# Jurnalul Oficial C 227/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.227.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 227 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5222 septembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.227.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 227

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5222 septembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 227/01 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 227/01

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 227/02 | Rata de schimb a monedei euro | 3 |
| 2009/C 227/03 | O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației | 4 |
| 2009/C 227/04 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 28 aprilie 2009 cu privire la un proiect de decizie privind cazul COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Raportor: Spania | 5 |
| 2009/C 227/05 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 8 mai 2009 cu privire la un proiect de decizie privind cazul COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Raportor: Spania | 6 |
| 2009/C 227/06 | Raport final al Consilierului-Auditor în cazul COMP/C-3/37.990 – Intel | 7 |
| 2009/C 227/07 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 13 mai 2009 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 82 din Tratatul CE și al articolului 54 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/C-3/37.990 – Intel) | 13 |
| 2009/C 227/08 | Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 88/378/CEE a Consiliului privind armonizarea legislativă a statelor membre referitoare la securitatea jucăriilor(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)
   (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 227/09 | Avizul Comitetului consultativ în materie de concentrări adoptat la reuniunea din 8 decembrie 2008 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Raportor: Republica Cehă | 20 |
| 2009/C 227/10 | Raport final în cazul COMP/M.5153 – Arsenal/DSP | 22 |
| 2009/C 227/11 | Rezumatul deciziei Comisiei din 9 ianuarie 2009 privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) [notificată cu numărul C(2008) 8439 final]
   (
  1
  ) | 24 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 227/02

Rata de schimb a monedei euro

3

2009/C 227/03

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

4

2009/C 227/04

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 28 aprilie 2009 cu privire la un proiect de decizie privind cazul COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Raportor: Spania

5

2009/C 227/05

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 8 mai 2009 cu privire la un proiect de decizie privind cazul COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Raportor: Spania

6

2009/C 227/06

Raport final al Consilierului-Auditor în cazul COMP/C-3/37.990 – Intel

7

2009/C 227/07

Rezumatul Deciziei Comisiei din 13 mai 2009 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 82 din Tratatul CE și al articolului 54 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/C-3/37.990 – Intel)

13

2009/C 227/08

Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 88/378/CEE a Consiliului privind armonizarea legislativă a statelor membre referitoare la securitatea jucăriilor(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)
   (
  1
  )

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)

1

18

2009/C 227/09

Avizul Comitetului consultativ în materie de concentrări adoptat la reuniunea din 8 decembrie 2008 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Raportor: Republica Cehă

20

2009/C 227/10

Raport final în cazul COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

22

2009/C 227/11

Rezumatul deciziei Comisiei din 9 ianuarie 2009 privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) [notificată cu numărul C(2008) 8439 final]
   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 8439 final]

1

24

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 227/12 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 227/13 | Retragerea notificării unei concentrări (Cazul COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  ) | 31 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 227/12

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  )

1

30

2009/C 227/13

Retragerea notificării unei concentrări (Cazul COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/1

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 227/01

| Data adoptării deciziei | 22.6.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 258/09 |
| Stat membru | Finlanda |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Short-term export-credit insurance |
| Temei legal | Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Asigurarea creditelor pentru export |
| Forma de ajutor | — |
| Buget | — |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 31.12.2010 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Finnvera plc |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

22.6.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 258/09

Stat membru

Finlanda

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Short-term export-credit insurance

Temei legal

Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Asigurarea creditelor pentru export

Forma de ajutor

—

Buget

—

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2010

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Finnvera plc

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 17.8.2009 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 415/09 & NN 46/09 |
| Stat membru | Danemarca |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme |
| Temei legal | Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Alte forme de aport de capital, Garanție |
| Buget | Recapitalizare: max. 100 000 de milioane DKK;
  Noua schemă de garantare: max. 600 000 de milioane DKK. |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | 8.2009-2.2010 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Kingdom of Denmark |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

17.8.2009

Numărul de referință al ajutorului

N 415/09 & NN 46/09

Stat membru

Danemarca

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme

Temei legal

Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Alte forme de aport de capital, Garanție

Buget

Recapitalizare: max. 100 000 de milioane DKK;

Noua schemă de garantare: max. 600 000 de milioane DKK.

Valoare

—

Durată (perioadă)

8.2009-2.2010

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Kingdom of Denmark

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/3

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

21 septembrie 2009

2009/C 227/02

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4658 |
| JPY | yen japonez | 135,46 |
| DKK | coroana daneză | 7,4413 |
| GBP | lira sterlină | 0,90660 |
| SEK | coroana suedeză | 10,1390 |
| CHF | franc elvețian | 1,5182 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,6500 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,167 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 272,37 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7038 |
| PLN | zlot polonez | 4,1590 |
| RON | leu românesc nou | 4,2678 |
| TRY | lira turcească | 2,1875 |
| AUD | dolar australian | 1,7017 |
| CAD | dolar canadian | 1,5780 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,3609 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,0830 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0788 |
| KRW | won sud-coreean | 1 766,41 |
| ZAR | rand sud-african | 11,0155 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,0098 |
| HRK | kuna croată | 7,2915 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 218,74 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,1010 |
| PHP | peso Filipine | 69,903 |
| RUB | rubla rusească | 44,5400 |
| THB | baht thailandez | 49,434 |
| BRL | real brazilian | 2,6625 |
| MXN | peso mexican | 19,5318 |
| INR | rupie indiană | 70,3730 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4658

JPY

yen japonez

135,46

DKK

coroana daneză

7,4413

GBP

lira sterlină

0,90660

SEK

coroana suedeză

10,1390

CHF

franc elvețian

1,5182

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,6500

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,167

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

272,37

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7038

PLN

zlot polonez

4,1590

RON

leu românesc nou

4,2678

TRY

lira turcească

2,1875

AUD

dolar australian

1,7017

CAD

dolar canadian

1,5780

HKD

dolar Hong Kong

11,3609

NZD

dolar neozeelandez

2,0830

SGD

dolar Singapore

2,0788

KRW

won sud-coreean

1 766,41

ZAR

rand sud-african

11,0155

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,0098

HRK

kuna croată

7,2915

IDR

rupia indoneziană

14 218,74

MYR

ringgit Malaiezia

5,1010

PHP

peso Filipine

69,903

RUB

rubla rusească

44,5400

THB

baht thailandez

49,434

BRL

real brazilian

2,6625

MXN

peso mexican

19,5318

INR

rupie indiană

70,3730

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/4

---

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

2009/C 227/03

Image

Fața națională a noii monede comemorative de 2 euro destinate circulației și emise de Finlanda

Monedele euro destinate circulației au curs legal în toată zona euro. Comisia dă publicității caracteristicile tuturor modelelor noilor monede în vederea informării tuturor părților interesate care manipulează monedele în cadrul activității lor, precum și a publicului larg (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 10 februarie 2009 (2), statele membre și țările care au încheiat cu Comunitatea un acord monetar privind emiterea de monede euro pot emite monede euro comemorative de circulație, cu condiția să folosească în acest scop numai valoarea de 2 euro. Aceste monede au aceleași caracteristici tehnice ca și celelalte monede de 2 euro, însă fața lor națională prezintă un model comemorativ cu o puternică semnificație la nivel național sau european.

Țara emitentă: Finlanda

Obiectul comemorării: Cea de a 200-a aniversare a Dietei din Finlanda și înființarea instituțiilor administrației centrale din Finlanda

Descrierea modelului: Partea centrală a monedei reprezintă conturul catedralei Porvoo, unde a avut loc prima Dietă a Finlandei. Deasupra acestuia apare data 1809. În partea dreaptă, apare indicația anului 2009. Indicația țării emitente „FI” și simbolul monetăriei apar în partea stângă a conturului.

Inelul exterior al monedei conține cele douăsprezece stele ale drapelului european.

Numărul de monede care urmează să fie emise: 1,6 milioane

Data emisiunii: Octombrie 2009

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, cu privire la fețele naționale ale tuturor monedelor emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 10 februarie 2009 și Recomandarea Comisiei din 19 decembrie 2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației (JO L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/5

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 28 aprilie 2009 cu privire la un proiect de decizie privind cazul COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

Raportor: Spania

2009/C 227/04

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu definiția Comisiei Europene privind piața relevantă a produsului, așadar, aceasta poate fi lăsată deschisă:






  — | în cazul în care există o piață relevantă a unităților centrale de procesare x86 pentru toate calculatoarele (de exemplu, calculatoare de birou, calculatoare portabile și calculatoare servere) sau |
| --- | --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu definiția Comisiei Europene privind piața relevantă a produsului, așadar, aceasta poate fi lăsată deschisă:

—

în cazul în care există o piață relevantă a unităților centrale de procesare x86 pentru toate calculatoarele (de exemplu, calculatoare de birou, calculatoare portabile și calculatoare servere) sau

| — | în cazul în care există trei piețe relevante distincte: (i) a unităților centrale de procesare x86 pentru calculatoare de birou, (ii) a unităților centrale de procesare x86 pentru calculatoare portabile și (iii) a unităților centrale de procesare x86 pentru calculatoare server. |
| --- | --- |

—

în cazul în care există trei piețe relevante distincte: (i) a unităților centrale de procesare x86 pentru calculatoare de birou, (ii) a unităților centrale de procesare x86 pentru calculatoare portabile și (iii) a unităților centrale de procesare x86 pentru calculatoare server.

| 2. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că sfera geografică a pieței relevante a produsului este una mondială. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că sfera geografică a pieței relevante a produsului este una mondială.

| 3. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că, cel puțin între octombrie 2002 și decembrie 2007, Intel a ocupat o poziție dominantă pe piață. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că, cel puțin între octombrie 2002 și decembrie 2007, Intel a ocupat o poziție dominantă pe piață.

| 4. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că Intel a abuzat de poziția sa dominantă pe piața relevantă, acordând:






  — | rabaturi societăților Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC și Lenovo, condiționate de exclusivitate sau cvasi-exclusivitate, precum și |
| --- | --- | --- |

4.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că Intel a abuzat de poziția sa dominantă pe piața relevantă, acordând:

—

rabaturi societăților Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC și Lenovo, condiționate de exclusivitate sau cvasi-exclusivitate, precum și

| — | plăți societății Media-Saturn Holding (MSH), condiționată să vândă exclusiv calculatoare de birou și calculatoare portabile pe bază de unități centrale de procesare Intel. |
| --- | --- |

—

plăți societății Media-Saturn Holding (MSH), condiționată să vândă exclusiv calculatoare de birou și calculatoare portabile pe bază de unități centrale de procesare Intel.

| 5. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că Intel a abuzat de poziția sa dominantă pe piața relevantă, acordând rabaturi societăților HP, Acer și Lenovo sub rezerva unor condiții restrictive cu privire la comercializarea produselor de tip AMD. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că Intel a abuzat de poziția sa dominantă pe piața relevantă, acordând rabaturi societăților HP, Acer și Lenovo sub rezerva unor condiții restrictive cu privire la comercializarea produselor de tip AMD.

| 6. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei conform căreia diversele abuzuri sunt parte a unei strategii globale pe termen lung în scopul de a exclude AMD de pe piață și constituie o încălcare unică și continuă. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei conform căreia diversele abuzuri sunt parte a unei strategii globale pe termen lung în scopul de a exclude AMD de pe piață și constituie o încălcare unică și continuă.

| 7. | Comitetul consultativ este de acord cu faptul că practicile abuzive ale societății Intel pot afecta comerțul dintre statele membre, în sensul articolului 82 din Tratatul CE și comerțul dintre părțile contractante și SEE, în sensul articolului 82 din Tratatul CE și al articolului 54 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ este de acord cu faptul că practicile abuzive ale societății Intel pot afecta comerțul dintre statele membre, în sensul articolului 82 din Tratatul CE și comerțul dintre părțile contractante și SEE, în sensul articolului 82 din Tratatul CE și al articolului 54 din Acordul privind SEE.

| 8. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind necesitatea aplicării unei amenzi societății Intel. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind necesitatea aplicării unei amenzi societății Intel.

| 9. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul calculării amenzii, durata încălcării comise de Intel este de cinci ani și trei luni. |
| --- | --- |

9.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în scopul calculării amenzii, durata încălcării comise de Intel este de cinci ani și trei luni.

| 10. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

10.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/6

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 8 mai 2009 cu privire la un proiect de decizie privind cazul COMP/C-3/37.990 – Intel (2)

Raportor: Spania

2009/C 227/05

| 1. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind cuantumul de bază al amenzii.
  O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind cuantumul de bază al amenzii.

O minoritate a membrilor se abține.

| 2. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că nu există circumstanțe atenuante sau agravante care să fie luate în considerare. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind faptul că nu există circumstanțe atenuante sau agravante care să fie luate în considerare.

| 3. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind cuantumul final al amenzii. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei privind cuantumul final al amenzii.

| 4. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/7

---

Raport final al Consilierului-Auditor în cazul COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

2009/C 227/06

Cazul Intel este unul dintre cele mai complexe cazuri de până acum în ceea ce privește aspectele procedurale. Contextul litigios în cazul dintre reclamanta Advanced Micro Devices („AMD”) și Intel Corporation („Intel”) depășește cu mult cadrul european. Acest litigiu a condus la numeroase obiecții de natură procedurală din partea tuturor părților și furnizorilor de informații în cauză. O serie de aspecte procedurale, multe dintre ele menționate în mod explicit în proiectul de decizie, au vizat competențele de bază ale consilierului-auditor, solicitându-i acestuia să prezinte o evaluare în acest raport final.

În urma plecării fostului consilier-auditor, Dl. Serge Durande, la 31 decembrie 2007, consilierul-auditor responsabil în acest caz a fost înlocuit.

Proiectul de decizie a necesitat următoarele observații:

I.   PROCEDURA SCRISĂ

1.   Comunicarea obiecțiunilor

Comunicarea obiecțiunilor („CO”) a fost adoptată de către Comisie la 25 iulie 2007. Intel a avut la dispoziție un termen de 10 săptămâni, până la 11 octombrie 2007, pentru a răspunde la CO. În urma unei cereri motivate, Consilierul-auditor a acordat Intel o prelungire a termenului până la 4 ianuarie 2008, ulterior prelungit până la 7 ianuarie 2009, în special având în vedere faptul că la momentul respectiv nu fusese soluționată problema accesului la unele elemente din dosar și faptul că efectuarea unei analize complete a costurilor medii relevante care puteau fi evitate de Intel reprezenta o apărare legitimă față de utilizarea evaluărilor complexe în modelele economice din CO cu privire la reduceri (2). În evaluarea efectuată, consilierul auditor constată că, deși demonstrarea în cadrul unei evaluări economice a faptului că reducerile condiționate puteau sau aveau potențialul de a provoca blocări anticoncurențiale „nu era indispensabilă” – potrivit proiectului de decizie – pentru constatarea unui abuz în acest caz (3), trebuia acordată posibilitatea exercitării depline a drepturilor la apărare.

Intel a răspuns în termen la CO.

2.   Comunicarea suplimentară a obiecțiunilor

Comunicarea suplimentară a obiecțiunilor („CSO”) a fost adoptată de Comisie la 17 iulie 2008. În același timp, Comisia a conexat constatările relevante din cazul COMP/C-3/39.493 la procedura urmărită în cazul COMP/C-3/37.990 și a continuat procedura în cazul COMP/C-3/37.990.

Intel a avut la dispoziție un termen de 8 săptămâni pentru a răspunde la CSO. Prin scrisoarea din 15 septembrie 2008, consilierul-auditor a acordat Intel, pe baza unei cereri motivate, o prelungire a termenului până la 17 octombrie 2008, în special pe motivul complexității cauzei conexate și amploarea acuzațiilor care datează din 1997 și care necesită investigații suplimentare în cadrul Intel.

Intel nu a răspuns la CSO în limita termenului prelungit. În schimb, la 10 octombrie 2008, Intel a depus la Tribunalul de Primă Instanță (TPI) o cerere prin care solicita, inter alia, anularea deciziei consilierului-auditor din 15 septembrie 2008 de acordare a unei prelungiri a termenului solicitând de asemenea, aplicarea unor măsuri provizorii (4).

Prin ordinul din 27 ianuarie 2009, președintele TPI a respins cererea Intel de măsuri provizorii motivând că cererea principală a Intel era vădit inadmisibilă prima facie. Această respingere a inclus respingerea cererii Intel privind o prelungire ulterioară a termenului 17 octombrie 2008 pentru a răspunde la CSO din 17 iulie 2008.

3.   Expunerea faptelor

La 19 decembrie 2008, Comisia a trimis societății Intel o scrisoare prin care atrăgea atenția acesteia asupra unui număr de probe specifice în legătură cu obiecțiunile Comisiei, învederate de aceasta că le-ar putea utiliza în cadrul unei eventuale decizii finale (expunerea faptelor, „EF”). Comisia i-a acordat Intel termenul de 19 ianuarie 2009 pentru transmiterea observațiilor sale cu privire la probele respective. Acest termen a fost prelungit de Direcția Generală Concurență până la 23 ianuarie 2009. EF nu a modificat semnificativ elementele probatorii pe care se întemeiază obiecțiunile Comisiei față de Intel, expuse în CO sau CSO. Intel a solicitat o prelungire pe baza caracterului presupus incomplet al dosarului [a se vedea infra I.4. (d)] și pe baza cererii sale în așteptare privind o audiere în legătură cu anumite documente (a se vedea infra II.2). Prin scrisoarea din 22 ianuarie 2009, consilierul - auditor a respins această cerere.

4.   Accesul la dosar

(a)   Pregătirea accesului la dosar: acordurile de nedivulgare

Dosarul acestei cauze a fost extrem de voluminos. În vederea accesului la dosar, diferiți producători de echipamente originale (PEO) au încheiat cu Intel acorduri bilaterale de nedivulgare (AN), care se deosebesc numai în privința anumitor detalii. În anumite cazuri specifice, unele AN solicitau consilierului-auditor să decidă în eventualitatea unei divergențe între părți. În mod separat, Intel a renunțat parțial la dreptul său în fața Comisiei de a avea acces la dosar, în cazul în care accesul acordat de PEO i-ar fi limitat drepturile de acces în temeiul Regulamentului (CE) nr. 773/2004 (5), în timp ce fiecare PEO în cauză a renunțat la drepturile sale de protecție a secretului comercial și a altor informații confidențiale în ceea ce privește informațiile care au făcut obiectul schimburilor bilaterale în baza acordurilor cu Intel. S-a apelat la consilierul-auditor în vederea întocmirii acestor acorduri și încheierii lor.

(b)   Acordul de nedivulgare Dell-AMD

Înainte de audierea cu privire la comunicarea obiecțiunilor (CO), AMD a informat consilierul-auditor cu privire la încheierea unui acord de nedivulgare cu Dell, potrivit căruia AMD beneficia de acces la prețurile Dell utilizate în CO. Spre deosebire de acordurile de nedivulgare încheiate cu Intel, un astfel de acord, încheiat de o parte care nu deține drepturi la apărare sau drepturi de acces la dosar, a fost pur bilateral și nu a creat nici drepturi și nici obligații pentru Comisie. Prin urmare și în contrar declarațiilor false ale Intel, consilierul-auditor a continuat să considere că toate prețurile Dell din CO care au fost acceptate drept confidențiale față de reclamanta AMD trebuie să rămână confidențiale față de AMD în cadrul întregii proceduri administrative, inclusiv audierea.

(c)   Accesul integral la dosar

Cu toate că au fost încheiate acordurile de nedivulgare menționate anterior [supra I.4.(a)], complexitatea dosarului și varietatea de informații confidențiale incluse în dosar au determinat Intel să formuleze numeroase cereri de acces. Pentru a acorda Intel cel mai mare grad de acces la dosar au fost necesare numeroase inspecții efectuate personal de către consilierul-auditor asupra documentelor invocate de Intel ca fiindu-i necesare, conform afirmațiilor sale, în vederea unei apărări eficace. În urma analizării justificărilor prezentate de Intel, mai multe dintre aceste cereri au fost aprobate.

