bil 14. maja 2007 dovoljen vpogled v ta poročila, skupaj s kopijami vseh pripomb v zvezi z obvestilom o nasprotovanju in odgovorom nanj, ki so jih predložile tretje osebe.

Microsoft je 16. maja 2007 vložil zahtevo za nadaljnji vpogled v dokumentacijo, čemur je bilo 23. maja 2007 ugodeno.

Dne 21. maja 2007 je Microsoft predložil revidirane sporazume WSSP, ki so vsebovali tudi revidirano razpredelnico licenčnin („sistem nadomestil z dne 21. maja 2007“). Microsoft je izjavil, da bo „zdaj uradno uvedel nižje tarife“, in sicer retroaktivno od dneva sprejetja Odločbe.

Microsoft je 1. junija 2007 predložil dopolnilo k svojemu odgovoru na obvestilo o nasprotovanju, 8. junija 2007 pa še nadaljnjo tehnično oceno.

V času postopka je Microsoft večkrat zahteval vpogled v korespondenco med Komisijo na eni ter skrbnikom in strokovnjaki Komisije na drugi strani.

Vendar Komisija meni, da so ti dopisi interni.

Že v postopku v zvezi z obtožbo, da Microsoft ni predložil popolne in točne tehnične dokumentacije z informacijami o interoperabilnosti, sem zavrnila Microsoftovo zahtevo za vpogled v korespondenco s skrbnikom spremljanja in zunanjimi strokovnjaki Komisije (glej Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/C-3/37.792 – Microsoft, 3.7.2006, str. 6). Moje mnenje je bilo, da je ta korespondenca interna.

Vendar pa sem skrbno preverila, ali bi dostop do delov korespondence lahko bil nujen za ustrezno razumevanje metodologije ali primerno tehnično preveritev poročila skrbnika ali kako drugače nepogrešljiv za obrambo Microsofta. Kot odgovor na Microsoftove pomisleke sem preverila korespondenco skrbnika in TAEUS-a s Komisijo v času med zadevnima datumoma (10. november 2006 in 22. maj 2007). Microsoftu sem lahko potrdila, da po mojem mnenju ni bil noben del korespondence nepogrešljiv za razumevanje metodologije iz poročila ali za tehnično preverjanje poročila.

Poleg tega sem kot odgovor na naslednji pomislek, ki ga je izrazil Microsoft, preverila korespondenco, do katere mi je bil omogočen dostop, in sicer dopise, ki jih je Komisija poslala skrbniku in TAEUS-u (10. novembra 2006 do 27. julija 2007). Po tem pregledu sem Microsoftu zagotovila, da ni bilo nobenih dokumentov, ki bi nakazovali kakršno koli neustrezno vplivanje Komisije na skrbnika ali njene strokovnjake.

USTNO ZASLIŠANJE

Microsoft ni zahteval ustnega zaslišanja.

DOPIS O DEJSTVIH

Komisija je 24. julija 2007 Microsoftu poslala dopis o dejstvih („dopis o dejstvih“). S tem dopisom je bila Microsoftu ponujena možnost, da predloži svoje pripombe v zvezi z oceno Komisije o sistemu nadomestil z dne 21. maja 2007 in drugimi dokazi, ki jih je Komisija zbrala po sprejetju obvestila o nasprotovanju, zlasti poročili skrbnika in strokovnjakov Komisije, TAEUS-a, ter odgovori, ki jih je na svoja poizvedovanja Komisija dobila od novih pridobiteljev licenc WSPP. Microsoftu je bil omogočen vpogled v dokumentacijo, in sicer v dokumente, ki so bili vloženi po sprejetju obvestila o nasprotovanju, in tako je 31. avgusta 2007 predložil svoj odgovor na dopis o dejstvih.

ODLOČBA SODIŠČA PRVE STOPNJE

Sodišče prve stopnje je 17. septembra 2007 potrdilo bistvene dele Odločbe, na katero se je Microsoft pritožil (5).

Vendar pa je Sodišče razveljavilo člen 7 Odločbe, kar se tiče zahteve, da Microsoft predloži svoj načrt za vzpostavitev mehanizma, ki bi vključeval skrbnika spremljanja, pooblaščenega za dostop, neodvisno od Komisije, do Microsoftove pomoči, informacij, dokumentov, prostorov in zaposlenih ter do izvorne kode zadevnih Microsoftovih izdelkov.

Komisija je 2. oktobra 2007 od Microsofta zahtevala, naj predloži vse dokumente in podatke, ki jih je neodvisno od Komisije predložil skrbniku ali njegovi ekipi od dne, ko je bil skrbnik imenovan. Na to zahtevo je Microsoft odgovoril z dopisoma z dne 31. oktobra 2007 in 9. novembra 2007.

Po razpravah s Komisijo je Microsoft 22. oktobra 2007 uvedel nov sistem nadomestil za licence WSPP.

Predložitev teh dokumentov in podatkov ter uvedba novega sistema nadomestil še nista pomenili, da je bila faza preiskave ponovno odprta, zato ni bilo potrebno izdati novega dopisa o dejstvih.

OSNUTEK KONČNE ODLOČBE

Menim, da osnutek končne Odločbe ne vsebuje elementov prava, ki ne bi bili navedeni v obvestilu o nasprotovanju, niti elementov dejstev, ki ne bi bila pojasnjena bodisi v obvestilu o nasprotovanju, bodisi v dopisu o dejstvih.

Glede na zgoraj navedeno menim, da je bila pravica Microsofta in tretjih oseb do zaslišanja v obravnavani zadevi spoštovana.

V Bruslju, 25. februarja 2008

Karen WILLIAMS

---

(1)  Sodišče prve stopnje je 17. septembra 2007 potrdilo bistvene dele Odločbe, na katero se je Microsoft pritožil. Microsoft je nato napovedal, da se ne bo pritožil na sodbo Sodišča prve stopnje.

1

(2)  Odločba Komisije z dne 12. julija 2006 o določitvi dokončnega zneska periodične denarne kazni, naložene Microsoft Corporation z Odločbo št. C(2005) 4420 konč., in spremembi navedene odločbe v zvezi z zneskom periodične denarne kazni (Zadeva COMP/C-3/37.792 – Microsoft), C(2006) 3143 konč.

2

(3)  Uvodna izjava 244 Odločbe na podlagi člena 24(2).

3

(4)  Glej člen 7 Odločbe in člen 3 Odločbe o skrbniku.

4

(5)  Zgoraj, opomba 1.

5

---

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/20

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. februarja 2008

o določitvi dokončnega zneska periodične denarne kazni, naložene Microsoft Corporation z Odločbo C(2005) 4420 konč.

(Zadeva COMP/C-3/37.792 – Microsoft)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 764 konč.)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

2009/C 166/08

Komisija je 27. februarja 2008 sprejela odločbo o določitvi dokončnega zneska periodične denarne kazni, naložene Microsoft Corporation z Odločbo C(2005) 4420 konč. („Odločba iz februarja 2008“). Komisija v skladu s členom 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003
   (1)
  objavlja imena strank in glavno vsebino odločbe, vključno z naloženimi sankcijami, ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti. Različica celotnega besedila odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletišču GD COMP:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   POVZETEK ZADEVE

1.1   Ozadje zadeve

| 1. | Komisija je 24. marca 2004 sprejela Odločbo 2007/53/ES v postopku na podlagi člena 82 Pogodbe ES (Zadeva št. COMP/C-3/37.792), naslovljeno na Microsoft Corporation („Microsoft“) (2). V tej odločbi („Odločba“) je Komisija med drugim ugotovila, da je Microsoft kršil člen 82 Pogodbe ES („člen 82 Pogodbe ES“) in člen 54 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru („člen 54 Sporazuma EGS“), s tem ko je od oktobra 1998 do datuma Odločbe zavračal razkriti nekatere določene „informacije o interoperabilnosti“ (3) prodajalcem operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin, tako da bi slednji lahko razvili in distribuirali interoperabilne proizvode. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 24. marca 2004 sprejela Odločbo 2007/53/ES v postopku na podlagi člena 82 Pogodbe ES (Zadeva št. COMP/C-3/37.792), naslovljeno na Microsoft Corporation („Microsoft“) (2). V tej odločbi („Odločba“) je Komisija med drugim ugotovila, da je Microsoft kršil člen 82 Pogodbe ES („člen 82 Pogodbe ES“) in člen 54 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru („člen 54 Sporazuma EGS“), s tem ko je od oktobra 1998 do datuma Odločbe zavračal razkriti nekatere določene „informacije o interoperabilnosti“ (3) prodajalcem operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin, tako da bi slednji lahko razvili in distribuirali interoperabilne proizvode.

| 2. | Člen 5(a) in (c) izreka Odločbe se glasi:






