# Euroopan unionin C 211/4. s

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2009.211.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 211 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta4. syyskuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2009.211.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 211

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta4. syyskuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 80. täysistunto 17.–18. kesäkuuta 2009 |
| 2009/C 211/01 | Alueiden komitean valkoinen kirja monitasoisesta hallinnosta | 1 |
| 2009/C 211/02 | Alueiden Komitean lausunto aiheista Afrikan ja EU:n kumppanuus vuosi Lissabonin jälkeen ja EU, Afrikka ja Kiina: kohti kolmenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä | 28 |
| 2009/C 211/03 | Alueiden Komitean lausunto aiheesta laajentumisstrategia sekä vuosien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet: mahdolliset ehdokasvaltiot | 34 |
| 2009/C 211/04 | Alueiden Komitean lausunto aiheesta laajentumisstrategia sekä vuosien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet – ehdokasvaltiot | 37 |
| 2009/C 211/05 | Alueiden Komitean lausunto aiheista muuttoliikettä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan lujittaminen: lisää koordinaatiota, johdonmukaisuutta ja synergiaa | 43 |
| 2009/C 211/06 | Alueiden Komitean lausunto aiheesta uutta vauhtia biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämiseen | 47 |
| 2009/C 211/07 | Alueiden Komitean Lausunto aiheesta biojätehuolto euroopan unionissa | 54 |
| 2009/C 211/08 | Kesäkuun 18. päivänä 2009 annettu Alueiden Komitean päätöslauselma aiheesta EU:n Reagoiminen autoteollisuuden kriisiin | 59 |
| 2009/C 211/09 | Kesäkuun 18. päivänä 2009 annettu alueiden Komitean päätöslauselma kööpenhaminan ilmastonmuutoskokouksen valmistelusta | 61 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

80. täysistunto 17.–18. kesäkuuta 2009

2009/C 211/01

Alueiden komitean valkoinen kirja monitasoisesta hallinnosta

1

2009/C 211/02

Alueiden Komitean lausunto aiheista Afrikan ja EU:n kumppanuus vuosi Lissabonin jälkeen ja EU, Afrikka ja Kiina: kohti kolmenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä

28

2009/C 211/03

Alueiden Komitean lausunto aiheesta laajentumisstrategia sekä vuosien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet: mahdolliset ehdokasvaltiot

34

2009/C 211/04

Alueiden Komitean lausunto aiheesta laajentumisstrategia sekä vuosien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet – ehdokasvaltiot

37

2009/C 211/05

Alueiden Komitean lausunto aiheista muuttoliikettä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan lujittaminen: lisää koordinaatiota, johdonmukaisuutta ja synergiaa

43

2009/C 211/06

Alueiden Komitean lausunto aiheesta uutta vauhtia biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämiseen

47

2009/C 211/07

Alueiden Komitean Lausunto aiheesta biojätehuolto euroopan unionissa

54

2009/C 211/08

Kesäkuun 18. päivänä 2009 annettu Alueiden Komitean päätöslauselma aiheesta EU:n Reagoiminen autoteollisuuden kriisiin

59

2009/C 211/09

Kesäkuun 18. päivänä 2009 annettu alueiden Komitean päätöslauselma kööpenhaminan ilmastonmuutoskokouksen valmistelusta

61

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Alueiden komitea |
| | 80. täysistunto 17.–18. kesäkuuta 2009 |
| 2009/C 211/10 | Alueiden komitean lausunto aiheesta meri- ja rannikkopaketti | 65 |
| 2009/C 211/11 | Alueiden Komitean lausunto aiheesta yhteisön kalastuksenvalvontajärjestelmä | 73 |
| 2009/C 211/12 | Alueiden komitean lausunto aiheesta syrjimättömyys ja yhtäläiset mahdollisuudet sekä yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpano | 90 |

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

80. täysistunto 17.–18. kesäkuuta 2009

2009/C 211/10

Alueiden komitean lausunto aiheesta meri- ja rannikkopaketti

65

2009/C 211/11

Alueiden Komitean lausunto aiheesta yhteisön kalastuksenvalvontajärjestelmä

73

2009/C 211/12

Alueiden komitean lausunto aiheesta syrjimättömyys ja yhtäläiset mahdollisuudet sekä yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpano

90

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

80. täysistunto 17.–18. kesäkuuta 2009

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/1

---

ALUEIDEN KOMITEAN VALKOINEN KIRJA MONITASOISESTA HALLINNOSTA

(2009/C 211/01)

Alueiden komitea avaa yleisen kuulemisen viranomaisten, järjestöjen ja sidosryhmien näkemysten kokoamiseksi. Komitea pyytää kyseisiä tahoja toimittamaan sille huomionsa siitä, miten monitasoinen hallinto voidaan parhaiten toteuttaa Euroopan unionissa. Kommentteja voi lähettää 30. marraskuuta 2009 asti seuraavaan osoitteeseen:

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

tai sähköpostitse osoitteeseen : governance@cor.europa.eu

Alueiden komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta

Alueiden komitean valkoinen kirja monitasoisesta hallinnosta

Valkoinen kirja heijastaa halua ”rakentaa Eurooppaa kumppanuuden pohjalta”, ja siinä asetetaan kaksi tärkeää strategista tavoitetta: osallistuminen Unionin prosessiin ja yhteisön toiminnan tehostaminen. Se, että Euroopan parlamentin vaalit kiinnostavat kansalaisia entistä vähemmän, vaikka Euroopan unionin jäsenyyden katsotaan tarjoavan keinon vastata globalisaation haasteisiin, antaa aiheen ottaa monitasoisen hallinnon periaatteet ja mekanismit uudelleen poliittisen toiminnan perustaksi.

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että monitasoinen hallinto on unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten koordinoitua toimintaa, joka perustuu kumppanuuteen ja jolla pyritään muotoilemaan ja panemaan täytäntöön Euroopan unionin politiikkaa. Se johtaa eri tasojen vallankäyttäjien jaettuun vastuuseen ja perustuu demokraattisen legitimiteetin kaikkiin lähteisiin ja asianomaisten toimijoiden edustavuuteen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että monitasoinen hallinto on unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten koordinoitua toimintaa, joka perustuu kumppanuuteen ja jolla pyritään muotoilemaan ja panemaan täytäntöön Euroopan unionin politiikkaa. Se johtaa eri tasojen vallankäyttäjien jaettuun vastuuseen ja perustuu demokraattisen legitimiteetin kaikkiin lähteisiin ja asianomaisten toimijoiden edustavuuteen.

| — | suosittaa, että jokaiseen tärkeään yhteisön strategiseen uudistukseen liittyisi Euroopan komission ja alueiden komitean yhdessä laatima alueellinen toimintasuunnitelma, joka tarjoaisi poliittisia mekanismeja toimintalinjojen omaksumisen, toteuttamisen ja arvioimisen helpottamiseksi. Siihen sisältyisi myös hajautettua viestintää koskeva suunnitelma. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että jokaiseen tärkeään yhteisön strategiseen uudistukseen liittyisi Euroopan komission ja alueiden komitean yhdessä laatima alueellinen toimintasuunnitelma, joka tarjoaisi poliittisia mekanismeja toimintalinjojen omaksumisen, toteuttamisen ja arvioimisen helpottamiseksi. Siihen sisältyisi myös hajautettua viestintää koskeva suunnitelma.

| — | suosittaa ottamaan käyttöön asianmukaisia välineitä osallistavan demokratian tukemiseksi etenkin Lissabonin strategian, sosiaalisen toimintaohjelman ja Göteborgin strategian puitteissa sekä kehittämään paikallisen Agenda 21
  -toimintaohjelman tyyppisiä osallistavia ja kokonaisvaltaisia mekanismeja ja laatimaan siten pitkän aikavälin strategisia suunnitelmia. |
| --- | --- |

—

suosittaa ottamaan käyttöön asianmukaisia välineitä osallistavan demokratian tukemiseksi etenkin Lissabonin strategian, sosiaalisen toimintaohjelman ja Göteborgin strategian puitteissa sekä kehittämään paikallisen Agenda 21
  -toimintaohjelman tyyppisiä osallistavia ja kokonaisvaltaisia mekanismeja ja laatimaan siten pitkän aikavälin strategisia suunnitelmia.

| — | suosittaa, että kumppanuuskäytäntöä vahvistetaan sekä vertikaalisesti alueviranomaisten, valtionhallinnon ja Euroopan unionin välillä että horisontaalisesti alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välillä etenkin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että kumppanuuskäytäntöä vahvistetaan sekä vertikaalisesti alueviranomaisten, valtionhallinnon ja Euroopan unionin välillä että horisontaalisesti alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välillä etenkin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa.

| — | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita uudistamaan avointa koordinointimenetelmää, jotta se olisi aiempaa osallistavampi, kehittämällä yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa osallistavan hallinnon indikaattoreita ja alueellisia indikaattoreita. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita uudistamaan avointa koordinointimenetelmää, jotta se olisi aiempaa osallistavampi, kehittämällä yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa osallistavan hallinnon indikaattoreita ja alueellisia indikaattoreita.

| — | suosittaa, että alueellisten vaikutusten analyysi muutetaan järjestelmälliseksi ottamalla asianomaiset eri toimijat mukaan jo poliittisen päätöksenteon varhaisessa vaiheessa, jotta ymmärretään yhteisön säädös- ja muiden ehdotusten taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että alueellisten vaikutusten analyysi muutetaan järjestelmälliseksi ottamalla asianomaiset eri toimijat mukaan jo poliittisen päätöksenteon varhaisessa vaiheessa, jotta ymmärretään yhteisön säädös- ja muiden ehdotusten taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset alue- ja paikallistasolla.

| — | sitoutuu tekemään ehdotuksia tukeakseen Euroopan unionin tiettyjä toiminta-aloja, kuten kasvu- ja työllisyysstrategiaa, sosiaalista toimintaohjelmaa, kotouttamispolitiikkaa, innovaatiopolitiikkaa, koheesiopolitiikkaa, kestävää kehitystä ja pelastuspalveluja koskevien yhteisön aloitteiden kokeilua alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

sitoutuu tekemään ehdotuksia tukeakseen Euroopan unionin tiettyjä toiminta-aloja, kuten kasvu- ja työllisyysstrategiaa, sosiaalista toimintaohjelmaa, kotouttamispolitiikkaa, innovaatiopolitiikkaa, koheesiopolitiikkaa, kestävää kehitystä ja pelastuspalveluja koskevien yhteisön aloitteiden kokeilua alue- ja paikallistasolla.

| — | suosittaa, että perustetaan sellaisia eurooppalaisia alueellisia sopimuksia, joilla pystytään yhdistämään vapaaehtoispohjalta toimivaltaiset hallinnon eri tasot, jotta Euroopan unionin suurten tavoitteiden ja poliittisten painopisteiden toteuttamista voidaan mukauttaa kumppanuuspohjalta alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, ja kehottaa asiasta kiinnostuneita alue- ja paikallisviranomaisia sitoutumaan tällaiseen prosessiin ja ilmoittamaan kiinnostuksestaan komitealle valkoisen kirjan täytäntöönpanosta käynnistetyn kuulemisen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että perustetaan sellaisia eurooppalaisia alueellisia sopimuksia, joilla pystytään yhdistämään vapaaehtoispohjalta toimivaltaiset hallinnon eri tasot, jotta Euroopan unionin suurten tavoitteiden ja poliittisten painopisteiden toteuttamista voidaan mukauttaa kumppanuuspohjalta alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, ja kehottaa asiasta kiinnostuneita alue- ja paikallisviranomaisia sitoutumaan tällaiseen prosessiin ja ilmoittamaan kiinnostuksestaan komitealle valkoisen kirjan täytäntöönpanosta käynnistetyn kuulemisen yhteydessä.

| Esittelijät | : | Luc Van den Brande (BE, PPE), Flaamilaisen parlamentin jäsen, alueiden komitean puheenjohtaja

  Michel Delebarre (FR, PSE), Dunkerquen kaupunginjohtaja, alueiden komitean ensimmäinen varapuheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijät

:

Luc Van den Brande (BE, PPE), Flaamilaisen parlamentin jäsen, alueiden komitean puheenjohtaja

Michel Delebarre (FR, PSE), Dunkerquen kaupunginjohtaja, alueiden komitean ensimmäinen varapuheenjohtaja

SISÄLLYS

| 1. | Johdanto |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopan rakentaminen ja kumppanuus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Unionin prosessiin osallistumisen edistäminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Yhteisön toiminnan tehostaminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valkoisen kirjan täytäntöönpano ja jatkotoimet |
| --- | --- |

5.

”On monia tavoitteita, joita emme voi saavuttaa yksin vaan ainoastaan yhdessä. Euroopan unioni, sen jäsenvaltiot ja niiden alueet ja kunnat jakavat tehtävät keskenään.”
   (1)

1.   Johdanto

Hallintotapa on yksi tärkeimmistä tekijöistä Euroopan yhdentymisprosessin onnistumisen kannalta. Unioni on voimakas, sen toimielimet ovat legitiimejä ja politiikat tehokkaita ja sen kansalaiset tuntevat kuuluvansa siihen, jos sen hallintotapa takaa eri toimivaltatasojen välisen yhteistyön unionin ohjelman toteuttamiseksi ja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi.

Valtion- ja hallitusten päämiehet esittivät alussa mainitun toteamuksen Berliinin julistuksessa 25. maaliskuuta 2007. Tunnustaessaan monitasoisen hallinnon merkityksen he vahvistivat alueiden komitean joitakin päiviä aikaisemmin Rooman julkilausumassa esittämän Eurooppa-näkemyksen ja -käsityksen (2).

Nykyisin Euroopan unionin lähes 95 000 alue- ja paikallisyhteisöllä on suuri toimivalta keskeisillä aloilla, kuten koulutuksessa, ympäristöalalla, talouskehityksessä, aluesuunnittelussa, liikenteessä, julkisissa palveluissa ja sosiaalipolitiikassa, ja ne vaikuttavat osaltaan demokratian ja unionin kansalaisuuden toteutumiseen. (3)

Sekä kansalaisläheisyys että alue- ja paikallishallinnon monimuotoisuus ovat unionille merkittäviä valtteja. Vaikka niiden roolin tunnustaminen unionin prosessissa on viime vuosina edistynyt huomattavasti, on vielä paljon tehtävää sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla. Kehitys on asteittaista, mutta nyt on pyrittävä tarmokkaasti pääsemään eroon sellaisista hallintokulttuureista, jotka ovat meneillään olevien hallinnonhajauttamisprosessien esteenä.

Nykyinen maailmanlaajuinen kriisi korostaa hyvän hallintotavan merkitystä etenkin eurooppalaisella tasolla sekä sitä, että alue- ja paikallisviranomaisten tulee voida osallistua tiiviisti yhteisön strategioiden laadintaan ja toteutukseen, koska ne panevat täytäntöön lähes 70 prosenttia yhteisön lainsäädännöstä ja niillä on näin ollen olennainen rooli Euroopan talouden elvytyssuunnitelman toteuttamisessa. Lisäksi julkisen talouden tiukentuessa voi tulla esiin pyrkimyksiä yhteisten politiikkojen uudelleenkansallistamiseen ja varojen keskittämiseen, vaikka globalisaatio vahvistaa monitasoisen hallinnon tarkoituksenmukaisuutta.

Euroopan unionin valmiudet mukautua uuteen maailmanlaajuiseen tilanteeseen riippuvat suuresti siitä, miten sen alueet pystyvät reagoimaan, toimimaan ja tekemään yhteistyötä. Siksi on olennaisen tärkeää antaa Euroopan unionille hallintomalli, jossa otetaan huomioon seuraavat seikat:

| — | Globalisaatio etenee, ja syntyy moninapainen maailma, joka määrittää Euroopan unionin kohtaamat haasteet. |
| --- | --- |

—

Globalisaatio etenee, ja syntyy moninapainen maailma, joka määrittää Euroopan unionin kohtaamat haasteet.

| — | Euroopan yhdentymiskehitys jatkuu, ja sillä pyritään poistamaan rajat, yhdistämään markkinat ja lähentämään kansalaisia unioniin kansallista itsemääräämisoikeutta kunnioittaen ja identiteetit säilyttäen. |
| --- | --- |

—

Euroopan yhdentymiskehitys jatkuu, ja sillä pyritään poistamaan rajat, yhdistämään markkinat ja lähentämään kansalaisia unioniin kansallista itsemääräämisoikeutta kunnioittaen ja identiteetit säilyttäen.

Eurooppalaisen mallin varmistamiseksi ja kehittämiseksi on välttämätöntä poistaa kaksi globalisaation keskeistä uhkaa:

| — | yhteiskuntien yhdenmukaistumisen vaara: on edistettävä monimuotoisuutta |
| --- | --- |

—

yhteiskuntien yhdenmukaistumisen vaara: on edistettävä monimuotoisuutta

| — | vaara eriarvoisuuden lisääntymisestä jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden välillä: on puolustettava solidaarisuutta. |
| --- | --- |

—

vaara eriarvoisuuden lisääntymisestä jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden välillä: on puolustettava solidaarisuutta.

Alueiden komitean poliittinen aloite osuu Euroopan yhdentymisprosessin siirtymä- ja muutosvaiheeseen. Euroopan parlamentin vaalit ja uuden komission valitseminen, siirtyminen uuteen toimielinjärjestelmään, Euroopan unionin talousarvion uudelleenlaatiminen sekä maailmanlaajuisen kriisin suorat ja välilliset vaikutukset luovat uudet puitteet yhteisön seuraavien vuosien toiminnalle.

Seuraavien kuukausien aikana Euroopan unionin tulee määritellä, tarkistaa ja mukauttaa strategiansa maailmanlaajuisten haasteiden voittamiseksi sekä ottaa käyttöön uusia välineitä niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tämän uuden syklin tulee johtaa eurooppalaisen hallintotavan uuteen lähestymistapaan, joka näkyy sekä metodologiassa ja ehdotusten sisällössä että yhteisön toimien vaikutuksissa.

Monitasoinen hallinto palvelee itse asiassa Euroopan unionin keskeisiä poliittisia tavoitteita: kansalaisten Eurooppaa, taloudellista kasvua ja yhteiskunnallista edistystä, kestävää kehitystä sekä Euroopan unionin roolia globaalina toimijana. Se vahvistaa Euroopan unionin demokraattista ulottuvuutta ja tehostaa sen prosesseja. Sitä ei kuitenkaan voida soveltaa kaikkiin unionin politiikkoihin, ja silloin kun sitä sovelletaan, se tapahtuu harvoin symmetrisesti tai yhtenäisesti.

Alueiden komitean toiminta ja sen antamat suositukset ovat nykyisten perussopimusten mukaisia, mutta niissä otetaan kuitenkin huomioon Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä odotettavissa olevat näkymät, jotka merkitsevät alueellisen ulottuvuuden ja etenkin alueellisen yhteenkuuluvuuden vakiinnuttamista osaksi Euroopan yhdentymisprosessia ja monitasoisen hallinnon mekanismien vahvistamista.

Todellisen monitasoisen hallinnon toteuttaminen Euroopassa on aina ollut alueiden komitean strategisena painopisteenä. Nykyään siitä on tullut hyvän eurooppalaisen hallintotavan edellytys (4). Käsillä olevassa valkoisessa kirjassa tuodaan esiin kyseinen painotus, esitetään selkeitä poliittisia vaihtoehtoja eurooppalaisen hallintotavan parantamiseksi ja suositetaan erityisiä mekanismeja ja välineitä, joita olisi hyödynnettävä unionin päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa. Siinä yksilöidään suuntaviivoja ja toimintalinjoja, joilla voidaan helpottaa yhteisön politiikkojen suunnittelua ja täytäntöönpanoa kansalaisten eduksi (5), sitoudutaan kehittämään niitä ja esitetään esimerkkejä hallintovastuun jakamisesta. Lisäksi valkoinen kirja on alueiden komitean ensimmäinen panos Eurooppa-neuvoston perustaman mietintäryhmän työhön, jonka tarkoituksena on auttaa unionia ennakoimaan pitkän aikavälin (2020–2030) ongelmia ja vastaamaan niihin tehokkaasti. Lähtökohtana on 25. maaliskuuta 2007 annettu Berliinin julistus.