Intel a reclamat faptul că nu a beneficiat de acces integral la documente în legătură cu o reuniune între Comisie și un PEO (6). În urma unei cereri motivate adresate de Intel, consilierul-auditor a investigat dacă există vreun document scris cu privire la această reuniune. Direcția Generală a constatat existența unei „note la dosar” din 29 august 2006, aceasta fiind inclusă în dosar prin decizia din 7 mai 2008 a consilierului-auditor. Concomitent, consilierul-auditor a decis că această notă avea caracter intern în conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 773/2004. Obligativitatea întocmirii unui proces-verbal obiectiv sau a unei stenograme a acestei reuniuni este, în principiu, o chestiune de bună administrare și, prin urmare, nu este un aspect pe care consilierul-auditor să-l examineze în cadrul unui raport final.

Consilierul-auditor consideră că Intel a primit drept de acces integral la dosar.

(d)   Accesul la documente neincluse în dosar

Conform celor descrise detaliat în proiectul de decizie (7), Intel a solicitat Comisiei prin scrisoarea din 4 septembrie 2008 să obțină de la AMD și să transmită către Intel o listă cu 81 de categorii de documente legate de litigiul de drept privat dintre Intel și aflat pe rolul Curții Federale Districtuale (Federal District Court) din Delaware, Statele Unite ale Americii, documente care, potrivit Intel, puteau fi dezincriminatorii. Ulterior, la 25 septembrie 2008, Intel a cerut Comisiei ca aceasta „să solicite, cel puțin, ca AMD să furnizeze toate documentele interne relevante pentru afirmațiile din CO, precum și din CSO”. Prin scrisorile din 17 și 29 septembrie 2008, Intel a reclamat consilierului-auditor că „dosarul este vădit incomplet” și că, prin urmare, drepturile sale la apărare au fost prejudiciate.

Prin scrisoarea din 7 octombrie 2008, în care a făcut trimitere la scrisorile sale anterioare din 22 august 2008 și respectiv 15 septembrie 2008 cu privire la acest subiect, consilierul-auditor a răspuns că problema caracterului complet sau incomplet al dosarului în sine este diferită de cea a acordării accesului integral la un dosar incomplet. Astfel, pe baza argumentelor referitoare la un dosar despre care se afirmă că este incomplet nu se poate stabili că accesul la dosar, în stadiul în care se află la un moment dat, nu este integral.

De asemenea, deși în conformitate cu considerentul 3 din mandat, consilierul-auditor are responsabilitatea de a contribui la obiectivitatea, transparența și eficacitatea unei proceduri, nici mandatul actual, nici jurisprudența nu autorizează consilierul-auditor să dispună o investigare în vederea completării unui dosar cu privire la care se afirmă că este incomplet. Prin urmare, indiferent dacă documentele în cauză sunt relevante sau nu în ceea ce privește dreptul la apărare, nu intră în atribuțiile consilierului-auditor, în conformitate cu mandatul său, de a decide dacă anumite categorii de documente dintr-o altă jurisdicție, chiar și având un presupus caracter dezincriminator, sunt descrise într-un mod suficient de specific sau justificat și/sau ar trebui sau nu investigate. Prin urmare, cererea Intel a fost considerată ultra vires.

(e)   Versiunea neconfidențială a CO și CSO pentru reclamanta AMD

Din articolul 6 alineatul (1) al Regulamentului (CE) nr. 773/2004, reiese că reclamantul are dreptul de a primi o versiune neconfidențială a CO și a CSO. Acest drept ar fi grav afectat, iar norma ar rămâne fără obiect, dacă versiunea finală primită nu ar avea un caracter inteligibil pentru destinatar.

În ceea ce privește informațiile furnizate de terțe părți și care vor fi divulgate nu doar destinatarului unui CO, ci și unui reclamant, este esențial să se facă o distincție între informațiile care nu pot fi considerate confidențiale și informațiile pentru care s-a solicitat și motivat confidențialitatea, dar care trebuie divulgate pentru ca o versiune neconfidențială să devină inteligibilă. Secretele comerciale nu pot fi divulgate și, în principiu, solicitările privind confidențialitatea reclamantului, atunci când sunt justificate, au caracter absolut. Cu toate acestea, divulgarea informațiilor confidențiale este posibilă, pe baza unei aprecieri echilibrate și justificate a consilierului-auditor, atunci când divulgarea informațiilor relevante este absolut inevitabilă pentru înțelegerea afirmațiilor esențiale din CO, situație în care este necesară divulgarea informațiilor necesare pentru dovedirea unei încălcări și în vederea includerii reclamantului în procedură, în așa fel încât acesta să poată prezenta observații informate asupra acesteia.

Atât în ceea ce privește CO, cât și CSO, consilierul-auditor a respins cererile Intel cu privire la o confidențialitate în cea mai mare parte completă și a fost nevoit să evalueze un număr extrem de mare de cereri justificate și detaliate privind confidențialitatea, atât din partea Intel, cât și din partea furnizorilor de informații. Acest proces a fost realizat fără a se apela la o decizie, în temeiul articolului 9 din mandat (de inițiere a așa-numitei „proceduri AKZO” (8) nici de către Intel, nici de către alte întreprinderi vizate.

În octombrie 2008, Intel a divulgat AMD versiunea complet confidențială a CO în cadrul procedurilor din Statele Unite. Intel afirmă că acest fapt a fost accidental. Intel a informat Comisia în acest sens la 17 martie 2009.

(f)   Terțe părți

Trei societăți au solicitat admiterea oficială în cadrul procedurilor ca terțe părți interesate. Ca răspuns la aceste cereri, consilierul-auditor a admis Silicon Graphics Inc. (25 septembrie 2007), International Business Machines („IBM”; 2 octombrie 2007) și – chiar înainte de audiere – Hewlett Packard Company („HP”, 10 martie 2008). De asemenea, două organizații pentru protecția consumatorilor au fost admise ca terțe părți interesate după ce au prezentat suficiente justificări privind statutul și interesul lor specific: Bureau Européen des Unions des Consommateurs (Biroul European al Uniunilor Consumatorilor, „BEUC”, 22 februarie 2008) și Union Fédérale des Consommateurs — Que Choisir, o organizație franceză de protecție a consumatorilor („UFC”, 6 martie 2008). Toate părțile au cerut și au primit un rezumat neconfidențial al CO și CSO. Niciuna dintre aceste terțe părți nu a prezentat observații scrise.

(g)   Solicitarea unei CSO suplimentare pentru justificarea obiectivă

În răspunsul său la CO (9), Intel și-a exprimat opinia că o ar fi necesară o comunicare suplimentară a obiecțiunilor privind aspectul justificării obiective. Totuși, o CSO suplimentară nu a fost necesară doar pentru aspectul justificării obiective. Deși absența unei justificări obiective reprezintă o condiție negativă pentru constatarea unui abuz (10), sarcina dovezii revine părții care pretinde justificarea obiectivă. În măsura în care Intel a furnizat orice presupuse justificări obiective pentru diferitele comportamente pretinse în CO, acestea au fost analizate de Comisie. Dreptul la audiere a fost, prin urmare, respectat în această privință.

II.   PROCEDURA ORALĂ

1.   Audierea cu privire la CO

Audierea cu privire la CO a avut loc la 11 și 12 martie 2008. În afara Intel și AMD, la audiere au participat și au făcut declarații trei părți interesate: HP, UFC Que Choisir și BEUC. Pe lângă reprezentanții statelor membre, un reprezentat al Comisiei Federale de Comerț (Federal Trade Commission) a participat ca observator, în urma acordurilor administrative din 1999. În continuarea acordurilor cu Statele Unite și suplimentar acestora, consilierul-auditor a permis participarea la audiere ca observator a Procurorului General al Statului New York (11). Intel a fost de acord în mod explicit cu participarea acestora. Înaintea admiterii, Procurorul General a fost de acord cu măsurile explicite privind confidențialitatea și utilizarea informațiilor.

Audierea, în ciuda diverselor sesiuni nepublice din cauza cererilor legitime privind confidențialitatea, a avut o însemnătate deosebită, în sensul că a dat posibilitatea Intel de a-și prezenta opinia privind afirmațiile, motivarea (12) și evaluarea economică. În acest sens, este important de menționat că, în timpul audierii, Comisia a precizat, iar Intel a înțeles, că evaluarea economică nu a reprezentat o condiție pentru constatarea unui abuz.

Pe această bază, nu este necesar să se prezinte de către consilierul-auditor o poziție cu privire la evaluarea economică și la concluzia conform căreia plățile Intel pot sau sunt susceptibile să aibă efecte de blocare anticoncurențială (13).

2.   Audierea solicitată cu privire la CSO și EF

Intel a solicitat o audiere cu privire la (a) secțiuni din EF și (b) CSO.

| (a) | În urma EF, Intel a solicitat, prin scrisoarea din 20 ianuarie 2009, o audiere privind anumite documente ale AMD care au fost transmise Comisiei la 28 mai 2008 („documentele AMD din Delaware”). Consilierul-auditor a reamintit, la 22 ianuarie 2009, că Intel nu are niciun drept să solicite, iar Comisia nu are nicio obligație de a organiza o audiere în vederea respectării drepturilor Intel la apărare în legătură cu o scrisoare de expunere a faptelor.
  În plus, o audiere nu putea fi acordată doar cu privire la chestiunea documentelor AMD din Delaware, deoarece acestea au fost furnizate ca parte a procedurii de acces la dosar în urma emiterii CSO, în legătură cu care societății Intel i s-a dat deja posibilitatea de a răspunde și de a solicita o audiere, și deoarece obiectul unei audieri este definit de afirmațiile din CO și/sau CSO și nu de către parte. O audiere dedicată exclusiv prezentării opiniilor cu privire la o selecție de documente nu putea fi acordată. |
| --- | --- |

(a)

În urma EF, Intel a solicitat, prin scrisoarea din 20 ianuarie 2009, o audiere privind anumite documente ale AMD care au fost transmise Comisiei la 28 mai 2008 („documentele AMD din Delaware”). Consilierul-auditor a reamintit, la 22 ianuarie 2009, că Intel nu are niciun drept să solicite, iar Comisia nu are nicio obligație de a organiza o audiere în vederea respectării drepturilor Intel la apărare în legătură cu o scrisoare de expunere a faptelor.

În plus, o audiere nu putea fi acordată doar cu privire la chestiunea documentelor AMD din Delaware, deoarece acestea au fost furnizate ca parte a procedurii de acces la dosar în urma emiterii CSO, în legătură cu care societății Intel i s-a dat deja posibilitatea de a răspunde și de a solicita o audiere, și deoarece obiectul unei audieri este definit de afirmațiile din CO și/sau CSO și nu de către parte. O audiere dedicată exclusiv prezentării opiniilor cu privire la o selecție de documente nu putea fi acordată.

| (b) | În cadrul argumentelor prezentate la 5 februarie 2009 și prin scrisoarea din 10 februarie 2009, Intel a solicitat o audiere cu privire la CSO.
  Deciziile cu privire la audieri, inclusiv o decizie de aprobare sau respingere a unei cereri de audiere depusă după termenul de răspuns la o comunicare a obiecțiunilor intră în atribuțiile consilierului-auditor, în conformitate cu mandatul. |
| --- | --- |

(b)

În cadrul argumentelor prezentate la 5 februarie 2009 și prin scrisoarea din 10 februarie 2009, Intel a solicitat o audiere cu privire la CSO.

Deciziile cu privire la audieri, inclusiv o decizie de aprobare sau respingere a unei cereri de audiere depusă după termenul de răspuns la o comunicare a obiecțiunilor intră în atribuțiile consilierului-auditor, în conformitate cu mandatul.

Prin urmare, în scrisoarea din 17 februarie 2009, consilierul-auditor a răspuns Intel că dreptul subiectiv la audiere există numai până la expirarea termenului de răspuns la comunicarea obiecțiunilor. Faptul că nu s-a cerut o audiere în termenul stabilit nu înseamnă în mod automat că o audiere nu mai poate avea loc în toate cazurile. Articolul 10 alineatul (2), coroborat cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 773/2004 nu împiedică în mod necesar o parte de a solicita o audiere. Nerespectarea termenului înseamnă că nu mai există obligația ca audierea să fie aprobată. Consilierul-auditor are dreptul și obligația de a-și exercita puterea de apreciere în cazul în care i se înaintează o cerere care a depășit termenul și care este justificată în mod corespunzător.

Termenul de răspuns la CSO nu a fost prelungit. Consilierul-auditor a luat notă de poziția serviciilor Comisiei, astfel cum a fost exprimată în scrisoarea către Intel din 2 februarie 2009 (14), potrivit căreia desfășurarea adecvată a procedurii nu necesita organizarea unei audieri. De asemenea, consilierul-auditor a luat în considerare toate argumentele prezentate de Intel în favoarea acordării unei audieri, care făceau referire în special la dreptul „nelimitat” al acesteia de a i se aproba cererea de audiere.

În exercitarea competenței sale de apreciere, consilierul-auditor are obligația de a lua în considerare, inter alia, necesitatea aplicării eficace a normelor din domeniul concurenței, în cadrul cărora un aspect esențial este obligația Comisiei de a proceda într-o perioadă rezonabilă de timp la adoptarea deciziilor. Deși constrângerile de timp inerente modului în care este organizată procedura în materie de concurență nu pot justifica încălcarea dreptului fundamental de a fi audiat, un astfel de conflict nu a apărut în cazul de față. În acest caz, Intel nu a fost în niciun fel împiedicată să elaboreze și să înainteze, în timp util, răspunsul său la CSO pe baza informațiilor pe care le avea la dispoziție, fie doar ca măsură de precauție, și cu atât mai mult având în vedere că i se acordase o prelungire a termenului de către consilierul-auditor. Societății Intel i s-a oferit timp pentru a solicita o audiere de la data la care i s-a transmis CSO, în iulie 2008, până la expirarea termenului – prelungit – în octombrie 2008. Chiar și ulterior acestui termen, nu ar fi fost imposibilă acordarea unei audieri, dacă Intel ar fi solicitat acest lucru – ceea ce nu a făcut. Nu ar fi existat niciun element care să împiedice consilierul-auditor să stabilească datele audierii în așa fel încât să fie compatibile cu cererea în curs privind măsurile provizorii, respectând astfel pe deplin procedurile în instanță. Astfel, deși pe parcursul întregii proceduri, până în momentul în care a înaintat recurs la TPI, Intel a acționat în general cu promptitudine și în termenele stabilite, exercitându-și pe deplin drepturile sale la apărare, acordarea unei audieri la cererea Intel, cu necesitate în circumstanțele din 17 februarie 2009, ar fi periclitat grav desfășurarea în timp util a procedurii. Având în vedere cele menționate, precum și alte motive specifice cazului, a fost necesară respingerea cererii.

Intel nu s-a adresat consilierului-auditor în ceea ce privește stadiul observațiilor scrise din 5 februarie 2009.

III.   CONCLUZII

În lumina celor de mai sus, consider că drepturile la audiere au fost respectate în cazul de față.

Proiectul de decizie se referă numai la obiecțiunile cu privire la care societății Intel i s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile.

Karen WILLIAMS

---

(1)  În conformitate cu articolele 15 și 16 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 162, 19.6.2001, p. 21), denumit în continuare „mandatul”.

1

(2)  A se vedea paragrafele 1045-1156 din proiectul de decizie în care se discută această analiză, de exemplu paragraful 1066 et seq. privind analiza regresivă aplicată de către Intel.

2

et seq

(3)  În conformitate cu expunerea explicită din proiectul de decizie, paragraful 925 în paragraful 337 al CO și în precizările din paragraful 260 din CSO.

3

(4)  A se vedea pentru detalii paragrafele 18 și 22 din proiectul de decizie și Ordonanța Președintelui Tribunalului de Primă Instanță din 27 ianuarie 2009 în Cauza T-457/08 Intel Corp./Comisia, nepublicată încă.

4

Intel Corp./Comisia

(5)  OJ L 123, 27.4.2004, p. 18.

5

(6)  Pentru detalii, a se vedea paragraful 39 et seq. din proiectul de decizie.

6

et seq

(7)  Paragraful 71 et seq.

7

et seq

(8)  CEJ, Cauza 53/85, AKZO Chemie BV și AKZO Chemie UK Ltd /Comisia, Culegere [1986], p. 1965.

8

AKZO Chemie BV și AKZO Chemie UK Ltd /Comisia

(9)  Paragraful 823.

9

(10)  CEJ, Cauza C-95/04 P British Airways/Comisia, Culegere [2007] p. I-2331, paragraful 69; Cauzele conexate C-468/06- C-478/06 Sot. Lélos kai Sia și alții [2008], încă nepublicate, paragraful 39 și, cel mai recent, Cauza 52/07, Kanal 5 Ltd. Culegere [2008], nepublicată încă, hotărârea din 11 decembrie 2009, paragraful 47.

10

British Airways/Comisia

Sot. Lélos kai Sia și alții

Kanal 5 Ltd

(11)  A se vedea paragraful 35 din proiectul de decizie.

11

(12)  A se vedea, de exemplu, paragraful 281 et seq. din proiectul de decizie.

12

et seq

(13)  Paragrafele 1002-1578 din proiectul de decizie.

13

(14)  A se vedea proiectul de decizie, paragraful 24.

14

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/13

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 13 mai 2009

privind o procedură inițiată în temeiul articolului 82 din Tratatul CE și al articolului 54 din Acordul privind SEE

(Cazul COMP/C-3/37.990 – Intel)

2009/C 227/07

1.   INTRODUCERE

| (1) | La data de 13 mai 2009, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură inițiată în temeiul articolului 82 din Tratatul CE și a articolului 54 din Acordul privind SEE adresată Intel Corporation. Comisia publică în prezentul document un rezumat al deciziei având în vedere interesul legitim al societăților în protejarea secretelor lor profesionale. O versiune neconfidențială a deciziei va fi disponibilă pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență. |
| --- | --- |

(1)

La data de 13 mai 2009, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură inițiată în temeiul articolului 82 din Tratatul CE și a articolului 54 din Acordul privind SEE adresată Intel Corporation. Comisia publică în prezentul document un rezumat al deciziei având în vedere interesul legitim al societăților în protejarea secretelor lor profesionale. O versiune neconfidențială a deciziei va fi disponibilă pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență.