  „(a) | Microsoft Corporation v 120 dneh po uradnem obvestilu o tej odločbi da na voljo informacije o interoperabilnosti vsem podjetjem, ki želijo razvijati in distribuirati operacijske sisteme za strežnike delovnih skupin, in pod razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji dovoli uporabo informacij o interoperabilnosti takim podjetjem za namene razvijanja in distribuiranja operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin [...] |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 5(a) in (c) izreka Odločbe se glasi:

„(a)

Microsoft Corporation v 120 dneh po uradnem obvestilu o tej odločbi da na voljo informacije o interoperabilnosti vsem podjetjem, ki želijo razvijati in distribuirati operacijske sisteme za strežnike delovnih skupin, in pod razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji dovoli uporabo informacij o interoperabilnosti takim podjetjem za namene razvijanja in distribuiranja operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin [...]

| (c) | Microsoft Corporation v 120 dneh po uradnem obvestilu o tej odločbi vzpostavi ocenjevalni mehanizem, ki zainteresiranim podjetjem daje učinkovito možnost, da se pozanimajo o obsegu in pogojih uporabe informacij o interoperabilnosti; kar zadeva ta ocenjevalni mehanizem, lahko Microsoft Corporation naloži razumne in nediskriminacijske pogoje za zagotovitev, da je dostop do informacij o interoperabilnosti odobren zgolj za namene ocenjevanja.“ |
| --- | --- |

(c)

Microsoft Corporation v 120 dneh po uradnem obvestilu o tej odločbi vzpostavi ocenjevalni mehanizem, ki zainteresiranim podjetjem daje učinkovito možnost, da se pozanimajo o obsegu in pogojih uporabe informacij o interoperabilnosti; kar zadeva ta ocenjevalni mehanizem, lahko Microsoft Corporation naloži razumne in nediskriminacijske pogoje za zagotovitev, da je dostop do informacij o interoperabilnosti odobren zgolj za namene ocenjevanja.“

1.2   Neizpolnjevanje obveznosti iz Odločbe

| 3. | Ker Microsoft več kot leto dni od datuma Odločbe še vedno ni izpolnjeval obveznosti iz Odločbe, je Komisija 10. novembra 2005 sprejela odločbo, ki Microsoftu nalaga periodično denarno kazen v skladu s členom 24(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 („Odločba na podlagi člena 24(1)“). Člen 1 Odločbe na podlagi člena 24(1) se glasi:
  „Microsoft Corporation zagotovi, da bo z dnem 15. decembra 2005 v celoti izpolnil obveznosti, določene v členu 5(a) in (c) Odločbe Komisije (C(2004) 900) z dne 24. marca 2004.
  Če obveznosti iz Odločbe ne bodo izpolnjene, se Microsoft Corporation naloži periodična denarna kazen v višini 2 milijonov EUR na dan, izračunana od navedenega datuma dalje.“ |
| --- | --- |

3.

Ker Microsoft več kot leto dni od datuma Odločbe še vedno ni izpolnjeval obveznosti iz Odločbe, je Komisija 10. novembra 2005 sprejela odločbo, ki Microsoftu nalaga periodično denarno kazen v skladu s členom 24(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 („Odločba na podlagi člena 24(1)“). Člen 1 Odločbe na podlagi člena 24(1) se glasi:

„Microsoft Corporation zagotovi, da bo z dnem 15. decembra 2005 v celoti izpolnil obveznosti, določene v členu 5(a) in (c) Odločbe Komisije (C(2004) 900) z dne 24. marca 2004.

Če obveznosti iz Odločbe ne bodo izpolnjene, se Microsoft Corporation naloži periodična denarna kazen v višini 2 milijonov EUR na dan, izračunana od navedenega datuma dalje.“

| 4. | Odločba na podlagi člena 24(1) je predhodno opredelila dva vidika Microsoftovega neizpolnjevanja obveznosti iz člena 5(a) in (c) Odločbe iz leta 2004. Microsoft ni ponudil popolne in točne tehnične dokumentacije z informacijami o interoperabilnosti. Poleg tega je bila višina nadomestila, ki ga je Microsoft takrat zaračunal za dostop do informacij o interoperabilnosti oziroma za njihovo uporabo, ocenjena kot nerazumna. |
| --- | --- |

4.

Odločba na podlagi člena 24(1) je predhodno opredelila dva vidika Microsoftovega neizpolnjevanja obveznosti iz člena 5(a) in (c) Odločbe iz leta 2004. Microsoft ni ponudil popolne in točne tehnične dokumentacije z informacijami o interoperabilnosti. Poleg tega je bila višina nadomestila, ki ga je Microsoft takrat zaračunal za dostop do informacij o interoperabilnosti oziroma za njihovo uporabo, ocenjena kot nerazumna.

| 5. | Po sprejetju Odločbe na podlagi člena 24(1) je Microsoft predložil revidiran tehnični opis protokolov, ki zadevajo komunikacijo med osebnimi računalniki, opremljenimi z operacijskim sistemom Windows, in strežniki delovnih skupin („tehnična dokumentacija“). (4) Pregled različnih različic tehnične dokumentacije, ki jih je predložil Microsoft, je pokazal, da ta zainteresiranim podjetjem še vedno ni zagotavljala popolnih in točnih informacij o interoperabilnosti, kot je zahtevala Odločba iz leta 2004. |
| --- | --- |

5.

Po sprejetju Odločbe na podlagi člena 24(1) je Microsoft predložil revidiran tehnični opis protokolov, ki zadevajo komunikacijo med osebnimi računalniki, opremljenimi z operacijskim sistemom Windows, in strežniki delovnih skupin („tehnična dokumentacija“). (4) Pregled različnih različic tehnične dokumentacije, ki jih je predložil Microsoft, je pokazal, da ta zainteresiranim podjetjem še vedno ni zagotavljala popolnih in točnih informacij o interoperabilnosti, kot je zahtevala Odločba iz leta 2004.

| 6. | Komisija je 12. julija 2006 sprejela odločbo na podlagi člena 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003, s katero je 280,5 milijonov EUR določila kot dokončni znesek periodične denarne kazni, naložene z Odločbo na podlagi člena 24(1) za obdobje med 16. decembrom 2005 in 20. junijem 2006 zaradi prvega vidika neizpolnjevanja obveznosti, opredeljenega v Odločbi na podlagi člena 24(1), zaradi tega, ker ni zagotovil popolne in točne tehnične dokumentacije, ki bi vsebovala informacije o interoperabilnosti. |
| --- | --- |

6.

Komisija je 12. julija 2006 sprejela odločbo na podlagi člena 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003, s katero je 280,5 milijonov EUR določila kot dokončni znesek periodične denarne kazni, naložene z Odločbo na podlagi člena 24(1) za obdobje med 16. decembrom 2005 in 20. junijem 2006 zaradi prvega vidika neizpolnjevanja obveznosti, opredeljenega v Odločbi na podlagi člena 24(1), zaradi tega, ker ni zagotovil popolne in točne tehnične dokumentacije, ki bi vsebovala informacije o interoperabilnosti.

| 7. | Odločba z dne 12. julija 2006 je spremenila tudi člen 1 Odločbe na podlagi člena 24(1), in sicer je periodično denarno kazen, ki je bila Microsoftu naložena zaradi neizpolnjevanja obveznosti iz člena 5(a) in (c) Odločbe iz leta 2004 povišala na 3 milijone EUR na dan od 1. avgusta 2006 dalje. |
| --- | --- |

7.

Odločba z dne 12. julija 2006 je spremenila tudi člen 1 Odločbe na podlagi člena 24(1), in sicer je periodično denarno kazen, ki je bila Microsoftu naložena zaradi neizpolnjevanja obveznosti iz člena 5(a) in (c) Odločbe iz leta 2004 povišala na 3 milijone EUR na dan od 1. avgusta 2006 dalje.

| 8. | Medtem ko se je delo v zvezi s tehnično dokumentacijo nadaljevalo, je Komisija obravnavala drugi vidik neizpolnjevanja obveznosti, opredeljen v Odločbi na podlagi člena 24(1), to je, da Microsoft informacij o interoperabilnosti ni dal na voljo pod razumnimi pogoji. |
| --- | --- |

8.

Medtem ko se je delo v zvezi s tehnično dokumentacijo nadaljevalo, je Komisija obravnavala drugi vidik neizpolnjevanja obveznosti, opredeljen v Odločbi na podlagi člena 24(1), to je, da Microsoft informacij o interoperabilnosti ni dal na voljo pod razumnimi pogoji.

| 9. | Potem ko je bilo 1. marca 2007 na Microsoft naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, je Microsoft 21. maja 2007 predložil revidirane sporazume o Programu protokola strežnika delovnih skupin (Work Group Server Protocol Program, „WSPP“), ki urejajo dostop do informacij o interoperabilnosti in njihovo uporabo. Navedeni sporazumi so vsebovali razpredelnico licenčnin, ki so bile nižje od predhodno ponujenih. Microsoft je izjavil, da bo nižje tarife uveljavil „retroaktivno“ in sicer od dneva sprejetja Odločbe iz leta 2004. Microsoft je že pred tem ob različnih priložnostih predložil revidirane različice svojega sistema nadomestil za WSPP, in sicer prvič 29. oktobra 2004, ter višino nadomestil večkrat znižal. |
| --- | --- |

9.