Valkoinen kirja on osa aktiivista politiikkaa Euroopan rakentamiseksi kumppanuuden pohjalta ja siinä asetetaan kaksi tärkeää strategista tavoitetta: osallistuminen unionin prosessiin ja yhteisön toiminnan tehostaminen. Se, että Euroopan parlamentin vaalit kiinnostavat kansalaisia entistä vähemmän, vaikka Euroopan unionin jäsenyyden katsotaan tarjoavan keinon vastata globalisaation haasteisiin, antaa aiheen ottaa monitasoisen hallinnon periaatteet ja mekanismit uudelleen poliittisen toiminnan perustaksi.

2.   Euroopan rakentaminen ja kumppanuus

Euroopan unionin kyky täyttää tehtävänsä ja saavuttaa yhteiset tavoitteet riippuu sen organisaatiorakenteesta ja ennen kaikkea sen hallintotavasta. Kaikkien toimijoiden osallistuminen takaa yhteisön toiminnan legitimiteetin, tehokkuuden ja tunnettuuden. Ne voidaan varmistaa, mikäli alue- ja paikallisviranomaiset ovat todellisia kumppaneita eivätkä vain välittäjiä. Kumppanuus menee itse asiassa osallistumista ja kuulemista pidemmälle. Se edistää entistä dynaamisempaa toimintatapaa ja lisää eri toimijoiden vastuullisuutta. Monitasoisen hallinnon haasteena onkin institutionaalisen ja kumppanuuteen perustuvan hallintotavan välinen täydentävyys ja yhteensovittaminen (6). Näin ollen on kannustettava ja vauhditettava Euroopan unionin poliittisen ja hallinnollisen kulttuurin kehittämistä. Unionin kansalaiset näyttävät toivovan sitä.

I.   Kansalaiset ja hallintovastuun jakaminen: Eurobarometri-tutkimuksen tulokset (7)

| — | Helmikuussa 2009 julkistettu Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten roolia ja vaikutusta käsitellyt Eurobarometri-erityistutkimus numero 307 osoitti, että eurooppalaiset pitävät hallintovastuun jakamista luonnollisena. Noin 27 000 kansalaiselle 27 unionin jäsenvaltiossa syksyllä 2008 tehdyn kyselyn tulokset osoittavat, että kansalaisten mielestä kansallisen tason poliittiset edustajat, Euroopan parlamentin jäsenet sekä alue- ja paikallistason poliittiset edustajat pystyvät yhtä lailla puolustamaan heidän etujaan Euroopan tasolla. (Kansalaisista 29 % luottaa kansallisen tason poliittisiin edustajiin, 26 % Euroopan parlamentin jäseniin ja 21 % alue- ja paikallistason poliittisiin edustajiin.) |
| --- | --- |

—

Helmikuussa 2009 julkistettu Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten roolia ja vaikutusta käsitellyt Eurobarometri-erityistutkimus numero 307 osoitti, että eurooppalaiset pitävät hallintovastuun jakamista luonnollisena. Noin 27 000 kansalaiselle 27 unionin jäsenvaltiossa syksyllä 2008 tehdyn kyselyn tulokset osoittavat, että kansalaisten mielestä kansallisen tason poliittiset edustajat, Euroopan parlamentin jäsenet sekä alue- ja paikallistason poliittiset edustajat pystyvät yhtä lailla puolustamaan heidän etujaan Euroopan tasolla. (Kansalaisista 29 % luottaa kansallisen tason poliittisiin edustajiin, 26 % Euroopan parlamentin jäseniin ja 21 % alue- ja paikallistason poliittisiin edustajiin.)

| — | Tutkimus vahvistaa, että kansalaiset odottavat unionin ymmärtävän nykyistä paremmin heidän arkitodellisuuttaan ja tukeutuvan alue- ja paikallisvaltuutettujen toimintaan. Kansalaisista 59 % katsookin, että alue- ja paikallisviranomaisia ei oteta riittävästi huomioon unionin prosessissa. |
| --- | --- |

—

Tutkimus vahvistaa, että kansalaiset odottavat unionin ymmärtävän nykyistä paremmin heidän arkitodellisuuttaan ja tukeutuvan alue- ja paikallisvaltuutettujen toimintaan. Kansalaisista 59 % katsookin, että alue- ja paikallisviranomaisia ei oteta riittävästi huomioon unionin prosessissa.

| — | Tutkimus kertoo kansalaisten kiinnostuksesta alue- ja paikallisdemokratiaan, mitä osoittavat myös luottamuksesta alue- ja paikallisvaltuutettuihin kertovat lukemat (50 %) verrattuna luottamusta kotimaan hallitukseen (34 %) ja Euroopan unioniin (47 %) mittaaviin lukemiin. |
| --- | --- |

—

Tutkimus kertoo kansalaisten kiinnostuksesta alue- ja paikallisdemokratiaan, mitä osoittavat myös luottamuksesta alue- ja paikallisvaltuutettuihin kertovat lukemat (50 %) verrattuna luottamusta kotimaan hallitukseen (34 %) ja Euroopan unioniin (47 %) mittaaviin lukemiin.

| — | Eurobarometri-tutkimus kannustaa lopuksi ottamaan käyttöön hajautettuja viestintästrategioita. Eurooppalaisista 26 % katsoo, että alue- ja paikallisvaltuutetut ovat parhaassa asemassa selvittääkseen unionin politiikkojen vaikutusta heidän elämäänsä (28 % katsoo, että sopivimpia tähän tehtävään ovat valtakunnallisen tason poliittiset edustajat ja 21 %:n mukaan sopivimpia ovat Euroopan parlamentin jäsenet). |
| --- | --- |

—

Eurobarometri-tutkimus kannustaa lopuksi ottamaan käyttöön hajautettuja viestintästrategioita. Eurooppalaisista 26 % katsoo, että alue- ja paikallisvaltuutetut ovat parhaassa asemassa selvittääkseen unionin politiikkojen vaikutusta heidän elämäänsä (28 % katsoo, että sopivimpia tähän tehtävään ovat valtakunnallisen tason poliittiset edustajat ja 21 %:n mukaan sopivimpia ovat Euroopan parlamentin jäsenet).

Alueiden komitea katsoo, että monitasoinen hallinto on unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten koordinoitua toimintaa, joka perustuu kumppanuuteen ja jolla pyritään muotoilemaan ja panemaan täytäntöön Euroopan unionin politiikkaa. Se johtaa yhtenäisen lähestymistavan myötä eri tasojen vallankäyttäjien jaettuun vastuuseen ja perustuu demokraattisen legitimiteetin kaikkiin lähteisiin ja asianomaisten toimijoiden edustavuuteen. Se mahdollistaa eri hallintotasojen osallistumisen yhteisön politiikkojen ja lainsäädännön muotoiluun erilaisten mekanismien välityksellä (kuulemismenettelyt, alueelliset vaikutustenarvioinnit jne).

Monitasoinen hallinto on dynaaminen prosessi, jolla on sekä horisontaalinen että vertikaalinen ulottuvuus. Se ei vapauta millään tavalla poliittisesta vastuusta, vaan päinvastoin edistää päätösten omaksumista ja yhteistä täytäntöönpanoa, jos mekanismit ja välineet ovat asianmukaiset ja jos niitä sovelletaan oikein. Monitasoinen hallinto tarjoaa näin ollen oikeudellisen välineen sijaan ennemminkin poliittiset toimintapuitteet, eikä sitä voida tarkastella vain toimivaltuuksien jaon kautta.

Euroopan komissio esitti vuonna 2001 eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassaan (8)
  hyvän hallintotavan viisi perusperiaatetta, jotka ovat avoimuus, osallistuminen, vastuu, tehokkuus ja johdonmukaisuus. Monitasoisella hallinnolla varmistetaan näiden periaatteiden soveltaminen, se on niille jatkoa ja se täydentää niitä.

Monitasoisen hallinnon toteuttaminen perustuu toissijaisuusperiaatteen kunnioittamiseen, millä vältetään päätösten keskittyminen yhdelle ainoalle hallintotasolle ja mikä takaa, että politiikkoja suunnitellaan ja sovelletaan tarkoituksenmukaisimmalla tasolla. Toissijaisuusperiaatteen kunnioittaminen ja monitasoinen hallintotapa liittyvät erottamattomasti toisiinsa: toinen liittyy eri hallintotasojen toimivaltaan ja toinen korostaa niiden vuorovaikutusta.

Euroopan unionin perustana ovat yhteiset arvot ja perusoikeudet, joiden pohjalta Euroopan unionin tasolle on rakentunut yhteinen poliittinen kulttuuri. Subsidiariteetti, suhteellisuus, kansalaisläheisyys, kumppanuus, osallistuminen, yhteisvastuu ja keskinäinen luottamus ovat perusperiaatteita, jotka innoittavat ja ohjaavat yhteisön toimintaa. Ne ovat ehtona perusoikeuksien suojelua koskevalle eurooppalaiselle mallille, johon kuuluvat muun muassa alueellinen ja paikallinen itsemääräämisoikeus ja monimuotoisuuden kunnioittaminen. Tämän mallin edistäminen ja puolustaminen edellyttää vastuun jakamista kaikkien hallintotasojen kesken.

Lisäksi alueiden komitea pyrkii osaltaan panemaan täytäntöön Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston välisen yhteisymmärryspöytäkirjan, jotta voitaisiin luoda demokraattisiin arvoihin ja periaatteisiin perustuva yleiseurooppalainen yhteisymmärrys monitasoisesta hallinnosta sekä perusoikeuksia koskeva perustuslaillinen kehys (9).

Monitasoinen hallinto ei rajoitu ainoastaan unionin tai sen jäsenvaltioiden tavoitteiden siirtämiseen alueelliselle tai paikalliselle tasolle, vaan se on ymmärrettävä myös alue- ja paikallishallinnon tavoitteiden sisällyttämisenä Euroopan unionin strategioihin. Monitasoisen hallinnon tulisi lisäksi vahvistaa ja kehittää alue- ja paikallisviranomaisten valmiuksia kansallisella tasolla, edistää näiden viranomaisten osallistumista Eurooppa-politiikan koordinointiin ja helpottaa siten yhteisön politiikkojen laatimista ja täytäntöönpanoa.

Hyvän monitasoisen hallintotavan edellytykset ovat itse asiassa aina jäsenvaltioissa. Vaikka Euroopassa on meneillään selvä ja laaja joskin epätasaisesti etenevä suuntaus hallinnon hajauttamiseksi, hajautetun hallinnon edellytykset eivät täyty kokonaan. Yhteisön tasolla suositettuja kuulemisen, koordinoinnin, yhteistyön ja arvioinnin periaatteita ja mekanismeja on sovellettava ensisijaisesti jäsenvaltioissa.

Resursseihin perustuvan eurooppalaisen yhteiskunnan keskeisten tekijöiden muuttuminen siten, että vähitellen siirrytään tietoon perustuvaan yhteiskuntaan, edellyttää myös hallintotapojen kehittymistä. Tulevaisuudessa olisi edistettävä kokonaisvaltaista, osallistavaa ja entistä laaja-alaisempaa toimintatapaa, joka johtaa entistä paremmin kohdennettuihin yhteisön strategioihin sekä yhteisten, koordinoitujen ja integroitujen politiikkojen toteuttamiseen. Euroopan unionin talousarvion olisi heijastettava etenevää dynaamista integrointiprosessia, joka perustuu yhteisten politiikkojen ja yhteisön kokeellisten toimien luomiseen ja rahoittamiseen.

Yhteisömenetelmän on pysyttävä eurooppalaisen hallintotavan kulmakivenä
   (10). Se on tähän asti varmistanut Euroopan yhdentymiskehityksen menestyksen, mutta sitä on kuitenkin voitava mukauttaa, jotta se pysyisi tehokkaana ja avoimena poliittisena organisaatiomallina.

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

Sitoutuu

| — | käynnistämään yhteistoimintamenettelyn monitasoista hallintoa koskevan Euroopan unionin peruskirjan laatimiseksi. Siinä esitettäisiin periaatteet ja menettelyt, joilla pyrittäisiin siihen, että toissijaisuusperiaatetta kunnioittavasta eurooppalaisesta hallintotavasta muodostuisi yleinen ja yhteinen käsite. Sillä tuettaisiin alue- ja paikallishallintoa ja hallinnon hajauttamista jäsenvaltioissa, ehdokasmaissa ja naapurimaissa. Se olisi myös tae poliittisesta tahdosta kunnioittaa alue- ja paikallisviranomaisten itsehallintoa ja näiden osallistumista unionin päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

—

käynnistämään yhteistoimintamenettelyn monitasoista hallintoa koskevan Euroopan unionin peruskirjan laatimiseksi. Siinä esitettäisiin periaatteet ja menettelyt, joilla pyrittäisiin siihen, että toissijaisuusperiaatetta kunnioittavasta eurooppalaisesta hallintotavasta muodostuisi yleinen ja yhteinen käsite. Sillä tuettaisiin alue- ja paikallishallintoa ja hallinnon hajauttamista jäsenvaltioissa, ehdokasmaissa ja naapurimaissa. Se olisi myös tae poliittisesta tahdosta kunnioittaa alue- ja paikallisviranomaisten itsehallintoa ja näiden osallistumista unionin päätöksentekoprosessiin.

| — | edistämään perusoikeuksien suojelua useilla tasoilla ja tekemään yhteistyötä perusoikeusviraston kanssa alue- ja paikallistasolla kehitettyjen parhaiden käytäntöjen edistämiseksi ja levittämiseksi (11). |
| --- | --- |

—

edistämään perusoikeuksien suojelua useilla tasoilla ja tekemään yhteistyötä perusoikeusviraston kanssa alue- ja paikallistasolla kehitettyjen parhaiden käytäntöjen edistämiseksi ja levittämiseksi (11).

| — | osallistumaan yhteisössä käytävään keskusteluun ja tuleviin neuvotteluihin kunnianhimoisen talousarvion puolustamiseksi, jotta yhteisöllä olisi riittävät resurssit suunnitella ratkaisuja globaaleihin haasteisiin ja toteuttaa yhtenäisiä ja koordinoituja strategioita ja jotta talousarvio toimisi kiinnekohtana ja kannustimena julkishallinnon eri tasojen välisille sopimusperusteisille kumppanuuksille. |
| --- | --- |

—

osallistumaan yhteisössä käytävään keskusteluun ja tuleviin neuvotteluihin kunnianhimoisen talousarvion puolustamiseksi, jotta yhteisöllä olisi riittävät resurssit suunnitella ratkaisuja globaaleihin haasteisiin ja toteuttaa yhtenäisiä ja koordinoituja strategioita ja jotta talousarvio toimisi kiinnekohtana ja kannustimena julkishallinnon eri tasojen välisille sopimusperusteisille kumppanuuksille.

suosittaa, että

| — | jokaiseen tärkeään yhteisön strategiseen uudistukseen liittyisi Euroopan komission ja alueiden komitean yhdessä laatima alueellinen toimintasuunnitelma, joka tarjoaisi poliittisia mekanismeja toimintalinjojen omaksumisen, toteuttamisen ja arvioimisen helpottamiseksi. Siihen sisältyisi myös hajautettua viestintää koskeva suunnitelma. Tämä antaisi mahdollisuuden muuttaa nykyistä prosessia, joka rajaa alue- ja paikallisviranomaiset liian usein yhteisön toimien suunnitteluvaiheen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

—

jokaiseen tärkeään yhteisön strategiseen uudistukseen liittyisi Euroopan komission ja alueiden komitean yhdessä laatima alueellinen toimintasuunnitelma, joka tarjoaisi poliittisia mekanismeja toimintalinjojen omaksumisen, toteuttamisen ja arvioimisen helpottamiseksi. Siihen sisältyisi myös hajautettua viestintää koskeva suunnitelma. Tämä antaisi mahdollisuuden muuttaa nykyistä prosessia, joka rajaa alue- ja paikallisviranomaiset liian usein yhteisön toimien suunnitteluvaiheen ulkopuolelle.

| — | jäsenvaltioiden laatimissa vakaus- ja kasvusopimuksissa sekä Euroopan komission niitä koskevissa arvioinneissa otettaisiin täysimääräisesti huomioon alueellisen- ja paikallisen talouden määrällinen ja laadullinen ulottuvuus ja että lisäksi alue- ja paikallisviranomaiset kutsuttaisiin paremmin mukaan julkisten menojen hallintaprosessiin. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden laatimissa vakaus- ja kasvusopimuksissa sekä Euroopan komission niitä koskevissa arvioinneissa otettaisiin täysimääräisesti huomioon alueellisen- ja paikallisen talouden määrällinen ja laadullinen ulottuvuus ja että lisäksi alue- ja paikallisviranomaiset kutsuttaisiin paremmin mukaan julkisten menojen hallintaprosessiin.

3.   Unionin prosessiin osallistumisen edistäminen

Kansalaisten tuki Eurooppa-hankkeelle on haaste eurooppalaisen demokratian uskottavuudelle. Unionin kansalaisuus ja eurooppalainen hallintotapa perustuvat osallistumiseen. Sillä on kaksi ulottuvuutta: edustuksellinen demokratia, joka on sen perusta, ja osallistava demokratia, joka täydentää sitä. Hyvä eurooppalainen hallintotapa edellyttää, että vaaleilla valitut edustavat ja kansalaisyhteiskunnan toimijat tekevät yhteistyötä yhteiseksi hyväksi. Alue- ja paikallisviranomaisilla on kiistaton demokraattinen legitimiteetti. Ne ovat suoraan vastuussa kansalaisille, ovat ratkaiseva tekijä Euroopan unionin demokraattisen legitimiteetin kannalta ja käyttävät merkittävää osaa poliittisesta vallasta. Sen vuoksi monitasoisessa hallinnossa tulee yhdistää Euroopan eri hallintotasojen institutionaalinen tunnustaminen asianmukaisin mekanismein sekä poliittisen yhteistyön organisoiminen ja eurooppalaisen julkisuuden edistäminen.

Institutionaalisen edustuksen vahvistaminen

Alue- ja paikallisviranomaisten institutionaalinen edustus on varmistettu Maastrichtin sopimuksessa ja sen jälkeen sitä on vahvistettu institutionaalisten uudistusten yhteydessä. Lissabonin sopimuksen voimaantulo olisi merkittävä etappi siinä, että monitasoinen hallinto tunnustetaan institutionaalisesti Euroopan unionin toiminnassa. Näin ollen alue- ja paikallisviranomaisten edustuksen ja vaikutuksen vahvistaminen yhteisön päätöksentekoprosessissa on asetettava etusijalle sekä alueiden komiteassa että Euroopan unionin neuvoston toiminnassa. Perussopimukset ovat vuodesta 1994 lähtien tarjonneet alueille mahdollisuuden osallistua Euroopan unionin neuvoston toimintaan kunkin valtion perustuslaillisten rakenteiden mukaisesti. Suora osallistuminen antaa kyseessä olevien alueiden edustajille mahdollisuuden kuulua jäsenvaltioiden valtuuskuntiin, saada oikeuden johtaa kansallista valtuuskuntaa ja tarvittaessa toimia neuvoston puheenjohtajana.