2.   DESCRIEREA CAZULUI

2.1.   Procedura

| (2) | La data de 18 octombrie 2000, Advanced Micro Devices (AMD) a înaintat Comisiei o plângere oficială în temeiul articolului 3 din Regulamentul 17/62, completată ulterior cu date și declarații noi, în special în luna noiembrie 2003. |
| --- | --- |

(2)

La data de 18 octombrie 2000, Advanced Micro Devices (AMD) a înaintat Comisiei o plângere oficială în temeiul articolului 3 din Regulamentul 17/62, completată ulterior cu date și declarații noi, în special în luna noiembrie 2003.

| (3) | În luna mai a anului 2004, Comisia a inițiat o serie de investigații privind elementele prezentate în plângerea suplimentară. În cadrul respectivei investigații, în luna iulie a anului 2005, Comisia, asistată de mai multe autorități naționale din domeniul concurenței, a desfășurat inspecții la fața locului în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 la patru sedii Intel din Regatul Unit, Germania, Italia și Spania, precum și la sediul mai multor clienți Intel din Franța, Germania, Italia, Spania și Regatul Unit. |
| --- | --- |

(3)

În luna mai a anului 2004, Comisia a inițiat o serie de investigații privind elementele prezentate în plângerea suplimentară. În cadrul respectivei investigații, în luna iulie a anului 2005, Comisia, asistată de mai multe autorități naționale din domeniul concurenței, a desfășurat inspecții la fața locului în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 la patru sedii Intel din Regatul Unit, Germania, Italia și Spania, precum și la sediul mai multor clienți Intel din Franța, Germania, Italia, Spania și Regatul Unit.

| (4) | La data de 26 iulie 2007, Comisia a emis o comunicare privind obiecțiunile (CO) referitoare la comportamentul Intel față de cinci mari producători de echipamente originale (Original Equipment Manufacturers – OEM), și anume: Dell, HP, Acer, NEC și IBM. La data de 8 ianuarie 2008, Intel a răspuns comunicării privind obiecțiunile din data de 26 iulie 2007. În zilele de 11 și 12 martie 2008, a avut loc o audiere. |
| --- | --- |

(4)

La data de 26 iulie 2007, Comisia a emis o comunicare privind obiecțiunile (CO) referitoare la comportamentul Intel față de cinci mari producători de echipamente originale (Original Equipment Manufacturers – OEM), și anume: Dell, HP, Acer, NEC și IBM. La data de 8 ianuarie 2008, Intel a răspuns comunicării privind obiecțiunile din data de 26 iulie 2007. În zilele de 11 și 12 martie 2008, a avut loc o audiere.

| (5) | La 17 iulie 2006, AMD a înaintat autorității germane din domeniul concurenței o plângere în care afirma că societatea Intel avea înțelegeri comerciale care vizau excluderea concurenței și alte tipuri de aranjamente cu Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), un detailist european de dispozitive microelectronice. Autoritatea germană din domeniul concurenței și Comisia au făcut schimb de informații pe această temă, în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

(5)

La 17 iulie 2006, AMD a înaintat autorității germane din domeniul concurenței o plângere în care afirma că societatea Intel avea înțelegeri comerciale care vizau excluderea concurenței și alte tipuri de aranjamente cu Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), un detailist european de dispozitive microelectronice. Autoritatea germană din domeniul concurenței și Comisia au făcut schimb de informații pe această temă, în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

| (6) | Comisia a întreprins o serie de măsuri de investigație referitoare la respectivele declarații ale AMD, inclusiv inspecții la fața locului la sediile mai multor detailiști europeni de calculatoare și la sediul Intel în luna februarie a anului 2008. În plus, mai multe solicitări scrise de informații au fost adresate câtorva OEM-uri importante. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a întreprins o serie de măsuri de investigație referitoare la respectivele declarații ale AMD, inclusiv inspecții la fața locului la sediile mai multor detailiști europeni de calculatoare și la sediul Intel în luna februarie a anului 2008. În plus, mai multe solicitări scrise de informații au fost adresate câtorva OEM-uri importante.

| (7) | La data de 17 iulie 2008, Comisia a publicat o comunicare suplimentară privind obiecțiunile (CSO) referitoare la comportamentul Intel față de MSH. Comunicarea suplimentară a obiecțiunilor din 17 iulie 2008 făcea referire și la comportamentul Intel față de Lenovo și cuprindea, de asemenea, probe noi privind comportamentul Intel față de unii dintre producătorii de echipamente originale incluși în comunicarea privind obiecțiunile din 26 iulie 2007, probe care au parvenit Comisiei după comunicarea privind obiecțiunile din 26 iulie 2007. |
| --- | --- |

(7)

La data de 17 iulie 2008, Comisia a publicat o comunicare suplimentară privind obiecțiunile (CSO) referitoare la comportamentul Intel față de MSH. Comunicarea suplimentară a obiecțiunilor din 17 iulie 2008 făcea referire și la comportamentul Intel față de Lenovo și cuprindea, de asemenea, probe noi privind comportamentul Intel față de unii dintre producătorii de echipamente originale incluși în comunicarea privind obiecțiunile din 26 iulie 2007, probe care au parvenit Comisiei după comunicarea privind obiecțiunile din 26 iulie 2007.

| (8) | Intel nu a răspuns comunicării suplimentare privind obiecțiunile din 17 iulie 2008. În schimb, a depus la Tribunalul de Primă Instanță (TPI) o cerere prin care solicita TPI, inter alia, să ceară Comisiei obținerea mai multor categorii de documente suplimentare din surse precum dosarul litigiului privat dintre Intel și AMD din statul american Delaware. Ulterior, Intel a solicitat măsuri provizorii în vederea suspendării procedurii Comisiei aflate pe rolul TPI privind cererea sa de fond și acordarea societății Intel a unui termen de 30 de zile de la data respectivei hotărâri pentru a formula un răspuns la comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din data de 17 iulie 2008. |
| --- | --- |

(8)

Intel nu a răspuns comunicării suplimentare privind obiecțiunile din 17 iulie 2008. În schimb, a depus la Tribunalul de Primă Instanță (TPI) o cerere prin care solicita TPI, inter alia, să ceară Comisiei obținerea mai multor categorii de documente suplimentare din surse precum dosarul litigiului privat dintre Intel și AMD din statul american Delaware. Ulterior, Intel a solicitat măsuri provizorii în vederea suspendării procedurii Comisiei aflate pe rolul TPI privind cererea sa de fond și acordarea societății Intel a unui termen de 30 de zile de la data respectivei hotărâri pentru a formula un răspuns la comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din data de 17 iulie 2008.

| (9) | La 19 decembrie 2008, Comisia a transmis societății Intel o scrisoare prin care îi atrăgea atenția acesteia asupra unei serii de dovezi specifice pe care Comisia intenționa să le utilizeze în cazul unei decizii finale. Intel nu a răspuns acestei scrisori până la 23 ianuarie 2009, data expirării termenului de prelungire. |
| --- | --- |

(9)

La 19 decembrie 2008, Comisia a transmis societății Intel o scrisoare prin care îi atrăgea atenția acesteia asupra unei serii de dovezi specifice pe care Comisia intenționa să le utilizeze în cazul unei decizii finale. Intel nu a răspuns acestei scrisori până la 23 ianuarie 2009, data expirării termenului de prelungire.

| (10) | La data de 27 ianuarie 2009, Președintele TPI a respins cererea societății Intel privind măsurile provizorii și cererea de prelungire a termenului-limită pentru formularea unui răspuns la comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din 17 iulie 2008. |
| --- | --- |

(10)

La data de 27 ianuarie 2009, Președintele TPI a respins cererea societății Intel privind măsurile provizorii și cererea de prelungire a termenului-limită pentru formularea unui răspuns la comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din 17 iulie 2008.

| (11) | Ca urmare a ordinului Președintelui TPI, Intel a prezentat, la data de 5 februarie 2009, o declarație scrisă de fond care includea observații cu privire la comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din data de 17 iulie 2008. Serviciile Comisiei au examinat argumentele declarației tardive ale Intel, în ciuda faptului că Intel a avut la dispoziție o perioadă lungă de timp pentru a-și prezenta răspunsul la comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din 17 iulie 2008 până la expirarea termenului-limită inițial (17 octombrie 2008). |
| --- | --- |

(11)

Ca urmare a ordinului Președintelui TPI, Intel a prezentat, la data de 5 februarie 2009, o declarație scrisă de fond care includea observații cu privire la comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din data de 17 iulie 2008. Serviciile Comisiei au examinat argumentele declarației tardive ale Intel, în ciuda faptului că Intel a avut la dispoziție o perioadă lungă de timp pentru a-și prezenta răspunsul la comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din 17 iulie 2008 până la expirarea termenului-limită inițial (17 octombrie 2008).

| (12) | La 10 februarie 2009, Intel s-a adresat în scris consilierului-auditor, solicitând o audiere în ceea ce privește comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din 17 iulie 2008. Consilierul-auditor a răspuns prin scrisoarea din data de 17 februarie 2009, respingând solicitarea Intel. |
| --- | --- |

(12)

La 10 februarie 2009, Intel s-a adresat în scris consilierului-auditor, solicitând o audiere în ceea ce privește comunicarea suplimentară privind obiecțiunile din 17 iulie 2008. Consilierul-auditor a răspuns prin scrisoarea din data de 17 februarie 2009, respingând solicitarea Intel.

| (13) | Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante a adoptat în unanimitate un aviz favorabil la 28 aprilie 2009 și la 8 mai 2009. |
| --- | --- |

(13)

Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante a adoptat în unanimitate un aviz favorabil la 28 aprilie 2009 și la 8 mai 2009.

2.2.   Produsul în cauză și piața

| (14) | Produsele care fac obiectul deciziei sunt unități centrale de procesare (UCP) cu arhitectură x86. UCP-ul reprezintă o componentă-cheie a oricărui calculator, atât în ceea ce privește performanța globală, cât și costul sistemului. Adesea, acesta este denumit „creierul” calculatorului. Procesul de producție al UCP-ului presupune echipamente costisitoare de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

(14)

Produsele care fac obiectul deciziei sunt unități centrale de procesare (UCP) cu arhitectură x86. UCP-ul reprezintă o componentă-cheie a oricărui calculator, atât în ceea ce privește performanța globală, cât și costul sistemului. Adesea, acesta este denumit „creierul” calculatorului. Procesul de producție al UCP-ului presupune echipamente costisitoare de înaltă tehnologie.

| (15) | UCP-urile utilizate pentru calculatoare pot fi clasificate în două categorii: UCP-uri cu arhitectură x86 și UCP-uri cu arhitectură non-x86. Arhitectura x86 este un standard proiectat de Intel pentru UCP-urile sale, care poate funcționa atât cu sistemul de operare Windows, cât și cu Linux. În principal, Windows este legat de setul de instrucțiuni x86. Înainte de anul 2000, existau mai mulți producători de UCP-uri x86, însă majoritatea acestora au ieșit de pe piață. Din anul 2000, Intel și AMD sunt, în esență, singurele companii care încă mai produc UCP-uri x86. |
| --- | --- |

(15)

UCP-urile utilizate pentru calculatoare pot fi clasificate în două categorii: UCP-uri cu arhitectură x86 și UCP-uri cu arhitectură non-x86. Arhitectura x86 este un standard proiectat de Intel pentru UCP-urile sale, care poate funcționa atât cu sistemul de operare Windows, cât și cu Linux. În principal, Windows este legat de setul de instrucțiuni x86. Înainte de anul 2000, existau mai mulți producători de UCP-uri x86, însă majoritatea acestora au ieșit de pe piață. Din anul 2000, Intel și AMD sunt, în esență, singurele companii care încă mai produc UCP-uri x86.

| (16) | Ancheta Comisiei a condus la concluzia că piața produsului respectiv nu era mai largă decât piața UCP-urilor x86. Decizia nu oferă un răspuns la întrebarea dacă definiția pieței produsului respectiv poate fi împărțită între UCP-urile x86 pentru calculatoare de birou, laptopuri și servere deoarece, date fiind cotele de piață Intel în baza oricărei definiții, concluzia privind poziția dominantă nu diferă. |
| --- | --- |

(16)

Ancheta Comisiei a condus la concluzia că piața produsului respectiv nu era mai largă decât piața UCP-urilor x86. Decizia nu oferă un răspuns la întrebarea dacă definiția pieței produsului respectiv poate fi împărțită între UCP-urile x86 pentru calculatoare de birou, laptopuri și servere deoarece, date fiind cotele de piață Intel în baza oricărei definiții, concluzia privind poziția dominantă nu diferă.

| (17) | Piața geografică a fost stabilită ca fiind mondială. |
| --- | --- |

(17)

Piața geografică a fost stabilită ca fiind mondială.

| (18) | În perioada de 10 ani care face obiectul deciziei (1997-2007), Intel a deținut în mod constant cote de piață foarte ridicate de peste sau de aproximativ 70 %. |
| --- | --- |

(18)

În perioada de 10 ani care face obiectul deciziei (1997-2007), Intel a deținut în mod constant cote de piață foarte ridicate de peste sau de aproximativ 70 %.

| (19) | Mai mult decât atât, pe piața UCP-urilor x86 sunt prezente bariere semnificative de intrare și de extindere. Acestea rezultă din investițiile nerecuperabile în cercetare și dezvoltare, în proprietatea intelectuală și în instalațiile de producție necesare producerii UCP-urilor x86. Statutul puternic de marcă (indispensabilă) al Intel și diferențierea produsului rezultat constituie, de asemenea, o barieră de intrare. Barierele ridicate de intrare și extindere identificate sunt în conformitate cu structura observată a pieței, în care toți concurenții Intel, cu excepția AMD, au ieșit de pe piață sau au rămas cu o cotă nesemnificativă. |
| --- | --- |

(19)

Mai mult decât atât, pe piața UCP-urilor x86 sunt prezente bariere semnificative de intrare și de extindere. Acestea rezultă din investițiile nerecuperabile în cercetare și dezvoltare, în proprietatea intelectuală și în instalațiile de producție necesare producerii UCP-urilor x86. Statutul puternic de marcă (indispensabilă) al Intel și diferențierea produsului rezultat constituie, de asemenea, o barieră de intrare. Barierele ridicate de intrare și extindere identificate sunt în conformitate cu structura observată a pieței, în care toți concurenții Intel, cu excepția AMD, au ieșit de pe piață sau au rămas cu o cotă nesemnificativă.

| (20) | Pe baza cotelor de piață Intel și a barierelor de intrare și extindere, decizia concluzionează că, cel puțin în perioada care face obiectul deciziei (octombrie 2002-decembrie 2007), Intel a deținut o poziție dominantă pe piață. |
| --- | --- |

(20)

Pe baza cotelor de piață Intel și a barierelor de intrare și extindere, decizia concluzionează că, cel puțin în perioada care face obiectul deciziei (octombrie 2002-decembrie 2007), Intel a deținut o poziție dominantă pe piață.

2.3.   Rezumatul încălcării

| (21) | Decizia descrie două tipuri de comportament manifestate de Intel față de partenerii săi comerciali: reducerile condiționate și așa-numitele restricții propriu-zise. |
| --- | --- |

(21)

Decizia descrie două tipuri de comportament manifestate de Intel față de partenerii săi comerciali: reducerile condiționate și așa-numitele restricții propriu-zise.

2.3.1.   Reduceri condiționate

2.3.1.1.   Natura și funcționarea reducerilor

| (22) | Intel a acordat celor mai importanți producători de echipamente originale reduceri cu condiția ca aceștia să își acopere toate sau aproape toate cererile de aprovizionare. Acesta este cazul:






  — | reducerilor pe care Intel le-a acordat Dell în perioada decembrie 2002-decembrie 2005, care au fost condiționate de achiziția exclusivă de către Dell a UCP-urilor Intel; |
| --- | --- | --- |

(22)

Intel a acordat celor mai importanți producători de echipamente originale reduceri cu condiția ca aceștia să își acopere toate sau aproape toate cererile de aprovizionare. Acesta este cazul:

—

reducerilor pe care Intel le-a acordat Dell în perioada decembrie 2002-decembrie 2005, care au fost condiționate de achiziția exclusivă de către Dell a UCP-urilor Intel;

| — | reducerilor pe care Intel le-a acordat HP în perioada noiembrie 2002-mai 2005, care au fost condiționate, în special, de achiziția de către HP a nu mai puțin de 95 % din cererile de UCP-uri pentru segmentul său de calculatoare de birou de la Intel (procentul rămas de 5 % pe care HP îl putea cumpăra de la AMD a făcut, la momentul respectiv, obiectul altor condiții restrictive menționate în secțiunea 2.3.2 de mai jos); |
| --- | --- |

—

reducerilor pe care Intel le-a acordat HP în perioada noiembrie 2002-mai 2005, care au fost condiționate, în special, de achiziția de către HP a nu mai puțin de 95 % din cererile de UCP-uri pentru segmentul său de calculatoare de birou de la Intel (procentul rămas de 5 % pe care HP îl putea cumpăra de la AMD a făcut, la momentul respectiv, obiectul altor condiții restrictive menționate în secțiunea 2.3.2 de mai jos);

| — | reducerilor pe care Intel le-a acordat NEC în perioada octombrie 2002-noiembrie 2005, care au fost condiționate de achiziția de către NEC a nu mai puțin de 80 % din cererile sale de UCP-uri pentru segmentele de calculatoare de birou și laptopuri de la Intel; |
| --- | --- |

—

reducerilor pe care Intel le-a acordat NEC în perioada octombrie 2002-noiembrie 2005, care au fost condiționate de achiziția de către NEC a nu mai puțin de 80 % din cererile sale de UCP-uri pentru segmentele de calculatoare de birou și laptopuri de la Intel;

| — | reducerilor pe care Intel le-a acordat Lenovo pe parcursul anului 2007, care au fost condiționate de achiziția de către Lenovo a cererilor sale de UCP-uri pentru segmentul de laptopuri exclusiv de la Intel. |
| --- | --- |

—

reducerilor pe care Intel le-a acordat Lenovo pe parcursul anului 2007, care au fost condiționate de achiziția de către Lenovo a cererilor sale de UCP-uri pentru segmentul de laptopuri exclusiv de la Intel.

| (23) | În același mod, Intel a efectuat plăți către Media Saturn Holding (MSH), cel mai mare detailist de calculatoare din Europa, cu condiția ca MSH că vândă exclusiv calculatoare personale bazate pe tehnologia Intel. Aceste plăți au un efect echivalent cu reducerile condiționate acordate OEM-urilor. |
| --- | --- |

(23)

În același mod, Intel a efectuat plăți către Media Saturn Holding (MSH), cel mai mare detailist de calculatoare din Europa, cu condiția ca MSH că vândă exclusiv calculatoare personale bazate pe tehnologia Intel. Aceste plăți au un efect echivalent cu reducerile condiționate acordate OEM-urilor.

| (24) | Curtea de Justiție a CE a hotărât în mod consecvent că „o societate aflată într-o poziție dominantă pe o piață care constrânge cumpărătorii – chiar dacă face acest lucru la cererea acestora – printr-o obligație sau promisiune din partea acestora de a se aproviziona pentru totalitatea sau majoritatea cererilor exclusiv de la societatea respectivă abuzează de poziția sa dominantă în sensul articolului 82 din Tratatul CE, indiferent dacă obligația în cauză este stipulată fără altă calificare sau dacă este asumată în vederea acordării unei reduceri. Același lucru se aplică în cazul în care respectiva societate, fără a constrânge cumpărătorii printr-o obligație oficială, aplică, fie în temeiul acordurilor încheiate cu acești cumpărători, fie unilateral, un sistem de reduceri de fidelitate, și anume, reduceri condiționate de aprovizionarea de către client – indiferent de cantitatea cumpărăturilor– pentru totalitatea sau majoritatea cererilor sale, de la societatea aflată în poziție dominantă” (1). |
| --- | --- |

(24)

Curtea de Justiție a CE a hotărât în mod consecvent că „o societate aflată într-o poziție dominantă pe o piață care constrânge cumpărătorii – chiar dacă face acest lucru la cererea acestora – printr-o obligație sau promisiune din partea acestora de a se aproviziona pentru totalitatea sau majoritatea cererilor exclusiv de la societatea respectivă abuzează de poziția sa dominantă în sensul articolului 82 din Tratatul CE, indiferent dacă obligația în cauză este stipulată fără altă calificare sau dacă este asumată în vederea acordării unei reduceri. Același lucru se aplică în cazul în care respectiva societate, fără a constrânge cumpărătorii printr-o obligație oficială, aplică, fie în temeiul acordurilor încheiate cu acești cumpărători, fie unilateral, un sistem de reduceri de fidelitate, și anume, reduceri condiționate de aprovizionarea de către client – indiferent de cantitatea cumpărăturilor– pentru totalitatea sau majoritatea cererilor sale, de la societatea aflată în poziție dominantă” (1).

| (25) | Decizia concluzionează că reducerile condiționate acordate de Intel constituie reduceri de fidelitate care îndeplinesc condițiile jurisprudenței Hoffmann-La Roche. În ceea ce privește plățile condiționate efectuate de Intel către MSH, decizia demonstrează faptul că mecanismul economic al acestor plăți este echivalent cu cel al reducerilor condiționate acordate OEM-urilor. Prin urmare, decizia arată că acestea îndeplinesc și condițiile jurisprudenței Hoffmann-La Roche. |
| --- | --- |

(25)

Decizia concluzionează că reducerile condiționate acordate de Intel constituie reduceri de fidelitate care îndeplinesc condițiile jurisprudenței Hoffmann-La Roche. În ceea ce privește plățile condiționate efectuate de Intel către MSH, decizia demonstrează faptul că mecanismul economic al acestor plăți este echivalent cu cel al reducerilor condiționate acordate OEM-urilor. Prin urmare, decizia arată că acestea îndeplinesc și condițiile jurisprudenței Hoffmann-La Roche.

| (26) | De asemenea, este important de menționat faptul că, în general, proporția exactă a reducerilor sau a plăților care s–ar pierde în cazul aprovizionării (sporite) de la AMD, concurentul Intel, era incertă. Se aștepta ca proporția să fie semnificativă și să nu fie în funcție de numărul de unități transferate către AMD. Mai mult decât atât, exista și posibilitatea ca reducerile retrase să fie alocate de Intel unor OEM-uri concurente. În consecință, ca urmare a reducerilor, libertatea producătorilor de echipamente originale în cauză și a MSH de a se aproviziona cu UCP-uri de la AMD a fost îngrădită. |
| --- | --- |

(26)

De asemenea, este important de menționat faptul că, în general, proporția exactă a reducerilor sau a plăților care s–ar pierde în cazul aprovizionării (sporite) de la AMD, concurentul Intel, era incertă. Se aștepta ca proporția să fie semnificativă și să nu fie în funcție de numărul de unități transferate către AMD. Mai mult decât atât, exista și posibilitatea ca reducerile retrase să fie alocate de Intel unor OEM-uri concurente. În consecință, ca urmare a reducerilor, libertatea producătorilor de echipamente originale în cauză și a MSH de a se aproviziona cu UCP-uri de la AMD a fost îngrădită.

| (27) | Reducerile și plățile acordate de Intel principalilor producători de echipamente originale și MSH trebuie analizate și în contextul creșterii amenințării concurențiale pe care o reprezenta AMD. Din acest punct de vedere, decizia arată că OEM-urile, Intel și managerii IT au considerat că produsele AMD prezentau o serie de elemente inovatoare și reprezentau o alternativă viabilă la produsele Intel. Deși decizia nu face nicio apreciere cu privire la performanțele tehnice ale produselor Intel și AMD în cauză, declarațiile și documentele din acea perioadă ale producătorilor de echipamente originale dovedesc că aceștia au considerat că UCP-urile x86 AMD corespundeau, cel puțin parțial, necesităților lor din punct de vedere al aprovizionării. |
| --- | --- |

(27)

Reducerile și plățile acordate de Intel principalilor producători de echipamente originale și MSH trebuie analizate și în contextul creșterii amenințării concurențiale pe care o reprezenta AMD. Din acest punct de vedere, decizia arată că OEM-urile, Intel și managerii IT au considerat că produsele AMD prezentau o serie de elemente inovatoare și reprezentau o alternativă viabilă la produsele Intel. Deși decizia nu face nicio apreciere cu privire la performanțele tehnice ale produselor Intel și AMD în cauză, declarațiile și documentele din acea perioadă ale producătorilor de echipamente originale dovedesc că aceștia au considerat că UCP-urile x86 AMD corespundeau, cel puțin parțial, necesităților lor din punct de vedere al aprovizionării.