Potem ko je bilo 1. marca 2007 na Microsoft naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, je Microsoft 21. maja 2007 predložil revidirane sporazume o Programu protokola strežnika delovnih skupin (Work Group Server Protocol Program, „WSPP“), ki urejajo dostop do informacij o interoperabilnosti in njihovo uporabo. Navedeni sporazumi so vsebovali razpredelnico licenčnin, ki so bile nižje od predhodno ponujenih. Microsoft je izjavil, da bo nižje tarife uveljavil „retroaktivno“ in sicer od dneva sprejetja Odločbe iz leta 2004. Microsoft je že pred tem ob različnih priložnostih predložil revidirane različice svojega sistema nadomestil za WSPP, in sicer prvič 29. oktobra 2004, ter višino nadomestil večkrat znižal.

1.3   Stopnje postopka

| 10. | Na Microsoft je bilo 1. marca 2007 naslovljeno obvestilo o nasprotovanju („obvestilo o nasprotovanju“), v katerem je bil orisan predhodni sklep, da Microsoft še ni izpolnil obveznosti, da informacije o interoperabilnosti da na voljo pod razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji. |
| --- | --- |

10.

Na Microsoft je bilo 1. marca 2007 naslovljeno obvestilo o nasprotovanju („obvestilo o nasprotovanju“), v katerem je bil orisan predhodni sklep, da Microsoft še ni izpolnil obveznosti, da informacije o interoperabilnosti da na voljo pod razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji.

| 11. | Microsoft je 23. aprila 2007 predložil odgovor na obvestilo o nasprotovanju in odklonil možnost ustnega zaslišanja. |
| --- | --- |

11.

Microsoft je 23. aprila 2007 predložil odgovor na obvestilo o nasprotovanju in odklonil možnost ustnega zaslišanja.

| 12. | 21. maja 2007 je Microsoft predložil revidirane sporazume o Programu protokola strežnika delovnih skupin, ki urejajo dostop do informacij o interoperabilnosti in njihovo uporabo. Navedeni sporazumi so vsebovali revidirano razpredelnico licenčnin („sistem nadomestil z dne 21. maja 2007“). Microsoft je izjavil, da bo „zdaj uradno uvedel nižje tarife“ in sicer retroaktivno od dneva sprejetja Odločbe iz leta 2004. Microsoft je že pred tem ob različnih priložnostih predložil revidirane različice svojega sistema nadomestil za WSPP, in sicer prvič 29. oktobra 2004, ter po razpravah nadomestila večkrat znižal. Po merilih za oblikovanje cen, na katerih temelji Odločba in so razvidna v načelih za oblikovanje cen WSSP, o katerih je bil dosežen dogovor z Microsoftom, so bili vsi ti sistemi nadomestil ocenjeni kot nerazumni. Omenjena načela se opirajo na tri merila za določanje vrednosti, ki jo imajo Microsoftove informacije o interoperabilnosti za njihove uporabnike, pri čemer se izključi „strateška vrednost“, ki izhaja iz Microsoftove tržne moči na trgu operacijskih sistemov za odjemalske osebne računalnike ali na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin (t.j. Microsoftove izvirni proizvodi, inovacije in primerjava s podobnimi tehnologijami). |
| --- | --- |

12.

21. maja 2007 je Microsoft predložil revidirane sporazume o Programu protokola strežnika delovnih skupin, ki urejajo dostop do informacij o interoperabilnosti in njihovo uporabo. Navedeni sporazumi so vsebovali revidirano razpredelnico licenčnin („sistem nadomestil z dne 21. maja 2007“). Microsoft je izjavil, da bo „zdaj uradno uvedel nižje tarife“ in sicer retroaktivno od dneva sprejetja Odločbe iz leta 2004. Microsoft je že pred tem ob različnih priložnostih predložil revidirane različice svojega sistema nadomestil za WSPP, in sicer prvič 29. oktobra 2004, ter po razpravah nadomestila večkrat znižal. Po merilih za oblikovanje cen, na katerih temelji Odločba in so razvidna v načelih za oblikovanje cen WSSP, o katerih je bil dosežen dogovor z Microsoftom, so bili vsi ti sistemi nadomestil ocenjeni kot nerazumni. Omenjena načela se opirajo na tri merila za določanje vrednosti, ki jo imajo Microsoftove informacije o interoperabilnosti za njihove uporabnike, pri čemer se izključi „strateška vrednost“, ki izhaja iz Microsoftove tržne moči na trgu operacijskih sistemov za odjemalske osebne računalnike ali na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin (t.j. Microsoftove izvirni proizvodi, inovacije in primerjava s podobnimi tehnologijami).

| 13. | Microsoftu je bilo 24. julija 2007 poslano pismo dejstev z oceno sprememb Microsoftovega sistema nadomestil, uvedenega po sprejetju obvestila o nasprotovanju, podjetje pa je bilo pozvano k predložitvi pripomb, kar je slednje storilo 31. avgusta 2007. |
| --- | --- |

13.

Microsoftu je bilo 24. julija 2007 poslano pismo dejstev z oceno sprememb Microsoftovega sistema nadomestil, uvedenega po sprejetju obvestila o nasprotovanju, podjetje pa je bilo pozvano k predložitvi pripomb, kar je slednje storilo 31. avgusta 2007.

| 14. | Microsoft je 22. oktobra 2007 uvedel nov sistem nadomestil za sporazume o WSPP. Novi sistem predvideva „No Patent Agreement“ (dogovor brez podelitve licence), skladno s katerim sta dostop do informacij o interoperabilnosti in njihova uporaba dovoljena v zameno za enkratno plačilo 10 000 EUR. Patentni dogovor, ki zagotavlja licenco patenta za tisti del informacij o interoperabilnosti, ki ga po Microsoftovih trditvah ščitijo patenti, je na voljo za ves svet za 0,4 % čistih prihodkov pridobitelja licence ali pa po diferencirani ceni s predvideno licenčnino v višini 0,25 % v območju EGP in 3,87 % drugod po svetu. Komisija je pri sprejemanju odločbe z dne 27. februarja 2008 menila, da sistem nadomestil z dne 22. oktobra 2007 ne daje več povoda za ugovor glede razumnosti in nediskriminatornosti višine nadomestil. |
| --- | --- |

14.

Microsoft je 22. oktobra 2007 uvedel nov sistem nadomestil za sporazume o WSPP. Novi sistem predvideva „No Patent Agreement“ (dogovor brez podelitve licence), skladno s katerim sta dostop do informacij o interoperabilnosti in njihova uporaba dovoljena v zameno za enkratno plačilo 10 000 EUR. Patentni dogovor, ki zagotavlja licenco patenta za tisti del informacij o interoperabilnosti, ki ga po Microsoftovih trditvah ščitijo patenti, je na voljo za ves svet za 0,4 % čistih prihodkov pridobitelja licence ali pa po diferencirani ceni s predvideno licenčnino v višini 0,25 % v območju EGP in 3,87 % drugod po svetu. Komisija je pri sprejemanju odločbe z dne 27. februarja 2008 menila, da sistem nadomestil z dne 22. oktobra 2007 ne daje več povoda za ugovor glede razumnosti in nediskriminatornosti višine nadomestil.

1.4   Družba in zadevni proizvod

| 15. | Microsoft je družba, dejavna na področju programske opreme, s sedežem v Redmondu, zvezni državi Washington, ZDA. V poslovnem letu od julija 2006 do junija 2007 je Microsoftov promet znašal 51 120 milijonov USD. Microsoft zaposluje 78 500 ljudi po vsem svetu. Prisoten je v vseh državah EGP. |
| --- | --- |

15.

Microsoft je družba, dejavna na področju programske opreme, s sedežem v Redmondu, zvezni državi Washington, ZDA. V poslovnem letu od julija 2006 do junija 2007 je Microsoftov promet znašal 51 120 milijonov USD. Microsoft zaposluje 78 500 ljudi po vsem svetu. Prisoten je v vseh državah EGP.

| 16. | Zadevni proizvodi v tem postopku so „operacijski sistemi za strežnike delovnih skupin sistema Windows“ (Windows Work Group Server Operating Systems), kakor so opredeljeni v členu 1(9) Odločbe. |
| --- | --- |

16.