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | vahvistamaan tehtävänkuvauksensa mukaisesti asemaansa poliittisena edustajistona ja osallistumistaan päätöksentekoprosessin alkuvaiheessa unionin strategioiden ja yhteisön lainsäädännön suunnitteluun, toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaan Lissabonin sopimuksen hengen ja kirjaimen mukaisesti ja yhteisön politiikkojen alueellisen vaikutuksen arviointiin, sekä rooliaan osallistavan demokratian edistäjänä Euroopassa. |
| --- | --- |

—

vahvistamaan tehtävänkuvauksensa mukaisesti asemaansa poliittisena edustajistona ja osallistumistaan päätöksentekoprosessin alkuvaiheessa unionin strategioiden ja yhteisön lainsäädännön suunnitteluun, toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaan Lissabonin sopimuksen hengen ja kirjaimen mukaisesti ja yhteisön politiikkojen alueellisen vaikutuksen arviointiin, sekä rooliaan osallistavan demokratian edistäjänä Euroopassa.

| — | kehittämään tätä varten toimielinsuhteitaan Euroopan komission kanssa yhteistyösopimuksen tarkistamiseksi, Euroopan parlamentin kanssa seuraavan vaalikauden poliittisen ohjelman yhteydessä ja neuvoston kanssa, jotta alue- ja paikallisvaltuutettujen poliittista toimintaa voidaan lähentää hallitustenvälisiin menettelyihin unionin päätösten laatimiseksi ja toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

kehittämään tätä varten toimielinsuhteitaan Euroopan komission kanssa yhteistyösopimuksen tarkistamiseksi, Euroopan parlamentin kanssa seuraavan vaalikauden poliittisen ohjelman yhteydessä ja neuvoston kanssa, jotta alue- ja paikallisvaltuutettujen poliittista toimintaa voidaan lähentää hallitustenvälisiin menettelyihin unionin päätösten laatimiseksi ja toteuttamiseksi.

| — | jatkamaan lähentymistään kansallisten parlamenttien ja lainsäädäntävaltaa käyttävien alueellisten edustuselinten kanssa etenkin toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurannan yhteydessä. |
| --- | --- |

—

jatkamaan lähentymistään kansallisten parlamenttien ja lainsäädäntävaltaa käyttävien alueellisten edustuselinten kanssa etenkin toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurannan yhteydessä.

pyytää jäsenvaltioilta

| — | oikeutta osallistua järjestelmällisesti virallisiin tai epävirallisiin neuvoston kokouksiin, joissa käsitellään joko komitean pakollisen kuulemisen piiriin kuuluvia tai erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan liittyviä yhteisön politiikkoja. |
| --- | --- |

—

oikeutta osallistua järjestelmällisesti virallisiin tai epävirallisiin neuvoston kokouksiin, joissa käsitellään joko komitean pakollisen kuulemisen piiriin kuuluvia tai erityisesti alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan liittyviä yhteisön politiikkoja.

| — | oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin samaan tapaan kuin muut yhteisön lainsäädännön laadintaan osallistuvat toimielimet. |
| --- | --- |

—

oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin samaan tapaan kuin muut yhteisön lainsäädännön laadintaan osallistuvat toimielimet.

kehottaa jäsenvaltioita

| — | silloin kun ei ole mahdollisuutta viralliseen edustukseen neuvostossa tai sen valmistelevissa elimissä, luomaan sisäiset yhteistoiminta- ja koordinointimenettelyt alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja tarjoamaan niille mahdollisuuden käyttää sähköisesti jäsenvaltioiden seurantajärjestelmää, jossa voi tutustua valmisteilla oleviin EU:n lainsäädäntöehdotuksiin, ensinnäkin jotta niiden valmiudet voidaan ottaa huomioon kansallisten kannanottojen laadinnassa ja toiseksi jotta ne saavat mahdollisuuden osallistua toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvontaan. |
| --- | --- |

—

silloin kun ei ole mahdollisuutta viralliseen edustukseen neuvostossa tai sen valmistelevissa elimissä, luomaan sisäiset yhteistoiminta- ja koordinointimenettelyt alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja tarjoamaan niille mahdollisuuden käyttää sähköisesti jäsenvaltioiden seurantajärjestelmää, jossa voi tutustua valmisteilla oleviin EU:n lainsäädäntöehdotuksiin, ensinnäkin jotta niiden valmiudet voidaan ottaa huomioon kansallisten kannanottojen laadinnassa ja toiseksi jotta ne saavat mahdollisuuden osallistua toissijaisuusperiaatteen noudattamisen valvontaan.

| — | vahvistamaan ja täydentämään jo olemassa olevia kansallisten kannanottojen laadinnan ja virallisen edustuksen mekanismeja neuvostossa, jotta ne vastaisivat kaikilta osin kunkin valtiosääntöjärjestelmän mukaista toimivallan jakoa. |
| --- | --- |

—

vahvistamaan ja täydentämään jo olemassa olevia kansallisten kannanottojen laadinnan ja virallisen edustuksen mekanismeja neuvostossa, jotta ne vastaisivat kaikilta osin kunkin valtiosääntöjärjestelmän mukaista toimivallan jakoa.

Poliittisen yhteistyön järjestäminen

Monitasoinen hallinto edellyttää kaikkien viranomaistahojen ja toimielinten keskinäistä luottamusta, jotta yhteiset tavoitteet voidaan saavuttaa. Institutionaaliset puitteet ovat keskeisen tärkeitä, mutta ne eivät riitä varmistamaan hyvää hallintoa. Sen sijaan poliittista valtaa käyttävien eri tahojen ja toimielinten hyvä yhteistyö on välttämätöntä. Hyvä yhteistyö perustuu luottamukseen eikä poliittisten ja demokraattisten tahojen väliseen vastakkainasetteluun.

Toimielinten yhteistyön muokkaaminen entistä osallistavammaksi ja joustavammaksi vahvistaisi eurooppalaista demokratiaa ja lisäisi poliittisen yhteistyön pysyvyyttä eri tasojen vallankäyttäjien välillä. Eurooppalaiset poliittiset puolueet ovat erittäin tärkeä tekijä pyrittäessä vahvistamaan Euroopan tason poliittista toimintaa ja siten helpottamaan monitasoisen hallinnon poliittisen kulttuurin kehittämistä.

Alueiden komitean ja Euroopan parlamentin poliittisen luonteen vuoksi niiden on loogista tehdä tiivistä yhteistyötä Euroopan yhdentymisprosessin demokraattisen legitimiteetin vahvistamiseksi sekä eurooppalaisissa poliittisissa ryhmissä että erilaisissa neuvotteluelimissä (12).

Parlamenttien välisestä yhteistyöstä tulee asteittain yhä tärkeämpi osa demokraattista legitimiteettiä ja unionin lainsäädännön laadintaprosessia. Monitasoinen hallinto on menetelmä, jonka avulla myös kaikki paikallis- ja alueviranomaiset saadaan selvemmin mukaan prosessiin. Alueelliset parlamentit ja lainsäädäntävaltaa käyttävät alueelliset edustajistot saavat etenkin Lissabonin sopimuksessa ehdotettavan ennakkovaroitusjärjestelmän kautta oikeuden osallistua toissijaisuusperiaatteen toteutumisen arviointiin.

Lissabonin sopimuksen ehdotus koskee kaikkia jäsenvaltioita, mutta sitä voidaan soveltaa eri tavoin eri maissa. AK kehottaakin niitä jäsenvaltioita, joiden parlamentissa ei ole alue- ja paikallisviranomaisia edustavaa kamaria, huolehtimaan siitä, että kyseisillä viranomaisilla on mahdollisuus osallistua toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaprosessiin.

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | vahvistamaan poliittista ja institutionaalista yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa, jotta kansalaisten huolet otettaisiin entistä paremmin huomioon yhteisön toimien suunnittelussa ja toteuttamisessa. |
| --- | --- |

—

vahvistamaan poliittista ja institutionaalista yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa, jotta kansalaisten huolet otettaisiin entistä paremmin huomioon yhteisön toimien suunnittelussa ja toteuttamisessa.

| — | tukemaan ”alue- ja paikallisvaltuutettujen Erasmus” -kokeilualoitetta ja tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission kanssa kyseisen aloitteen käsitteelliseksi ja toiminnalliseksi kehittämiseksi sekä edistämään alue- ja paikallisvaltuutetuille tarkoitettujen koulutusohjelmien, samoin kuin kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtamiseen tarkoitettujen ohjelmien perustamista. |
| --- | --- |

—

tukemaan ”alue- ja paikallisvaltuutettujen Erasmus” -kokeilualoitetta ja tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission kanssa kyseisen aloitteen käsitteelliseksi ja toiminnalliseksi kehittämiseksi sekä edistämään alue- ja paikallisvaltuutetuille tarkoitettujen koulutusohjelmien, samoin kuin kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtamiseen tarkoitettujen ohjelmien perustamista.

kehottaa

| — | aluevaltuustoja järjestämään Euroopan yhdentymistä ja unionin politiikkaa käsitteleviä erityisistuntoja ja ottamaan mukaan keskusteluun edustajia yhteistoiminnallisen hallinnon saralla työskentelevistä unionin eri toimielimistä. |
| --- | --- |

—

aluevaltuustoja järjestämään Euroopan yhdentymistä ja unionin politiikkaa käsitteleviä erityisistuntoja ja ottamaan mukaan keskusteluun edustajia yhteistoiminnallisen hallinnon saralla työskentelevistä unionin eri toimielimistä.

Kaupunginjohtajien yleiskokous on malliesimerkki kuntien ja alueiden aktiivisesta sitoutumisesta Euroopan unionin strategisten tavoitteiden toteuttamiseen. Sitä tulisi laajentaa muille, työllisyyden, kotouttamispolitiikan ja sosiaalisen syrjäytymisen kaltaisille aloille.

II.   Kaupunginjohtajien yleiskokous: sitoutuminen ja yhteistyö ilmastonmuutoksen torjumiseksi

| — | Kaupunginjohtajien yleiskokous on poliittinen aloite, jonka tarkoituksena on koota Euroopan kaupunginjohtajat työskentelemään yhdessä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2020 mennessä. Tavoitteena on kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 20 %:lla, energiatehokkuuden parantaminen 20 %:lla ja uusiutuvan energian osuuden lisääminen 20 %:iin energiankulutuksesta. |
| --- | --- |

—

Kaupunginjohtajien yleiskokous on poliittinen aloite, jonka tarkoituksena on koota Euroopan kaupunginjohtajat työskentelemään yhdessä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2020 mennessä. Tavoitteena on kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 20 %:lla, energiatehokkuuden parantaminen 20 %:lla ja uusiutuvan energian osuuden lisääminen 20 %:iin energiankulutuksesta.

| — | Kaupungit ja alueet tuottavat yli puolet kasvihuonekaasupäästöistä, jotka aiheutuvat ihmisen toimintaan liittyvästä energiankulutuksesta. Olikin siis ensiarvoisen tärkeää luoda asianmukaiset puitteet kaupunkien, alueiden ja jäsenvaltioiden vastuullistamiseksi ilmastonmuutoksen torjunnassa. |
| --- | --- |

—

Kaupungit ja alueet tuottavat yli puolet kasvihuonekaasupäästöistä, jotka aiheutuvat ihmisen toimintaan liittyvästä energiankulutuksesta. Olikin siis ensiarvoisen tärkeää luoda asianmukaiset puitteet kaupunkien, alueiden ja jäsenvaltioiden vastuullistamiseksi ilmastonmuutoksen torjunnassa.

| — | Allekirjoittamalla yleiskokouksen sopimuksen kaupunginjohtajat sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan kunnassaan kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevaa toimintaohjelmaa. Sopimus antaa mahdollisuuden jakaa uraauurtavia kokemuksia, helpottaa hyvien käytäntöjen vaihtoa ja lisätä kansalaisten sekä paikallisten talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden tietoisuutta kestävän kehityksen mukaisesta energiankulutuksesta. |
| --- | --- |

—

Allekirjoittamalla yleiskokouksen sopimuksen kaupunginjohtajat sitoutuvat vapaaehtoisesti toteuttamaan kunnassaan kestävyysajattelun mukaista energiaa koskevaa toimintaohjelmaa. Sopimus antaa mahdollisuuden jakaa uraauurtavia kokemuksia, helpottaa hyvien käytäntöjen vaihtoa ja lisätä kansalaisten sekä paikallisten talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden tietoisuutta kestävän kehityksen mukaisesta energiankulutuksesta.

| — | Alueiden komitea toimii aktiivisesti yhdessä Euroopan komission kanssa aloitteen kehittämiseksi ja ehdottaa sen laajentamista muihin alueellisiin yhteisöihin. Kaupunkien toimintasuunnitelmat tulisi myös sijoittaa osaksi alueellisia ja valtakunnallisia toimintasuunnitelmia. |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea toimii aktiivisesti yhdessä Euroopan komission kanssa aloitteen kehittämiseksi ja ehdottaa sen laajentamista muihin alueellisiin yhteisöihin. Kaupunkien toimintasuunnitelmat tulisi myös sijoittaa osaksi alueellisia ja valtakunnallisia toimintasuunnitelmia.

| — | Kaupunginjohtajien yleiskokouksen sopimuksen tehostamiseksi on myös tärkeää, että kentällä tapahtuvaa poliittista aktivoitumista seuraavat unionitason konkreettiset poliittiset ja rahoitustoimet. Euroopan investointipankin lainoja tulisi olla helposti saatavilla alue- ja paikallisyhteisöille, jotka haluavat investoida energiatehokkuusohjelmiin ja uusiutuvien energialähteiden käyttöön. |
| --- | --- |

—

Kaupunginjohtajien yleiskokouksen sopimuksen tehostamiseksi on myös tärkeää, että kentällä tapahtuvaa poliittista aktivoitumista seuraavat unionitason konkreettiset poliittiset ja rahoitustoimet. Euroopan investointipankin lainoja tulisi olla helposti saatavilla alue- ja paikallisyhteisöille, jotka haluavat investoida energiatehokkuusohjelmiin ja uusiutuvien energialähteiden käyttöön.

Maaliskuussa 2009 lähes 470 eurooppalaista kaupunkia oli allekirjoittanut kaupunginjohtajien yleiskokouksen sopimuksen ja lukuisat muut ovat ilmoittaneet aikeestaan tehdä niin.

Alue- ja paikallisviranomaisista on tullut asteittain Euroopan unionin ulkopolitiikan ja laajentumisstrategian välttämättömiä toimijoita. Alue- ja paikallisviranomaisten kokemus kansainvälisten suhteiden kehittämisen alalla on tehnyt niistä globalisaation toimijoita kuitenkin niin, etteivät niiden toimet ole päällekkäisiä asianmukaisten yhteisötason mekanismien kanssa.

Lisäarvo alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumisesta laajentumisprosessiin on tullut esiin aiempien laajentumisten yhteydessä, ja se on otettava huomioon nykyisen strategian toteuttamisessa, jotta voidaan luoda pysyvää alue- ja paikallistason demokratiaa. (13)
   (14)

Vakuuttavia esimerkkejä monitasoisen hallinnon tarkoituksenmukaisuudesta antaa myös Euroopan naapuruuspolitiikan alueellinen lähestymistapa (Välimeri-ulottuvuus, itäinen kumppanuus, Mustanmeren synergia, pohjoinen ulottuvuus) sekä lähialueita koskeva eurooppalainen politiikka (syrjäisimpien alueiden ulottuvuus), jota on tuettava tehokkaalla alue- ja paikallistason yhteistyöllä. Välimeren unionin hallintoon kuuluva Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous (ARLEM), Euroopan komission ehdottama itäisen kumppanuuden piiriin kuuluva Itä-Euroopan ja Etelä-Kaukasian alue- ja paikallisedustajien kokous sekä alueiden komitean esittämä pohjoisen ulottuvuuden pysyvä alueellinen foorumi voivatkin tuoda naapuruuspolitiikkaan toiminnallista ja integroitua dynamismia.

III.   Alue- ja paikallisviranomaiset Välimeren unionin kumppaneina

| — | Jotta uudistetulle Euro–Välimeri-kumppanuudelle voidaan antaa alueellinen ulottuvuus ja jotta sen yhteydessä voidaan varmistaa alue- ja paikallistason poliittinen edustus, alueiden komitea päätti perustaa Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM). |
| --- | --- |

—

Jotta uudistetulle Euro–Välimeri-kumppanuudelle voidaan antaa alueellinen ulottuvuus ja jotta sen yhteydessä voidaan varmistaa alue- ja paikallistason poliittinen edustus, alueiden komitea päätti perustaa Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen (ARLEM).

| — | Pariisiin 13. heinäkuuta 2008 kokoontuneet Euro–Välimeri-alueen valtion- ja hallitusten päämiehet tukivat alueiden komitean poliittista aloitetta. ARLEMin tarkoituksena on täydentää kumppanuutta alueellisella ja paikallisella ulottuvuudella ja varmistaa siten alue- ja paikallisyhteisöjen asianmukainen edustus ja niiden aktiivinen osallistuminen kumppanuuden hallintoon. Se antaa alue- ja paikallisyhteisöille mahdollisuuden tuottaa konkreettisia tuloksia ja tehdä kumppanuudesta kansalaisille käsin kosketeltavaa todellisuutta. |
| --- | --- |

—

Pariisiin 13. heinäkuuta 2008 kokoontuneet Euro–Välimeri-alueen valtion- ja hallitusten päämiehet tukivat alueiden komitean poliittista aloitetta. ARLEMin tarkoituksena on täydentää kumppanuutta alueellisella ja paikallisella ulottuvuudella ja varmistaa siten alue- ja paikallisyhteisöjen asianmukainen edustus ja niiden aktiivinen osallistuminen kumppanuuden hallintoon. Se antaa alue- ja paikallisyhteisöille mahdollisuuden tuottaa konkreettisia tuloksia ja tehdä kumppanuudesta kansalaisille käsin kosketeltavaa todellisuutta.

| — | ARLEM koostuu EU:n alue- ja paikallistason edustajista ja vastaavasta määrästä näiden kumppaneita Välimeren alueen maista, ja se on määrä tunnustaa Välimeren unionin uuden hallinnon neuvoa-antavaksi elimeksi. Se keskittyy myös alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumiseen konkreettisiin hankkeisiin lukuisilla aloilla, joista esimerkkejä ovat yritysten kehittäminen, ympäristö, energia, liikenne, opetus, kulttuuri, muuttoliike, terveys ja hajautettu yhteistyö. Edistämällä hyvien käytäntöjen vaihtoa se kannustaa alueelliseen yhteistyöhön ja tarjoaa uusia keskustelukanavia. |
| --- | --- |

—

ARLEM koostuu EU:n alue- ja paikallistason edustajista ja vastaavasta määrästä näiden kumppaneita Välimeren alueen maista, ja se on määrä tunnustaa Välimeren unionin uuden hallinnon neuvoa-antavaksi elimeksi. Se keskittyy myös alue- ja paikallisyhteisöjen osallistumiseen konkreettisiin hankkeisiin lukuisilla aloilla, joista esimerkkejä ovat yritysten kehittäminen, ympäristö, energia, liikenne, opetus, kulttuuri, muuttoliike, terveys ja hajautettu yhteistyö. Edistämällä hyvien käytäntöjen vaihtoa se kannustaa alueelliseen yhteistyöhön ja tarjoaa uusia keskustelukanavia.

Myös jäsenvaltioiden hallitusten ja YK:n väliseen yhteistyöhön liittyvä perinteinen monenvälisyys kehittyy ja täydentyy alue- ja paikallisyhteisöjen järjestelmällisen yhteistyön ansiosta. Näin ollen Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelma UNDP on perustanut ”innovatiivisten kumppanien foorumin” (15).