2.3.1.2.   Analiza concurentului la fel de eficient

| (28) | Pe lângă faptul că demonstrează îndeplinirea condițiilor jurisprudenței pentru constatarea unui abuz, decizia cuprinde, de asemenea, o analiză economică a capacității reducerilor de a elimina un concurent la fel de eficient ca și Intel, chiar dacă nu este dominant. În esență, analiza stabilește prețul la care un concurent „la fel de eficient” ca și Intel ar trebui să ofere UCP-urile pentru a despăgubi un OEM pentru pierderea oricărei reduceri acordate de Intel. |
| --- | --- |

(28)

Pe lângă faptul că demonstrează îndeplinirea condițiilor jurisprudenței pentru constatarea unui abuz, decizia cuprinde, de asemenea, o analiză economică a capacității reducerilor de a elimina un concurent la fel de eficient ca și Intel, chiar dacă nu este dominant. În esență, analiza stabilește prețul la care un concurent „la fel de eficient” ca și Intel ar trebui să ofere UCP-urile pentru a despăgubi un OEM pentru pierderea oricărei reduceri acordate de Intel.

| (29) | Aceasta analiză a concurentului la fel de eficient reprezintă un exercițiu ipotetic, în sensul că analizează măsura în care un concurent la fel de eficient ca Intel, dar care caută să ofere un produs care nu beneficiază de o bază de vânzări la fel de largă ca cea de care dispune Intel își vede blocat accesul la piață. În principiu, această analiză nu ține cont de capacitatea AMD de a intra sau nu pe piață. |
| --- | --- |

(29)

Aceasta analiză a concurentului la fel de eficient reprezintă un exercițiu ipotetic, în sensul că analizează măsura în care un concurent la fel de eficient ca Intel, dar care caută să ofere un produs care nu beneficiază de o bază de vânzări la fel de largă ca cea de care dispune Intel își vede blocat accesul la piață. În principiu, această analiză nu ține cont de capacitatea AMD de a intra sau nu pe piață.

| (30) | Analiza ia în considerare trei factori: partea contestabilă (valoarea cererilor de achiziție ale unui cumpărător care pot fi transferate în mod realist unui nou concurent în orice perioadă dată), un interval de timp relevant (cel mult un an) și o măsură relevantă a costului viabil (costuri evitabile medii). În cazul în care schema de reduceri a societății Intel presupune că, dată fiind partea contestabilă, în vederea despăgubirii unui OEM pentru pierderea reducerii Intel, un concurent la fel de eficient trebuie să își ofere produsele la un preț inferior măsurii viabile a costului Intel, atunci înseamnă că reducerea a putut exclude concurentul la fel de eficient. Astfel, această situație ar putea lipsi consumatorii finali de opțiunea alegerii între diferite produse pe care producătorul de echipamente originale ar fi ales, altfel, să le ofere în cazul în care ar fi trebuit să hotărască exclusiv pe baza caracteristicilor comparative ale produselor și prețurilor unitare oferite de Intel și de concurenții săi. |
| --- | --- |

(30)

Analiza ia în considerare trei factori: partea contestabilă (valoarea cererilor de achiziție ale unui cumpărător care pot fi transferate în mod realist unui nou concurent în orice perioadă dată), un interval de timp relevant (cel mult un an) și o măsură relevantă a costului viabil (costuri evitabile medii). În cazul în care schema de reduceri a societății Intel presupune că, dată fiind partea contestabilă, în vederea despăgubirii unui OEM pentru pierderea reducerii Intel, un concurent la fel de eficient trebuie să își ofere produsele la un preț inferior măsurii viabile a costului Intel, atunci înseamnă că reducerea a putut exclude concurentul la fel de eficient. Astfel, această situație ar putea lipsi consumatorii finali de opțiunea alegerii între diferite produse pe care producătorul de echipamente originale ar fi ales, altfel, să le ofere în cazul în care ar fi trebuit să hotărască exclusiv pe baza caracteristicilor comparative ale produselor și prețurilor unitare oferite de Intel și de concurenții săi.

| (31) | Același tip de analiză a fost făcută și pentru plățile efectuate de Intel către MSH. Analiza posibilității ca aceste plăți să excludă un concurent la fel de eficient ia în considerare și faptul că aceste plăți se efectuează la un alt nivel al lanțului de aprovizionare și că efectul acestora se adaugă efectului reducerilor condiționate acordate OEM-urilor. |
| --- | --- |

(31)

Același tip de analiză a fost făcută și pentru plățile efectuate de Intel către MSH. Analiza posibilității ca aceste plăți să excludă un concurent la fel de eficient ia în considerare și faptul că aceste plăți se efectuează la un alt nivel al lanțului de aprovizionare și că efectul acestora se adaugă efectului reducerilor condiționate acordate OEM-urilor.

2.3.1.3.   Importanța strategică a principalilor producători de echipamente originale

| (32) | Decizia indică, de asemenea, faptul că anumiți producători de echipamente originale, în special Dell și HP, sunt, din punct de vedere strategic, mai importanți decât alți producători de echipamente originale în ceea ce privește posibilitatea de a permite accesul pe piață al unui producător de UCP-uri. Aceștia se disting de alți producători de echipamente originale pe baza a trei criterii principale: (i) cota de piață; (ii) o prezență puternică în segmentul de piață mai profitabil; și (iii) posibilitatea de a legitima un nou UCP pe piață. Prin urmare, OEM-urile mai mici nu pot legitima noile UCP-uri în același mod ca HP și Dell, în special în segmentul corporatist, care este cel mai profitabil. |
| --- | --- |

(32)

Decizia indică, de asemenea, faptul că anumiți producători de echipamente originale, în special Dell și HP, sunt, din punct de vedere strategic, mai importanți decât alți producători de echipamente originale în ceea ce privește posibilitatea de a permite accesul pe piață al unui producător de UCP-uri. Aceștia se disting de alți producători de echipamente originale pe baza a trei criterii principale: (i) cota de piață; (ii) o prezență puternică în segmentul de piață mai profitabil; și (iii) posibilitatea de a legitima un nou UCP pe piață. Prin urmare, OEM-urile mai mici nu pot legitima noile UCP-uri în același mod ca HP și Dell, în special în segmentul corporatist, care este cel mai profitabil.

2.3.1.4.   Efecte negative asupra concurenței și a consumatorilor

| (33) | Probele strânse de Comisie au condus la concluzia că reducerile și plățile condiționate ale Intel au determinat fidelitatea unor OEM-uri cheie și a unui detailist important, efectele acestora fiind complementare, în sensul că au redus în mod semnificativ capacitatea concurenților de a rivaliza în ceea ce privește performanțele UCP-urilor lor de tip x86. În consecință, comportamentul anticoncurențial al societății Intel a determinat limitarea posibilității de alegere a consumatorilor și o motivație mai scăzută pentru inovații. |
| --- | --- |

(33)

Probele strânse de Comisie au condus la concluzia că reducerile și plățile condiționate ale Intel au determinat fidelitatea unor OEM-uri cheie și a unui detailist important, efectele acestora fiind complementare, în sensul că au redus în mod semnificativ capacitatea concurenților de a rivaliza în ceea ce privește performanțele UCP-urilor lor de tip x86. În consecință, comportamentul anticoncurențial al societății Intel a determinat limitarea posibilității de alegere a consumatorilor și o motivație mai scăzută pentru inovații.

2.3.1.5.   Lipsa unei justificări obiective

| (34) | Intel a prezentat două serii diferite de argumente în încercarea de a justifica schemele sale de reduceri, și anume: (i) prin aplicarea unor reduceri, Intel nu a făcut altceva decât să reacționeze la concurența în materie de prețuri impusă de rivalii săi, asigurând, astfel, concurența; și (ii) sistemul de reduceri utilizat față de fiecare OEM în parte a fost necesar pentru o eficiență importantă relevantă pentru industria UCP-urilor. În ceea ce privește eficiența, Intel a susținut că au existat patru tipuri diferite de eficiență obținute prin oricare dintre condițiile de exclusivitate aplicate reducerilor sale: prețuri mai mici, economii de scară, alte economii și producție eficientă, precum și partajarea riscului și marketing eficient. În plus, Intel a afirmat că, pentru a obține aceste tipuri de eficiență, condițiile asociate reducerilor erau indispensabile, iar impactul acestora asupra concurenței a fost unul minor, deoarece AMD a înregistrat creșteri în perioada care face obiectul investigațiilor. |
| --- | --- |

(34)

Intel a prezentat două serii diferite de argumente în încercarea de a justifica schemele sale de reduceri, și anume: (i) prin aplicarea unor reduceri, Intel nu a făcut altceva decât să reacționeze la concurența în materie de prețuri impusă de rivalii săi, asigurând, astfel, concurența; și (ii) sistemul de reduceri utilizat față de fiecare OEM în parte a fost necesar pentru o eficiență importantă relevantă pentru industria UCP-urilor. În ceea ce privește eficiența, Intel a susținut că au existat patru tipuri diferite de eficiență obținute prin oricare dintre condițiile de exclusivitate aplicate reducerilor sale: prețuri mai mici, economii de scară, alte economii și producție eficientă, precum și partajarea riscului și marketing eficient. În plus, Intel a afirmat că, pentru a obține aceste tipuri de eficiență, condițiile asociate reducerilor erau indispensabile, iar impactul acestora asupra concurenței a fost unul minor, deoarece AMD a înregistrat creșteri în perioada care face obiectul investigațiilor.

| (35) | Comisia a analizat aceste argumente pentru a vedea în ce măsură comportamentul Intel era în măsură să contribuie la obținerea, în mod proporțional, a tipurilor de eficiență menționate de Intel. Cu toate acestea, Comisia a constatat că argumentele Intel privind justificarea obiectivă sunt eronate, deoarece fac referire într-un mod mai general la comportamentul împotriva căruia Comisia nu a formulat obiecții (respectiv discounturi/reduceri) și nu la comportamentul împotriva căruia Comisia a formulat de fapt obiecții (respectiv condițiile asociate discountuilor/reducerilor) și niciunul dintre argumentele eficienței nu oferă o justificare relevantă pentru comportamentul în cauză. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a analizat aceste argumente pentru a vedea în ce măsură comportamentul Intel era în măsură să contribuie la obținerea, în mod proporțional, a tipurilor de eficiență menționate de Intel. Cu toate acestea, Comisia a constatat că argumentele Intel privind justificarea obiectivă sunt eronate, deoarece fac referire într-un mod mai general la comportamentul împotriva căruia Comisia nu a formulat obiecții (respectiv discounturi/reduceri) și nu la comportamentul împotriva căruia Comisia a formulat de fapt obiecții (respectiv condițiile asociate discountuilor/reducerilor) și niciunul dintre argumentele eficienței nu oferă o justificare relevantă pentru comportamentul în cauză.

2.3.1.6.   Concluzie

| (36) | Decizia concluzionează că reducerile condiționate acordate de Intel societăților Dell, HP, NEC și MSH constituie un abuz de poziție dominantă în temeiul articolului 82 din tratat și al articolului 54 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(36)

Decizia concluzionează că reducerile condiționate acordate de Intel societăților Dell, HP, NEC și MSH constituie un abuz de poziție dominantă în temeiul articolului 82 din tratat și al articolului 54 din Acordul privind SEE.

2.3.2.   Restricții propriu-zise

| (37) | Intel a plătit anumite sume principalilor producători de echipamente originale cu condiția ca aceștia să își amâne sau să își anuleze lansarea de produse bazate pe tehnologia AMD și/sau să impună restricții în ceea ce privește distribuția de produse bazate pe tehnologia AMD. Acesta este cazul:






  — | sumelor plătite de Intel către HP condiționate de vânzarea de către aceasta din urmă a calculatoarelor de birou pentru societăți bazate pe tehnologia AMD numai întreprinderilor mici și mijlocii, numai prin intermediul canalelor directe de distribuție (nu prin distribuitori), și de amânarea cu 6 luni a lansării primului calculator de birou HP pentru societăți bazat pe tehnologia AMD din Europa; acest abuz a durat din luna noiembrie 2002 până în luna mai 2005; |
| --- | --- | --- |

(37)

Intel a plătit anumite sume principalilor producători de echipamente originale cu condiția ca aceștia să își amâne sau să își anuleze lansarea de produse bazate pe tehnologia AMD și/sau să impună restricții în ceea ce privește distribuția de produse bazate pe tehnologia AMD. Acesta este cazul:

—

sumelor plătite de Intel către HP condiționate de vânzarea de către aceasta din urmă a calculatoarelor de birou pentru societăți bazate pe tehnologia AMD numai întreprinderilor mici și mijlocii, numai prin intermediul canalelor directe de distribuție (nu prin distribuitori), și de amânarea cu 6 luni a lansării primului calculator de birou HP pentru societăți bazat pe tehnologia AMD din Europa; acest abuz a durat din luna noiembrie 2002 până în luna mai 2005;

| — | sumelor plătite de Intel către Acer condiționate de amânarea de către aceasta din urmă a lansării unui laptop bazat pe tehnologia AMD din luna septembrie 2003 până în luna ianuarie 2004; |
| --- | --- |

—

sumelor plătite de Intel către Acer condiționate de amânarea de către aceasta din urmă a lansării unui laptop bazat pe tehnologia AMD din luna septembrie 2003 până în luna ianuarie 2004;

| — | sumelor plătite de Intel către Lenovo condiționate de amânarea de către aceasta din urmă a lansării unor laptopuri bazate pe tehnologia AMD din luna iunie 2006 până la sfârșitul anului 2006. |
| --- | --- |

—

sumelor plătite de Intel către Lenovo condiționate de amânarea de către aceasta din urmă a lansării unor laptopuri bazate pe tehnologia AMD din luna iunie 2006 până la sfârșitul anului 2006.

| (38) | În cazul Irish Sugar, Tribunalul de Primă Instanță a concluzionat că o întreprindere dominantă care a convenit „cu un angrosist și cu un detailist să înlocuiască zahărul comercializat cu amănuntul de concurenții de pe piață, respectiv pachetele de zahăr Eurolux de 1 kilogram ale societății Compagnie française de sucrerie cu propriile produse” a făcut un abuz. (2) Prin schimbul în cauză, societatea aflată în poziție dominantă a împiedicat prezența pe piață a mărcii societății concurente, întrucât detailiștii nu mai aveau în stoc de zahăr marca „Eurolux” și, în schimb, au înlocuit cantitățile respective cu zahărul provenit de la societatea dominantă. Din acest punct de vedere, TPI a constatat că „solicitantul a subminat structura concurențială pe care piața irlandeză de retail a zahărului ar fi putut-o dobândi prin intrarea unui nou produs pe piață, zahărul marca Eurolux, prin efectuarea unui schimb de produse, în condițiile menționate anterior, pe o piață pe care deținea peste 80 % din volumul vânzărilor” (3). |
| --- | --- |

(38)

În cazul Irish Sugar, Tribunalul de Primă Instanță a concluzionat că o întreprindere dominantă care a convenit „cu un angrosist și cu un detailist să înlocuiască zahărul comercializat cu amănuntul de concurenții de pe piață, respectiv pachetele de zahăr Eurolux de 1 kilogram ale societății Compagnie française de sucrerie cu propriile produse” a făcut un abuz. (2) Prin schimbul în cauză, societatea aflată în poziție dominantă a împiedicat prezența pe piață a mărcii societății concurente, întrucât detailiștii nu mai aveau în stoc de zahăr marca „Eurolux” și, în schimb, au înlocuit cantitățile respective cu zahărul provenit de la societatea dominantă. Din acest punct de vedere, TPI a constatat că „solicitantul a subminat structura concurențială pe care piața irlandeză de retail a zahărului ar fi putut-o dobândi prin intrarea unui nou produs pe piață, zahărul marca Eurolux, prin efectuarea unui schimb de produse, în condițiile menționate anterior, pe o piață pe care deținea peste 80 % din volumul vânzărilor” (3).

| (39) | Conform concluziei deciziei, comportamentul manifestat de Intel a afectat în mod direct concurența. Prezența pe piață a unui produs pe care un furnizor intenționase în mod real să îl lanseze a fost amânată sau supusă unor constrângeri. Prin urmare, consumatorii au avut la dispoziție mai puține opțiuni decât ar fi avut în mod normal. Comportamentul Intel nu respectă toate aspectele unei concurențe normale. Mai mult decât atât, sumele plătite de Intel către OEM-uri pentru amânarea, anularea sau restricționarea lansării unui produs bazat pe tehnologia AMD sau limitarea distribuției acestuia nu au avut nicio justificare sau eficiență obiectivă legitimă. |
| --- | --- |

(39)

Conform concluziei deciziei, comportamentul manifestat de Intel a afectat în mod direct concurența. Prezența pe piață a unui produs pe care un furnizor intenționase în mod real să îl lanseze a fost amânată sau supusă unor constrângeri. Prin urmare, consumatorii au avut la dispoziție mai puține opțiuni decât ar fi avut în mod normal. Comportamentul Intel nu respectă toate aspectele unei concurențe normale. Mai mult decât atât, sumele plătite de Intel către OEM-uri pentru amânarea, anularea sau restricționarea lansării unui produs bazat pe tehnologia AMD sau limitarea distribuției acestuia nu au avut nicio justificare sau eficiență obiectivă legitimă.