Zadevni proizvodi v tem postopku so „operacijski sistemi za strežnike delovnih skupin sistema Windows“ (Windows Work Group Server Operating Systems), kakor so opredeljeni v členu 1(9) Odločbe.

1.5   Narava neizpolnjevanja obveznosti

| 17. | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 1003 Odločbe, je namen Odločbe „zagotoviti, da Microsoftovi konkurenti lahko razvijajo proizvode, ki so interoperabilni z arhitekturno domeno sistema Windows, ki jo naravno podpira prevladujoči operacijski sistem za odjemalske osebne računalnike sistema Windows, in da torej lahko resno konkurirajo operacijskemu sistemu Microsofta za strežnike delovnih skupin“. |
| --- | --- |

17.

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 1003 Odločbe, je namen Odločbe „zagotoviti, da Microsoftovi konkurenti lahko razvijajo proizvode, ki so interoperabilni z arhitekturno domeno sistema Windows, ki jo naravno podpira prevladujoči operacijski sistem za odjemalske osebne računalnike sistema Windows, in da torej lahko resno konkurirajo operacijskemu sistemu Microsofta za strežnike delovnih skupin“.

| 18. | Kot je navedeno v uvodni izjavi 1008 Odločbe, se „zahteva po tem, da so pogoji, ki jih bo postavil Microsoft, razumni in nediskriminatorni zlasti nanaša na [...] (ii) vsa nadomestila, ki bi jih Microsoft zaračunal za posredovanje informacij; tako nadomestilo mora izključevati ‚strateško vrednosi‘, ki bi izhajala iz Microsoftove tržne moči na trgu operacijskih sistemov za osebne računalnike ali na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin“. |
| --- | --- |

18.

Kot je navedeno v uvodni izjavi 1008 Odločbe, se „zahteva po tem, da so pogoji, ki jih bo postavil Microsoft, razumni in nediskriminatorni zlasti nanaša na [...] (ii) vsa nadomestila, ki bi jih Microsoft zaračunal za posredovanje informacij; tako nadomestilo mora izključevati ‚strateško vrednosi‘, ki bi izhajala iz Microsoftove tržne moči na trgu operacijskih sistemov za osebne računalnike ali na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin“.

| 19. | Odločba iz februarja 2008 ocenjuje Microsoftovo izpolnjevanje obveznosti iz člena 5(a) Odločbe na podlagi ocene revidiranih sporazumov o WSPP, ki jih je Microsoft poslal 21. maja 2007 skupaj s sistemom nadomestil za WSPP, ki je v njih uporabljen. Glede na to, da ta sistem nadomestil vsebuje nižja nadomestila kot prejšnje različice sporazumov o WSPP, se ocena še bolj nanaša tudi na sisteme nadomestil v predhodnih različicah. Po navedenem sistemu se za vse protokole WSPP po dogovoru „No Patent Agreement“ zaračuna znesek v višini 0,5 % prejemnikovih čistih prihodkov, za licence patenta, ki krijejo protokole WSPP po dogovoru „Patent Only Agreement“, pa znesek v višini 0,7 % čistih prihodkov pridobitelja licence. |
| --- | --- |

19.

Odločba iz februarja 2008 ocenjuje Microsoftovo izpolnjevanje obveznosti iz člena 5(a) Odločbe na podlagi ocene revidiranih sporazumov o WSPP, ki jih je Microsoft poslal 21. maja 2007 skupaj s sistemom nadomestil za WSPP, ki je v njih uporabljen. Glede na to, da ta sistem nadomestil vsebuje nižja nadomestila kot prejšnje različice sporazumov o WSPP, se ocena še bolj nanaša tudi na sisteme nadomestil v predhodnih različicah. Po navedenem sistemu se za vse protokole WSPP po dogovoru „No Patent Agreement“ zaračuna znesek v višini 0,5 % prejemnikovih čistih prihodkov, za licence patenta, ki krijejo protokole WSPP po dogovoru „Patent Only Agreement“, pa znesek v višini 0,7 % čistih prihodkov pridobitelja licence.

| 20. | Odločba iz februarja 2008 se osredotoča na Microsoftovo obveznost iz člena 5(a) Odločbe iz leta 2004, da nepatentirane informacije o interoperabilnosti da na voljo v zameno za razumno nadomestilo. |
| --- | --- |

20.

Odločba iz februarja 2008 se osredotoča na Microsoftovo obveznost iz člena 5(a) Odločbe iz leta 2004, da nepatentirane informacije o interoperabilnosti da na voljo v zameno za razumno nadomestilo.

| 21. | Komisija v odločbi iz februarja 2008 navaja, da načela za oblikovanje cen WSPP ustrezno odražajo utemeljitev Odločbe iz leta 2004, zapisano v njenih uvodnih izjavah 1003 in 1008 (ii). Z odločbo z dne 27. februarja 2008 je bilo ugotovljeno, da so glede na to, da ni prepričljivih dokazov o inovativnosti skorajda celotne nepatentirane Microsoftove tehnologije protokolov, razkrite v tehnični dokumentaciji informacij o interoperabilnosti, in glede na tržno vrednotenje primerljivih tehnologij (glej povzetek načel za oblikovanje cen WSSP v odstavku 12 zgoraj), Microsoftovi sistemi nadomestil pred 22. oktobrom 2007 nerazumni po členu 5(a) Odločbe. To oceno podpirajo poročila skrbnika spremljanja in zunanjih tehničnih strokovnjakov iz podjetja TAEUS. |
| --- | --- |

21.

Komisija v odločbi iz februarja 2008 navaja, da načela za oblikovanje cen WSPP ustrezno odražajo utemeljitev Odločbe iz leta 2004, zapisano v njenih uvodnih izjavah 1003 in 1008 (ii). Z odločbo z dne 27. februarja 2008 je bilo ugotovljeno, da so glede na to, da ni prepričljivih dokazov o inovativnosti skorajda celotne nepatentirane Microsoftove tehnologije protokolov, razkrite v tehnični dokumentaciji informacij o interoperabilnosti, in glede na tržno vrednotenje primerljivih tehnologij (glej povzetek načel za oblikovanje cen WSSP v odstavku 12 zgoraj), Microsoftovi sistemi nadomestil pred 22. oktobrom 2007 nerazumni po členu 5(a) Odločbe. To oceno podpirajo poročila skrbnika spremljanja in zunanjih tehničnih strokovnjakov iz podjetja TAEUS.

2.   DOKONČNI ZNESEK PERIODIČNE DENARNE KAZNI

2.1   Ustrezno obdobje neizpolnjevanja obveznosti

| 22. | Odločba iz februarja 2008 zadeva obdobje od 21. junija 2006 do 21. oktobra 2007 („ustrezno obdobje“). |
| --- | --- |

22.

Odločba iz februarja 2008 zadeva obdobje od 21. junija 2006 do 21. oktobra 2007 („ustrezno obdobje“).

2.2   Dokončni znesek periodične denarne kazni za ustrezno časovno obdobje

| 23. | Odločba z dne 27. februarja 2008 je dokončni znesek periodične denarne kazni, naložene Microsoftu za ustrezno časovno obdobje, določila v višini 899 milijonov EUR. |
| --- | --- |

23.

Odločba z dne 27. februarja 2008 je dokončni znesek periodične denarne kazni, naložene Microsoftu za ustrezno časovno obdobje, določila v višini 899 milijonov EUR.

| 24. | Skladno s členom 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 lahko v primeru, da je zadevno podjetje zadostilo obveznosti, katere izpolnitev naj bi uveljavila periodična denarna kazen, Komisija določi dokončni znesek periodične denarne kazni, ki je nižji od tistega v prvotni odločbi. |
| --- | --- |

24.

Skladno s členom 24(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 lahko v primeru, da je zadevno podjetje zadostilo obveznosti, katere izpolnitev naj bi uveljavila periodična denarna kazen, Komisija določi dokončni znesek periodične denarne kazni, ki je nižji od tistega v prvotni odločbi.

| 25. | Pri izračunavanju dokončnega zneska periodične denarne kazni so bili med drugim upoštevani naslednji elementi:






  — | vztrajno neizpolnjevanje obveznosti v zvezi s sorazmernim in nediskriminacijskim nadomestilom več kot petnajst mesecev, |
| --- | --- | --- |

25.