Monitasoinen hallinto tuo mukanaan kehitysstrategioihin alueellisen lähestymistavan alakohtaisen sijaan vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi sekä kehitysavun alalla liian kauan vallinneiden ja liian keskittävien, alakohtaisten ja vertikaalisten lähestymistapojen rajoitteiden voittamiseksi (16). Myös kaupunkidiplomatia edistää poliittista yhteistyötä Euroopan unionin ulkoisessa toiminnassa. Sitä ei tule unohtaa, koska se antaa mahdollisuuden voittaa merkittäviä diplomaattisia ja poliittisia esteitä.

Ystävyyskaupunkitoiminnasta ja raja-alueiden yhteistyöohjelmista on tullut keskeinen väline liittymisprosessissa, liittymistä edeltävässä menettelyssä ja naapuruuspolitiikassa. Globalisaation yhteydessä se pitää yllä Euroopan yhdentymisen arvoja kehittämällä solidaarisuuden uusia muotoja (17).

Tunnustamalla alueellisen hallintotavan ja hajautetun yhteistyön merkityksen kansainväliset ja eurooppalaiset instituutiot ovat viime vuosina vahvistaneet alue- ja paikallisviranomaisten roolia maailmanlaajuisessa ohjausjärjestelmässä
   (18).

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | arvioimaan alue- ja paikallisyhteisöjen kokemuksia edellisten laajentumisten yhteydessä myös Länsi-Balkania, Turkkia ja Kroatiaa käsittelevien komitean työryhmien sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa käsittelevän neuvoa-antavan sekakomitean toiminnan osalta. |
| --- | --- |

—

arvioimaan alue- ja paikallisyhteisöjen kokemuksia edellisten laajentumisten yhteydessä myös Länsi-Balkania, Turkkia ja Kroatiaa käsittelevien komitean työryhmien sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa käsittelevän neuvoa-antavan sekakomitean toiminnan osalta.

| — | kehittämään alue-edustajistojen poliittista ja toiminnallista potentiaalia Euroopan naapuruuspolitiikan tukemiseksi. Tässä yhteydessä komitea korostaa toimielinten välisen yhteistyön sekä muiden olemassa olevien mekanismien kanssa tapahtuvan koordinoinnin merkitystä. |
| --- | --- |

—

kehittämään alue-edustajistojen poliittista ja toiminnallista potentiaalia Euroopan naapuruuspolitiikan tukemiseksi. Tässä yhteydessä komitea korostaa toimielinten välisen yhteistyön sekä muiden olemassa olevien mekanismien kanssa tapahtuvan koordinoinnin merkitystä.

| — | käynnistämään yhdessä Euroopan komission kanssa internetportaalin muodossa toimivan hajautetun yhteistyön tiedonvaihtofoorumin, jonka avulla kehitysyhteistyöasioiden parissa toimivat eurooppalaiset alue- ja paikallisviranomaiset voisivat vaihtaa tietoja verkossa ja joka helpottaisi Euroopan ja kehitysmaiden paikallis- ja alueyhteisöjen hankkeiden yhteensovittamista (19). |
| --- | --- |

—

käynnistämään yhdessä Euroopan komission kanssa internetportaalin muodossa toimivan hajautetun yhteistyön tiedonvaihtofoorumin, jonka avulla kehitysyhteistyöasioiden parissa toimivat eurooppalaiset alue- ja paikallisviranomaiset voisivat vaihtaa tietoja verkossa ja joka helpottaisi Euroopan ja kehitysmaiden paikallis- ja alueyhteisöjen hankkeiden yhteensovittamista (19).

| — | vahvistamaan institutionaalista asemaansa Euroopan unionin toimivaltaisena elimenä alue- ja paikallisdemokratian kehittämisen osalta unionin ulkopolitiikkaan kuuluvissa vaalitarkkailutehtävissä Euroopassa ja unionin ulkopuolisissa maissa sekä vahvistamaan alan yhteistyötä Euroopan komission ja Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin kanssa. |
| --- | --- |

—

vahvistamaan institutionaalista asemaansa Euroopan unionin toimivaltaisena elimenä alue- ja paikallisdemokratian kehittämisen osalta unionin ulkopolitiikkaan kuuluvissa vaalitarkkailutehtävissä Euroopassa ja unionin ulkopuolisissa maissa sekä vahvistamaan alan yhteistyötä Euroopan komission ja Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin kanssa.

pyytää Euroopan komissiota

| — | harkitsemaan vapaaehtoisen poliittisen peruskirjan hyväksymistä alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisesta laajentumisprosessiin. Kyseessä olisi yhteinen viitepohja alue- ja paikallisviranomaisten tarpeisiin vastaavan, liittymistä valmistelevan tukivälineen kehittämiseksi samoin kuin rajatylittävän yhteistyön sekä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden alueellisten ja paikallisten rakenteiden institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseksi. (20) |
| --- | --- |

—

harkitsemaan vapaaehtoisen poliittisen peruskirjan hyväksymistä alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisesta laajentumisprosessiin. Kyseessä olisi yhteinen viitepohja alue- ja paikallisviranomaisten tarpeisiin vastaavan, liittymistä valmistelevan tukivälineen kehittämiseksi samoin kuin rajatylittävän yhteistyön sekä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden alueellisten ja paikallisten rakenteiden institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseksi. (20)

Osallistavan demokratian edistäminen

Hallinto verkostoituu yhä enemmän, mikä suosii laaja-alaista yhteistyötä. Tällainen kehitys edistää Euroopassa ja muualla maailmassa toimivien lukuisten alue- ja paikallistason verkostojen huomioonottamista. Niiden liittäminen unionin prosessiin yhteisten politiikkojen tavoitteiden ja kansalaisten hyväksynnän saavuttamiseksi on näiden mielipidevaikuttajien osalta alueiden komitealle kuuluva tehtävä.

IV.   Open Days: Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikko

| — | Alueiden komitea ja Euroopan komission aluepolitiikan pääosasto järjestävät vuosittain Brysselissä Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon. Unionin puheenjohtajavaltion ja Euroopan parlamentin välisen toimielinten laajennetun yhteistyön puitteissa järjestettävä tapahtuma kokoaa yli 7 000 osallistujaa ja lähes 250 kumppaniorganisaatiota. ”Open Days” -tapahtuman virallisia kumppaneita ovat yhtäältä alueet ja niiden Brysselissä toimivat yhteystoimistot ja toisaalta lukuisat paikalliset kumppanit, kuten yhdistykset ja paikalliset tutkimuslaitokset. Nämä kumppanit vastaavat ensisijaisesti lukuisten seminaarien ja työpajojen järjestämisestä sekä osallistuvat merkittävällä tavalla ”Open Days” -tapahtuman oheisohjelman organisointiin. |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea ja Euroopan komission aluepolitiikan pääosasto järjestävät vuosittain Brysselissä Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon. Unionin puheenjohtajavaltion ja Euroopan parlamentin välisen toimielinten laajennetun yhteistyön puitteissa järjestettävä tapahtuma kokoaa yli 7 000 osallistujaa ja lähes 250 kumppaniorganisaatiota. ”Open Days” -tapahtuman virallisia kumppaneita ovat yhtäältä alueet ja niiden Brysselissä toimivat yhteystoimistot ja toisaalta lukuisat paikalliset kumppanit, kuten yhdistykset ja paikalliset tutkimuslaitokset. Nämä kumppanit vastaavat ensisijaisesti lukuisten seminaarien ja työpajojen järjestämisestä sekä osallistuvat merkittävällä tavalla ”Open Days” -tapahtuman oheisohjelman organisointiin.

| — | Viikon teemat liittyvät unionin asialistaan ja alue- ja paikallisviranomaisten painopisteisiin, ja niitä käsitellään erilaisissa tapahtumissa, seminaareissa, työryhmissä, tiedotusvälineille tarkoitetussa toiminnassa ja näyttelyissä. Tapahtumaan kokoontuu eurooppalaisia kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason poliitikkoja, asiantuntijoita sekä talous- ja yhteiskuntaelämän, ammattiliittojen, rahoituslaitosten ja kansalaisyhteiskunnan edustajia. |
| --- | --- |

—

Viikon teemat liittyvät unionin asialistaan ja alue- ja paikallisviranomaisten painopisteisiin, ja niitä käsitellään erilaisissa tapahtumissa, seminaareissa, työryhmissä, tiedotusvälineille tarkoitetussa toiminnassa ja näyttelyissä. Tapahtumaan kokoontuu eurooppalaisia kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason poliitikkoja, asiantuntijoita sekä talous- ja yhteiskuntaelämän, ammattiliittojen, rahoituslaitosten ja kansalaisyhteiskunnan edustajia.

| — | Brysselissä järjestettävään teemaviikkoon liittyy kumppanikaupungeissa ja -alueilla järjestettäviä tapahtumia, jotka helpottavat kokemusten vaihtoa, verkostoitumista sekä ajatusten ja asiantuntemuksen vertailua (21). |
| --- | --- |

—

Brysselissä järjestettävään teemaviikkoon liittyy kumppanikaupungeissa ja -alueilla järjestettäviä tapahtumia, jotka helpottavat kokemusten vaihtoa, verkostoitumista sekä ajatusten ja asiantuntemuksen vertailua (21).

Alue- ja paikallisviranomaisten verkostot, organisaatiot ja järjestöt pyrkivät lisäämään niiden osallistumista unionin prosessiin ja alueellisen yhteistyön toimintamekanismeihin (22). Alueiden komitean perustamisesta lähtien alue- ja paikallisviranomaisten tärkeimpien eurooppalaisten ja kansallisten järjestöjen ja tiettyjen temaattisten verkostojen kanssa tehty yhteistyö on antanut mahdollisuuden komitean institutionaalisen roolin ja kyseisten järjestöjen tehtävien välisen täydentävyyden luomiseen. Jatkamalla työtään ja valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden ja toimenpiteiden toteuttamista alueiden komitea edistyy pyrkimyksissään yhteistyössä alue- ja paikallishallinnon eurooppalaisten järjestöjen kanssa.

Monitasoinen hallinto on lisäksi hyvin tarkoituksenmukaista aktiivisen kansalaisuuden edistämisen kannalta, ja sillä taataan hajautettu viestintäpolitiikka, joka vastaa paremmin kansalaisten konkreettisiin ja välittömiin odotuksiin ja auttaa kuromaan asteittain umpeen kansalaisten ja yhteisön toimielinten ja poliittisten johtajien välillä olevaa kuilua.

Eurooppa-asioita koskevan tiedotuksen hajauttamisessa pyritään erityisesti edistämään eurooppalaisen ulottuvuuden liittämistä alue- ja paikallistason poliittiseen hallinnointiin, helpottamaan vuorovaikutusta alueellisten ja paikallisten viestinten kanssa sekä edistämään uusien ja innovatiivisten viestintätekniikoiden ja erityisesti Web 2.0 -välineen resurssien käyttöä alue- ja paikallistasolla. Tiedotuksen hajauttaminen kannustaa myös järjestämään Eurooppa-asioita koskevia poliittisia keskusteluja ja julkisia kokouksia alue- ja paikallistasolla ja edistää näin ollen aktiivista kansalaisuutta ja rohkaisee osallistumaan Eurooppa-asioiden käsittelyyn.

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | kehittämään jatkuvaa yhteistyötä alue- ja paikallistason asiaankuuluvien verkostojen kanssa poliittisten piirien, talouselämän, järjestöjen ja kulttuuripiirien välisen vuorovaikutuksen ja yhteentoimivuuden edistämiseksi eurooppalaisessa yhteiskunnassa ja ottamaan huomioon osallistumista koskevat alue- ja paikallistason parhaat käytänteet. |
| --- | --- |

—

kehittämään jatkuvaa yhteistyötä alue- ja paikallistason asiaankuuluvien verkostojen kanssa poliittisten piirien, talouselämän, järjestöjen ja kulttuuripiirien välisen vuorovaikutuksen ja yhteentoimivuuden edistämiseksi eurooppalaisessa yhteiskunnassa ja ottamaan huomioon osallistumista koskevat alue- ja paikallistason parhaat käytänteet.

| — | osallistumaan aidosti hajautetun viestintäpolitiikan toteuttamiseen. Kyseisen politiikan merkitys on tunnustettu Euroopan parlamentin, Euroopan komission ja neuvoston yhteisessä julkilausumassa ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä” (23), joka pohjautuu institutionaalisten toimijoiden poliittiseen sitoutumiseen Eurooppa-keskustelun jatkuvaksi edistämiseksi Euroopan kaupungeissa ja alueilla ja yhteisön tasolla tehtyjen päätösten huomioonottamiseen. |
| --- | --- |

—

osallistumaan aidosti hajautetun viestintäpolitiikan toteuttamiseen. Kyseisen politiikan merkitys on tunnustettu Euroopan parlamentin, Euroopan komission ja neuvoston yhteisessä julkilausumassa ”Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä” (23), joka pohjautuu institutionaalisten toimijoiden poliittiseen sitoutumiseen Eurooppa-keskustelun jatkuvaksi edistämiseksi Euroopan kaupungeissa ja alueilla ja yhteisön tasolla tehtyjen päätösten huomioonottamiseen.

| — | laatimaan toimintasuunnitelman, jossa viestintävälineet jaotellaan tavoitteiden ja asianomaisten politiikanalojen mukaan yhteisön strategiaa ja politiikkoja koskevan viestinnän yhteisvaikutusten lisäämiseksi ja niiden selostamiseksi kansalaisille alue- ja paikallistasolla sekä toimielinten välisen tiedotustyöryhmän (IGI) laatimien suositusten noudattamiseksi (24). |
| --- | --- |

—

laatimaan toimintasuunnitelman, jossa viestintävälineet jaotellaan tavoitteiden ja asianomaisten politiikanalojen mukaan yhteisön strategiaa ja politiikkoja koskevan viestinnän yhteisvaikutusten lisäämiseksi ja niiden selostamiseksi kansalaisille alue- ja paikallistasolla sekä toimielinten välisen tiedotustyöryhmän (IGI) laatimien suositusten noudattamiseksi (24).

| — | ehdottamaan menetelmiä ja välineitä alue- ja paikallistason toimijoiden aktivoimiseksi, jotta voitaisiin korjata viestinnän puutteet ja kannustaa alueellisia ja paikallisia viestintävälineitä käsittelemään nykyistä enemmän Euroopan unionin politiikkojen vaikutusta kansalaisten arkielämään, sekä vahvistamaan Eurooppa-asioita koskevia viestintä-, tiedotus- ja välitysvalmiuksiaan käyttämällä uusia viestintävälineitä ja etenkin Web 2.0 -välinettä. |
| --- | --- |

—

ehdottamaan menetelmiä ja välineitä alue- ja paikallistason toimijoiden aktivoimiseksi, jotta voitaisiin korjata viestinnän puutteet ja kannustaa alueellisia ja paikallisia viestintävälineitä käsittelemään nykyistä enemmän Euroopan unionin politiikkojen vaikutusta kansalaisten arkielämään, sekä vahvistamaan Eurooppa-asioita koskevia viestintä-, tiedotus- ja välitysvalmiuksiaan käyttämällä uusia viestintävälineitä ja etenkin Web 2.0 -välinettä.

suosittaa

| — | ottamaan käyttöön asianmukaisia välineitä osallistavan demokratian tukemiseksi etenkin Lissabonin strategian, sosiaalisen toimintaohjelman ja Göteborgin strategian puitteissa sekä kehittämään paikallisen Agenda 21 -toimintaohjelman tyyppisiä osallistavia ja kokonaisvaltaisia mekanismeja ja laatimaan siten pitkän aikavälin strategisia suunnitelmia (25). |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön asianmukaisia välineitä osallistavan demokratian tukemiseksi etenkin Lissabonin strategian, sosiaalisen toimintaohjelman ja Göteborgin strategian puitteissa sekä kehittämään paikallisen Agenda 21 -toimintaohjelman tyyppisiä osallistavia ja kokonaisvaltaisia mekanismeja ja laatimaan siten pitkän aikavälin strategisia suunnitelmia (25).

| — | tutkimaan AK:n, paikallis- ja alueviranomaisten sekä EU:n muiden toimielinten yhteistyömahdollisuudet eurooppalaisen kansalaisaloitteen kehittämiseksi Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen siten, että voidaan hyödyntää kyseisen välineen tarjoamat mahdollisuudet edistää todellista eurooppalaista poliittista vuoropuhelua ja lisätä siten EU:n monitasoisen hallintojärjestelmän legitimiteettiä. |
| --- | --- |

—

tutkimaan AK:n, paikallis- ja alueviranomaisten sekä EU:n muiden toimielinten yhteistyömahdollisuudet eurooppalaisen kansalaisaloitteen kehittämiseksi Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen siten, että voidaan hyödyntää kyseisen välineen tarjoamat mahdollisuudet edistää todellista eurooppalaista poliittista vuoropuhelua ja lisätä siten EU:n monitasoisen hallintojärjestelmän legitimiteettiä.

| — | vahvistamaan eurooppalaista kansalaiskasvatusta hyödyntämällä alue- ja paikallisviranomaisten valmiuksia. |
| --- | --- |

—

vahvistamaan eurooppalaista kansalaiskasvatusta hyödyntämällä alue- ja paikallisviranomaisten valmiuksia.

pyytää Euroopan komissiota

| — | harkitsemaan uusien muuttujien sisällyttämistä Euroopan kansalaisten mielipiteitä mittaavaan Eurobarometri-tutkimukseen. Niiden tulisi mitata alue- ja paikallisviranomaisten tosiasiallista osallistumista Euroopan unionin toimintaan ja yhteisön strategioiden ja politiikkojen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

—

harkitsemaan uusien muuttujien sisällyttämistä Euroopan kansalaisten mielipiteitä mittaavaan Eurobarometri-tutkimukseen. Niiden tulisi mitata alue- ja paikallisviranomaisten tosiasiallista osallistumista Euroopan unionin toimintaan ja yhteisön strategioiden ja politiikkojen täytäntöönpanoon.

kehottaa

| — | jäsenvaltioita ottamaan käyttöön aiempaa osallistavamman sähköisen hallinnon järjestelmän alueilla ja kunnissa ja alueita ja kuntia välittämään viestintäpolitiikassaan ja sähköisessä hallinnossaan tietoa Euroopan unionin saavutuksista ja sen kansalaisille asettamista haasteista. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioita ottamaan käyttöön aiempaa osallistavamman sähköisen hallinnon järjestelmän alueilla ja kunnissa ja alueita ja kuntia välittämään viestintäpolitiikassaan ja sähköisessä hallinnossaan tietoa Euroopan unionin saavutuksista ja sen kansalaisille asettamista haasteista.

| — | yhteisön toimielimiä laatimaan Web 2.0 -välinettä koskevan viestintästrategian ja hyödyntämään uusia YouTuben kaltaisia verkkoyhteisösivustoja (EU tube). |
| --- | --- |

—

yhteisön toimielimiä laatimaan Web 2.0 -välinettä koskevan viestintästrategian ja hyödyntämään uusia YouTuben kaltaisia verkkoyhteisösivustoja (EU tube).

4.   Yhteisön toiminnan tehostaminen

Monitasoisella hallinnolla pyritään vahvistamaan yhteisön toimintaa aloilla, jotka ovat EU:n kansalaisten keskeisiä huolenaiheita. Euroopan unionin kaltaisella yhdentyneellä alueella kaikilla yhteisön toimilla on suora vaikutus sen alueisiin ja kansalaisiin. Siksi on olennaista löytää tasapaino yhteisön tavoitteiden ja sen politiikkojen alueellisen vaikutuksen välillä. Käsillä olevan valkoisen kirjan suosituksilla pyritäänkin mukauttamaan yhteisön päämääriä paremmin niihin erilaisiin hallinnon ja ohjelmasuunnittelun käytännön realiteetteihin, joiden kanssa paikallis- ja aluetason edustajat joutuvat tekemisiin pannessaan täytäntöön yhteisön keskeisiä politiikkoja.