2.3.3.   Strategie unică

| (40) | Conform deciziei, comportamentul Intel față de fiecare dintre OEM-urile susmenționate și față de MSH constituie un abuz în sensul articolului 82 din Tratatul CE, dar că aceste abuzuri individuale fac parte, de asemenea, dintr-o strategie unică care are ca obiectiv excluderea AMD, singurul concurent important al societății Intel, de pe piața de UCP-uri x86. Prin urmare, abuzurile individuale constituie un singur caz de încălcare a articolului 82 din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(40)

Conform deciziei, comportamentul Intel față de fiecare dintre OEM-urile susmenționate și față de MSH constituie un abuz în sensul articolului 82 din Tratatul CE, dar că aceste abuzuri individuale fac parte, de asemenea, dintr-o strategie unică care are ca obiectiv excluderea AMD, singurul concurent important al societății Intel, de pe piața de UCP-uri x86. Prin urmare, abuzurile individuale constituie un singur caz de încălcare a articolului 82 din Tratatul CE.

| (41) | Decizia adaugă faptul că practicile Intel, aplicate cumulativ la două niveluri ale lanțului de distribuție (OEM-uri principale și un detailist important), trebuie analizate în contextul creșterii amenințării concurențiale din partea AMD. Efectele comportamentului Intel au fost complementare, în sensul că au respins accesul concurenților pe piață, diminuându-le astfel în mod semnificativ capacitatea de a concura pe baza caracteristicilor UCP-urilor lor. Prin urmare, consumatorii finali au fost împiedicați în mod artificial să aleagă în funcție de caracteristici (preț și calitatea UCP-urilor) calculatoare care nu erau bazate pe tehnologia Intel. |
| --- | --- |

(41)

Decizia adaugă faptul că practicile Intel, aplicate cumulativ la două niveluri ale lanțului de distribuție (OEM-uri principale și un detailist important), trebuie analizate în contextul creșterii amenințării concurențiale din partea AMD. Efectele comportamentului Intel au fost complementare, în sensul că au respins accesul concurenților pe piață, diminuându-le astfel în mod semnificativ capacitatea de a concura pe baza caracteristicilor UCP-urilor lor. Prin urmare, consumatorii finali au fost împiedicați în mod artificial să aleagă în funcție de caracteristici (preț și calitatea UCP-urilor) calculatoare care nu erau bazate pe tehnologia Intel.

| (42) | În acest context, Comisia menționează, de asemenea, jurisprudența conform căreia „atunci când una sau mai multe societăți aflate în poziție dominantă pun de fapt în aplicare o măsură al cărei scop îl reprezintă eliminarea unui concurent, faptul că nu se obține rezultatul dorit nu este suficient pentru evitarea calificării respectivei măsuri drept abuz de poziție dominantă în sensul articolului 86 (în prezent, articolul 82) din tratat” (4). |
| --- | --- |

(42)

În acest context, Comisia menționează, de asemenea, jurisprudența conform căreia „atunci când una sau mai multe societăți aflate în poziție dominantă pun de fapt în aplicare o măsură al cărei scop îl reprezintă eliminarea unui concurent, faptul că nu se obține rezultatul dorit nu este suficient pentru evitarea calificării respectivei măsuri drept abuz de poziție dominantă în sensul articolului 86 (în prezent, articolul 82) din tratat” (4).

3.   DECIZIE

| (43) | Decizia prevede că societatea Intel a încălcat articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul privind SEE printr-o încălcare unică și continuă a articolului 82 din tratat și a articolului 54 din Acordul privind SEE din luna octombrie 2002 până în luna decembrie 2007, prin punerea în aplicare a unei strategii care viza excluderea concurenților de pe piața UCP-urilor x86. |
| --- | --- |

(43)

Decizia prevede că societatea Intel a încălcat articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul privind SEE printr-o încălcare unică și continuă a articolului 82 din tratat și a articolului 54 din Acordul privind SEE din luna octombrie 2002 până în luna decembrie 2007, prin punerea în aplicare a unei strategii care viza excluderea concurenților de pe piața UCP-urilor x86.

| (44) | Societatea Intel Corporation a fost sancționată cu o amendă în valoare de 1 060 000 000 EUR pentru încălcare. |
| --- | --- |

(44)

Societatea Intel Corporation a fost sancționată cu o amendă în valoare de 1 060 000 000 EUR pentru încălcare.

| (45) | Intel Corporation va pune imediat capăt încălcării, în măsura în care aceasta este în curs de desfășurare, și va evita repetarea oricărui act sau comportament cu obiectiv sau efect identic sau similar. |
| --- | --- |

(45)

Intel Corporation va pune imediat capăt încălcării, în măsura în care aceasta este în curs de desfășurare, și va evita repetarea oricărui act sau comportament cu obiectiv sau efect identic sau similar.

---

(1)  Cauza 85/76, Hoffmann/La Roche, Rec. 1979, p. 461, punctul 89.

(2)  Cauza T-228/97, Irish Sugar, Rec. 1999, p. II-2969, punctul 226.

(3)  Idem, punctul 233.

(4)  Cauzele T-24/93, T-25/93, T-26/93 și T-28/93, Compagnie Maritime Belge/Comisia, Rec. 1996, p. II-1201, punctul 149; a se vedea, de asemenea, cauza C-202/07 P France Telecom/Comisia, nepublicată încă, punctele 107-113.

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/18

---

Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 88/378/CEE a Consiliului privind armonizarea legislativă a statelor membre referitoare la securitatea jucăriilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)

2009/C 227/08

| ESO (1) | Referința și titlul standardului armonizat
  (și documentul de referință) | Prima publicare în JO | Referința standardului înlocuit | Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit Nota 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A8:2009
  Securitatea jucăriilor. Partea 1: Proprietăți mecanice și fizice | 30.4.2009 | EN 71-1:2005+A6:2008
  Nota 2.1 | 31.10.2009 |
| Avertizare: „În cazul jucăriilor tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, cerința prevăzută la punctul 4.17.1 litera (b), conform căreia testul de tensiune este efectuat conform punctului 8.4.2.3, nu acoperă riscul de asfixiere prezentat de aceste jucării”. – Decizia 2007/224/CE a Comisiei din 4 aprilie 2007, (JO L 96, 11.4.2007, p. 18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Securitatea jucăriilor. Partea 2: Inflamabilitate | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Securitatea jucăriilor. Partea 3: Migrarea anumitor elemente | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Securitatea jucăriilor. Partea 4: Truse pentru experiențe chimice și activități conexe | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Nota 3 | Dată depășită
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Securitatea jucăriilor. Partea 5: Jocuri chimice (seturi) altele decât trusele pentru experiențe chimice | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-7:2002
  Securitatea jucăriilor. Partea 7: Vopsele pentru pictarea cu degetul – Cerințe și metode de încercare | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Securitatea jucăriilor. Partea 8: Leagăne, tobogane și jucării pentru activități similare de uz familial, în exterior și în interior | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Nota 3 | Dată depășită
  (30.11.2006) |
| CENELEC | EN 62115:2005
  Jucării electrice – Securitate
  IEC 62115:2003 (Modificat) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996
  - A1:1996
  - A2:1997
  - A3:2002
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Referința și titlul standardului armonizat

(și documentul de referință)

Prima publicare în JO

Referința standardului înlocuit

Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit Nota 1

CEN

EN 71-1:2005+A8:2009

Securitatea jucăriilor. Partea 1: Proprietăți mecanice și fizice

30.4.2009

EN 71-1:2005+A6:2008

Nota 2.1

31.10.2009

Avertizare: „În cazul jucăriilor tip proiectile cu ventuză ca zonă de impact, cerința prevăzută la punctul 4.17.1 litera (b), conform căreia testul de tensiune este efectuat conform punctului 8.4.2.3, nu acoperă riscul de asfixiere prezentat de aceste jucării”. – Decizia 2007/224/CE a Comisiei din 4 aprilie 2007, (JO L 96, 11.4.2007, p. 18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Securitatea jucăriilor. Partea 2: Inflamabilitate

16.9.2008

EN 71-2:2006

Nota 2.1

Dată depășită

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Securitatea jucăriilor. Partea 3: Migrarea anumitor elemente

12.10.1995

EN 71-3:1988

Nota 2.1

Dată depășită

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Securitatea jucăriilor. Partea 4: Truse pentru experiențe chimice și activități conexe

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Nota 3

Dată depășită

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Nota 3

Dată depășită

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Nota 3

Dată depășită

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Securitatea jucăriilor. Partea 5: Jocuri chimice (seturi) altele decât trusele pentru experiențe chimice

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Nota 3

Dată depășită

(31.7.2006)

CEN

EN 71-7:2002

Securitatea jucăriilor. Partea 7: Vopsele pentru pictarea cu degetul – Cerințe și metode de încercare

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Securitatea jucăriilor. Partea 8: Leagăne, tobogane și jucării pentru activități similare de uz familial, în exterior și în interior

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Nota 3

Dată depășită

(30.11.2006)

CENELEC

EN 62115:2005

Jucării electrice – Securitate

IEC 62115:2003 (Modificat) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996

- A1:1996

- A2:1997

- A3:2002

Nota 2.1

Dată depășită

(1.1.2008)

| Nota 1: | În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”) stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că aceasta poate diferi în anumite cazuri excepționale. |
| --- | --- |

Nota 1:

În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”) stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că aceasta poate diferi în anumite cazuri excepționale.

| Nota 2.1: | Standardul nou (sau modificat) are aceeași sferă de aplicare ca standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei. |
| --- | --- |

Nota 2.1:

Standardul nou (sau modificat) are aceeași sferă de aplicare ca standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

| Nota 2.2: | Noul standard are o sferă de aplicare mai extinsă decât standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei. |
| --- | --- |

Nota 2.2:

Noul standard are o sferă de aplicare mai extinsă decât standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

| Nota 2.3: | Noul standard are o sferă de aplicare mai restrânsă decât standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit (parțial) încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru acele produse care intră în sfera de aplicare a noului standard. Prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru produsele care rămân în sfera de aplicare a standardului înlocuit (parțial), dar nu intră în sfera de aplicare a noului standard, nu este afectată. |
| --- | --- |

Nota 2.3:

Noul standard are o sferă de aplicare mai restrânsă decât standardul înlocuit. La data menționată, standardul înlocuit (parțial) încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru acele produse care intră în sfera de aplicare a noului standard. Prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru produsele care rămân în sfera de aplicare a standardului înlocuit (parțial), dar nu intră în sfera de aplicare a noului standard, nu este afectată.

| Nota 3: | În cazul modificărilor, standardul de referință este EN CCCCC:YYYY, modificările sale anterioare, dacă există, și noua modificare menționată. Prin urmare, standardul înlocuit (coloana 3) se compune din EN CCCCC:YYYY și modificările sale anterioare, dacă există, însă fără noua modificare menționată. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei. |
| --- | --- |

Nota 3:

În cazul modificărilor, standardul de referință este EN CCCCC:YYYY, modificările sale anterioare, dacă există, și noua modificare menționată. Prin urmare, standardul înlocuit (coloana 3) se compune din EN CCCCC:YYYY și modificările sale anterioare, dacă există, însă fără noua modificare menționată. La data menționată, standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

NOTĂ:

| — | Informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și Consiliului, modificată prin Directiva 98/48/CE. |
| --- | --- |

—

Informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și Consiliului, modificată prin Directiva 98/48/CE.

| — | Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare. |
| --- | --- |

—

Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare.

| — | Această listă înlocuiește toate listele anterioare publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia asigură actualizarea acestei liste. |
| --- | --- |

—

Această listă înlocuiește toate listele anterioare publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia asigură actualizarea acestei liste.

Mai multe informații despre standardele armonizate se găsesc pe internet la

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Organismul european de standardizare:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, Tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu); |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, Tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu);

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, Tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu); |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM, Tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu);

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/20

---

Avizul Comitetului consultativ în materie de concentrări adoptat la reuniunea din 8 decembrie 2008 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

Raportor: Republica Cehă

2009/C 227/09

| 1. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată constituie o concentrare de întreprinderi în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi („Regulamentul privind concentrările economice”). |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia operațiunea notificată constituie o concentrare de întreprinderi în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi („Regulamentul privind concentrările economice”).

| 2. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei conform căreia jurisdicția Comisiei a fost stabilită prin articolul 22 alineatul (3) din decizia din 16 mai 2008 ca urmare a cererilor de trimitere introduse de autoritățile spaniole și germane din domeniul concurenței în temeiul articolului 22 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei conform căreia jurisdicția Comisiei a fost stabilită prin articolul 22 alineatul (3) din decizia din 16 mai 2008 ca urmare a cererilor de trimitere introduse de autoritățile spaniole și germane din domeniul concurenței în temeiul articolului 22 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice.

| 3. | În vederea evaluării prezentei concentrări, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că piețele relevante ale produsului sunt următoarele:






  (a) | acid benzoic în stare solidă de calitate tehnică; |
| --- | --- | --- |

3.

În vederea evaluării prezentei concentrări, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra faptului că piețele relevante ale produsului sunt următoarele:

(a)

acid benzoic în stare solidă de calitate tehnică;

| (b) | benzoat de sodiu care constituie o piață a produsului separată de cea a sorbaților, fără să se decidă dacă benzoatul de potasiu și benzoatul de calciu fac parte din aceeași piață; |
| --- | --- |

(b)

benzoat de sodiu care constituie o piață a produsului separată de cea a sorbaților, fără să se decidă dacă benzoatul de potasiu și benzoatul de calciu fac parte din aceeași piață;

| (c) | plastifianți pe bază de dibenzoat. |
| --- | --- |

(c)

plastifianți pe bază de dibenzoat.

| 4. | În vederea evaluării prezentei concentrări, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra următoarelor elemente:






  (a) | piața geografică relevantă a acidului benzoic în stare solidă de calitate tehnică acoperă teritoriul SEE; |
| --- | --- | --- |

4.

În vederea evaluării prezentei concentrări, Comitetul consultativ și Comisia convin asupra următoarelor elemente:

(a)

piața geografică relevantă a acidului benzoic în stare solidă de calitate tehnică acoperă teritoriul SEE;

| (b) | piața geografică relevantă a benzoatului de sodiu poate fi lăsată deschisă; |
| --- | --- |

(b)

piața geografică relevantă a benzoatului de sodiu poate fi lăsată deschisă;

| (c) | piața geografică relevantă a plastifianților pe bază de dibenzoat acoperă teritoriul SEE. |
| --- | --- |

(c)

piața geografică relevantă a plastifianților pe bază de dibenzoat acoperă teritoriul SEE.

| 5. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă ar genera efecte unilaterale pe piața acidului benzoic în stare solidă de calitate tehnică la nivelul SEE, ceea ce ar avea ca rezultat afectarea concurenței efective în mod semnificativ în cadrul pieței comune sau al unei părți importante a acesteia. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă ar genera efecte unilaterale pe piața acidului benzoic în stare solidă de calitate tehnică la nivelul SEE, ceea ce ar avea ca rezultat afectarea concurenței efective în mod semnificativ în cadrul pieței comune sau al unei părți importante a acesteia.

| 6. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă nu va genera efecte unilaterale pe piața benzoatului de sodiu indiferent de acoperirea geografică a acesteia, ceea ce ar avea ca rezultat afectarea concurenței efective în mod semnificativ în cadrul pieței comune sau al unei părți importante a acesteia. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă nu va genera efecte unilaterale pe piața benzoatului de sodiu indiferent de acoperirea geografică a acesteia, ceea ce ar avea ca rezultat afectarea concurenței efective în mod semnificativ în cadrul pieței comune sau al unei părți importante a acesteia.

| 7. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă nu va genera efecte coordonate pe piața benzoatului de sodiu, ceea ce ar avea ca rezultat afectarea concurenței efective în mod semnificativ în cadrul pieței comune sau al unei părți importante a acesteia. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia concentrarea propusă nu va genera efecte coordonate pe piața benzoatului de sodiu, ceea ce ar avea ca rezultat afectarea concurenței efective în mod semnificativ în cadrul pieței comune sau al unei părți importante a acesteia.

| 8. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia entitatea rezultată în urma concentrării va avea o capacitate limitată și nicio motivație de a bloca accesul concurenților săi pe piața din aval a plastifianților pe bază de dibenzoat la nivelul SEE și, prin urmare, concentrarea propusă nu va avea niciun impact negativ asupra acestei piețe din aval. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia entitatea rezultată în urma concentrării va avea o capacitate limitată și nicio motivație de a bloca accesul concurenților săi pe piața din aval a plastifianților pe bază de dibenzoat la nivelul SEE și, prin urmare, concentrarea propusă nu va avea niciun impact negativ asupra acestei piețe din aval.

| 9. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele asumate de către părți, și anume cedarea tuturor activităților legate de acidul benzoic lichid, precum și cele două produse din aval, pe bază de acid benzoic în stare solidă și benzoat de sodiu, sunt suficiente pentru eliminarea problemelor de concurență cauzate de concentrare pe piața acidului benzoic în stare solidă de calitate tehnică la nivelul SEE.
  O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

9.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele asumate de către părți, și anume cedarea tuturor activităților legate de acidul benzoic lichid, precum și cele două produse din aval, pe bază de acid benzoic în stare solidă și benzoat de sodiu, sunt suficiente pentru eliminarea problemelor de concurență cauzate de concentrare pe piața acidului benzoic în stare solidă de calitate tehnică la nivelul SEE.

O minoritate a membrilor se abține.

| 10. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, sub rezerva respectării depline a angajamentelor asumate de către părți, operațiunea propusă nu afectează în mod semnificativ concurența efectivă pe piața comună sau pe o parte semnificativă a acesteia, în special în urma creării sau consolidării unei poziții dominante, în sensul articolului 2 alineatul (2), al articolului 8 alineatul (2) și al articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, și potrivit căreia concentrarea propusă trebuie, în consecință, să fie declarată compatibilă cu piața comună și cu Acordul privind SEE.
  O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

10.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, sub rezerva respectării depline a angajamentelor asumate de către părți, operațiunea propusă nu afectează în mod semnificativ concurența efectivă pe piața comună sau pe o parte semnificativă a acesteia, în special în urma creării sau consolidării unei poziții dominante, în sensul articolului 2 alineatul (2), al articolului 8 alineatul (2) și al articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, și potrivit căreia concentrarea propusă trebuie, în consecință, să fie declarată compatibilă cu piața comună și cu Acordul privind SEE.

O minoritate a membrilor se abține.

| 11. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. |
| --- | --- |

11.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/22

---

Raport final (1) în cazul COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

2009/C 227/10

Proiectul de decizie necesită următoarele observații:

INTRODUCERE

Ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 22 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice (2) de către Spania și Germania, Comisia a primit, la 17 iunie 2008, o notificare a unei concentrări propuse prin care Arsenal Capital Partners (Arsenal) dobândește controlul unic asupra DSM Special Products B.V. (DSP) prin achiziționare de acțiuni.

La 6 august 2008, Comisia a inițiat procedurile ca urmare a faptului că există îndoieli serioase privind compatibilitatea concentrării cu piața comună (3).

În consecință, la 7 octombrie 2008, a fost notificată întreprinderii Arsenal o comunicare a obiecțiunilor în care Comisia a concluzionat că această concentrare pune probleme orizontale de concurență pe piața acidului benzoic în stare solidă și a benzoatului de sodiu, precum și probleme verticale de concurență pe piața plastifianților pe bază de dibenzoat, produși pe bază de acid benzoic.

Arsenal a răspuns comunicării obiecțiunilor la 21 octombrie 2008.

Accesul la dosar

Partea care a efectuat notificarea a avut acces la dosarul de investigații al Comisiei, în forma pe care acesta o avea la 8 și 9 octombrie 2008, atunci când a fost notificată comunicarea obiecțiunilor. Restul dosarului, precum și informațiile neconfidențiale primite după notificarea comunicării obiecțiunilor, au devenit accesibile ulterior. Prin urmare, partea care a efectuat notificarea a putut consulta dosarul din nou la 22 octombrie, precum și la 4 și 5 noiembrie 2008.

Audiere

La cererea părții care a efectuat notificarea, a avut loc o audiere la 27 octombrie 2008, la care au participat atât Arsenal, cât și DSP.