Pri izračunavanju dokončnega zneska periodične denarne kazni so bili med drugim upoštevani naslednji elementi:

—

vztrajno neizpolnjevanje obveznosti v zvezi s sorazmernim in nediskriminacijskim nadomestilom več kot petnajst mesecev,

| — | nadaljnje povečanje tveganja za izključitev učinkovite konkurence na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin, opredeljenem v Odločbi iz leta 2004, |
| --- | --- |

—

nadaljnje povečanje tveganja za izključitev učinkovite konkurence na trgu operacijskih sistemov za strežnike delovnih skupin, opredeljenem v Odločbi iz leta 2004,

| — | Microsoftova možnost izkoriščanja ugodnosti zaradi neizpolnjevanja obveznosti, |
| --- | --- |

—

Microsoftova možnost izkoriščanja ugodnosti zaradi neizpolnjevanja obveznosti,

| — | potreba po določitvi takšnih periodičnih denarnih kazni, ki so sorazmerne in zadostne za odvračanje od neizpolnjevanja obveznosti, |
| --- | --- |

—

potreba po določitvi takšnih periodičnih denarnih kazni, ki so sorazmerne in zadostne za odvračanje od neizpolnjevanja obveznosti,

| — | dejstvo, da so od 21. maja 2007 veljale bistveno nižje cene, |
| --- | --- |

—

dejstvo, da so od 21. maja 2007 veljale bistveno nižje cene,

| — | dejstvo, da je Odločba iz februarja 2008 omejena na nepatentirane informacije o interoperabilnosti. |
| --- | --- |

—

dejstvo, da je Odločba iz februarja 2008 omejena na nepatentirane informacije o interoperabilnosti.

2.3   Sklepna ugotovitev

| 26. | Za obdobje od 21. junija 2006 do 21. oktobra 2007 se dokončni znesek periodične denarne kazni, ki jo je Komisija družbi Microsoft Corporation naložila z Odločbo C(2005) 4420 konč. z dne 10. novembra 2005 zaradi neizpolnjevanja obveznosti, da informacije o interoperabilnosti ponudi zainteresiranim podjetjem pod razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji v skladu s členom 5(a) Odločbe, z Odločbo iz februarja 2008 določi v višini 899 milijonov EUR. |
| --- | --- |

26.

Za obdobje od 21. junija 2006 do 21. oktobra 2007 se dokončni znesek periodične denarne kazni, ki jo je Komisija družbi Microsoft Corporation naložila z Odločbo C(2005) 4420 konč. z dne 10. novembra 2005 zaradi neizpolnjevanja obveznosti, da informacije o interoperabilnosti ponudi zainteresiranim podjetjem pod razumnimi in nediskriminacijskimi pogoji v skladu s členom 5(a) Odločbe, z Odločbo iz februarja 2008 določi v višini 899 milijonov EUR.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL L 32, 6.2.2007, str. 23.

(3)  Izraz „informacije o interoperabilnosti“ je opredeljen v členu 1(1) Odločbe. Pomeni „popolne in točne specifikacije za vse protokole, ki so nameščeni v operacijskih sistemih za strežnike delovnih skupin sistema Windows in ki jih strežniki delovnih skupin sistema Windows uporabljajo za zagotavljanje storitev za omrežja delovnih skupin sistema Windows na področju datotek in tiskanja ter storitev upravljanja z uporabniki in skupinami uporabnikov, vključno z zagotavljanjem storitev krmilnika domene Windows, imenika ‚Active Directory‘ in pravilnika skupine ‚Group policy‘.“

(4)  Člen 1(2) Odločbe iz leta 2004 opredeljuje „protokol“ kot „sklop pravil za medsebojno povezavo in interakcijo med operacijskimi sistemi za strežnike delovnih skupin sistema Windows in operacijskimi sistemi za odjemalske osebne računalnike sistema Windows, ki delujejo na različnih računalnikih v omrežju delovnih skupin sistema Windows“.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/24

---

Podjetja za prvo predelavo tobaka, ki so jih odobrile države članice

2009/C 166/09

Ta objava je v skladu s členom 171co Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004 z dne 29. oktobra 2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor za tobak.

BELGIJA

| MANIL V. |
| --- |
| Rue du Tambour 2 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

MANIL V.

Rue du Tambour 2

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABACS COUVERT |
| --- |
| Rue des Abattis 49 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABACS COUVERT

Rue des Abattis 49

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABAC MARTIN |
| --- |
| Rue de France 176 |
| 5550 Bohan |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABAC MARTIN

Rue de France 176

5550 Bohan

BELGIQUE/BELGIË

| BELFEPAC nv |
| --- |
| R. Klingstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

BELFEPAC nv

R. Klingstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| VEYS TABAK nv |
| --- |
| Repetstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

VEYS TABAK nv

Repetstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| MASQUELIN J. |
| --- |
| Wahistraat 146 |
| 8930 Menen |
| BELGIQUE/BELGIË |

MASQUELIN J.

Wahistraat 146

8930 Menen

BELGIQUE/BELGIË

| VANDERCRUYSSEN P. |
| --- |
| Kaaistraat 6 |
| 9800 Deinze |
| BELGIQUE/BELGIË |

VANDERCRUYSSEN P.

Kaaistraat 6

9800 Deinze

BELGIQUE/BELGIË

| NOLLET bvba |
| --- |
| Lagestraat 9 |
| 8610 Wevelgem |
| BELGIQUE/BELGIË |

NOLLET bvba

Lagestraat 9

8610 Wevelgem

BELGIQUE/BELGIË

BOLGARIJA

(BT = bolgarski tobak; AD = delniška družba; VK = splošna zadruga; ZPK = zavarovalnica in pozavarovalnica; EOOD = enoosebna družba z omejeno odgovornostjo; ET = samostojni podjetnik; OOD = družba z omejeno odgovornostjo)

| „Asenovgrad — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

„Asenovgrad — Tabak“ AD

Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| „Blagoevgrad BT“ AD |
| --- |
| Street Pokrovnishko Shosse 1 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Blagoevgrad BT“ AD

Street Pokrovnishko Shosse 1

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| „Missirian Bulgaria“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Missirian Bulgaria“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36

9700 Shumen

BULGARIA

| „Topolovgrad — BT“ AD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 10 |
| 8760 Topolovgrad |
| BULGARIA |

„Topolovgrad — BT“ AD

Street „Hristo Botev“ 10

8760 Topolovgrad

BULGARIA

| „Bulgartabak Holding“ AD |
| --- |
| Street „Graf Ignatiev“ 62 |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Bulgartabak Holding“ AD

Street „Graf Ignatiev“ 62

1000 Sofia

BULGARIA

| „Pleven — BT“ AD |
| --- |
| District Pleven |
| 5850 Yasen |
| BULGARIA |

„Pleven — BT“ AD

District Pleven

5850 Yasen

BULGARIA

| „Cigarette factory“ EAD |
| --- |
| Street „Avksentiy Veleshki“ 23 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Cigarette factory“ EAD

Street „Avksentiy Veleshki“ 23

4000 Plovdiv

BULGARIA

| „Gotse Delchev — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Tsaritsa Yoana“ 12 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

„Gotse Delchev — Tabak“ AD

Street „Tsaritsa Yoana“ 12

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| „Dulovo — BT“ AD |
| --- |
| „Zona Sever“ 1 |
| 7650 Dulovo |
| BULGARIA |

„Dulovo — BT“ AD

„Zona Sever“ 1

7650 Dulovo

BULGARIA

| „Dupnitsa — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yahinsko Shose“ 1 |
| 2600 Dupnitsa |
| BULGARIA |

„Dupnitsa — Tabak“ AD

Street „Yahinsko Shose“ 1

2600 Dupnitsa

BULGARIA

| „Kardzhali — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Republikanska“ 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

„Kardzhali — Tabak“ AD

Street „Republikanska“ 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| „Pazardzhik — BT“ AD |
| --- |
| Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24 |
| 4400 Pazardzhik |
| BULGARIA |

„Pazardzhik — BT“ AD

Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24

4400 Pazardzhik

BULGARIA

| „Parvomay — BT“ AD |
| --- |
| Street „Omurtag“ 1 |
| 4270 Parvomay |
| BULGARIA |

„Parvomay — BT“ AD

Street „Omurtag“ 1

4270 Parvomay

BULGARIA

| „Sandanski — BT“ AD |
| --- |
| Street „Svoboda“ 38 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Sandanski — BT“ AD

Street „Svoboda“ 38

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Smolyan Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Trakiya“ 1 |
| 4701 Smolyan |
| BULGARIA |

„Smolyan Tabak“ AD

Street „Trakiya“ 1

4701 Smolyan

BULGARIA

| „Yambol — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yambolen“ 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Yambol — Tabak“ AD

Street „Yambolen“ 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Isperih — BT“ AD |
| --- |
| Street „Vasil Levski“ 3 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

„Isperih — BT“ AD

Street „Vasil Levski“ 3

7400 Isperih

BULGARIA

| VK „Mladost-95“ |
| --- |
| Street „9-ti septembri“ 2 |
| 6800 Momchilgrad |
| BULGARIA |

VK „Mladost-95“

Street „9-ti septembri“ 2

6800 Momchilgrad

BULGARIA

| ZPK „Tyutyun“ |
| --- |
| Stara Zagora District |
| 6295 Glavan |
| BULGARIA |

ZPK „Tyutyun“

Stara Zagora District

6295 Glavan

BULGARIA

| „Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Blvd. Saedinenie 62 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD

Blvd. Saedinenie 62

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Nord Tabak — Nikotiana“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Nord Tabak — Nikotiana“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18

9700 Shumen

BULGARIA

| „Mehanika“ AD |
| --- |
| Street „P. Tsikalov“ 10 |
| 4550 Peshtera |
| BULGARIA |

„Mehanika“ AD

Street „P. Tsikalov“ 10

4550 Peshtera

BULGARIA

| „Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD |
| --- |
| Promishlena zona 1 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD

Promishlena zona 1

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Trakia — tabak“ EOOD |
| --- |
| Street George Papazov 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Trakia — tabak“ EOOD

Street George Papazov 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Socotab — Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Street Saborna 2A |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Socotab — Bulgaria“ EOOD

Street Saborna 2A

1000 Sofia

BULGARIA

| ET „Zaara — Yancho Ivanov“ |
| --- |
| Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

ET „Zaara — Yancho Ivanov“

Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Sofia — BT“ AD |
| --- |
| Ovcha kupel |
| Blvd. „Tsar Boris III“ 134 |
| 1618 Sofia |
| BULGARIA |

„Sofia — BT“ AD

Ovcha kupel

Blvd. „Tsar Boris III“ 134

1618 Sofia

BULGARIA

| „Balgarski tyutyuni“ AD |
| --- |
| Street „Yaldaram“ 1 |
| 6850 Dzhebel |
| BULGARIA |

„Balgarski tyutyuni“ AD

Street „Yaldaram“ 1

6850 Dzhebel

BULGARIA

| ET „Prominvest — Milcho Yanudov“ |
| --- |
| Industrial zone, Zelendolsko shosse |
| P.O. Box 119 |
| Blagoevgrad District |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

ET „Prominvest — Milcho Yanudov“

Industrial zone, Zelendolsko shosse

P.O. Box 119

Blagoevgrad District

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Nesho Miranov“ |
| --- |
| Vratsa District |
| Street „Vasil Levski“ 90 |
| 3200 Byala Slatina |
| BULGARIA |

ET „Nesho Miranov“

Vratsa District

Street „Vasil Levski“ 90

3200 Byala Slatina

BULGARIA

| ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“ |
| --- |
| Street „Sini vrah“ 40 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“

Street „Sini vrah“ 40

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| ET „Nuri Hadzhiyusein“ |
| --- |
| Asenovgrad district |
| 4264 Zlatovrah |
| BULGARIA |

ET „Nuri Hadzhiyusein“

Asenovgrad district

4264 Zlatovrah

BULGARIA

| „Slantse — K. Belchev“ OOD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse — K. Belchev“ OOD

Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“ |
| --- |
| Street „Polkovnik Drangov“ 10 |
| 2850 Petrich |
| BULGARIA |

Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“

Street „Polkovnik Drangov“ 10

2850 Petrich

BULGARIA

| „Prominvest“ EOOD |
| --- |
| Street „T. Aleksandrov“ 16 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Prominvest“ EOOD

Street „T. Aleksandrov“ 16

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“ |
| --- |
| Municipality Parvomay |
| 4280 Dalbok Izvor |
| BULGARIA |

ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“

Municipality Parvomay

4280 Dalbok Izvor

BULGARIA

| „Valtabak“ EOOD |
| --- |
| Maritza municipality |
| Plovdiv district |
| Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza |
| 4173 Manole |
| BULGARIA |

„Valtabak“ EOOD

Maritza municipality

Plovdiv district

Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza

4173 Manole

BULGARIA

| ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“ |
| --- |
| Pazardzhik District |
| Street Vtora 9 |
| 4452 Krali Marko |
| BULGARIA |

ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“

Pazardzhik District

Street Vtora 9

4452 Krali Marko

BULGARIA

| „Silvarsan Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1 |
| Biznestsentar-21 vek |
| et. 4, ofis-apartament 3 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Silvarsan Bulgaria“ EOOD

ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1

Biznestsentar-21 vek

et. 4, ofis-apartament 3

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Slantse Stara Zagora — BT“ AD |
| --- |
| Street „Stamo Pulev“ 1 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse Stara Zagora — BT“ AD

Street „Stamo Pulev“ 1

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Shumen BT“ AD |
| --- |
| Street „Madara“ 38 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Shumen BT“ AD

Street „Madara“ 38

9700 Shumen

BULGARIA

| „Dzambaz“ OOD |
| --- |
| District Yambol, Straldzha municipality |
| Street P. Penev 2A |
| 8690 Zimnica |
| BULGARIA |

„Dzambaz“ OOD

District Yambol, Straldzha municipality

Street P. Penev 2A

8690 Zimnica

BULGARIA

| „Tobacco Leaf House“ OOD |
| --- |
| Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Tobacco Leaf House“ OOD

Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3

4000 Plovdiv

BULGARIA

NEMČIJA

| ALLIANCE ONE ROTAG AG |
| --- |
| Hardeckstraße 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

ALLIANCE ONE ROTAG AG

Hardeckstraße 2a

76185 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| JAKOB METZ KG |
| --- |
| Hauptstraße 75 |
| 76863 Herxheim-Hayna |
| DEUTSCHLAND |

JAKOB METZ KG

Hauptstraße 75

76863 Herxheim-Hayna

DEUTSCHLAND

ŠPANIJA

| AGROEXPANSIÓN, S.A. |
| --- |
| C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta |
| 28002 Madrid |
| ESPAÑA |

AGROEXPANSIÓN, S.A.

C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta

28002 Madrid

ESPAÑA

| COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA) |
| --- |
| Avda. de las Angustias, no 20 |
| 10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres) |
| ESPAÑA |

COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA)

Avda. de las Angustias, no 20

10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres)

ESPAÑA

| WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 110, piso 12 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |

WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA

Paseo de la Castellana, 110, piso 12

28046 Madrid

ESPAÑA

FRANCIJA

| UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT) |
| --- |
| Z.I. de Madrazès |
| 24200 Sarlat |
| FRANCE |

UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT)

Z.I. de Madrazès

24200 Sarlat

FRANCE

ITALIJA

| Tiberina Tabacchi SRL |
| --- |
| Località San Croce 45 |
| 52037 Sansepolcro |
| ITALIA |

Tiberina Tabacchi SRL

Località San Croce 45

52037 Sansepolcro

ITALIA

| Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente |
| --- |
| Largo Europa 101 |
| 36026 Pojana Maggiore |
| ITALIA |

Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente

Largo Europa 101

36026 Pojana Maggiore

ITALIA

| Contab sud SRL |
| --- |
| Via Dominutti 20 |
| 37135 Verona |
| ITALIA |

Contab sud SRL

Via Dominutti 20

37135 Verona

ITALIA

| CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola |
| --- |
| Via XXV Aprile 17/b |
| 37053 Cerea |
| ITALIA |

CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola

Via XXV Aprile 17/b

37053 Cerea

ITALIA

| MELLA SRL. |
| --- |
| Via Signoria 2 |
| 35010 San Giorgio delle Pertiche |
| ITALIA |

MELLA SRL.

Via Signoria 2

35010 San Giorgio delle Pertiche

ITALIA

| Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa |
| --- |
| Via Divisione Julia 2 |
| 36061 Bassano del Grappa |
| ITALIA |

Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa

Via Divisione Julia 2

36061 Bassano del Grappa

ITALIA

| Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola |
| --- |
| Via Canove 15 |
| 37056 Salizzole |
| ITALIA |

Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola

Via Canove 15

37056 Salizzole

ITALIA

| A.T.I. SRL |
| --- |
| Corso Trieste 24 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

A.T.I. SRL

Corso Trieste 24

81100 Caserta

ITALIA

| Manifatture Sigaro Toscano SRL |
| --- |
| L.go Toniolo 6 |
| 00186 Roma |
| ITALIA |

Manifatture Sigaro Toscano SRL

L.go Toniolo 6

00186 Roma

ITALIA

| CECAS — Coop.va Agr. |
| --- |
| Contrada Olivola |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

CECAS — Coop.va Agr.

Contrada Olivola

82100 Benevento

ITALIA

| CO.SV.A.S.C. ARL |
| --- |
| Via Macchioni 7 |
| 83025 Montoro Inferiore |
| ITALIA |

CO.SV.A.S.C. ARL

Via Macchioni 7

83025 Montoro Inferiore

ITALIA

| Comatab SRL |
| --- |
| Via Torre 1 |
| 83012 Cervinara |
| ITALIA |

Comatab SRL

Via Torre 1

83012 Cervinara

ITALIA

| Cons. Bright Italia S.C. ARL |
| --- |
| Via G. Garibaldi 87 |
| 06034 Foligno |
| ITALIA |

Cons. Bright Italia S.C. ARL

Via G. Garibaldi 87

06034 Foligno

ITALIA

| PROTAB S.C. ARL |
| --- |
| Fraz. Cerbara Via C. Marx 4 |
| 06012 Città di Castello |
| ITALIA |

PROTAB S.C. ARL

Fraz. Cerbara Via C. Marx 4

06012 Città di Castello

ITALIA

| COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I. |
| --- |
| Via Paduli — Buonalbergo |
| 82020 Paduli |
| ITALIA |

COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I.