Asiaankuuluvien välineiden valinta on keskeisen tärkeää, jotta voidaan taata yhteisömenettelyn tehokkuus ja kehittää eurooppalaisia hallintonormeja korostaen aiempaa enemmän eriyttämistä ja erikoistumista. Näiden välineiden yhteensovittaminen julkisen vallan eri tasojen välillä on siksi yhteisön toimien johdonmukaisuuden takuu. Kuulemista, kokeilutoimintaa ja alueellisen vaikutuksen analysointia koskevia prosesseja, avointa koordinointimenetelmää ja oikeudellisia sopimusvälineitä, kuten alueellisia sopimuksia tai eurooppalaista alueellisen yhteistyön yhtymää, on kehitettävä, jotta voidaan vähentää päätöksenteon keskittymisen, toiminnan hajaantumisen ja tulosten heikentymisen kielteisiä vaikutuksia. Nämä mekanismit ja välineet ovat uusia tapoja saavuttaa Euroopan unionin strategiset tavoitteet.

Kumppanuus yhteisten politiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa

Tätä joustavaa hallintomallia voidaan mukauttaa onnistuneesti ja vaihtelevin mekanismein erilaisiin yhteisiin politiikkoihin niiden luonteen mukaan. Koheesiopolitiikassa monitasoinen hallinto näyttäisi tuottavan hyviä tuloksia, ja ympäristöpolitiikka on toiminut tiettyjen mekanismien ja käytäntöjen koelaboratoriona.

V.   EU:n koheesiopolitiikan vipuvaikutus yhteisön toimintalinjoihin

| — | Koheesiopolitiikan lisäarvosta on näyttöä jo kahdenkymmenen vuoden ajalta, ja käytännön hankkeiden myötä koheesiopolitiikasta on muodostunut kansalaisten silmissä eurooppalaisen yhteisvastuullisuuden tunnuskuva. Politiikka on ajan mittaan kehittynyt. Se luotiin tukemaan yhtenäismarkkinoiden käynnistämistä heikoimpien alueiden kehityksen varmistamiseksi, ja sen ansiosta on voitu lieventää unionin laajentumisten aiheuttamia yhteiskunnallisia ja taloudellisia eroja. Siitä on tullut keskeinen kasvu- ja työllisyysstrategian tukiväline kaikilla unionin alueilla. Äskettäin sitä on hyödynnetty EU:n talouden elvytyssuunnitelman tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

Koheesiopolitiikan lisäarvosta on näyttöä jo kahdenkymmenen vuoden ajalta, ja käytännön hankkeiden myötä koheesiopolitiikasta on muodostunut kansalaisten silmissä eurooppalaisen yhteisvastuullisuuden tunnuskuva. Politiikka on ajan mittaan kehittynyt. Se luotiin tukemaan yhtenäismarkkinoiden käynnistämistä heikoimpien alueiden kehityksen varmistamiseksi, ja sen ansiosta on voitu lieventää unionin laajentumisten aiheuttamia yhteiskunnallisia ja taloudellisia eroja. Siitä on tullut keskeinen kasvu- ja työllisyysstrategian tukiväline kaikilla unionin alueilla. Äskettäin sitä on hyödynnetty EU:n talouden elvytyssuunnitelman tukemiseksi.

| — | Unionin koheesiopolitiikalla, jonka osuus yhteisön talousarviosta on nykyisin kolmasosa, on todellinen taloudellinen ja toimielinten kumppanuutta edistävä vipuvaikutus, jota julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö ja Euroopan investointipankin rahoitusvälineet vahvistavat. Yhteisön koheesiopolitiikan vipuvaikutus ilmenee myös siinä, että politiikka edistää paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten kehitysstrategioiden painopisteiden synergiaa unionin tasolla. |
| --- | --- |

—

Unionin koheesiopolitiikalla, jonka osuus yhteisön talousarviosta on nykyisin kolmasosa, on todellinen taloudellinen ja toimielinten kumppanuutta edistävä vipuvaikutus, jota julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö ja Euroopan investointipankin rahoitusvälineet vahvistavat. Yhteisön koheesiopolitiikan vipuvaikutus ilmenee myös siinä, että politiikka edistää paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten kehitysstrategioiden painopisteiden synergiaa unionin tasolla.

Toinen rakennerahastojen käyttöön liittyvä merkittävä kerrannaisvaikutus on julkishallinnon institutionaalisten valmiuksien vahvistuminen. Koheesiopolitiikka on helpottanut yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoa, sillä sen avulla on voitu kehittää viranomaisten hallinnollisia valmiuksia ja yhdenmukaistaa niiden menettelyjä unionin tasolla. Julkisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kumppanuuden ja yhteistyön vaikutusten ansiosta koheesiopolitiikan avulla on lisäksi voitu kehittää yleispäteviä ratkaisuja Euroopan unionissa esiintyviin erilaisiin tilanteisiin.

| — | Jotta voidaan määritellä nykyistä laajempi alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite, jossa otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten uudet haasteet (maailmanlaajuistuminen, ilmastonmuutos, energian toimitusvarmuus, maahanmuutto jne.), on välttämätöntä, että konkreettiset tavoitteet, joihin EU:n rahoitusta myönnetään, määritellään joustavasti kunkin alueen erityispiirteiden sekä kilpailukyvyn- ja kestävän kehityksen strategian pohjalta. |
| --- | --- |

—

Jotta voidaan määritellä nykyistä laajempi alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite, jossa otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten uudet haasteet (maailmanlaajuistuminen, ilmastonmuutos, energian toimitusvarmuus, maahanmuutto jne.), on välttämätöntä, että konkreettiset tavoitteet, joihin EU:n rahoitusta myönnetään, määritellään joustavasti kunkin alueen erityispiirteiden sekä kilpailukyvyn- ja kestävän kehityksen strategian pohjalta.

Sellaisilla politiikanaloilla, joilla Euroopan unionilla ei ole selkeää toimivaltaa, mutta joihin yhteisön toimintalinjat vaikuttavat, esimerkiksi asuntopolitiikka sekä iso osa yleishyödyllisistä palveluista, monitasoinen hallinto on väline, joka auttaa ymmärtämään kyseisten alojen monialaisuutta ja väljentämään toimivallan jaon liian tiukkaa tulkintaa, jotta voidaan saavuttaa yhteiset tavoitteet ja ottaa samalla huomioon jäsenvaltioiden perustuslaillinen ja hallinnollinen moninaisuus.

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | suunnittelemaan ja käynnistämään aloitteita, joiden tarkoituksena on levittää jäsenvaltioissa paikallisten, alueellisten, kansallisten ja ylikansallisten poliittisten painopisteiden määrittelyyn liittyvien kumppanuuksien hyviä toimintamalleja, ja tukemaan jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission aloitteita, joilla pyritään siihen, että kumppanuutta alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ei sovelleta pelkästään politiikkojen toimenpanovaiheessa vaan myös ja ennen kaikkea niitä valmisteltaessa. |
| --- | --- |

—

suunnittelemaan ja käynnistämään aloitteita, joiden tarkoituksena on levittää jäsenvaltioissa paikallisten, alueellisten, kansallisten ja ylikansallisten poliittisten painopisteiden määrittelyyn liittyvien kumppanuuksien hyviä toimintamalleja, ja tukemaan jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission aloitteita, joilla pyritään siihen, että kumppanuutta alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ei sovelleta pelkästään politiikkojen toimenpanovaiheessa vaan myös ja ennen kaikkea niitä valmisteltaessa.

| — | ehdottamaan toimielinten välisiä mekanismeja, jotka vahvistavat unionin koheesiopolitiikan poliittista ja strategista arviointia, lujittamalla jäsenvaltio- ja aluetasolla kehitettyjä suhteita. Tähän liittyvän analysoinnin ja tarkastelun tulee tapahtua unionin näkökulmasta. |
| --- | --- |

—

ehdottamaan toimielinten välisiä mekanismeja, jotka vahvistavat unionin koheesiopolitiikan poliittista ja strategista arviointia, lujittamalla jäsenvaltio- ja aluetasolla kehitettyjä suhteita. Tähän liittyvän analysoinnin ja tarkastelun tulee tapahtua unionin näkökulmasta.

suosittaa, että

| — | kumppanuuskäytäntöä vahvistetaan sekä vertikaalisesti alueviranomaisten ja valtionhallinnon ja Euroopan unionin välillä että horisontaalisesti alue- ja paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välillä etenkin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa. Samalla varmistetaan kansalaisten osallistuminen elimiin, joita asianomaiset viranomaiset – erityisesti viranomaiset, jotka maantieteellisen läheisyytensä tai toissijaisuusperiaatteen soveltamisen perusteella ovat lähimpänä kansalaisia – ovat luoneet tähän tarkoitukseen. Tämän osallistumisen avulla yhteiskunnan eri ryhmät voivat esittää arvioitaan ja käsityksiään EU:n julkisia aloitteita koskevista näkökohdista ja tehdä niihin liittyviä ehdotuksia. |
| --- | --- |

—

kumppanuuskäytäntöä vahvistetaan sekä vertikaalisesti alueviranomaisten ja valtionhallinnon ja Euroopan unionin välillä että horisontaalisesti alue- ja paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välillä etenkin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa. Samalla varmistetaan kansalaisten osallistuminen elimiin, joita asianomaiset viranomaiset – erityisesti viranomaiset, jotka maantieteellisen läheisyytensä tai toissijaisuusperiaatteen soveltamisen perusteella ovat lähimpänä kansalaisia – ovat luoneet tähän tarkoitukseen. Tämän osallistumisen avulla yhteiskunnan eri ryhmät voivat esittää arvioitaan ja käsityksiään EU:n julkisia aloitteita koskevista näkökohdista ja tehdä niihin liittyviä ehdotuksia.

| — | hallinnollisia menettelyjä yksinkertaistetaan ja järkeistetään, jotta innovatiiviselle toiminnalle voidaan rakentaa suotuisat oikeudelliset, hallinnolliset ja taloudelliset puitteet ja kehittää uusia välineitä alueellisen innovaation edistämiseksi ja rahoitusmuotojen vahvistamiseksi (riskipääoma, pääomarahoitusta tarjoavat yksityishenkilöt eli bisnesenkelit, mikroluotot jne.). |
| --- | --- |

—

hallinnollisia menettelyjä yksinkertaistetaan ja järkeistetään, jotta innovatiiviselle toiminnalle voidaan rakentaa suotuisat oikeudelliset, hallinnolliset ja taloudelliset puitteet ja kehittää uusia välineitä alueellisen innovaation edistämiseksi ja rahoitusmuotojen vahvistamiseksi (riskipääoma, pääomarahoitusta tarjoavat yksityishenkilöt eli bisnesenkelit, mikroluotot jne.).

| — | alueviranomaisten hallinnollista kapasiteettia vahvistetaan, jotta voidaan taata hankkeiden asiantunteva hallinnointi ja lisätä aluehallintoa koskevien hyvien käytänteiden vaihtoa Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

—

alueviranomaisten hallinnollista kapasiteettia vahvistetaan, jotta voidaan taata hankkeiden asiantunteva hallinnointi ja lisätä aluehallintoa koskevien hyvien käytänteiden vaihtoa Euroopan unionissa.

pyytää Euroopan komissiota

| — | tutkimaan tapauskohtaisesti, mitä muutoksia yhteisön politiikkoihin tulisi tehdä kumppanuuden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

—

tutkimaan tapauskohtaisesti, mitä muutoksia yhteisön politiikkoihin tulisi tehdä kumppanuuden vahvistamiseksi.

| — | edistämään koordinointia rakennerahastotoimien, alakohtaisten ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien välillä. |
| --- | --- |

—

edistämään koordinointia rakennerahastotoimien, alakohtaisten ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien välillä.

| — | arvioimaan rakennerahastojen hallinnoinnin yksinkertaistamisessa ja hajauttamisessa kaudella 2007–2013 tapahtuvaa edistystä tarkkaillen erityisesti hallinnollisten rasitusten suhdetta toimien lajiin ja laajuuteen sekä toimien vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisiin. |
| --- | --- |

—

arvioimaan rakennerahastojen hallinnoinnin yksinkertaistamisessa ja hajauttamisessa kaudella 2007–2013 tapahtuvaa edistystä tarkkaillen erityisesti hallinnollisten rasitusten suhdetta toimien lajiin ja laajuuteen sekä toimien vaikutuksia alue- ja paikallisviranomaisiin.

Unionin prosessin koordinointi

Eri hallintotasojen koordinoitu toiminta sekä politiikkojen ja välineiden yhteensovittaminen on välttämätöntä, jotta voidaan parantaa eurooppalaista hallintotapaa ja toteuttaa yhteisön strategioita. Talouskriisi ja yhteisymmärrys siitä, että EU:n on ryhdyttävä nopeasti koordinoituihin toimenpiteisiin kriisin hallitsemiseksi, korostavat koordinaation oleellista luonnetta mutta ovat myös osoitus siitä, että koordinoinnin ja keskinäisen luottamuksen puute vaikeuttavat jatkuvasti tällaisten yhteisten toimien toteuttamista. Kriisi testaa siten Euroopan yhdentymisprosessia. Haasteena on, miten unioni pystyy koordinoimaan elvytystä tukevia poliittisia toimia siten, että kestävä kehitys ja alueellinen koheesio voidaan toteuttaa entistä tasapainoisemmin eri toimijoiden yhteistyön, alue- ja paikallisviranomaisten suoran osallistumisen sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden ansiosta. (26) Unionin yhdentymismekanismeja on koordinoitava yhteisömenetelmän ja hallitustenvälisen yhteistyön avulla siten, että nojaudutaan unionin rahoituspoliittisiin, taloudellisiin, sosiaalisiin ja alueellisiin elvytysvälineisiin sekä kriisinhallintapolitiikkojen (unionin rakennerahastojen joustavuuden lisääminen, Euroopan globalisaatiorahasto, Euroopan investointipankin tuki jne.) ja kriisistäselviämispolitiikkojen (innovaatiopolitiikat, teollisuuspolitiikka jne.) aiempaa parempaan koordinointiin. (26)

Yhteisömenetelmä on omiaan takaamaan monitasoisen hallinnon toteuttamisen. Voidaan kuitenkin todeta – menetelmän vallitsevaa asemaa kyseenalaistamatta –, että avointa koordinointimenetelmää, jonka tarkoituksena on täydentää institutionaaliseen kolmioon ja komission yksinomaiseen aloiteoikeuteen perustuvaa yhteisömenetelmää aloilla, joilla Euroopan unionin toimivalta rajoittuu koordinointiin tai tukitoimiin, on käytetty jo vuosia. Sitä käytetään tapauskohtaisesti, ja se tarjoaa keinon – kunhan toissijaisuusperiaatetta kunnioitetaan – kannustaa yhteistyöhön, vaihtaa hyviä käytänteitä ja sopia jäsenvaltioiden yhteisistä tavoitteista ja suuntaviivoista.

Alkuperäisten tavoitteidensa valossa ei avoin koordinointimenetelmä ole kuitenkaan vielä tuottanut odotettua lisäarvoa, eikä se ole osoittautunut tyydyttäväksi alue- ja paikallisviranomaisten kannalta, sillä niitä ei ole otettu riittävästi mukaan toimintaan. Alue- ja paikallisviranomaiset katsovat kuitenkin, että avoin koordinointimenetelmä voitaisiin ulottaa muihin toiminta-aloihin sikäli kuin se on aiempaa osallistavampi.

VI.   Alueiden komitean Lissabonin strategian seurantafoorumi

| — | Alueiden komitea perusti vuonna 2006 Lissabonin strategian seurantafoorumin, johon kuuluu nykyään yli sata aluetta ja kaupunkia 26 jäsenvaltiosta. Tämä tiedonvaihto- ja arviointiverkosto seuraa alue- ja paikallistason osallistumista Lissabonin strategian hallinnointiin ja strategian niveltymistä koheesiopolitiikkaan. |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea perusti vuonna 2006 Lissabonin strategian seurantafoorumin, johon kuuluu nykyään yli sata aluetta ja kaupunkia 26 jäsenvaltiosta. Tämä tiedonvaihto- ja arviointiverkosto seuraa alue- ja paikallistason osallistumista Lissabonin strategian hallinnointiin ja strategian niveltymistä koheesiopolitiikkaan.

| — | Seurantaraportissaan ”Lissabonin tavoitteiden saavuttaminen koordinoidun ja yhtenäisen alueellisen päätöksenteon avulla” foorumi korostaa, että kaikkien asianomaisten hallintotasojen on tehostettava toimiensa synkronointia ja yhteensovittamista ja otettava käyttöön entistä laajempi valikoima erilaisia oikeudellisia välineitä. |
| --- | --- |

—

Seurantaraportissaan ”Lissabonin tavoitteiden saavuttaminen koordinoidun ja yhtenäisen alueellisen päätöksenteon avulla” foorumi korostaa, että kaikkien asianomaisten hallintotasojen on tehostettava toimiensa synkronointia ja yhteensovittamista ja otettava käyttöön entistä laajempi valikoima erilaisia oikeudellisia välineitä.

| — | Alueiden komitea käynnisti Prahassa 5. ja 6. maaliskuuta 2009 pidetyn Euroopan alueiden ja kuntien huippukokouksen yhteydessä kuulemisen tulevasta kasvu- ja työllisyysstrategiasta, jotta alue- ja paikallisviranomaiset osallistuisivat sen laadintaan jo prosessin alussa (www.lisbon.cor.europa.eu). |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea käynnisti Prahassa 5. ja 6. maaliskuuta 2009 pidetyn Euroopan alueiden ja kuntien huippukokouksen yhteydessä kuulemisen tulevasta kasvu- ja työllisyysstrategiasta, jotta alue- ja paikallisviranomaiset osallistuisivat sen laadintaan jo prosessin alussa (www.lisbon.cor.europa.eu).

| — | Yritysten, ja etenkin pk-yritysten, puite-edellytysten parantamiseksi alueiden komitea aikoo perustaa innovatiivisen palkinnon, jonka tarkoituksena on antaa tunnustus Euroopan unionin yrittäjähenkisimmille alueille. Vuosittain myönnettävällä ”Euroopan yrittäjyysalue” -tunnustuksella kannustetaan alueita laatimaan strateginen suunnitelma kestävistä pitkän aikavälin taloudellisista ja sosiaalisista uudistuksista, joita alueen väestö ja sidosryhmät laajasti tukevat. |
| --- | --- |

—

Yritysten, ja etenkin pk-yritysten, puite-edellytysten parantamiseksi alueiden komitea aikoo perustaa innovatiivisen palkinnon, jonka tarkoituksena on antaa tunnustus Euroopan unionin yrittäjähenkisimmille alueille. Vuosittain myönnettävällä ”Euroopan yrittäjyysalue” -tunnustuksella kannustetaan alueita laatimaan strateginen suunnitelma kestävistä pitkän aikavälin taloudellisista ja sosiaalisista uudistuksista, joita alueen väestö ja sidosryhmät laajasti tukevat.

| — | Alueiden komitea pyrkii siten antamaan lisäsysäyksen Lissabonin strategian jälkeiselle uudelle kasvu- ja työllisyysstrategialle ja tuomaan samalla paikallis- ja aluetasolla yleiseen tietouteen Euroopan unionin pk-yrityksiä tukevan aloitteen kymmenen periaatetta. |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea pyrkii siten antamaan lisäsysäyksen Lissabonin strategian jälkeiselle uudelle kasvu- ja työllisyysstrategialle ja tuomaan samalla paikallis- ja aluetasolla yleiseen tietouteen Euroopan unionin pk-yrityksiä tukevan aloitteen kymmenen periaatetta.