Procedura postaudiere

Având în vedere observațiile scrise și orale prezentate de partea care a efectuat notificarea, Comisia a reexaminat unele dintre concluziile sale preliminare cuprinse în comunicarea obiecțiunilor și a restrâns piața relevantă a plastifianților pe bază de benzoat, astfel încât aceasta să acopere numai plastifianții pe bază de dibenzoat și, prin urmare, a modificat obiecțiunea referitoare la efectele de blocare verticală.

Ulterior, la 4 noiembrie 2008, a fost trimisă părții care a efectuat notificarea o scrisoare de expunere a faptelor în care se explica modificarea obiecțiunii, oferindu-se posibilitatea ca partea să prezinte observațiile referitoare la elementele noi și concluziile expuse în această scrisoare. La 4 și 5 noiembrie 2008, s-a permis accesul la informațiile pe baza cărora Comisia și-a modificat obiecțiunea.

În opinia mea, scrisoarea de expunere a faptelor a fost atât necesară, cât și suficientă pentru a asigura respectarea dreptului la audiere al părții care a efectuat notificarea, oferindu-i acesteia posibilitatea de a propune măsuri corective adecvate pentru eliminarea noilor probleme de concurență identificate de Comisie.

Angajamente

Pentru ca această concentrare să fie compatibilă cu piața comună, partea care a efectuat notificarea a prezentat o propunere de măsuri corective la 6 noiembrie 2008, care a făcut obiectul unui test de piață efectuat de Comisie.

La 21 noiembrie 2008, partea care a efectuat notificarea a avut acces la răspunsurile neconfidențiale primite în cadrul acestui test de piață.

Ca urmare a testului de piață, Comisia a considerat că măsurile corective nu sunt suficiente pentru eliminarea problemelor de concurență identificate și, în consecință, la 3 decembrie 2008, Arsenal a prezentat o propunere îmbunătățită de măsuri corective.

PROIECTUL DE DECIZIE

În proiectul de decizie, Comisia și-a abandonat obiecțiunea cu privire la piața benzoatului de sodiu și a plastifianților de benzoat. Comisia a concluzionat, de asemenea, că măsurile corective îmbunătățite sunt suficiente pentru eliminarea problemelor de concurență pe care le-a identificat pe piața acidului benzoic în stare solidă. În consecință, Comisia consideră că, sub rezerva respectării măsurilor corective, concentrarea notificată este compatibilă cu piața comună în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice.

Nu am primit nicio cerere sau observație de la partea care a efectuat notificarea sau de la alte părți terțe. În consecință și având în vedere observațiile menționate anterior, consider că prezentul caz nu necesită observații speciale în ceea ce privește dreptul la audiere.

Bruxelles, 12 decembrie 2008.

Michael ALBERS

---

(1)  În conformitate cu articolele 15 și 16 din Decizia (2001/462/CE, CECO) a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 162, 19.6.2001, p. 21).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

2

(3)  Articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004.

3

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/24

---

Rezumatul deciziei Comisiei

din 9 ianuarie 2009

privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE

(Cazul COMP/M.5153 – Arsenal/DSP)

[notificată cu numărul C(2008) 8439 final]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 227/11

La 9 ianuarie 2009, Comisia a adoptat o decizie într-un caz privind o concentrare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi și, în special, articolul 8 alineatul (2) din regulament. O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în versiunea lingvistică autentică a cazului și în limbile de lucru ale Comisiei pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la următoarea adresă:

http://ec.europa.eu/competition/index_ro.html

I.   COMPETENȚĂ

| (1) | Prezentul caz se referă la notificarea unei concentrări propuse, primită de Comisie la 17 iunie 2008 ca urmare a unei cereri de trimitere adresate în temeiul articolului 22 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice, prin care întreprinderea Arsenal Capital Partners („Arsenal”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul întregii întreprinderi DSM Special Products B.V. („DSP”, Țările de Jos), filială a Royal DSM N.V. („DSM”, Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

(1)

Prezentul caz se referă la notificarea unei concentrări propuse, primită de Comisie la 17 iunie 2008 ca urmare a unei cereri de trimitere adresate în temeiul articolului 22 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice, prin care întreprinderea Arsenal Capital Partners („Arsenal”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul întregii întreprinderi DSM Special Products B.V. („DSP”, Țările de Jos), filială a Royal DSM N.V. („DSM”, Țările de Jos), prin achiziționare de acțiuni.

| (2) | Competența Comisiei în acest caz se bazează pe cererea de trimitere din 2 aprilie 2008 transmisă de autoritatea spaniolă din domeniul concurenței în temeiul articolului 22 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice. Autoritatea germană din domeniul concurenței s-a asociat acestei cereri la 28 aprilie 2008. Comisia a acceptat trimiterea prin decizia din 16 mai 2008, care a fost comunicată la 29 mai 2008 părții care a efectuat notificarea. |
| --- | --- |

(2)

Competența Comisiei în acest caz se bazează pe cererea de trimitere din 2 aprilie 2008 transmisă de autoritatea spaniolă din domeniul concurenței în temeiul articolului 22 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice. Autoritatea germană din domeniul concurenței s-a asociat acestei cereri la 28 aprilie 2008. Comisia a acceptat trimiterea prin decizia din 16 mai 2008, care a fost comunicată la 29 mai 2008 părții care a efectuat notificarea.

II.   PĂRȚILE

| (3) | Arsenal este o societate de investiții în societăți necotate care controlează, prin intermediul fondului său Arsenal Capital Partners QP, întreprinderea Velsicol Chemical Corporation („Velsicol”, Estonia). Velsicol produce plastifianți, aditivi alimentari și produse industriale intermediare. Este singura societate a întreprinderii Arsenal care desfășoară activități în sectorul afectat de tranzacție. |
| --- | --- |

(3)

Arsenal este o societate de investiții în societăți necotate care controlează, prin intermediul fondului său Arsenal Capital Partners QP, întreprinderea Velsicol Chemical Corporation („Velsicol”, Estonia). Velsicol produce plastifianți, aditivi alimentari și produse industriale intermediare. Este singura societate a întreprinderii Arsenal care desfășoară activități în sectorul afectat de tranzacție.

| (4) | DSP, filială a DSM, produce aditivi alimentari și produse industriale intermediare. |
| --- | --- |

(4)

DSP, filială a DSM, produce aditivi alimentari și produse industriale intermediare.

| (5) | Atât Velsicol, cât și DSP sunt active în domeniul producerii și furnizării de acid benzoic și de benzoat de sodiu. Velsicol produce, de asemenea, plastifianți pe bază de benzoat, produse derivate din acid benzoic, în SEE (Estonia), Statele Unite și China. În China, Velsicol fabrică acest produs în cadrul unei întreprinderi comune cu Wuhan Youji Industries Company Limited („Wuhan”, China), principalul concurent chinez al părților în domeniul producerii de acid benzoic. În Statele Unite, Velsicol achiziționează acid benzoic pentru producerea de plastifianți de la Emerald Kalama Chemical LLC („Emerald”, Statele Unite), singurul concurent american al părților în domeniul producerii de acid benzoic, benzoat de sodiu și plastifianți pe bază de benzoat. |
| --- | --- |

(5)

Atât Velsicol, cât și DSP sunt active în domeniul producerii și furnizării de acid benzoic și de benzoat de sodiu. Velsicol produce, de asemenea, plastifianți pe bază de benzoat, produse derivate din acid benzoic, în SEE (Estonia), Statele Unite și China. În China, Velsicol fabrică acest produs în cadrul unei întreprinderi comune cu Wuhan Youji Industries Company Limited („Wuhan”, China), principalul concurent chinez al părților în domeniul producerii de acid benzoic. În Statele Unite, Velsicol achiziționează acid benzoic pentru producerea de plastifianți de la Emerald Kalama Chemical LLC („Emerald”, Statele Unite), singurul concurent american al părților în domeniul producerii de acid benzoic, benzoat de sodiu și plastifianți pe bază de benzoat.

III.   OPERAȚIUNEA

| (6) | Operațiunea se referă la preluarea controlului asupra DSP de către Arsenal. DSP este o filială deținută integral de DSM, vânzătorul. Tranzacția, care se referă la producerea de produse chimice de bază, constă în achiziționarea de către Arsenal a 100 % din acțiunile DSP. |
| --- | --- |

(6)

Operațiunea se referă la preluarea controlului asupra DSP de către Arsenal. DSP este o filială deținută integral de DSM, vânzătorul. Tranzacția, care se referă la producerea de produse chimice de bază, constă în achiziționarea de către Arsenal a 100 % din acțiunile DSP.

| (7) | Cu toate acestea, marca comercială VevoVitall va fi deținută în continuare de DSM Nutritional Products („DNP”, Țările de Jos), filială a grupului DSM. În cadrul unui contract de furnizare semnat de DNP și DSP la 5 februarie 2008, DSP va continua să producă și să vândă VevoVitall către DNP. VevoVitall este marca comercială dată acidului benzoic cu grad ridicat de puritate, utilizat în hrana animalelor, protejat în prezent printr-un brevet deținut de DSP. |
| --- | --- |

(7)

Cu toate acestea, marca comercială VevoVitall va fi deținută în continuare de DSM Nutritional Products („DNP”, Țările de Jos), filială a grupului DSM. În cadrul unui contract de furnizare semnat de DNP și DSP la 5 februarie 2008, DSP va continua să producă și să vândă VevoVitall către DNP. VevoVitall este marca comercială dată acidului benzoic cu grad ridicat de puritate, utilizat în hrana animalelor, protejat în prezent printr-un brevet deținut de DSP.

| (8) | Tranzacția va conferi întreprinderii Arsenal controlul exclusiv asupra DSP prin achiziționarea totalității capitalului subscris, constituind, prin urmare, o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

(8)

Tranzacția va conferi întreprinderii Arsenal controlul exclusiv asupra DSP prin achiziționarea totalității capitalului subscris, constituind, prin urmare, o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice.

IV.   EXPUNERE DE MOTIVE

1.   Piețe relevante

| (9) | Tranzacția se referă la producerea de acid benzoic în stare solidă de calitate tehnică, benzoat de sodiu și plastifianți pe bază de benzoat. Aceste produse sunt fabricate pe bază de acid benzoic în stare lichidă. Părțile la tranzacție sunt singurii producători de acid benzoic în stare lichidă de calitate tehnică, acid benzoic în stare solidă de calitate tehnică și benzoat de sodiu din SEE. Velsicol produce, de asemenea, plastifianți de benzoat în SEE. |
| --- | --- |

(9)

Tranzacția se referă la producerea de acid benzoic în stare solidă de calitate tehnică, benzoat de sodiu și plastifianți pe bază de benzoat. Aceste produse sunt fabricate pe bază de acid benzoic în stare lichidă. Părțile la tranzacție sunt singurii producători de acid benzoic în stare lichidă de calitate tehnică, acid benzoic în stare solidă de calitate tehnică și benzoat de sodiu din SEE. Velsicol produce, de asemenea, plastifianți de benzoat în SEE.

| (10) | În timp ce DSP și Velsicol produc acid benzoic în stare lichidă de calitate tehnică, acid benzoic în stare solidă de calitate tehnică și benzoat de sodiu în instalațiile respective din Rotterdam și Estonia, activitățile părților la tranzacție se suprapun doar în ceea ce privește acidul benzoic în stare solidă și benzoatul de sodiu, deoarece Velsicol produce acid benzoic în stare lichidă doar pentru utilizare captivă. |
| --- | --- |

(10)

În timp ce DSP și Velsicol produc acid benzoic în stare lichidă de calitate tehnică, acid benzoic în stare solidă de calitate tehnică și benzoat de sodiu în instalațiile respective din Rotterdam și Estonia, activitățile părților la tranzacție se suprapun doar în ceea ce privește acidul benzoic în stare solidă și benzoatul de sodiu, deoarece Velsicol produce acid benzoic în stare lichidă doar pentru utilizare captivă.

1.1.   Piața acidului benzoic în stare solidă de calitate tehnică

1.1.1.   Piața produsului

| (11) | În conformitate cu declarația părții care a efectuat notificarea, Comisia a concluzionat că acidul benzoic în stare solidă de calitate tehnică constituie o piață a produsului distinctă de acizii benzoici cu un grad superior de puritate, respectiv acidul benzoic ultrapur și acidul benzoic pentru hrana animalelor, având în vedere sustenabilitatea limitată a cererii și ofertei în cazul acestor produse. În plus, nu există suprapunere între părți în ceea ce privește acidul benzoic cu grad superior de puritate, deoarece numai DSP fabrică acest produs. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu declarația părții care a efectuat notificarea, Comisia a concluzionat că acidul benzoic în stare solidă de calitate tehnică constituie o piață a produsului distinctă de acizii benzoici cu un grad superior de puritate, respectiv acidul benzoic ultrapur și acidul benzoic pentru hrana animalelor, având în vedere sustenabilitatea limitată a cererii și ofertei în cazul acestor produse. În plus, nu există suprapunere între părți în ceea ce privește acidul benzoic cu grad superior de puritate, deoarece numai DSP fabrică acest produs.

| (12) | Comisia a confirmat, de asemenea, declarația părții care a efectuat notificarea conform căreia acidul benzoic de calitate tehnică ar trebui să fie subdivizat în acid benzoic în stare lichidă și acid benzoic în stare solidă, având în vedere sustenabilitatea limitată a cererii și ofertei. În special, acidul benzoic în stare lichidă de calitate tehnică nu poate fi transportat decât într-o măsură limitată, deoarece necesită tehnologii specializate de transport pentru a se păstra în stare lichidă. Acidul benzoic în stare solidă de calitate tehnică este produs cu ajutorul unei „mașini de obținere a fulgilor” în care acidul benzoic în stare lichidă se solidifică și se ambalează. Formele diferite ale acidului benzoic de calitate tehnică (în stare lichidă sau solidă) implică faptul că clienții au nevoie de instalații de manipulare și prelucrare la fața locului diferite pentru aceste produse și că, prin urmare, trecerea de la un produs la altul nu are loc instantaneu și necesită adaptarea proceselor și investiții în echipamente (1). |
| --- | --- |

(12)

Comisia a confirmat, de asemenea, declarația părții care a efectuat notificarea conform căreia acidul benzoic de calitate tehnică ar trebui să fie subdivizat în acid benzoic în stare lichidă și acid benzoic în stare solidă, având în vedere sustenabilitatea limitată a cererii și ofertei. În special, acidul benzoic în stare lichidă de calitate tehnică nu poate fi transportat decât într-o măsură limitată, deoarece necesită tehnologii specializate de transport pentru a se păstra în stare lichidă. Acidul benzoic în stare solidă de calitate tehnică este produs cu ajutorul unei „mașini de obținere a fulgilor” în care acidul benzoic în stare lichidă se solidifică și se ambalează. Formele diferite ale acidului benzoic de calitate tehnică (în stare lichidă sau solidă) implică faptul că clienții au nevoie de instalații de manipulare și prelucrare la fața locului diferite pentru aceste produse și că, prin urmare, trecerea de la un produs la altul nu are loc instantaneu și necesită adaptarea proceselor și investiții în echipamente (1).

| (13) | Pe baza celor expuse anterior, Comisia a concluzionat că acidul benzoic în stare solidă de calitate tehnică (denumit în continuare „acid benzoic în stare solidă”) constituie o piață distinctă a produsului. |
| --- | --- |

(13)

Pe baza celor expuse anterior, Comisia a concluzionat că acidul benzoic în stare solidă de calitate tehnică (denumit în continuare „acid benzoic în stare solidă”) constituie o piață distinctă a produsului.

1.1.2.   Piața geografică

| (14) | Partea care a efectuat notificarea a declarat că piața geografică relevantă pentru acidul benzoic în stare solidă acoperă cel puțin SEE, SUA și Asia, aceste regiuni reprezentând practic ansamblul producției mondiale. Această declarație se bazează, printre altele, pe faptul că între diferite regiuni ale lumii au loc schimburi comerciale semnificative. |
| --- | --- |

(14)

Partea care a efectuat notificarea a declarat că piața geografică relevantă pentru acidul benzoic în stare solidă acoperă cel puțin SEE, SUA și Asia, aceste regiuni reprezentând practic ansamblul producției mondiale. Această declarație se bazează, printre altele, pe faptul că între diferite regiuni ale lumii au loc schimburi comerciale semnificative.

| (15) | Studiul de piață al Comisiei a arătat, contrar declarației părții care a efectuat notificarea, că piața acidului benzoic în stare solidă acoperă teritoriul SEE din următoarele motive: (i) piața acidului benzoic de calitate tehnică din SEE este, într-o foarte mare măsură, dominată de producătorii stabiliți în SEE, importurile provenite din China și SUA sunt doar marginale, iar această tendință a fost constantă cel puțin în ultimii nouă ani; (ii) costurile de transport și un tarif vamal de 6,5 % constituie obstacole importante pentru intrarea pe piață a producătorilor din afara Europei; (iii) calitatea acidului benzoic chinezesc este percepută de clienți ca fiind scăzută în comparație cu cel produs de producătorii din SEE și (iv) prețurile practicate în diferite regiuni, respectiv SEE, Asia și America de Nord nu sunt într-o strânsă corelație, astfel cum ar fi de așteptat pe o piață mondială mai largă. Astfel, Comisia a concluzionat că piața geografică relevantă a acidului benzoic în stare solidă acoperă teritoriul SEE. |
| --- | --- |

(15)

Studiul de piață al Comisiei a arătat, contrar declarației părții care a efectuat notificarea, că piața acidului benzoic în stare solidă acoperă teritoriul SEE din următoarele motive: (i) piața acidului benzoic de calitate tehnică din SEE este, într-o foarte mare măsură, dominată de producătorii stabiliți în SEE, importurile provenite din China și SUA sunt doar marginale, iar această tendință a fost constantă cel puțin în ultimii nouă ani; (ii) costurile de transport și un tarif vamal de 6,5 % constituie obstacole importante pentru intrarea pe piață a producătorilor din afara Europei; (iii) calitatea acidului benzoic chinezesc este percepută de clienți ca fiind scăzută în comparație cu cel produs de producătorii din SEE și (iv) prețurile practicate în diferite regiuni, respectiv SEE, Asia și America de Nord nu sunt într-o strânsă corelație, astfel cum ar fi de așteptat pe o piață mondială mai largă. Astfel, Comisia a concluzionat că piața geografică relevantă a acidului benzoic în stare solidă acoperă teritoriul SEE.

1.2.   Piața benzoatului de sodiu

1.2.1.   Piața produsului

| (16) | Partea care a efectuat notificarea a declarat că piața relevantă a produsului corespunzătoare benzoatului de sodiu ar trebui să includă benzoatul de potasiu, benzoatul de calciu și sorbații. Investigația a revelat că tranzacția nu provoca nicio problemă de concurență pe piața benzoatului de sodiu cea mai restrânsă posibil. Astfel, Comisia lasă deschisă chestiunea includerii sau nu a benzoatului de calciu și a celui de potasiu în aceeași piață a produsului ca benzoatul de sodiu. Cu toate acestea, în ceea ce privește sorbații și având în vedere rezultatele investigației, Comisia consideră că benzoatul de sodiu constituie o piață distinctă de cea a sorbaților. |
| --- | --- |

(16)

Partea care a efectuat notificarea a declarat că piața relevantă a produsului corespunzătoare benzoatului de sodiu ar trebui să includă benzoatul de potasiu, benzoatul de calciu și sorbații. Investigația a revelat că tranzacția nu provoca nicio problemă de concurență pe piața benzoatului de sodiu cea mai restrânsă posibil. Astfel, Comisia lasă deschisă chestiunea includerii sau nu a benzoatului de calciu și a celui de potasiu în aceeași piață a produsului ca benzoatul de sodiu. Cu toate acestea, în ceea ce privește sorbații și având în vedere rezultatele investigației, Comisia consideră că benzoatul de sodiu constituie o piață distinctă de cea a sorbaților.