Via Paduli — Buonalbergo

82020 Paduli

ITALIA

| Deltafina SPA |
| --- |
| Via Monte Fiorino 4 |
| 05919 Orvieto Scalo |
| ITALIA |

Deltafina SPA

Via Monte Fiorino 4

05919 Orvieto Scalo

ITALIA

| Domenico De Lucia SPA |
| --- |
| Via Maddaloni 3 |
| 81027 San Felice a Cancello |
| ITALIA |

Domenico De Lucia SPA

Via Maddaloni 3

81027 San Felice a Cancello

ITALIA

| Eurotabac S.C. ARL |
| --- |
| C. da Mascanfroni |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

Eurotabac S.C. ARL

C. da Mascanfroni

82100 Benevento

ITALIA

| MPM Tabacchi Sud SRL |
| --- |
| Via Giardino 9 |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

MPM Tabacchi Sud SRL

Via Giardino 9

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| Phonix International Tobacco SRL |
| --- |
| Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

Phonix International Tobacco SRL

Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| TAB Trade SRL |
| --- |
| Via S. Gioacchino 52 |
| 80011 Acerra |
| ITALIA |

TAB Trade SRL

Via S. Gioacchino 52

80011 Acerra

ITALIA

| SA. Tab. Sannio Tabacchi |
| --- |
| C. da Festola |
| 82010 San Leucio del Sannio |
| ITALIA |

SA. Tab. Sannio Tabacchi

C. da Festola

82010 San Leucio del Sannio

ITALIA

| SACIT SUD SRL |
| --- |
| Contrada San Giovanni |
| 82018 San Giorgio del Sannio |
| ITALIA |

SACIT SUD SRL

Contrada San Giovanni

82018 San Giorgio del Sannio

ITALIA

| Tobacco Products and Blenders SR |
| --- |
| Piazza Euclide 2 |
| 00197 Roma |
| ITALIA |

Tobacco Products and Blenders SR

Piazza Euclide 2

00197 Roma

ITALIA

| USAG TABACCHI SRL |
| --- |
| Piazza Vanvitelli 33 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

USAG TABACCHI SRL

Piazza Vanvitelli 33

81100 Caserta

ITALIA

| Trestina AZ Tab. |
| --- |
| Via Fortebraccio 32 |
| 06018 Città di Castello |
| ITALIA |

Trestina AZ Tab.

Via Fortebraccio 32

06018 Città di Castello

ITALIA

AVSTRIJA

| Alliance One Rotag AG |
| --- |
| Hardeckstrasse 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| ÖSTERREICH |

Alliance One Rotag AG

Hardeckstrasse 2a

76185 Karlsruhe

ÖSTERREICH

POLJSKA

| Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o. |
| --- |
| Street Przemysłowa 20 |
| 28-300 Jędrzejów |
| POLSKA/POLAND |

Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o.

Street Przemysłowa 20

28-300 Jędrzejów

POLSKA/POLAND

| FTK Spółka z o.o. |
| --- |
| Street Leśna 2 |
| 22-300 Krasnystaw |
| POLSKA/POLAND |

FTK Spółka z o.o.

Street Leśna 2

22-300 Krasnystaw

POLSKA/POLAND

| Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o. |
| --- |
| Jana Pawła II 196 |
| 31-982 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o.

Jana Pawła II 196

31-982 Kraków

POLSKA/POLAND

| Luxor Sp. z o.o. |
| --- |
| Mała Wieś 10 |
| 05-622 Belsk Duży |
| POLSKA/POLAND |

Luxor Sp. z o.o.

Mała Wieś 10

05-622 Belsk Duży

POLSKA/POLAND

| Tabak Polen Sp. z o.o. |
| --- |
| Al. Solidarności 129/131 |
| 00-898 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Tabak Polen Sp. z o.o.

Al. Solidarności 129/131

00-898 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGALSKA

| Fábrica de Tabaco Estrela |
| --- |
| Empresa Madeirense — Tabacos S.A. |
| Rua de Santa Catarina |
| 9500-240 Ponta Delgada |
| PORTUGAL |

Fábrica de Tabaco Estrela

Empresa Madeirense — Tabacos S.A.

Rua de Santa Catarina

9500-240 Ponta Delgada

PORTUGAL

ROMUNIJA

| SC Integrado SRL |
| --- |
| Street Aleea Trandafirilor nr. 1 |
| Zimnicea, jud. Teleorman |
| ROMÂNIA |

SC Integrado SRL

Street Aleea Trandafirilor nr. 1

Zimnicea, jud. Teleorman

ROMÂNIA

| SC Investrom Farm SRL |
| --- |
| B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99 |
| Sector 3, București |
| ROMÂNIA |

SC Investrom Farm SRL

B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99

Sector 3, București

ROMÂNIA

| Ult Hungary ZRT |
| --- |
| Dugonics u. 2. sz. |
| 4400 Nyíregyháza |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Ult Hungary ZRT

Dugonics u. 2. sz.

4400 Nyíregyháza

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

| SC Itália Tobacco Production SRL |
| --- |
| Comuna Mogoșoaia nr. 42 B |
| Judetul Ilfov |
| ROMÂNIA |

SC Itália Tobacco Production SRL

Comuna Mogoșoaia nr. 42 B

Judetul Ilfov

ROMÂNIA

| Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România |
| --- |
| Street Calea Vanatori nr. 55/c |
| Judetul Arad |
| ROMÂNIA |

Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România

Street Calea Vanatori nr. 55/c

Judetul Arad

ROMÂNIA

SLOVAŠKA

| Aris Tobacco spol. s r. o. |
| --- |
| Kálnická cesta 8 |
| 934 01 Levice |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Aris Tobacco spol. s r. o.

Kálnická cesta 8

934 01 Levice

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/29

---

Pristojni organi za registracijo pogodb za gojenje tobaka

2009/C 166/10

Ta objava je v skladu s členom 171co Uredbe Komisije (ES) št. 1973/2004 z dne 29. oktobra 2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor za tobak.

BELGIJA

| Agentschap voor Landbouw en Visserij |
| --- |
| Markt en Inkomensbeheer |
| Ellipsgebouw 3de verdieping |
| Koning Albert II-laan 35 bus 41 |
| 1030 Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Agentschap voor Landbouw en Visserij

Markt en Inkomensbeheer

Ellipsgebouw 3de verdieping

Koning Albert II-laan 35 bus 41

1030 Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| Service public de Wallonie |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement |
| Département des aides |
| Direction des Surfaces agricoles |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE/BELGIË |

Service public de Wallonie

Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement

Département des aides

Direction des Surfaces agricoles

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE/BELGIË

BOLGARIJA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| bul. Bulgaria 14, office 504 |
| 4700 Smolyan |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

bul. Bulgaria 14, office 504

4700 Smolyan

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

7400 Isperih

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Petar Beron 2 |
| 8500 Aytos |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Petar Beron 2

8500 Aytos

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Tsar Osvoboditel 4, office 2 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Tsar Osvoboditel 4, office 2

6300 Haskovo

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Hristo Botev 15 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Hristo Botev 15

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Minyorska 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Minyorska 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| (Institute on tobacco and tobacco products) |
| 4108 Markovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

(Institute on tobacco and tobacco products)

4108 Markovo

BULGARIA

NEMČIJA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

ŠPANIJA

| Junta de Castilla y León |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta |
| 47014 Valladolid |
| ESPAÑA |

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta

47014 Valladolid

ESPAÑA

| Junta de Extremadura |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal s/n |
| 06800 Mérida |
| ESPAÑA |

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal s/n

06800 Mérida

ESPAÑA

FRANCIJA

| Agence Unique de Paiement |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

Agence Unique de Paiement

12 rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

ITALIJA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino 45 |
| 00184 Roma |
| ITALIA |

AGEA

Via Torino 45

00184 Roma

ITALIA

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo 67 C |
| 35131 Padova |
| ITALIA |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo 67 C

35131 Padova

ITALIA

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato 42/1 |
| 50127 Firenze |
| ITALIA |

ARTEA

Via San Donato 42/1

50127 Firenze

ITALIA

AVSTRIJA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

POLJSKA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGALSKA

| IFAP |
| --- |
| Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas |
| Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G |
| 1600 Lisboa |
| PORTUGAL |