Lissabonin strategia kaipaa kiistatta koordinointia, ja se noudattaa edelleen yksinomaan ylhäältä alaspäin suuntautuvaa menettelytapaa. Kuten alueiden komitean seurantafoorumi on tuonut esiin, on paradoksaalista, että alue- ja paikallisviranomaisia ei ole otettu riittävästi mukaan Lissabonin strategiaan liittyvään toimintaan. Se osoittaa korostetusti, miten tärkeää on ottaa kiireesti käyttöön nykyistä hajautetumpi yhteisön kasvu- ja työllisyysstrategia, joka nojautuu alueiden ja kaupunkien potentiaaliin, sillä ne ovat toimivaltansa perusteella innovaation, tutkimuksen ja koulutuksen tärkeimpiä edistäjiä Euroopassa. (27)

Euroopan talouden elvyttämistä edesauttaa myös eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen (Small Business Act) tavoitteiden toteuttaminen, jonka on tapahduttava yhteistyössä alueviranomaisten kanssa. (28)

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | pohtimaan avoimen koordinointimenetelmän alueellistamista ja määrittelemään ne yhteisön toiminta-alat, joihin avoin koordinointimenetelmä soveltuisi alue- ja paikallisviranomaisten kannalta parhaiten, tarkastellen etenkin maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikkaa, innovaatiota ja koulutusta. |
| --- | --- |

—

pohtimaan avoimen koordinointimenetelmän alueellistamista ja määrittelemään ne yhteisön toiminta-alat, joihin avoin koordinointimenetelmä soveltuisi alue- ja paikallisviranomaisten kannalta parhaiten, tarkastellen etenkin maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikkaa, innovaatiota ja koulutusta.

| — | esittelemään maaliskuussa 2010 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle kasvu- ja työllisyysstrategian tulevaisuutta koskevan alue- ja paikallisviranomaisten kuulemisen tulokset. |
| --- | --- |

—

esittelemään maaliskuussa 2010 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle kasvu- ja työllisyysstrategian tulevaisuutta koskevan alue- ja paikallisviranomaisten kuulemisen tulokset.

pyytää

| — | jäsenvaltioita tukemaan avointa koordinointimenetelmää alueellisilla tai paikallisilla toimintasuunnitelmilla ja edistämään avoimella koordinointimenetelmällä puolestaan alueellisten ja paikallisten suunnitelmien huomioon ottamista kansallisissa suunnitelmissa sekä tekemään asiaa koskevia kirjallisia, useampien tasojen välisiä sopimuksia. Euroopan komission tulisi puolestaan tunnustaa alueellisten ja paikallisten yhteyspisteiden osallistuminen avoimen koordinointimenetelmän valvontaan. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioita tukemaan avointa koordinointimenetelmää alueellisilla tai paikallisilla toimintasuunnitelmilla ja edistämään avoimella koordinointimenetelmällä puolestaan alueellisten ja paikallisten suunnitelmien huomioon ottamista kansallisissa suunnitelmissa sekä tekemään asiaa koskevia kirjallisia, useampien tasojen välisiä sopimuksia. Euroopan komission tulisi puolestaan tunnustaa alueellisten ja paikallisten yhteyspisteiden osallistuminen avoimen koordinointimenetelmän valvontaan.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita

| — | uudistamaan avointa koordinointimenetelmää, jotta se olisi aiempaa osallistavampi, kehittämällä yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa osallistavan hallinnon indikaattoreita ja alueellisia indikaattoreita.
   (29) |
| --- | --- |

—

uudistamaan avointa koordinointimenetelmää, jotta se olisi aiempaa osallistavampi, kehittämällä yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa osallistavan hallinnon indikaattoreita ja alueellisia indikaattoreita.
   (29)

| — | selvittämään tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, millaisia esteitä alueet, kaupungit ja kunnat kohtaavat nykyisin yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa, sekä pohtimaan soveltuvia ratkaisuja yhtenäismarkkinoiden sovittamiseksi nykyiseen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

—

selvittämään tiiviissä yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa, millaisia esteitä alueet, kaupungit ja kunnat kohtaavat nykyisin yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa, sekä pohtimaan soveltuvia ratkaisuja yhtenäismarkkinoiden sovittamiseksi nykyiseen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen tilanteeseen.

| — | kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset asiaan kuuluvalla tavalla mukaan vuoden 2010 jälkeisen Lissabonin strategian tarkistamiseen. |
| --- | --- |

—

kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset asiaan kuuluvalla tavalla mukaan vuoden 2010 jälkeisen Lissabonin strategian tarkistamiseen.

Yhdennettyjen politiikkojen kehittäminen

Kokonaisvaltainen lähestymistapa on yhteisön politiikkojen tehokkuuden tae. Se sisältää vertikaalisen ulottuvuuden, joka edellyttää koordinaation ja yhteistyön tehostamista hallinnon eri portaiden välillä, sekä horisontaalisen ulottuvuuden, joka edellyttää alakohtaisten politiikkojen johdonmukaista toteuttamista, jotta voidaan varmistaa kestävä kehitys sekä synergia Euroopan unionin muiden asiaankuuluvien politiikkojen kanssa.

Alueellisen koheesion toteuttaminen yhteisön tavoitteena on tässä suhteessa yhteisön politiikkojen tulevaisuuden kannalta perusluonteisen tärkeää. Alueellisen yhteenkuuluvuuspolitiikan soveltamisalaa määritettäessä on itse asiassa otettava huomioon kolme ulottuvuutta: korjaava ulottuvuus, jolla pyritään vähentämään olemassa olevia eroja ja varmistamaan, että keskeiset julkiset palvelut ovat tasapuolisesti kaikkien kansalaisten saatavilla asuinpaikasta riippumatta; ehkäisevä ulottuvuus, mikä tarkoittaa niiden sektorikohtaisten politiikkojen yhtenäistämistä, joilla on alueellinen ulottuvuus, pyrkien aina kehittämään epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden omia resursseja, jotta varmistettaisiin väestön pysyminen kyseisillä alueilla; sekä kolmantena kannustava ulottuvuus eli alueellisen yhdentymisen tehostaminen yhteistyöhön kannustamalla

Alueellinen yhteenkuuluvuus, joka määritellään Lissabonin sopimuksessa Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan kuuluvaksi alaksi, tulee ottaa huomioon kaikissa alakohtaisissa politiikoissa ja siitä tulee kehittää monitasoisen hallinnon symboli. Lisäksi kaupunkihallinnolla on ratkaiseva merkitys kestävän kehityksen strategioiden onnistuneelle toteuttamiselle kaupunkialueilla, jotta voidaan paitsi koordinoida kaikkien hallintotasojen toimintaa myös osallistaa paikalliset toimijat. Kokonaisvaltaisessa kaupunkihallinnossa on otettava huomioon kestävän kehityksen kolme pilaria eli ympäristönsuojelullinen, taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys, jotta voidaan taata todellinen sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus. Myös muilla yhteisillä politiikoilla on merkitystä kokonaisvaltaisen ja johdonmukaisen toiminnan edistämiselle. Lisäksi maaseutualueita varten on oltava yhtenäiset strategiat, jotka perustuvat monitasoiseen hallintoon ja joilla pyritään edistämään niiden kestävää kehitystä ja kilpailukykyä. Näihin strategioihin on sisällyttävä välineitä, joilla voidaan ratkaista kyseisten alueiden luonnonhaittoihin sekä maaseutu- ja kaupunkialueiden väliseen epätasapainoon liittyvät ongelmat.

VII.   Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka

| — | EU:n yhdennetty meripolitiikka on yksi harvoista esimerkeistä yrityksestä sopia unionin tasolla useisiin alakohtaisiin politiikkoihin sovellettavasta, alueellisiin typologioihin perustuvasta yhteisestä lähestymistavasta. Vuonna 2006 julkaistussa vihreässä kirjassa käynnistetty ja myöhemmin sinisessä kirjassa jatkettu prosessi on osoitus asianomaisten alueellisten ja paikallisten toimijoiden voimakkaasta aktivoimisesta merialueiden kokonaisvaltaisen hallinnon toteuttamiseksi. Liikenne, ympäristö, uusiutuvat energialähteet ja talouskehitys ovat esimerkkejä aloista, joita tämä politiikka koskee. Sen taustalla on tavoite liittää horisontaalisesti yhteen mertemme kestävään kehitykseen ja turvallisuuteen liittyvät vaatimukset. Meret on lopultakin tunnustettu Euroopan mantereelle keskeisen tärkeäksi luonnonvaraksi ja talouden voimavaraksi. |
| --- | --- |

—

EU:n yhdennetty meripolitiikka on yksi harvoista esimerkeistä yrityksestä sopia unionin tasolla useisiin alakohtaisiin politiikkoihin sovellettavasta, alueellisiin typologioihin perustuvasta yhteisestä lähestymistavasta. Vuonna 2006 julkaistussa vihreässä kirjassa käynnistetty ja myöhemmin sinisessä kirjassa jatkettu prosessi on osoitus asianomaisten alueellisten ja paikallisten toimijoiden voimakkaasta aktivoimisesta merialueiden kokonaisvaltaisen hallinnon toteuttamiseksi. Liikenne, ympäristö, uusiutuvat energialähteet ja talouskehitys ovat esimerkkejä aloista, joita tämä politiikka koskee. Sen taustalla on tavoite liittää horisontaalisesti yhteen mertemme kestävään kehitykseen ja turvallisuuteen liittyvät vaatimukset. Meret on lopultakin tunnustettu Euroopan mantereelle keskeisen tärkeäksi luonnonvaraksi ja talouden voimavaraksi.

| — | Tätä pyrkimystä tulee täydentää asianmukaisilla toimilla, joilla vahvistetaan yhdennetyn meripolitiikan yhdistävää vaikutusta. Alueiden komitea pitää tässä yhteydessä tarpeellisena tarkistaa EU:n rahoitusjärjestelmää siten, että luotaisiin kaikkien tai useimpien merikysymysten käsittelemistä varten yksi ainoa yksinkertaistettu järjestelmä Euroopan rannikko- ja saarialueille tarkoitetun rahaston yhteyteen. Komitea katsoo niin ikään, että olisi perustettava paikallis- ja alueviranomaisista ja sidosryhmien edustajista koostuva Euroopan meripoliittinen foorumi, joka voisi edistää erityisosaamisen jakamista ja hyvien käytäntöjen levittämistä. |
| --- | --- |

—

Tätä pyrkimystä tulee täydentää asianmukaisilla toimilla, joilla vahvistetaan yhdennetyn meripolitiikan yhdistävää vaikutusta. Alueiden komitea pitää tässä yhteydessä tarpeellisena tarkistaa EU:n rahoitusjärjestelmää siten, että luotaisiin kaikkien tai useimpien merikysymysten käsittelemistä varten yksi ainoa yksinkertaistettu järjestelmä Euroopan rannikko- ja saarialueille tarkoitetun rahaston yhteyteen. Komitea katsoo niin ikään, että olisi perustettava paikallis- ja alueviranomaisista ja sidosryhmien edustajista koostuva Euroopan meripoliittinen foorumi, joka voisi edistää erityisosaamisen jakamista ja hyvien käytäntöjen levittämistä.

Vahvistetun kuulemiskulttuurin optimointi

Vuodesta 2002 on kehitetty vahvistettua kuulemiskulttuuria, jota suositellaan eurooppalaista hallintotapaa koskevassa valkoisessa kirjassa. Kyseisessä valkoisessa kirjassa todetaan, että ”panostaminen laadukkaaseen konsultointiin prosessin varhaisessa vaiheessa voi tuottaa parempaa lainsäädäntöä, jota voidaan antaa nopeammin ja jota on helpompi soveltaa ja jonka täytäntöönpanoa on helpompi valvoa”.

Ennen ehdotusten esittämistä ja poliittisten aloitteiden hyväksymistä käytävä Euroopan komission ja sidosryhmien välinen vuoropuhelu voidaan järjestää eri tavoin:

| — | kuuleminen lainsäädäntäprosessin puitteissa, muun muassa alueiden komitean kuuleminen alue- ja paikallisviranomaisten institutionaalisena edustajana |
| --- | --- |

—

kuuleminen lainsäädäntäprosessin puitteissa, muun muassa alueiden komitean kuuleminen alue- ja paikallisviranomaisten institutionaalisena edustajana

| — | alakohtaiset kuulemismekanismit, joissa otetaan huomioon Euroopan unionin toiminnan erityisehdot eri toiminta-aloilla |
| --- | --- |

—

alakohtaiset kuulemismekanismit, joissa otetaan huomioon Euroopan unionin toiminnan erityisehdot eri toiminta-aloilla

| — | kuulemisen minimisääntöjä noudattavien kuulemispuitteiden luominen |
| --- | --- |

—

kuulemisen minimisääntöjä noudattavien kuulemispuitteiden luominen

| — | järjestelmällinen vuoropuhelu alue- ja paikallisyhteisöjen järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

—

järjestelmällinen vuoropuhelu alue- ja paikallisyhteisöjen järjestöjen kanssa.

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | kehittämään yhteistyötä Euroopan komission ja alue- ja paikallisviranomaisten eurooppalaisten järjestöjen kanssa osana Euroopan komission lainsäädäntöohjelman valmisteluvaiheessa käytävää järjestelmällistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

—

kehittämään yhteistyötä Euroopan komission ja alue- ja paikallisviranomaisten eurooppalaisten järjestöjen kanssa osana Euroopan komission lainsäädäntöohjelman valmisteluvaiheessa käytävää järjestelmällistä vuoropuhelua.

| — | työskentelemään EU:n muiden toimielinten kanssa kehittääkseen toiminnalleen tehokkaan vaikutustenarvioinnin, vahvistaakseen rooliaan perussopimusten mukaisena neuvoa-antavana elimenä ja osoittaakseen EU:n päätöksentekoon tuomansa lisäarvon. |
| --- | --- |

—

työskentelemään EU:n muiden toimielinten kanssa kehittääkseen toiminnalleen tehokkaan vaikutustenarvioinnin, vahvistaakseen rooliaan perussopimusten mukaisena neuvoa-antavana elimenä ja osoittaakseen EU:n päätöksentekoon tuomansa lisäarvon.

pyytää Euroopan komissiota

| — | raportoimaan komitean suullisten ja kirjallisten kysymysten muodossa esittämien poliittisten suositusten aiheuttamista toimista. |
| --- | --- |

—

raportoimaan komitean suullisten ja kirjallisten kysymysten muodossa esittämien poliittisten suositusten aiheuttamista toimista.

Sääntelyn parantaminen

Lainsäädännön parantamista koskevassa toimintaohjelmassa ehdotettiin lainsäädäntäprosessin koordinointia, ja sitä kannatettiin Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission vuonna 2003 hyväksymässä toimielinten välisessä sopimuksessa paremmasta lainsäädännöstä. Koordinointiin sisältyvissä lainsäädännön parantamista koskevissa strategioissa tulee ottaa täysimittaisesti huomioon alue- ja paikallisviranomaisten panos sekä niiden suosittamat oikeudelliset ja poliittiset välineet.

Nykyisten perussopimusten nojalla ja Lissabonin sopimuksen voimaantuloa odotettaessa yhteisön nykyiset sisäiset määräykset ja mekanismit antavat jo nyt mahdollisuuden ottaa käyttöön yhteinen koordinoitu lähestymistapa toissijaisuusperiaatteiden noudattamisen seuraamiseksi ja valvomiseksi. Eräissä jäsenvaltioissa on lisäksi käynnistetty sisäinen uudistusprosessi, jossa vahvistetaan lainsäädäntävaltaa käyttävien alueellisten edustuselinten osallistumista Lissabonin sopimuksen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamista ja valvontaa koskevassa pöytäkirjassa esitettyihin mekanismeihin, jotta kyseiset elimet voivat toimia maansa kansalliseen parlamentaariseen järjestelmään kuuluvina osina tai kansallisen parlamentin kamareina. Tätä suuntausta olisi syytä laajentaa jäsenvaltioiden nykyisten perustuslaillisten rakenteiden puitteissa.

Lisäksi alue- ja paikallisviranomaisten kykyä ymmärtää yhteisön lainsäädäntöä on vahvistettava, jotta voidaan lisätä oikeusvarmuutta Euroopan unionissa ja helpottaa yhteisön lainsäädännön saattamista asianmukaisesti osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Tässä suhteessa tarve tehostaa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista on perusteltua sen vuoksi, että yhteisön yksittäisen direktiivin tai asetuksen vaikutukset voivat vaihdella huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen valtion alueellisesta organisaatiosta, alue- ja paikallisyhteisöjen itsehallintoasteesta ja niiden toimivaltuuksien laajuudesta riippuen. Kaatopaikkadirektiiviin (30) ja julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun direktiivin (31) kansallisessa täytäntöönpanossa esiintyneet vaikeudet ovat kuvaavia esimerkkejä siitä, miten tärkeää on, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat yhteisön lainsäädännön laadintaan koko prosessin ajan. (32)

Vaikutustenarvioinnit ovat tärkeä väline yhteisön säädösten parantamiseksi. Vaikutustenarvioinnissa pitää kiinnittää huomiota säädösten täytäntöönpanoon ja niiden noudattamisen valvontaan. Tässä yhteydessä on erityisen merkityksellistä, että uuden lainsäädännön alueelliset näkökohdat saavat keskeisen sijan komission nykyisin tekemissä vaikutustenarvioinneissa. Jotta näitä alueellisia näkökohtia kyettäisiin mittaamaan asianmukaisesti, on komission yksiköiden syytä kartoittaa uuden lainsäädännön vuoksi alueille ja kunnille koituvat seuraukset hyvissä ajoin. Alueiden komitea voi antaa asiassa tärkeän panoksen.

VIII.   Toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraava alueiden komitean verkosto: tarkoituksenmukainen keino vahvistaa demokraattista vastuuta sekä osallistumista Euroopan unionin lainsäädäntäprosessiin

| — | Toissijaisuusperiaatteen tarkoituksena on varmistaa, että aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, päätökset tehdään mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tasolla. Näillä aloilla on siis testein varmistettava, että yhteisön toimet ovat perusteltuja jäsenvaltio-, alue- tai paikallistasolla tarjolla oleviin vaihtoehtoihin nähden. |
| --- | --- |

—

Toissijaisuusperiaatteen tarkoituksena on varmistaa, että aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, päätökset tehdään mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tasolla. Näillä aloilla on siis testein varmistettava, että yhteisön toimet ovat perusteltuja jäsenvaltio-, alue- tai paikallistasolla tarjolla oleviin vaihtoehtoihin nähden.

| — | Alueiden komitean perustamaan toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraavaan verkostoon kuuluu nykyään 96 jäsentä (alue- ja paikallisviranomaisia, kansallisia ja alueellisia parlamentteja ja paikallis- ja aluehallinnon järjestöjä), ja se toteuttaa kuulemisia internetsivustonsa välityksellä. Verkoston tavoitteena on |
| --- | --- |

—

Alueiden komitean perustamaan toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraavaan verkostoon kuuluu nykyään 96 jäsentä (alue- ja paikallisviranomaisia, kansallisia ja alueellisia parlamentteja ja paikallis- ja aluehallinnon järjestöjä), ja se toteuttaa kuulemisia internetsivustonsa välityksellä. Verkoston tavoitteena on

| — | järjestää verkostoon kuuluvien kumppaneiden kuulemisia Euroopan komission asiakirjoista ja ehdotuksista; kuulemisten tarkoituksena on edesauttaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisen analysointia ja ehdotettujen toimien vaikutusten arviointia. Verkosto helpottaa näin unionin lainsäädäntäprosessia koskevaa alue- ja paikallisviranomaisten ja alueiden komitean välistä viestintää. |
| --- | --- |

—

järjestää verkostoon kuuluvien kumppaneiden kuulemisia Euroopan komission asiakirjoista ja ehdotuksista; kuulemisten tarkoituksena on edesauttaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisen analysointia ja ehdotettujen toimien vaikutusten arviointia. Verkosto helpottaa näin unionin lainsäädäntäprosessia koskevaa alue- ja paikallisviranomaisten ja alueiden komitean välistä viestintää.

| — | toimia tiedotuspisteenä, jonka avulla alue- ja paikallisviranomaiset saavat niitä kiinnostavaa, EU:hun liittyvää tietoa nopeammin käyttöönsä ja jota ne voivat käyttää lisäkanavana saadakseen äänensä kuuluville. |
| --- | --- |

—

toimia tiedotuspisteenä, jonka avulla alue- ja paikallisviranomaiset saavat niitä kiinnostavaa, EU:hun liittyvää tietoa nopeammin käyttöönsä ja jota ne voivat käyttää lisäkanavana saadakseen äänensä kuuluville.

| — | auttaa alueiden komiteaa laajentamaan konsultointipohjaansa tarjoamalla sille yhteyden Euroopan alueiden ja kuntien poliittisiin ja hallinnollisiin rakenteisiin ja asettamalla resurssinsa komitean esittelijöiden käyttöön. |
| --- | --- |

—

auttaa alueiden komiteaa laajentamaan konsultointipohjaansa tarjoamalla sille yhteyden Euroopan alueiden ja kuntien poliittisiin ja hallinnollisiin rakenteisiin ja asettamalla resurssinsa komitean esittelijöiden käyttöön.

| — | kutsua toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraavan verkoston jäsenet osallistumaan komission ehdotusten alueellisista vaikutuksista tehtäviin tutkimuksiin jo lainsäädäntää edeltävän prosessin varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

—

kutsua toissijaisuusperiaatteen toteutumista seuraavan verkoston jäsenet osallistumaan komission ehdotusten alueellisista vaikutuksista tehtäviin tutkimuksiin jo lainsäädäntää edeltävän prosessin varhaisessa vaiheessa.