1.2.2.   Piața geografică

| (17) | Partea care a efectuat notificarea a considerat că piața geografică relevantă pentru benzoatul de sodiu acoperă cel puțin producătorii din SEE, SUA și Asia, ceea ce reprezentă practic ansamblul producției mondiale. |
| --- | --- |

(17)

Partea care a efectuat notificarea a considerat că piața geografică relevantă pentru benzoatul de sodiu acoperă cel puțin producătorii din SEE, SUA și Asia, ceea ce reprezentă practic ansamblul producției mondiale.

| (18) | Rezultatele analizei de piață efectuate de Comisie nu sunt concludente: în timp ce anumiți factori indică o piață la nivelul SEE, există alți factori care sunt compatibili cu o piață mai extinsă decât SEE. Cu toate acestea, întrucât tranzacția nu provoacă nicio problemă de concurență nici măcar pe piața cea mai restrânsă la nivelul SEE, Comisia lasă deschisă chestiunea stabilirii dacă piața geografică depășește cadrul SEE. |
| --- | --- |

(18)

Rezultatele analizei de piață efectuate de Comisie nu sunt concludente: în timp ce anumiți factori indică o piață la nivelul SEE, există alți factori care sunt compatibili cu o piață mai extinsă decât SEE. Cu toate acestea, întrucât tranzacția nu provoacă nicio problemă de concurență nici măcar pe piața cea mai restrânsă la nivelul SEE, Comisia lasă deschisă chestiunea stabilirii dacă piața geografică depășește cadrul SEE.

1.3.   Piața plastifianților pe bază de benzoat

1.3.1.   Piața produsului

| (19) | Partea care a efectuat notificarea a declarat că ar trebui să se considere că toți plastifianții (inclusiv ftalații, polimerii, trimelitații, epoxizii sau plastifianții pe bază de benzoat) constituie o singură piață a produsului, deoarece majoritatea plastifianților nu ar putea fi înlocuiți cu un plastifiant care face parte dintr-o altă categorie. Întrucât partea care a efectuat notificarea produce plastifianți pe bază de benzoat, Comisia și-a propus să stabilească dacă plastifianții pe bază de benzoat fac parte dintr-o piață mai largă a plastifianților sau constituie o piață distinctă. |
| --- | --- |

(19)

Partea care a efectuat notificarea a declarat că ar trebui să se considere că toți plastifianții (inclusiv ftalații, polimerii, trimelitații, epoxizii sau plastifianții pe bază de benzoat) constituie o singură piață a produsului, deoarece majoritatea plastifianților nu ar putea fi înlocuiți cu un plastifiant care face parte dintr-o altă categorie. Întrucât partea care a efectuat notificarea produce plastifianți pe bază de benzoat, Comisia și-a propus să stabilească dacă plastifianții pe bază de benzoat fac parte dintr-o piață mai largă a plastifianților sau constituie o piață distinctă.

| (20) | Rezultatele investigației Comisiei au arătat că plastifianții pe bază de benzoat nu pot fi substituiți din punct de vedere tehnic cu toți ceilalți plastifianți, ci doar cu o proporție limitată a acestora (așa-numiții plastifianți de tip ftalați). Cu toate acestea, având în vedere că ftalații fac obiectul unor noi regulamente UE datorită toxicității, există doar câteva aplicații (precum pardoseala din PVC) în cazul cărora ftalații și plastifianții pe bază de benzoat sunt substituibili. Prin urmare, Comisia a concluzionat că plastifianții pe bază de benzoat formează ei înșiși o piață. |
| --- | --- |

(20)

Rezultatele investigației Comisiei au arătat că plastifianții pe bază de benzoat nu pot fi substituiți din punct de vedere tehnic cu toți ceilalți plastifianți, ci doar cu o proporție limitată a acestora (așa-numiții plastifianți de tip ftalați). Cu toate acestea, având în vedere că ftalații fac obiectul unor noi regulamente UE datorită toxicității, există doar câteva aplicații (precum pardoseala din PVC) în cazul cărora ftalații și plastifianții pe bază de benzoat sunt substituibili. Prin urmare, Comisia a concluzionat că plastifianții pe bază de benzoat formează ei înșiși o piață.

| (21) | Printre plastifianții pe bază de benzoat, se numără diverse tipuri ale acestui produs, precum monobenzoați, dibenzoați, tribenzoați, tetrabenzoați și diferite amestecuri de benzoați. Majoritatea produselor plastifiante fabricate de Velsicol se încadrează în categoria plastifianților pe bază de dibenzoat. |
| --- | --- |

(21)

Printre plastifianții pe bază de benzoat, se numără diverse tipuri ale acestui produs, precum monobenzoați, dibenzoați, tribenzoați, tetrabenzoați și diferite amestecuri de benzoați. Majoritatea produselor plastifiante fabricate de Velsicol se încadrează în categoria plastifianților pe bază de dibenzoat.

1.3.2.   Piața geografică

| (22) | Piața geografică a plastifianților pe bază de dibenzoat face obiectul acelorași constrângeri suportate de piețele acidului benzoic și a benzoatului de sodiu, precum costuri de transport și tarife vamale. Costurile de transport reprezintă aproximativ 8-10 % din costul produsului expediat între SUA și Europa. Plastifianților pe bază de dibenzoat care intră pe teritoriul SEE, precum acidul benzoic și benzoatul de sodiu, li se aplică un tarif vamal de 6,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Piața geografică a plastifianților pe bază de dibenzoat face obiectul acelorași constrângeri suportate de piețele acidului benzoic și a benzoatului de sodiu, precum costuri de transport și tarife vamale. Costurile de transport reprezintă aproximativ 8-10 % din costul produsului expediat între SUA și Europa. Plastifianților pe bază de dibenzoat care intră pe teritoriul SEE, precum acidul benzoic și benzoatul de sodiu, li se aplică un tarif vamal de 6,5 %.

| (23) | În plus, producătorul american Emerald este singurul concurent al Velsicol din afara SEE care exportă plastifianți pe bază de dibenzoat către SEE și care deține, în prezent, o cotă de piață de [5-10] % (2). China nu exportă acest produs către SEE. |
| --- | --- |

(23)

În plus, producătorul american Emerald este singurul concurent al Velsicol din afara SEE care exportă plastifianți pe bază de dibenzoat către SEE și care deține, în prezent, o cotă de piață de [5-10] % (2). China nu exportă acest produs către SEE.

| (24) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că piața plastifianților pe bază de dibenzoat acoperă teritoriul SEE și că producătorul american Emerald exercită o constrângere concurențială foarte limitată. |
| --- | --- |

(24)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că piața plastifianților pe bază de dibenzoat acoperă teritoriul SEE și că producătorul american Emerald exercită o constrângere concurențială foarte limitată.

2.   Evaluare concurențială

2.1.   Piața acidului benzoic în stare solidă de calitate tehnică

| (25) | Principalii producători mondiali de acid benzoic în stare solidă sunt Velsicol, DSP, Emerald (SUA) și Wuhan (China). Alți câțiva producători chinezi mai mici sunt de asemenea activi pe această piață. Cu toate acestea, astfel cum s-a ilustrat mai jos, Velsicol și DSP sunt singurii furnizori credibili de acid benzoic în SEE. Cotele de piață deținute, în 2007, de părțile la tranzacție și cele ale concurenților acestora pe piața acidului benzoic în stare solidă la nivelul SEE sunt următoarele:

  Acid benzoic – cote de piață la nivelul SEE în 2007 (piața liberă) | DSP | Velsicol | DSP + Velsicol | Emerald (USA) | Wuhan (China) | Altele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AB în stare solidă | [45-55] % | [40-50] % | [90-100] % | [2-4] % | [0-3] % | [1-4] % |
| Surse: Formular CO și analiza Comisiei. |

(25)

Principalii producători mondiali de acid benzoic în stare solidă sunt Velsicol, DSP, Emerald (SUA) și Wuhan (China). Alți câțiva producători chinezi mai mici sunt de asemenea activi pe această piață. Cu toate acestea, astfel cum s-a ilustrat mai jos, Velsicol și DSP sunt singurii furnizori credibili de acid benzoic în SEE. Cotele de piață deținute, în 2007, de părțile la tranzacție și cele ale concurenților acestora pe piața acidului benzoic în stare solidă la nivelul SEE sunt următoarele:

Acid benzoic – cote de piață la nivelul SEE în 2007 (piața liberă)

DSP

Velsicol

DSP + Velsicol

Emerald (USA)

Wuhan (China)

Altele

AB în stare solidă

[45-55] %

[40-50] %

[90-100] %

[2-4] %

[0-3] %

[1-4] %

Surse: Formular CO și analiza Comisiei.

| (26) | Anterior tranzacției, DSP și Velsicol sunt singurii doi producători de acid benzoic în stare solidă stabiliți în SEE care dețin deja cote de piață foarte ridicate. Producătorii stabiliți în afara SEE exportă doar un volum foarte marginal de acid benzoic către SEE și această tendință a rămas constantă în ultimii nouă ani. |
| --- | --- |

(26)

Anterior tranzacției, DSP și Velsicol sunt singurii doi producători de acid benzoic în stare solidă stabiliți în SEE care dețin deja cote de piață foarte ridicate. Producătorii stabiliți în afara SEE exportă doar un volum foarte marginal de acid benzoic către SEE și această tendință a rămas constantă în ultimii nouă ani.

| (27) | Ulterior tranzacției, noua entitate s-ar bucura de o poziție de cvasimonopol cu o cotă de piață cumulată care se ridică la 90-100 % în SEE, în timp ce prezența celorlalți producători, precum Emerald (SUA) și Wuhan (China), nu ar fi decât foarte marginală. |
| --- | --- |

(27)

Ulterior tranzacției, noua entitate s-ar bucura de o poziție de cvasimonopol cu o cotă de piață cumulată care se ridică la 90-100 % în SEE, în timp ce prezența celorlalți producători, precum Emerald (SUA) și Wuhan (China), nu ar fi decât foarte marginală.

| (28) | Analiza de piață a confirmat faptul că părțile la tranzacție reprezintă concurenții cei mai apropiați, având în vedere problemele referitoare la calitate ridicate de clienți în ceea ce privește produsele chinezești și prezența foarte limitată a producătorilor chinezi sau americani pe piața SEE. În consecință, tranzacția ar duce la eliminarea unor constrângeri concurențiale importante exercitate în trecut de părțile la tranzacție una asupra celeilalte. |
| --- | --- |

(28)

Analiza de piață a confirmat faptul că părțile la tranzacție reprezintă concurenții cei mai apropiați, având în vedere problemele referitoare la calitate ridicate de clienți în ceea ce privește produsele chinezești și prezența foarte limitată a producătorilor chinezi sau americani pe piața SEE. În consecință, tranzacția ar duce la eliminarea unor constrângeri concurențiale importante exercitate în trecut de părțile la tranzacție una asupra celeilalte.

| (29) | Pe lângă cotele de piață foarte ridicate, analiza de piață a Comisiei a indicat faptul că producătorii din SEE sunt protejați prin intermediul unor bariere importante în calea intrării pe piață, precum tarifele vamale și costurile de transport care limitează intrarea sau extinderea concurenților chinezi și americani pe piața SEE. Producătorii americani și chinezi suportă costuri de transport suplimentare și tarife care reprezintă aproximativ 10-15 % din prețul acidului benzoic în stare solidă. |
| --- | --- |

(29)

Pe lângă cotele de piață foarte ridicate, analiza de piață a Comisiei a indicat faptul că producătorii din SEE sunt protejați prin intermediul unor bariere importante în calea intrării pe piață, precum tarifele vamale și costurile de transport care limitează intrarea sau extinderea concurenților chinezi și americani pe piața SEE. Producătorii americani și chinezi suportă costuri de transport suplimentare și tarife care reprezintă aproximativ 10-15 % din prețul acidului benzoic în stare solidă.

| (30) | Astfel, Comisia a concluzionat că este foarte puțin probabil ca producătorii americani sau chinezi de acid benzoic să își mărească în mod semnificativ vânzările în SEE dacă entitatea rezultată în urma concentrării ar decide să majoreze prețurile sau să își restrângă producția în SEE. |
| --- | --- |

(30)

Astfel, Comisia a concluzionat că este foarte puțin probabil ca producătorii americani sau chinezi de acid benzoic să își mărească în mod semnificativ vânzările în SEE dacă entitatea rezultată în urma concentrării ar decide să majoreze prețurile sau să își restrângă producția în SEE.

| (31) | Absența unei presiuni concurențiale exercitate de Wuhan și Emerald asupra producătorilor din SEE este ilustrată cel mai bine prin faptul că niciunul dintre acești producători nu și-a mărit volumul vânzărilor în SEE în 2007 și la începutul anului 2008, când condițiile pe piața acidului benzoic erau extrem de dificile ca urmare a închiderii pentru întreținere, simultană și neobișnuit de lungă, a uzinelor celor doi producători stabiliți pe teritoriul SEE. Din contră, Wuhan a mărit de fapt prețurile la acidul benzoic. În consecință, constrângerile concurențiale exercitate de concurenți în urma tranzacției par a fi foarte limitate și, astfel, este foarte puțin probabil ca concurenții entității rezultate în urma concentrării să poată contracara orice creștere a prețurilor în SEE. |
| --- | --- |

(31)

Absența unei presiuni concurențiale exercitate de Wuhan și Emerald asupra producătorilor din SEE este ilustrată cel mai bine prin faptul că niciunul dintre acești producători nu și-a mărit volumul vânzărilor în SEE în 2007 și la începutul anului 2008, când condițiile pe piața acidului benzoic erau extrem de dificile ca urmare a închiderii pentru întreținere, simultană și neobișnuit de lungă, a uzinelor celor doi producători stabiliți pe teritoriul SEE. Din contră, Wuhan a mărit de fapt prețurile la acidul benzoic. În consecință, constrângerile concurențiale exercitate de concurenți în urma tranzacției par a fi foarte limitate și, astfel, este foarte puțin probabil ca concurenții entității rezultate în urma concentrării să poată contracara orice creștere a prețurilor în SEE.

| (32) | Pe baza celor expuse anterior, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă ar determina o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piața acidului benzoic în stare solidă la nivelul SEE. |
| --- | --- |

(32)

Pe baza celor expuse anterior, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă ar determina o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piața acidului benzoic în stare solidă la nivelul SEE.

2.2.   Piața benzoatului de sodiu

| (33) | Suprapunerea orizontală între activitățile părților de producere și furnizare a benzoatului de sodiu ar determina transformarea entității rezultate în urma concentrării în unicul producător de benzoat de sodiu din SEE, cu o cotă de piață de [60-70] %, în timp ce producătorii chinezi ar deține aproximativ [30-40] %. |
| --- | --- |

(33)

Suprapunerea orizontală între activitățile părților de producere și furnizare a benzoatului de sodiu ar determina transformarea entității rezultate în urma concentrării în unicul producător de benzoat de sodiu din SEE, cu o cotă de piață de [60-70] %, în timp ce producătorii chinezi ar deține aproximativ [30-40] %.

| (34) | Cota de piață deținută de producătorii chinezi pare să constituie o constrângere semnificativă care ar disciplina entitatea cumulată rezultată în urma tranzacției în cazul în care aceasta ar intenționa să mărească prețurile la un nivel superior celui al prețurilor concurențiale. Aceasta se explică cel mai bine prin evoluția marjelor brute ca procentaj ale ambelor părți la tranzacție în SEE (care pot fi considerate drept măsura nivelului de concurență de pe piață), care au scăzut în mod constant în timp deoarece exporturile chinezești de benzoat de sodiu au crescut. |
| --- | --- |

(34)

Cota de piață deținută de producătorii chinezi pare să constituie o constrângere semnificativă care ar disciplina entitatea cumulată rezultată în urma tranzacției în cazul în care aceasta ar intenționa să mărească prețurile la un nivel superior celui al prețurilor concurențiale. Aceasta se explică cel mai bine prin evoluția marjelor brute ca procentaj ale ambelor părți la tranzacție în SEE (care pot fi considerate drept măsura nivelului de concurență de pe piață), care au scăzut în mod constant în timp deoarece exporturile chinezești de benzoat de sodiu au crescut.

| (35) | În cele din urmă, capacitățile neutilizate ale producătorilor chinezi și, în special, ale Wuhan indică faptul că Wuhan ar avea posibilitatea de a livra o cantitate mai mare de produse pentru SEE dacă entitatea rezultată în urma concentrării ar majora prețurile benzoatului de sodiu la un nivel superior celui al prețurilor concurențiale. |
| --- | --- |

(35)

În cele din urmă, capacitățile neutilizate ale producătorilor chinezi și, în special, ale Wuhan indică faptul că Wuhan ar avea posibilitatea de a livra o cantitate mai mare de produse pentru SEE dacă entitatea rezultată în urma concentrării ar majora prețurile benzoatului de sodiu la un nivel superior celui al prețurilor concurențiale.

| (36) | Pe baza celor expuse anterior, Comisia a considerat că posibilitatea entității cumulate de a majora unilateral prețurile în SEE ulterior concentrării la un nivel superior celui al prețurilor concurențiale și motivația de a face acest lucru ar fi contracarate, în mare măsură, de importurile de benzoat de sodiu din China, precum și de amenințarea creșterii volumului de importuri din China. Astfel, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu ar determina o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piața benzoatului de sodiu, indiferent de dimensiunea geografică a acestei piețe (la nivel SEE sau la nivel mondial). |
| --- | --- |

(36)

Pe baza celor expuse anterior, Comisia a considerat că posibilitatea entității cumulate de a majora unilateral prețurile în SEE ulterior concentrării la un nivel superior celui al prețurilor concurențiale și motivația de a face acest lucru ar fi contracarate, în mare măsură, de importurile de benzoat de sodiu din China, precum și de amenințarea creșterii volumului de importuri din China. Astfel, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu ar determina o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piața benzoatului de sodiu, indiferent de dimensiunea geografică a acestei piețe (la nivel SEE sau la nivel mondial).

| (37) | Comisia a examinat, de asemenea, dacă tranzacția propusă ar crea sau consolida o poziție dominantă colectivă pe piața benzoatului de sodiu și a constatat că este puțin probabil ca tranzacția să aibă un astfel de rezultat. Aceasta se datorează faptului că producătorii chinezi au crescut volumul vânzărilor în SEE cu peste 400 % din 1999 până în 2007 și dețin, în prezent, o cotă de aproximativ [25-45] % pe piața SEE. Orice mecanism de coordonare ar necesita, astfel, participarea producătorilor chinezi, având în vedere că, în cazul în care doar entitatea rezultată în urma concentrării și producătorul american s-ar angaja într-un mecanism de coordonare, probabil că acest lucru ar determina noi creșteri ale exporturilor chinezești către SEE, întrucât exportatorii chinezi au reușit să își mărească, în ultimii nouă ani, cota de piață la 35 %. |
| --- | --- |

(37)

Comisia a examinat, de asemenea, dacă tranzacția propusă ar crea sau consolida o poziție dominantă colectivă pe piața benzoatului de sodiu și a constatat că este puțin probabil ca tranzacția să aibă un astfel de rezultat. Aceasta se datorează faptului că producătorii chinezi au crescut volumul vânzărilor în SEE cu peste 400 % din 1999 până în 2007 și dețin, în prezent, o cotă de aproximativ [25-45] % pe piața SEE. Orice mecanism de coordonare ar necesita, astfel, participarea producătorilor chinezi, având în vedere că, în cazul în care doar entitatea rezultată în urma concentrării și producătorul american s-ar angaja într-un mecanism de coordonare, probabil că acest lucru ar determina noi creșteri ale exporturilor chinezești către SEE, întrucât exportatorii chinezi au reușit să își mărească, în ultimii nouă ani, cota de piață la 35 %.

| (38) | Astfel, rămâne să se stabilească dacă producătorii chinezi ar considera că este avantajos să facă parte dintr-un mecanism de coordonare. Întrucât producătorii chinezi au reușit să mărească volumul exporturilor către SEE cu 400 % în ultimii nouă ani, este puțin probabil ca aceștia să își schimbe conduita după tranzacție. În plus, este important de notat că există patru producători chinezi și că, astfel, orice mecanism de coordonare ar necesita participarea majorității acestora (sau chiar a tuturor), deoarece se pare că în China există importante capacități neutilizate. |
| --- | --- |

(38)

Astfel, rămâne să se stabilească dacă producătorii chinezi ar considera că este avantajos să facă parte dintr-un mecanism de coordonare. Întrucât producătorii chinezi au reușit să mărească volumul exporturilor către SEE cu 400 % în ultimii nouă ani, este puțin probabil ca aceștia să își schimbe conduita după tranzacție. În plus, este important de notat că există patru producători chinezi și că, astfel, orice mecanism de coordonare ar necesita participarea majorității acestora (sau chiar a tuturor), deoarece se pare că în China există importante capacități neutilizate.

| (39) | Astfel, Comisia a concluzionat că achiziționarea DSP de către Velsicol nu ar crea și nici nu ar spori o motivație pentru ca producătorii de benzoat de sodiu să își coordoneze activitățile. |
| --- | --- |

(39)

Astfel, Comisia a concluzionat că achiziționarea DSP de către Velsicol nu ar crea și nici nu ar spori o motivație pentru ca producătorii de benzoat de sodiu să își coordoneze activitățile.