IFAP

Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas

Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G

1600 Lisboa

PORTUGAL

ROMUNIJA

| DADR Alba |
| --- |
| Str. Vasile Goldiș nr. 8B |
| Alba-Iulia |
| ROMÂNIA |

DADR Alba

Str. Vasile Goldiș nr. 8B

Alba-Iulia

ROMÂNIA

| DADR Arad |
| --- |
| Str. Cloșca nr. 46 |
| Arad |
| ROMÂNIA |

DADR Arad

Str. Cloșca nr. 46

Arad

ROMÂNIA

| DADR Argeș |
| --- |
| Str. Armand Călinescu nr. 44 |
| Pitești |
| ROMÂNIA |

DADR Argeș

Str. Armand Călinescu nr. 44

Pitești

ROMÂNIA

| DADR Bihor |
| --- |
| Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

DADR Bihor

Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26

Oradea

ROMÂNIA

| DADR Bistrița Năsăud |
| --- |
| Str. Piața Petru Rareș nr. 2 |
| Bistrița |
| ROMÂNIA |

DADR Bistrița Năsăud

Str. Piața Petru Rareș nr. 2

Bistrița

ROMÂNIA

| DADR Botoșani |
| --- |
| Str. Calea Națională nr. 81 |
| Botoșani |
| ROMÂNIA |

DADR Botoșani

Str. Calea Națională nr. 81

Botoșani

ROMÂNIA

| DADR Brăila |
| --- |
| Str. Călărași nr. 58 |
| Brăila |
| ROMÂNIA |

DADR Brăila

Str. Călărași nr. 58

Brăila

ROMÂNIA

| DADR Buzău |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 1 |
| Buzău |
| ROMÂNIA |

DADR Buzău

Str. Victoriei nr. 1

Buzău

ROMÂNIA

| DADR Caraș Severin |
| --- |
| Str. Piața Republicii nr. 28 |
| Reșița |
| ROMÂNIA |

DADR Caraș Severin

Str. Piața Republicii nr. 28

Reșița

ROMÂNIA

| DADR Călărași |
| --- |
| Str. Prel. București nr. 26 B1.D3 |
| Călărași |
| ROMÂNIA |

DADR Călărași

Str. Prel. București nr. 26 B1.D3

Călărași

ROMÂNIA

| DADR Cluj |
| --- |
| Str. Piața Avram Iancu nr. 15 |
| Cluj |
| ROMÂNIA |

DADR Cluj

Str. Piața Avram Iancu nr. 15

Cluj

ROMÂNIA

| DADR Constanța |
| --- |
| Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19 |
| Constanța |
| ROMÂNIA |

DADR Constanța

Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19

Constanța

ROMÂNIA

| DADR Dâmbovița |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 175 |
| Târgoviște |
| ROMÂNIA |

DADR Dâmbovița

Str. Tudor Vladimirescu nr. 175

Târgoviște

ROMÂNIA

| DADR Dolj |
| --- |
| Str. Păltiniș nr. 2 |
| Craiova |
| ROMÂNIA |

DADR Dolj

Str. Păltiniș nr. 2

Craiova

ROMÂNIA

| DADR Galați |
| --- |
| Str. Domnească nr. 96 |
| Galați |
| ROMÂNIA |

DADR Galați

Str. Domnească nr. 96

Galați

ROMÂNIA

| DADR Giurgiu |
| --- |
| Str. Ghizdarului nr. 2 |
| Giurgiu |
| ROMÂNIA |

DADR Giurgiu

Str. Ghizdarului nr. 2

Giurgiu

ROMÂNIA

| DADR Gorj |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 2 |
| Târgu Jiu |
| ROMÂNIA |

DADR Gorj

Str. Victoriei nr. 2

Târgu Jiu

ROMÂNIA

| DADR Ialomița |
| --- |
| Str. B-dul Chimiei nr. 19 |
| Slobozia |
| ROMÂNIA |

DADR Ialomița

Str. B-dul Chimiei nr. 19

Slobozia

ROMÂNIA

| DADR Iași |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49 |
| Iași |
| ROMÂNIA |

DADR Iași

Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49

Iași

ROMÂNIA

| DADR Mehedinți |
| --- |
| Str. Crișan nr. 87 |
| Turnu Severin |
| ROMÂNIA |

DADR Mehedinți

Str. Crișan nr. 87

Turnu Severin

ROMÂNIA

| DADR Mureș |
| --- |
| Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9 |
| Târgu Mureș |
| ROMÂNIA |

DADR Mureș

Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9

Târgu Mureș

ROMÂNIA

| DADR Olt |
| --- |
| Str. Arcului nr. 20 |
| Slatina |
| ROMÂNIA |

DADR Olt

Str. Arcului nr. 20

Slatina

ROMÂNIA

| DADR Prahova |
| --- |
| Str. Anton Pann nr. 7 |
| Ploiești |
| ROMÂNIA |

DADR Prahova

Str. Anton Pann nr. 7

Ploiești

ROMÂNIA

| DADR Satu Mare |
| --- |
| Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15 |
| Satu Mare |
| ROMÂNIA |

DADR Satu Mare

Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15

Satu Mare

ROMÂNIA

| DADR Teleorman |
| --- |
| Str. C. Brâncoveanu nr. 73 |
| Alexandria |
| ROMÂNIA |

DADR Teleorman

Str. C. Brâncoveanu nr. 73

Alexandria

ROMÂNIA

| DADR Timiș |
| --- |
| Str. Libertății nr. 1 |
| Timișoara |
| ROMÂNIA |

DADR Timiș

Str. Libertății nr. 1

Timișoara

ROMÂNIA

| DADR Tulcea |
| --- |
| Str. Mahmudiei nr. 10bis |
| Tulcea |
| ROMÂNIA |

DADR Tulcea

Str. Mahmudiei nr. 10bis

Tulcea

ROMÂNIA

| DADR Vaslui |
| --- |
| Str. Eternității nr. 1 |
| Vaslui |
| ROMÂNIA |

DADR Vaslui

Str. Eternității nr. 1

Vaslui

ROMÂNIA

| DADR Vrancea |
| --- |
| Str. Republicii nr. 5 |
| Focșani |
| ROMÂNIA |

DADR Vrancea

Str. Republicii nr. 5

Focșani

ROMÂNIA

| DADR Ilfov |
| --- |
| Șos. Berceni nr. 104 |
| București |
| ROMÂNIA |

DADR Ilfov

Șos. Berceni nr. 104

București

ROMÂNIA

SLOVAŠKA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/32

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 166/11

| 1. | Komisija je 9. julija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero družbi Barclays Group („Barclays“, Združeno kraljestvo) in CNP Assurances („CNP“, Francija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad družbo Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. („BVP“, Španija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom družbe Barclays, smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 9. julija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero družbi Barclays Group („Barclays“, Združeno kraljestvo) in CNP Assurances („CNP“, Francija) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad družbo Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. („BVP“, Španija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom družbe Barclays, smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za družbo Barclays: svetovna ponudnica finančnih storitev, ki se ukvarja z bančnim poslovanjem s prebivalstvom, poslovnim bančništvom, kreditnimi karticami, poslovanjem z vrednostnimi papirji, upravljanjem premoženja in storitvami naložbenega upravljanja vrednostnih papirjev, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za družbo Barclays: svetovna ponudnica finančnih storitev, ki se ukvarja z bančnim poslovanjem s prebivalstvom, poslovnim bančništvom, kreditnimi karticami, poslovanjem z vrednostnimi papirji, upravljanjem premoženja in storitvami naložbenega upravljanja vrednostnih papirjev,

| — | za družbo CNP: mednarodna zavarovalnica, ki ponuja v glavnem življenjska in pokojninska zavarovanja ter nekatere vrste neživljenjskega zavarovanja, |
| --- | --- |

—

za družbo CNP: mednarodna zavarovalnica, ki ponuja v glavnem življenjska in pokojninska zavarovanja ter nekatere vrste neživljenjskega zavarovanja,

| — | za družbo BVP: podružnica v popolni lasti družbe Barclays za Španijo in Portugalsko, ki se ukvarja z življenjskimi in pokojninskimi zavarovanji. |
| --- | --- |

—

za družbo BVP: podružnica v popolni lasti družbe Barclays za Španijo in Portugalsko, ki se ukvarja z življenjskimi in pokojninskimi zavarovanji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 2 2964301 ali 2967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 2 2964301 ali 2967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

Popravki

| 18.7.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 166/33

---

Popravek razpisa za zbiranje predlogov – EAC/26/2009 – Politika in praksa na podlagi podatkov: razpis za zbiranje predlogov za razvoj mrež pobud za posredovanje znanja

(
  Uradni list Evropske unije C 142, 23. junija 2009
  )

2009/C 166/12

Stran 3, oddelek 4 „Rok“:

besedilo:

„[...] 25. septembra 2009.“

se glasi:

„[...] 29. septembra 2009.“

---