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | vahvistamaan osallistumistaan lainsäädännön parantamista koskevan toimintasuunnitelman seurantaprosessiin ja kehittämään sisäistä poliittista prosessiaan ja kuulemistoimintaansa vuorovaikutteisten foorumien välityksellä, jotta saadaan luotettavaa tietoa paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden ottamisesta huomioon laadittavana olevissa säädöksissä. |
| --- | --- |

—

vahvistamaan osallistumistaan lainsäädännön parantamista koskevan toimintasuunnitelman seurantaprosessiin ja kehittämään sisäistä poliittista prosessiaan ja kuulemistoimintaansa vuorovaikutteisten foorumien välityksellä, jotta saadaan luotettavaa tietoa paikallisen ja alueellisen ulottuvuuden ottamisesta huomioon laadittavana olevissa säädöksissä.

| — | lujittamaan toimielinsuhteitaan neuvostoon, Euroopan komissioon ja Euroopan parlamenttiin kautta lainsäädäntäprosessin. |
| --- | --- |

—

lujittamaan toimielinsuhteitaan neuvostoon, Euroopan komissioon ja Euroopan parlamenttiin kautta lainsäädäntäprosessin.

| — | kehittämään kansallisten parlamenttien ja lainsäädäntävaltaa käyttävien alueellisten edustajistojen kanssa toimintatavan kaikkien jäsenvaltioiden paikallis- ja alueyhteisöjen aseman korostamiseksi lainsäädäntää edeltävässä vaiheessa sekä ennakkovaroitusjärjestelmän puitteissa. (33) |
| --- | --- |

—

kehittämään kansallisten parlamenttien ja lainsäädäntävaltaa käyttävien alueellisten edustajistojen kanssa toimintatavan kaikkien jäsenvaltioiden paikallis- ja alueyhteisöjen aseman korostamiseksi lainsäädäntää edeltävässä vaiheessa sekä ennakkovaroitusjärjestelmän puitteissa. (33)

| — | osallistumaan hallinnollisen rasituksen vähentämiseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän, sidosryhmien riippumattomista edustajista koostuvan korkean tason ryhmän työskentelyyn ja ottamaan kantaa sen ehdotuksiin sekä pohtimaan alue- ja paikallisviranomaisten korkean tason ryhmän perustamista. |
| --- | --- |

—

osallistumaan hallinnollisen rasituksen vähentämiseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän, sidosryhmien riippumattomista edustajista koostuvan korkean tason ryhmän työskentelyyn ja ottamaan kantaa sen ehdotuksiin sekä pohtimaan alue- ja paikallisviranomaisten korkean tason ryhmän perustamista.

pyytää, että

| — | lainsäädännön parantamista koskevaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission toimielinten väliseen sopimukseen liitetään alueiden komitean kanssa tehtävä yhteisymmärryspöytäkirja tiettyjen arviointi- ja etenkin kuulemismekanismien toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

lainsäädännön parantamista koskevaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission toimielinten väliseen sopimukseen liitetään alueiden komitean kanssa tehtävä yhteisymmärryspöytäkirja tiettyjen arviointi- ja etenkin kuulemismekanismien toteuttamisesta.

pyytää Euroopan komissiota

| — | jatkamaan pyrkimyksiä sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi mm. koheesiopolitiikan yhteydessä sekä sisällyttämään alueellisen osion lainsäädännön yksinkertaistamista koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin. |
| --- | --- |

—

jatkamaan pyrkimyksiä sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi mm. koheesiopolitiikan yhteydessä sekä sisällyttämään alueellisen osion lainsäädännön yksinkertaistamista koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin.

| — | helpottamaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista komitologiamenettelyyn sekä lainsäädännön parantamista koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta vastaaviin asiantuntijaryhmiin. (34)
   (35) |
| --- | --- |

—

helpottamaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista komitologiamenettelyyn sekä lainsäädännön parantamista koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta vastaaviin asiantuntijaryhmiin. (34)
   (35)

kehottaa jäsenvaltioita

| — | perustamaan alue- ja paikallisviranomaisten kuulemisjärjestelmän, jotta voidaan helpottaa yhteisön lainsäädännön saattamista osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

—

perustamaan alue- ja paikallisviranomaisten kuulemisjärjestelmän, jotta voidaan helpottaa yhteisön lainsäädännön saattamista osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.

| — | varmistamaan, että yhteisön lainsäädäntöä täytäntöön pantaessa ja sovellettaessa kunnioitetaan sisäistä toimivaltajakoa. |
| --- | --- |

—

varmistamaan, että yhteisön lainsäädäntöä täytäntöön pantaessa ja sovellettaessa kunnioitetaan sisäistä toimivaltajakoa.

| — | seuraamaan Euroopan neuvoston puitteissa aluedemokratiaa koskevan eurooppalaisen peruskirjahankkeen etenemistä |
| --- | --- |

—

seuraamaan Euroopan neuvoston puitteissa aluedemokratiaa koskevan eurooppalaisen peruskirjahankkeen etenemistä

Yhteisön toimien alueellisten vaikutusten arvioiminen

Arviointimekanismien avulla voidaan ratkaista, millä tasolla päätökset on tarkoituksenmukaista tehdä ja toteuttaa, löytää soveltuvat poliittiset välineet sekä määritellä yhteisön toiminnan ala ja intensiteetti. Tärkeä tehtävä on määritellä alueellisen vaikutuksen käsite, päättää yhteisistä tavoitteista, joita voidaan mukauttaa alueellisiin erityispiirteisiin, sekä kehittää toimivia määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita. Näin voidaan lisäksi antaa konkreettinen sisältö alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatteelle.

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | vahvistamaan yhteistyösopimuksensa täytäntöönpanon puitteissa yhteistyötä Euroopan komission kanssa välittääkseen eteenpäin lainsäädäntäprosessin varhaisessa vaiheessa alue- ja paikallisviranomaisten perusteltuja näkemyksiä komission ehdotusten vaikutustenarvioinnista. |
| --- | --- |

—

vahvistamaan yhteistyösopimuksensa täytäntöönpanon puitteissa yhteistyötä Euroopan komission kanssa välittääkseen eteenpäin lainsäädäntäprosessin varhaisessa vaiheessa alue- ja paikallisviranomaisten perusteltuja näkemyksiä komission ehdotusten vaikutustenarvioinnista.

| — | perustamaan Euroopan komission vaikutustenarviointikomitean tukemana teknisen ”korkean tason ryhmän”, jonka tehtävänä on yhteisön pääasiallisten toimintalinjojen alueellisten ja paikallisten vaikutusten arviointi, jotta voidaan ryhtyä toimenpiteisiin säädöskäytännön parantamiseksi, hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja EU:n toimintalinjojen hyväksynnän lisäämiseksi kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

—

perustamaan Euroopan komission vaikutustenarviointikomitean tukemana teknisen ”korkean tason ryhmän”, jonka tehtävänä on yhteisön pääasiallisten toimintalinjojen alueellisten ja paikallisten vaikutusten arviointi, jotta voidaan ryhtyä toimenpiteisiin säädöskäytännön parantamiseksi, hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja EU:n toimintalinjojen hyväksynnän lisäämiseksi kansalaisten keskuudessa.

suosittaa, että

| — | alueellisten vaikutusten analyysi muutetaan järjestelmälliseksi kutsumalla asianomaiset eri toimijat mukaan jo poliittisen päätöksenteon varhaisessa vaiheessa, jotta alue- ja paikallistasolla ymmärretään yhteisön säädös- ja muiden ehdotusten taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

—

alueellisten vaikutusten analyysi muutetaan järjestelmälliseksi kutsumalla asianomaiset eri toimijat mukaan jo poliittisen päätöksenteon varhaisessa vaiheessa, jotta alue- ja paikallistasolla ymmärretään yhteisön säädös- ja muiden ehdotusten taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset.

| — | alueellisten vaikutusten arviointimekanismeja vahvistetaan silloin kun alkuperäisiin ehdotuksiin esitetään lainsäädäntäprosessin aikana merkittäviä muutoksia. |
| --- | --- |

—

alueellisten vaikutusten arviointimekanismeja vahvistetaan silloin kun alkuperäisiin ehdotuksiin esitetään lainsäädäntäprosessin aikana merkittäviä muutoksia.

| — | jälkikäteisarvioinnin edellytyksiä helpotetaan, jotta voidaan tutkia tiettyjen direktiivien alueellisia ja paikallisia vaikutuksia sekä unionin säädösten täytäntöönpanoa ja toteuttamista alue- ja paikallistasolla ja kirjata kyseiset seikat komission arviointikertomukseen. |
| --- | --- |

—

jälkikäteisarvioinnin edellytyksiä helpotetaan, jotta voidaan tutkia tiettyjen direktiivien alueellisia ja paikallisia vaikutuksia sekä unionin säädösten täytäntöönpanoa ja toteuttamista alue- ja paikallistasolla ja kirjata kyseiset seikat komission arviointikertomukseen.

| — | yhteisön ja jäsenvaltioiden tilastoissa otetaan huomioon alueelliset realiteetit, jotta politiikkojen vaikutuksista alueisiin saadaan tarkempi käsitys. |
| --- | --- |

—

yhteisön ja jäsenvaltioiden tilastoissa otetaan huomioon alueelliset realiteetit, jotta politiikkojen vaikutuksista alueisiin saadaan tarkempi käsitys.

pyytää Euroopan komissiota

| — | varmistamaan, että sen tiettyjen, Euroopan yhdentymisen kannalta keskeisten politiikkojen edistymistä mittaavissa eri tulostauluissa otetaan yhtenä muuttujana huomioon monitasoinen hallinto, jotta voidaan arvioida yhteisön toimien todellinen vaikutus. Komitea korostaa tässä yhteydessä tarvetta vahvistaa sisämarkkinoiden tulostaulun alueellista ja paikallista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

—

varmistamaan, että sen tiettyjen, Euroopan yhdentymisen kannalta keskeisten politiikkojen edistymistä mittaavissa eri tulostauluissa otetaan yhtenä muuttujana huomioon monitasoinen hallinto, jotta voidaan arvioida yhteisön toimien todellinen vaikutus. Komitea korostaa tässä yhteydessä tarvetta vahvistaa sisämarkkinoiden tulostaulun alueellista ja paikallista ulottuvuutta.

Alueellisen yhteistyön potentiaalin kehittäminen

Alueellista yhteistyötä on vahvistettava, jotta voidaan saavuttaa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteet. Tulevina vuosina on edistettävä merkittävällä tavalla vertikaalisen ja horisontaalisen kumppanuuden mahdollisuuksia, jotka taataan sellaisilla poliittisilla, oikeudellisilla ja taloudellisilla kansainvälisen yhteistyön puitteilla, jotka mahdollistavat yhteistyön Euroopan eri maiden alueiden välillä.

Yhteistyö mahdollistaa tietyissä maantieteellisissä puitteissa sen, että poliittiset tahot ja hallinnon eri tasot voivat toimia yhdessä ja edistää yhteisiä intressejä parantamalla kyseessä olevan väestön elinoloja ja kokoamalla yhteen resurssit ja osaamisen.

Kaavailtu eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän vahvistaminen ja sitä koskevan asetuksen tarkistaminen kannustavat alueiden komiteaa tekemään ehdotuksia kyseisen välineen lisäarvon optimoimiseksi.

IX.   Eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY)

| — | EAYY on uusi yhteisön oikeudellinen väline (asetus 1082/2006), jonka tarkoituksena on vakiinnuttaa eri hallintotasojen välinen ja rajojen yli tehtävä alueellinen yhteistyö ja joka on erityisen merkityksellinen alueellisen yhteenkuuluvuuspolitiikan vahvistamiselle. Unionissa on perusteilla noin kolmekymmentä alueellisen yhteistyön yhtymää, ja kuusi on jo perustettu. |
| --- | --- |

—

EAYY on uusi yhteisön oikeudellinen väline (asetus 1082/2006), jonka tarkoituksena on vakiinnuttaa eri hallintotasojen välinen ja rajojen yli tehtävä alueellinen yhteistyö ja joka on erityisen merkityksellinen alueellisen yhteenkuuluvuuspolitiikan vahvistamiselle. Unionissa on perusteilla noin kolmekymmentä alueellisen yhteistyön yhtymää, ja kuusi on jo perustettu.

| — | Monitasoinen hallinto on keskeinen kysymys EAYY:n käynnistämisessä, perustamisessa ja hallinnoinnissa. EAYY:ssä viranomaiset voivat vaihtelevien institutionaalisten mittasuhteiden ja toimivaltatasonsa mukaisesti liittyä yhteen, ja sen ansiosta talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden kanssa voidaan edistää entistä laajempaa kumppanuutta. Kertyvien kokemusten perusteella EAYY:n soveltamisalat vaihtelevat terveydenhuollosta pelastuspalveluihin, talouskehityksestä luonnonvarojen suojeluun ja edistämiseen, koulutuksesta tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaan jne. |
| --- | --- |

—

Monitasoinen hallinto on keskeinen kysymys EAYY:n käynnistämisessä, perustamisessa ja hallinnoinnissa. EAYY:ssä viranomaiset voivat vaihtelevien institutionaalisten mittasuhteiden ja toimivaltatasonsa mukaisesti liittyä yhteen, ja sen ansiosta talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden kanssa voidaan edistää entistä laajempaa kumppanuutta. Kertyvien kokemusten perusteella EAYY:n soveltamisalat vaihtelevat terveydenhuollosta pelastuspalveluihin, talouskehityksestä luonnonvarojen suojeluun ja edistämiseen, koulutuksesta tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaan jne.

| — | Alueiden komitea pyrkii yhteistoiminnassa alue- ja paikallisviranomaisten, Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden kanssa optimoimaan välineen tarjoamat mahdollisuudet ja helpottamaan avoimen viestintä-, tiedotus-, analysointi-, tutkimus- ja asiantuntemuksen verkostointifoorumin luomista. |
| --- | --- |

—

Alueiden komitea pyrkii yhteistoiminnassa alue- ja paikallisviranomaisten, Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden kanssa optimoimaan välineen tarjoamat mahdollisuudet ja helpottamaan avoimen viestintä-, tiedotus-, analysointi-, tutkimus- ja asiantuntemuksen verkostointifoorumin luomista.

Euroopan unionin sisäinen strategia suuntautuu myös makroalueiden kehittämiseen. Tämän uudenlaisen lähestymistavan suunnittelussa ja liittämisessä unionin prosessiin on kuitenkin noudatettava huomattavaa johdonmukaisuutta, ja sitä on ehdottomasti tuettava monitasoisella hallinnolla, jossa määritellään unionin sisä- ja ulkopolitiikan strategiset menettelytavat lähentävä uudenlainen kumppanuus. Itämeren strategian perustamisesta ja piakkoin liikkeellepantavasta Tonavan strategiasta saatavat kokemukset sekä syrjäisimpiä alueita varten suunniteltuun lähialueita koskevaan toimintasuunnitelmaan liittyvät mahdollisuudet ovat keskeisiä selvitettäessä kyseisten makroalueiden merkitystä eurooppalaisen hallintotavan, alueellisen yhteistyön kehittämisen sekä alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen kannalta.