2.3.   Piața plastifianților pe bază de benzoat

2.3.1.   Capacitatea de a bloca intrarea pe piață

| (40) | Acidul benzoic este principala componentă utilizată la producerea plastifianților pe bază de dibenzoat, întrucât este nevoie de 0,75 tone de acid benzoic pentru producerea unei tone de plastifianți pe bază de dibenzoat. Nu există substituenți pentru acidul benzoic, iar entitatea rezultată în urma concentrării ar fi unicul producător de acid benzoic în stare lichidă din SEE și ar deține [90-100] % din piața de acid benzoic în stare solidă. Toți producătorii de plastifianți au, în prezent, contracte pe termen lung de furnizare de acid benzoic în stare lichidă, unuia dintre cei patru producători (Ferro) fiindu-i oferit recent un nou contract pe termen lung de furnizare de acid benzoic în stare lichidă. |
| --- | --- |

(40)

Acidul benzoic este principala componentă utilizată la producerea plastifianților pe bază de dibenzoat, întrucât este nevoie de 0,75 tone de acid benzoic pentru producerea unei tone de plastifianți pe bază de dibenzoat. Nu există substituenți pentru acidul benzoic, iar entitatea rezultată în urma concentrării ar fi unicul producător de acid benzoic în stare lichidă din SEE și ar deține [90-100] % din piața de acid benzoic în stare solidă. Toți producătorii de plastifianți au, în prezent, contracte pe termen lung de furnizare de acid benzoic în stare lichidă, unuia dintre cei patru producători (Ferro) fiindu-i oferit recent un nou contract pe termen lung de furnizare de acid benzoic în stare lichidă.

| (41) | Comisia a concluzionat că, în timp ce entitatea rezultată în urma concentrării ar deține o putere de piață față de concurenții săi din aval în ceea ce privește furnizarea de acid benzoic, capacitatea acesteia de a bloca accesul pe piață al concurenților din aval ar fi limitată datorită existenței contractelor pe termen lung. |
| --- | --- |

(41)

Comisia a concluzionat că, în timp ce entitatea rezultată în urma concentrării ar deține o putere de piață față de concurenții săi din aval în ceea ce privește furnizarea de acid benzoic, capacitatea acesteia de a bloca accesul pe piață al concurenților din aval ar fi limitată datorită existenței contractelor pe termen lung.

2.3.2.   Motivația de a bloca accesul pe piață

| (42) | Anterior tranzacției, DSP nu este în concurență cu producătorii de plastifianți pe bază de benzoat și are interes să furnizeze acestor producători acid benzoic la un preț care este suficient de competitiv încât să le permită acestora să rămână pe piață și să obțină profit. Achiziționarea DSP de către Velsicol modifică motivația DSP, deoarece acesta ar face parte, prin urmare, dintr-o întreprindere integrată vertical care furnizează acid benzoic, dar care produce și plastifianți pe bază de dibenzoat. Astfel, motivația DSP/Velsicol de a bloca accesul pe piață al concurenților din aval ar depinde de profitabilitatea unei astfel de strategii. |
| --- | --- |

(42)

Anterior tranzacției, DSP nu este în concurență cu producătorii de plastifianți pe bază de benzoat și are interes să furnizeze acestor producători acid benzoic la un preț care este suficient de competitiv încât să le permită acestora să rămână pe piață și să obțină profit. Achiziționarea DSP de către Velsicol modifică motivația DSP, deoarece acesta ar face parte, prin urmare, dintr-o întreprindere integrată vertical care furnizează acid benzoic, dar care produce și plastifianți pe bază de dibenzoat. Astfel, motivația DSP/Velsicol de a bloca accesul pe piață al concurenților din aval ar depinde de profitabilitatea unei astfel de strategii.

| (43) | Analiza Comisiei a indicat că entitatea rezultată în urma concentrării nu ar avea nicio motivație să blocheze accesul pe piață pentru niciuna dintre cele patru întreprinderi producătoare de plastifianți pe bază de benzoat (Caffaro, Ferro, Evonik și Exxon Mobil), deoarece câștigurile obținute pe piața din aval a plastifianților pe bază de benzoat ar fi mai mult decât neutralizate de pierderile înregistrate pe piața din amonte a acidului benzoic în stare lichidă. |
| --- | --- |

(43)

Analiza Comisiei a indicat că entitatea rezultată în urma concentrării nu ar avea nicio motivație să blocheze accesul pe piață pentru niciuna dintre cele patru întreprinderi producătoare de plastifianți pe bază de benzoat (Caffaro, Ferro, Evonik și Exxon Mobil), deoarece câștigurile obținute pe piața din aval a plastifianților pe bază de benzoat ar fi mai mult decât neutralizate de pierderile înregistrate pe piața din amonte a acidului benzoic în stare lichidă.

2.3.3.   Impactul asupra consumatorilor

| (44) | Întrucât Velsicol/DSP are avea capacitate limitată și nicio motivație de a bloca accesul concurenților săi pe piața SEE, tranzacția nu ar avea niciun impact asupra pieței în aval. |
| --- | --- |

(44)

Întrucât Velsicol/DSP are avea capacitate limitată și nicio motivație de a bloca accesul concurenților săi pe piața SEE, tranzacția nu ar avea niciun impact asupra pieței în aval.

3.   Măsuri corective

3.1.   Prima serie de măsuri corective

| (45) | La 6 noiembrie 2008, partea care a efectuat notificarea a propus măsuri corective pentru a răspunde preocupărilor Comisiei referitoare la piața acidului benzoic în stare solidă. Partea care a efectuat notificarea a propus drept măsură corectivă cedarea întregii capacități de producție de acid benzoic în stare solidă și de benzoat de sodiu din uzina estoniană, precum și a clientelei sale mondiale pentru acid benzoic și benzoat de sodiu. În ceea ce privește acidul benzoic în stare lichidă, principalul component pe baza căruia se produc acidul benzoic în stare solidă și benzoatul de sodiu, partea care a efectuat notificarea a propus crearea unei întreprinderi comune („JV”) în aceeași uzină estoniană. Fiecărui partener la JV i s-ar aloca 50 % din capacitatea actuală de producție de acid benzoic în stare lichidă. În timp ce JV ar fi controlată în comun de cei doi parteneri, partea care a efectuat notificarea ar deține 51 % din capitalul social, iar restul de acțiuni ar fi deținute de cumpărător. |
| --- | --- |

(45)

La 6 noiembrie 2008, partea care a efectuat notificarea a propus măsuri corective pentru a răspunde preocupărilor Comisiei referitoare la piața acidului benzoic în stare solidă. Partea care a efectuat notificarea a propus drept măsură corectivă cedarea întregii capacități de producție de acid benzoic în stare solidă și de benzoat de sodiu din uzina estoniană, precum și a clientelei sale mondiale pentru acid benzoic și benzoat de sodiu. În ceea ce privește acidul benzoic în stare lichidă, principalul component pe baza căruia se produc acidul benzoic în stare solidă și benzoatul de sodiu, partea care a efectuat notificarea a propus crearea unei întreprinderi comune („JV”) în aceeași uzină estoniană. Fiecărui partener la JV i s-ar aloca 50 % din capacitatea actuală de producție de acid benzoic în stare lichidă. În timp ce JV ar fi controlată în comun de cei doi parteneri, partea care a efectuat notificarea ar deține 51 % din capitalul social, iar restul de acțiuni ar fi deținute de cumpărător.

| (46) | Marea majoritate a respondenților (12 din 15) la testul de piață al Comisiei referitor la măsurile corective au considerat că acestea nu ar garanta viabilitatea activității cedate și nu ar restabili concurența pe piața acidului benzoic în stare solidă. |
| --- | --- |

(46)

Marea majoritate a respondenților (12 din 15) la testul de piață al Comisiei referitor la măsurile corective au considerat că acestea nu ar garanta viabilitatea activității cedate și nu ar restabili concurența pe piața acidului benzoic în stare solidă.

| (47) | Principala opoziție la angajamente s-a referit la JV-ul de producere a acidului benzoic în stare lichidă. În special, respondenții au subliniat faptul că partea care a efectuat notificarea, controlând în comun producția de acid benzoic în stare lichidă, principalul component în producția de acid benzoic în stare solidă, va avea în continuare influență asupra acestei producții. Pe o piață de duopol, este probabil ca o astfel de legătură structurală între cumpărătorul activității cedate și entitatea rezultată în urma concentrării, singurii doi producători de acid benzoic în stare solidă din SEE, să afecteze concurența efectivă. Unii respondenți și-au exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că (i) principiul procesului comun de decizie ar compromite gestionarea curentă a activității și că (ii) JV ar mări gradul de transparență pe piața acidului benzoic în stare solidă, deoarece partea care a efectuat notificarea ar cunoaște structura costurilor unicului său concurent din SEE. |
| --- | --- |

(47)

Principala opoziție la angajamente s-a referit la JV-ul de producere a acidului benzoic în stare lichidă. În special, respondenții au subliniat faptul că partea care a efectuat notificarea, controlând în comun producția de acid benzoic în stare lichidă, principalul component în producția de acid benzoic în stare solidă, va avea în continuare influență asupra acestei producții. Pe o piață de duopol, este probabil ca o astfel de legătură structurală între cumpărătorul activității cedate și entitatea rezultată în urma concentrării, singurii doi producători de acid benzoic în stare solidă din SEE, să afecteze concurența efectivă. Unii respondenți și-au exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la faptul că (i) principiul procesului comun de decizie ar compromite gestionarea curentă a activității și că (ii) JV ar mări gradul de transparență pe piața acidului benzoic în stare solidă, deoarece partea care a efectuat notificarea ar cunoaște structura costurilor unicului său concurent din SEE.

| (48) | În plus, unii respondenți au declarat că partea care a efectuat notificarea nu ar avea niciun interes să procedeze la mărirea capacității în uzina estoniană (în comun cu cumpărătorul), ci mai degrabă în unitatea din Rotterdam. În consecință, cumpărătorul ar trebui să investească unilateral în creșterea capacității de producție în Estonia și, astfel, să suporte toate costurile conexe acestei creșteri a capacității, care, în conformitate cu partea care a efectuat notificarea, ar trebui să atingă cel puțin 20Ktpa. Respondenții au considerat că această investiție nu ar fi realizată de cumpărător decât în cazul în care acesta ar obține în schimb majoritatea acțiunilor JV și controlul asupra JV. |
| --- | --- |

(48)

În plus, unii respondenți au declarat că partea care a efectuat notificarea nu ar avea niciun interes să procedeze la mărirea capacității în uzina estoniană (în comun cu cumpărătorul), ci mai degrabă în unitatea din Rotterdam. În consecință, cumpărătorul ar trebui să investească unilateral în creșterea capacității de producție în Estonia și, astfel, să suporte toate costurile conexe acestei creșteri a capacității, care, în conformitate cu partea care a efectuat notificarea, ar trebui să atingă cel puțin 20Ktpa. Respondenții au considerat că această investiție nu ar fi realizată de cumpărător decât în cazul în care acesta ar obține în schimb majoritatea acțiunilor JV și controlul asupra JV.

| (49) | În lumina celor expuse anterior, s-a concluzionat că prima serie de măsuri corective propuse de partea care a efectuat notificarea a fost respinsă de piață. Structura JV nu a fost considerată adecvată pentru a asigura viabilitatea activității cedate, iar piața a considerat, prin consens, că partea care a efectuat notificarea va menține un control de facto asupra producției de acid benzoic în stare solidă. Prima propunere de măsuri corective, deși a înlăturat anumite probleme privind concurența ridicate de tranzacție, nu le-a eliminat în totalitate. Astfel, Comisia a concluzionat că prima serie de măsuri corective nu poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(49)

În lumina celor expuse anterior, s-a concluzionat că prima serie de măsuri corective propuse de partea care a efectuat notificarea a fost respinsă de piață. Structura JV nu a fost considerată adecvată pentru a asigura viabilitatea activității cedate, iar piața a considerat, prin consens, că partea care a efectuat notificarea va menține un control de facto asupra producției de acid benzoic în stare solidă. Prima propunere de măsuri corective, deși a înlăturat anumite probleme privind concurența ridicate de tranzacție, nu le-a eliminat în totalitate. Astfel, Comisia a concluzionat că prima serie de măsuri corective nu poate fi acceptată.

3.2.   A doua serie de măsuri corective

| (50) | La 3 decembrie 2008, Arsenal a prezentat o serie modificată de măsuri corective care prevedeau cedarea uzinei de producere a acidului benzoic în stare lichidă în amonte din unitatea estoniană și cedarea celor două uzine de producere a acidului benzoic în stare solidă și a benzoatului de sodiu în aval din unitatea estoniană, precum și transferul clientelei mondiale a Arsenal de pe piața acidului benzoic în stare solidă și a benzoatului de sodiu. |
| --- | --- |

(50)

La 3 decembrie 2008, Arsenal a prezentat o serie modificată de măsuri corective care prevedeau cedarea uzinei de producere a acidului benzoic în stare lichidă în amonte din unitatea estoniană și cedarea celor două uzine de producere a acidului benzoic în stare solidă și a benzoatului de sodiu în aval din unitatea estoniană, precum și transferul clientelei mondiale a Arsenal de pe piața acidului benzoic în stare solidă și a benzoatului de sodiu.

| (51) | Arsenal ar fi în continuare proprietarul celei de a treia uzine în aval pentru producerea de plastifianți pe bază de benzoat și ultima din unitatea din Estonia, iar nevoile în acid benzoic în stare lichidă ale acestei uzine ar fi satisfăcute printr-un contract pe termen lung încheiat pe durată nedeterminată cu cumpărătorul activității cedate. Acest contract de furnizare pe termen lung ar îndreptăți Arsenal la 50 % din capacitatea de acid benzoic în stare lichidă a uzinei. În temeiul acordului de furnizare, prețul acidului benzoic în stare lichidă ar fi determinat pe baza costurilor curente și a unei formule de stabilire a prețului indexată. |
| --- | --- |

(51)

Arsenal ar fi în continuare proprietarul celei de a treia uzine în aval pentru producerea de plastifianți pe bază de benzoat și ultima din unitatea din Estonia, iar nevoile în acid benzoic în stare lichidă ale acestei uzine ar fi satisfăcute printr-un contract pe termen lung încheiat pe durată nedeterminată cu cumpărătorul activității cedate. Acest contract de furnizare pe termen lung ar îndreptăți Arsenal la 50 % din capacitatea de acid benzoic în stare lichidă a uzinei. În temeiul acordului de furnizare, prețul acidului benzoic în stare lichidă ar fi determinat pe baza costurilor curente și a unei formule de stabilire a prețului indexată.

| (52) | Această a doua propunere de măsuri corective ar înlătura preocupările exprimate în testul de piață referitor la măsurile corective, în special pe cele mai semnificative, privind JV-ul care urmează să fie creat de cumpărător și Arsenal în sensul primei serii de angajamente. În conformitate cu noua serie de măsuri corective, legătura structurală dintre activitatea cedată și Arsenal (prin intermediul JV-ului de producere a acidului benzoic în stare lichidă în amonte) ar dispărea. Noile măsuri corective ar înlătura, de asemenea, problema revelată de testul de piață, și anume că ar fi puțin probabilă extinderea, de către cumpărătorul acțiunilor cedate, a capacității de producție în Estonia în cadrul unui JV în care nu deține decât un pachet minoritar de acțiuni. |
| --- | --- |

(52)

Această a doua propunere de măsuri corective ar înlătura preocupările exprimate în testul de piață referitor la măsurile corective, în special pe cele mai semnificative, privind JV-ul care urmează să fie creat de cumpărător și Arsenal în sensul primei serii de angajamente. În conformitate cu noua serie de măsuri corective, legătura structurală dintre activitatea cedată și Arsenal (prin intermediul JV-ului de producere a acidului benzoic în stare lichidă în amonte) ar dispărea. Noile măsuri corective ar înlătura, de asemenea, problema revelată de testul de piață, și anume că ar fi puțin probabilă extinderea, de către cumpărătorul acțiunilor cedate, a capacității de producție în Estonia în cadrul unui JV în care nu deține decât un pachet minoritar de acțiuni.

V.   CONCLUZIE

| (53) | În lumina celei de a doua serii de angajamente propuse de Arsenal, în decizie se concluzionează că tranzacția propusă nu va denatura semnificativ concurența efectivă pe piața comună sau pe un segment important al acesteia. |
| --- | --- |

(53)

În lumina celei de a doua serii de angajamente propuse de Arsenal, în decizie se concluzionează că tranzacția propusă nu va denatura semnificativ concurența efectivă pe piața comună sau pe un segment important al acesteia.

| (54) | Prin urmare, decizia declară concentrarea compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) privind concentrările economice și cu articolul 57 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(54)

Prin urmare, decizia declară concentrarea compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) privind concentrările economice și cu articolul 57 din Acordul privind SEE.

---

(1)  De exemplu, un client care utilizează acid benzoic în stare solidă are nevoie de instalații de fuziune în care se topește acidul benzoic înainte de a fi utilizat mai departe în procesul de producție.

(2)  Cota de piață deținută de Velsicol pe piața mondială a plastifianților pe bază de benzoat a fost de [60 %-70 %] în 2007, față de [10 %-20 %] pentru Emerald. Sursa: Formular CO.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/30

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 227/12

| 1. | La data de 15 septembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) prin care întreprinderea SNCF-Participations (Franța) aparținând grupului SNCF și întreprinderea Caisse de Dépôt et de Placement din Québec (CDPQ-Quebec) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întregii societăți Keolis și asupra societății Effia. |
| --- | --- |

1.

La data de 15 septembrie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) prin care întreprinderea SNCF-Participations (Franța) aparținând grupului SNCF și întreprinderea Caisse de Dépôt et de Placement din Québec (CDPQ-Quebec) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întregii societăți Keolis și asupra societății Effia.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul grupului SNCF: transport feroviar de călători, distribuție, comercializare și servicii derivate, în principal în Franța, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul grupului SNCF: transport feroviar de călători, distribuție, comercializare și servicii derivate, în principal în Franța,

| — | în cazul CDPQ: administrarea fondurilor de pensii și de asigurare, în principal în Quebec, |
| --- | --- |

—

în cazul CDPQ: administrarea fondurilor de pensii și de asigurare, în principal în Quebec,

| — | în cazul Keolis: operator privat de transport public de călători și alte activități aferente transportului, |
| --- | --- |

—

în cazul Keolis: operator privat de transport public de călători și alte activități aferente transportului,

| — | Effia: servicii menite să faciliteze mobilitatea călătorilor și să faciliteze intermodalitatea transporturilor publice. |
| --- | --- |

—

Effia: servicii menite să faciliteze mobilitatea călătorilor și să faciliteze intermodalitatea transporturilor publice.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301 sau 22967244) sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 227/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 227/31

---

Retragerea notificării unei concentrări

(Cazul COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2009/C 227/13

[Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului]

La 26 august 2009, Comisia Comunităților Europene a primit o notificare a unei concentrări propuse între RREEF FUND, UFG și SAGGAS. La data 16 septembrie 2009, părțile care efectuează notificarea au informat Comisia că și-au retras notificarea.

---