X.   Itämeren strategia

| — | Itämeren aluetta koskevalla strategialla tähdätään kyseisellä merialueella tehtävän yhteistyön uudistamiseen alueen ympäristön tilan kohentamiseksi, alueen kestävän talouskehityksen tukemiseksi, kulkuyhteyksien parantamiseksi sekä alueen turvallisuustason nostamiseksi. Tämä parhaillaan laadittava yhdennetty ja osallistava strategia on mainio esimerkki useiden toimijoiden edistämien, eurooppalaiseen makroalueeseen kohdistuvien monialaisten politiikkojen toteuttamisesta. Siinä on tarkoitus liittää unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallistason eri ohjelmointi- ja rahoitustavat mahdollisuuteen käyttää koheesiopolitiikan ohjelmia viitekehyksenä. |
| --- | --- |

—

Itämeren aluetta koskevalla strategialla tähdätään kyseisellä merialueella tehtävän yhteistyön uudistamiseen alueen ympäristön tilan kohentamiseksi, alueen kestävän talouskehityksen tukemiseksi, kulkuyhteyksien parantamiseksi sekä alueen turvallisuustason nostamiseksi. Tämä parhaillaan laadittava yhdennetty ja osallistava strategia on mainio esimerkki useiden toimijoiden edistämien, eurooppalaiseen makroalueeseen kohdistuvien monialaisten politiikkojen toteuttamisesta. Siinä on tarkoitus liittää unionin, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallistason eri ohjelmointi- ja rahoitustavat mahdollisuuteen käyttää koheesiopolitiikan ohjelmia viitekehyksenä.

| — | Strategian onnistumisaste riippuu hallinnosta. Sen kehittäminen edellyttää monitasoista lähestymistapaa ja unionin, jäsenvaltioiden, alue- sekä paikallistason välisen ja rajatylittävän yhteistyön sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön vahvistamista. (36) |
| --- | --- |

—

Strategian onnistumisaste riippuu hallinnosta. Sen kehittäminen edellyttää monitasoista lähestymistapaa ja unionin, jäsenvaltioiden, alue- sekä paikallistason välisen ja rajatylittävän yhteistyön sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön vahvistamista. (36)

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

sitoutuu

| — | arvioimaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen näkökulmasta makroalueiden kehitysstrategioiden tarkoituksenmukaisuutta niiden suunnittelu-, laadinta- ja toteuttamisvaiheessa, niistä kansalaisille tiedotettaessa sekä niiden arviointivaiheessa. Komitea sitoutuu niin ikään arvioimaan kulloiseenkin strategiaan sisältyvien toimintasuunnitelmien tarkoituksenmukaisuutta ja vaatimaan tällöin riittävien määrärahojen varaamista yhteisön talousarvioon asianmukaisia resursseja ja rahoitusmekanismeja varten. |
| --- | --- |

—

arvioimaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen näkökulmasta makroalueiden kehitysstrategioiden tarkoituksenmukaisuutta niiden suunnittelu-, laadinta- ja toteuttamisvaiheessa, niistä kansalaisille tiedotettaessa sekä niiden arviointivaiheessa. Komitea sitoutuu niin ikään arvioimaan kulloiseenkin strategiaan sisältyvien toimintasuunnitelmien tarkoituksenmukaisuutta ja vaatimaan tällöin riittävien määrärahojen varaamista yhteisön talousarvioon asianmukaisia resursseja ja rahoitusmekanismeja varten.

| — | tekemään yhteistyötä Euroopan komission, jäsenvaltioiden ja muiden asiaankuuluvien toimielinten kanssa tiedottaakseen aktiivisesti uusista eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymistä, antaakseen käytännön tukea niiden perustamiseen sekä tukeakseen jo perustettujen yhtymien hyvien käytänteiden vaihtoa. |
| --- | --- |

—

tekemään yhteistyötä Euroopan komission, jäsenvaltioiden ja muiden asiaankuuluvien toimielinten kanssa tiedottaakseen aktiivisesti uusista eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymistä, antaakseen käytännön tukea niiden perustamiseen sekä tukeakseen jo perustettujen yhtymien hyvien käytänteiden vaihtoa.

| — | antamaan panoksensa EAYY:stä annetun asetuksen N:o 1082/2006 mahdolliseen tarkistamiseen asiantuntijaryhmänsä (37) kokemuksen pohjalta. Tavoitteena on talous- ja yhteiskuntaelämän kumppaneiden entistä tiiviimpi integroiminen yhtymiin, yhtymien perustamisen helpottaminen EU:n ulkorajoilla, perustamismenettelyjen joustavoittaminen, yhtymien mainitseminen sellaisissa yhteisön tärkeimmissä säädöksissä, joita rajat ylittävä ulottuvuus erityisesti koskee (esim. rajatylittävä terveydenhuolto), kannustavien toimien suunnittelu, mukaan luettuina unionin ja jäsenvaltiotason oikeudelliset, taloudelliset ja rahoitukselliset kannustimet, sekä kyseisen välineen edistäminen Euroopan unionin oikeusjärjestyksessä. |
| --- | --- |

—

antamaan panoksensa EAYY:stä annetun asetuksen N:o 1082/2006 mahdolliseen tarkistamiseen asiantuntijaryhmänsä (37) kokemuksen pohjalta. Tavoitteena on talous- ja yhteiskuntaelämän kumppaneiden entistä tiiviimpi integroiminen yhtymiin, yhtymien perustamisen helpottaminen EU:n ulkorajoilla, perustamismenettelyjen joustavoittaminen, yhtymien mainitseminen sellaisissa yhteisön tärkeimmissä säädöksissä, joita rajat ylittävä ulottuvuus erityisesti koskee (esim. rajatylittävä terveydenhuolto), kannustavien toimien suunnittelu, mukaan luettuina unionin ja jäsenvaltiotason oikeudelliset, taloudelliset ja rahoitukselliset kannustimet, sekä kyseisen välineen edistäminen Euroopan unionin oikeusjärjestyksessä.

suosittaa, että

| — | alueellisen yhteistyön kolmen lohkon käyttöön osoitetaan lisää määrärahoja yhteistyön Euroopan yhdentymisprosessiin kiistatta tuoman lisäarvon johdosta. |
| --- | --- |

—

alueellisen yhteistyön kolmen lohkon käyttöön osoitetaan lisää määrärahoja yhteistyön Euroopan yhdentymisprosessiin kiistatta tuoman lisäarvon johdosta.

kehottaa

| — | Euroopan komissiota esittämään seuraavassa arviointiraportissaan tai EAYY-asetuksen tarkistuksessa toimintalinjat, joita se suunnittelee tämän oikeudellisen välineen täysipainoiseksi hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissiota esittämään seuraavassa arviointiraportissaan tai EAYY-asetuksen tarkistuksessa toimintalinjat, joita se suunnittelee tämän oikeudellisen välineen täysipainoiseksi hyödyntämiseksi.

| — | Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan tämän välineen tunnettuutta tehostamalla huomattavasti pääosastojen ja ministeriöiden sisäistä tiedotusta ja korostamalla välineen lisäarvoa. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan tämän välineen tunnettuutta tehostamalla huomattavasti pääosastojen ja ministeriöiden sisäistä tiedotusta ja korostamalla välineen lisäarvoa.

| — | jäsenvaltioita toimimaan lojaalisti yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa EAYY:itä perustettaessa, jotta hankkeiden kehittäminen ja toteutus etenisi joutuisasti asetuksen 1082/2006 kirjainta ja henkeä kaikilta osin noudattaen. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioita toimimaan lojaalisti yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa EAYY:itä perustettaessa, jotta hankkeiden kehittäminen ja toteutus etenisi joutuisasti asetuksen 1082/2006 kirjainta ja henkeä kaikilta osin noudattaen.

Innovatiivisten ja kumppanuuteen perustuvien hallintotapojen edistäminen

Taloudelliset, tekniset ja yhteiskunnalliset muutokset edellyttävät ajatustapojen ja käytäntöjen kehittämistä. Yhteisömenetelmää on syytä rikastuttaa innovatiivisilla ja kokeellisilla käytänteillä, joissa hyödynnetään alue- ja paikallisvaltuutettujen kokemuksia ja asiantuntemusta, sillä he ovat se taho, joka joutuu useimmiten panemaan yhteisön politiikkoja täytäntöön ja soveltamaan yhteisön lainsäädäntöä.

Kokeilu on hyvän hallintotavan väline, joka antaa mahdollisuuden toteuttaa toimia pienessä mittakaavassa ja testata niiden vaikutuksia yleisen soveltamisen kannalta siinä tapauksessa, että vaikutukset ovat vakuuttavia. Kokeilun ansiosta poliittiset päättäjät voivat perustaa päätöksensä jo tarkistettuihin tietoihin alueellisista vaikutuksista.

Lisäksi sopimusjärjestelmää, jonka ansiosta yhteisön aluepolitiikkaan liittyvät unionin strategiset painopisteet on omaksuttu valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ja joka on vahvistanut käyttöön otettujen julkisten politiikkojen koordinointia ja viranomaisten hallinnollista kapasiteettia, on syytä laajentaa muihin yhteisön politiikkoihin.

Monitasoisen hallinnon soveltamiseksi käytännössä alueiden komitea

Sitoutuu

| — | tekemään ehdotuksia tukeakseen Euroopan unionin tiettyjä toiminta-aloja, kuten kasvu- ja työllisyysstrategiaa, sosiaalista toimintaohjelmaa, kotouttamispolitiikkaa, innovaatiopolitiikkaa, koheesiopolitiikkaa, kestävää kehitystä ja pelastuspalveluja koskevien yhteisön aloitteiden kokeilua alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

tekemään ehdotuksia tukeakseen Euroopan unionin tiettyjä toiminta-aloja, kuten kasvu- ja työllisyysstrategiaa, sosiaalista toimintaohjelmaa, kotouttamispolitiikkaa, innovaatiopolitiikkaa, koheesiopolitiikkaa, kestävää kehitystä ja pelastuspalveluja koskevien yhteisön aloitteiden kokeilua alue- ja paikallistasolla.

| — | kehittämään toimintavaihtoehtoja hallitun kokeilumenetelmän soveltamiseksi aiempaa useammin, jotta saadaan käsitys yhteisten politiikkojen, kuten yhteisen maatalouspolitiikan, laajojen uudistusten vaikutuksista. |
| --- | --- |

—

kehittämään toimintavaihtoehtoja hallitun kokeilumenetelmän soveltamiseksi aiempaa useammin, jotta saadaan käsitys yhteisten politiikkojen, kuten yhteisen maatalouspolitiikan, laajojen uudistusten vaikutuksista.

| — | puolustamaan mahdollisuutta tehdä tavoitesopimuksia vuonna 2001 suunnitellussa muodossa, ehdottamalla täytäntöönpanon poliittisten ja oikeudellisten menettelyjen mukauttamista erityisesti joustavien ja monipuolisten kolmikantavälineiden avulla. Tässä yhteydessä on otettava täydellisesti huomioon erityisesti jäsenvaltioiden institutionaalinen ja menettelytapoja koskeva autonomia, kun on kyse yhteisön oikeuden siirtämisestä osaksi niiden omaa lainsäädäntöä ja etenkin lainsäädännön soveltamisesta. |
| --- | --- |

—

puolustamaan mahdollisuutta tehdä tavoitesopimuksia vuonna 2001 suunnitellussa muodossa, ehdottamalla täytäntöönpanon poliittisten ja oikeudellisten menettelyjen mukauttamista erityisesti joustavien ja monipuolisten kolmikantavälineiden avulla. Tässä yhteydessä on otettava täydellisesti huomioon erityisesti jäsenvaltioiden institutionaalinen ja menettelytapoja koskeva autonomia, kun on kyse yhteisön oikeuden siirtämisestä osaksi niiden omaa lainsäädäntöä ja etenkin lainsäädännön soveltamisesta.

suosittaa, että

| — | perustetaan sellaisia eurooppalaisia alueellisia sopimuksia, joilla pystytään yhdistämään vapaaehtoispohjalta toimivaltaiset hallinnon eri tasot, jotta Euroopan unionin suurten tavoitteiden ja poliittisten painopisteiden toteuttamista voidaan mukauttaa kumppanuuspohjalta alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. (38) |
| --- | --- |

—

perustetaan sellaisia eurooppalaisia alueellisia sopimuksia, joilla pystytään yhdistämään vapaaehtoispohjalta toimivaltaiset hallinnon eri tasot, jotta Euroopan unionin suurten tavoitteiden ja poliittisten painopisteiden toteuttamista voidaan mukauttaa kumppanuuspohjalta alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. (38)

| — | eurooppalaisiin alueellisiin sopimuksiin osallistuu jokin Euroopan unionin toimielin tai virasto, jäsenvaltion viranomaiset sekä yksi tai useampi alueviranomainen, että niissä määritetään saavutettavat unionin poliittiset tavoitteet ja niiden käytännön toteuttamistapa kulloisellakin alueella, että niihin sisällytetään seurantajärjestelmä ja että niissä määritellään budjettirakenne, joka kokoaa yhteen sopimuksen toteuttamisen kannalta välttämättömien eri tahojen panokset. |
| --- | --- |

—

eurooppalaisiin alueellisiin sopimuksiin osallistuu jokin Euroopan unionin toimielin tai virasto, jäsenvaltion viranomaiset sekä yksi tai useampi alueviranomainen, että niissä määritetään saavutettavat unionin poliittiset tavoitteet ja niiden käytännön toteuttamistapa kulloisellakin alueella, että niihin sisällytetään seurantajärjestelmä ja että niissä määritellään budjettirakenne, joka kokoaa yhteen sopimuksen toteuttamisen kannalta välttämättömien eri tahojen panokset.

kehottaa

| — | suuntaamaan eurooppalaisten alueellisten sopimusten rahoitusta koskevan pohdinnan mahdollisiin synergioihin yhtäältä asiaankuuluvia aloja koskevien EU:n nykyisten budjettikohtien ja rakennerahastojen välillä ja toisaalta paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotasolla käytettävissä olevien määrärahojen välillä uutta yhteisön aluepoliittista rahoitusvälinettä perustamatta tai pyytämättä tarkoitusta varten lisävaroja. |
| --- | --- |

—

suuntaamaan eurooppalaisten alueellisten sopimusten rahoitusta koskevan pohdinnan mahdollisiin synergioihin yhtäältä asiaankuuluvia aloja koskevien EU:n nykyisten budjettikohtien ja rakennerahastojen välillä ja toisaalta paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotasolla käytettävissä olevien määrärahojen välillä uutta yhteisön aluepoliittista rahoitusvälinettä perustamatta tai pyytämättä tarkoitusta varten lisävaroja.

| — | asiasta kiinnostuneita alue- ja paikallisviranomaisia sitoutumaan tällaiseen prosessiin ja ilmoittamaan kiinnostuksestaan komitealle valkoisen kirjan täytäntöönpanosta käynnistetyn kuulemisen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

asiasta kiinnostuneita alue- ja paikallisviranomaisia sitoutumaan tällaiseen prosessiin ja ilmoittamaan kiinnostuksestaan komitealle valkoisen kirjan täytäntöönpanosta käynnistetyn kuulemisen yhteydessä.

5.   Valkoisen kirjan täytäntöönpano ja jatkotoimet

Valkoisen kirjan julkistamisen myötä alueiden komitea on halunnut esittää käsityksensä sellaiseen hallintomalliin perustuvasta yhteisömenettelystä, jossa alue- ja paikallisyhteisöt otetaan mukaan yhteisön politiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Kyseinen käsitys perustuu Euroopan komission vuonna 2001 eurooppalaisesta hallintotavasta antaman valkoisen kirjan innoittamiin edistysaskeleisiin, ja siinä valotetaan hallintovastuun jakamiseen liittyviä mahdollisuuksia ja haasteita Euroopassa. Monitasoista hallintoa koskevan eurooppalaisen poliittisen kulttuurin kehittäminen on jatkuva haaste. Komitea aikookin arvioida säännöllisesti valkoisen kirjan täytäntöönpanossa saavutettua edistystä ja esittää kolmen vuoden välein kertomuksen monitasoisen hallinnon tilanteesta Euroopan unionissa.

Alueiden komitea aikoo käynnistää heti valkoisen kirjan julkistamisen jälkeen unionin toimielinten kanssa yhteistoimintaprosessin esitettyjen pohdintojen ja sitoumusten konkretisoimiseksi.

Lisäksi se avaa yleisen kuulemisen viranomaisten, järjestöjen ja sidosryhmien näkemysten kokoamiseksi. Komitea pyytää kyseisiä tahoja toimittamaan sille huomionsa siitä, miten monitasoinen hallinto voidaan parhaiten toteuttaa Euroopan unionissa. Kommentteja voi lähettää 30. marraskuuta 2009 asti seuraavaan osoitteeseen:

| Comité des régions de l'Union européenne |
| --- |
| Cellule de prospective |
| Bureau VMA 0635 |
| Rue Belliard/Belliardstraat 101 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comité des régions de l'Union européenne

Cellule de prospective

Bureau VMA 0635

Rue Belliard/Belliardstraat 101

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

tai sähköpostitse osoitteeseen governance@cor.europa.eu (39)

Alueiden komitea laatii yleisen kuulemisen tulosten sekä toimielinten ja sidosryhmien kanssa käytävien neuvottelujen perusteella toimintasuunnitelman suositustensa täytäntöönpanemiseksi.

Bryssel 17. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Rooman sopimusten allekirjoittamisen 50-vuotispäivän johdosta Berliinissä 25. maaliskuuta 2007 annettu julistus.

1

(2)  Alueiden komitean julkilausuma Euroopan puolesta, DI/CdR 55/2007 fin.

2

(3)  Alue- ja paikallisyhteisöt kattavat

3

16 % EU-27:n bruttokansantuotteesta,

kolmasosan julkisista menoista,

kaksi kolmasosaa julkisista investoinneista,

56 % julkisen sektorin työpaikoista (lukemat Dexia – http://www.dexia.be/fr/particulier/press/pressrelease20090205-localauthorities.htm).

(4)  Mietinnössään ”Hallintotapa ja kumppanuus kansallisella, alueellisella ja hankekohtaisella tasolla aluepolitiikan alalla”, A6-0356/2008, 17.9.2008, Euroopan parlamentti ”kehottaa alueiden komitea vahvistamaan toimiaan hallinnoinnin kehittämiseksi sekä määrällisesti että laadullisesti”.

4

(5)  Tiedemaailma osallistui valkoisen kirjan laadintaan alueiden komitean työryhmien (www.cor.europa.eu/ateliers) välityksellä. Sitä laadittaessa järjestettiin myös tärkeimpien alue- ja paikallisviranomaisia edustavien eurooppalaisten järjestöjen alustava kuuleminen.

5

(6)  Euroopan parlamentin mietintö aiheesta ”Hallintotapa ja kumppanuus valtiollisella, alueellisella ja hankekohtaisella tasolla aluepolitiikan alalla”, A6-0356/2008.

6

(7)  Eurobarometri: alueiden komitea: http://www.cor.europa.eu ja Euroopan komissio: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm.

7

(8)  Valkoinen kirja eurooppalaisesta hallintotavasta, KOM(2001) 428 lopullinen.

8

(9)  Alueiden komitea ja Euroopan neuvoston alue- ja paikallishallintoasiain kongressi työskentelevät yhdessä tämän tavoitteen saavuttamiseksi yhteistyösopimuksensa puitteissa.

9

(10)  Eurooppalaista hallintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassaan Euroopan komissio ehdotti uudistettua yhteisömenetelmää tulevaisuuden järjestelmäksi, eli ”komissio tekee politiikkaa koskevat ehdotukset ja huolehtii täytäntöönpanosta, neuvosto ja Euroopan parlamentti tekevät päätökset ja kansalliset ja alueelliset toimijat ovat mukana EU:n politiikan muotoilussa”, KOM(2001) 428 lopullinen.

10

(11)  Alueiden komitean Birminghamin yliopistolta tilaamassa selonteossa ”Perusoikeuskirjasta todellisuutta” tehdään alustavia ehdotuksia kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi omista oikeuksistaan ja annetaan esimerkkejä alue- ja paikallisviranomaisten soveltamista hyvistä toimintatavoista, CdR 7762/2008.

11

(12)  Lausunnossaan Euroopan parlamentin uudesta roolista ja vastuusta Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanemisessa Euroopan parlamentin aluekehityksen valiokunta painottaa suhteitaan alueiden komiteaan, PE 404.556 v02-00, 30.5.2008.

12

(13)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen laajentumisprosessiin ja sen tuoma lisäarvo”, CdR 93/2008 fin.

13

(14)  Kaupunkien ja paikallisyhteisöjen liitto UCLG (United Cities and Local Governments) julkaisee säännöllisesti raportteja hallinnon hajauttamisesta ja paikallisdemokratiasta kaikkialla maailmassa.

14

United Cities and Local Governments

(15)  ART GOLD on kansainvälinen yhteistyöaloite, joka yhdistää YK:n erityisjärjestöjen (UNDP, UNESCO, UNIFEM, UNCDF, WHO, UNORS jne.) ohjelmia ja toimia uuden monenvälisyyden edistämiseksi.

15

(16)  FOGAR (Forum of Global Associations of Regions) ja Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO ovat allekirjoittaneet yhteisymmärryspöytäkirjan.

16

Forum of Global Associations of Regions

(17)  Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston Euroopan kuntien ja alueiden neuvosto on perustanut internetportaalin ystävyyskaupunkitoiminnan edistämiseksi: www.twinning.org.

17

(18)  ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Paikallisviranomaiset kehitysyhteistyön toimijoina”, SEK(2008) 2570.

18

(19)  Alueiden komitean lausuntoluonnos aiheesta ”Paikallisviranomaiset kehitysyhteistyön toimijoina”, CdR 312/2008 rev 1.

19

(20)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen laajentumisprosessiin ja sen tuoma lisäarvo”, CdR 93/2008 fin.

20

(21)  http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/od2009/index.cfm.

21

(22)

22

| — | Euroopan alueiden liitto AER on käynnistänyt alueiden välisen yhteistyön ohjelman, jonka tavoitteena on kehittää eurooppalaista tietoisuutta, edistää alueiden Eurooppaa ja kannustaa alueellisia yrityksiä vastaanottamaan harjoittelijoita. |
| --- | --- |

—

Euroopan alueiden liitto AER on käynnistänyt alueiden välisen yhteistyön ohjelman, jonka tavoitteena on kehittää eurooppalaista tietoisuutta, edistää alueiden Eurooppaa ja kannustaa alueellisia yrityksiä vastaanottamaan harjoittelijoita.

| — | Euroopan vuoristoalueiden valtuutettujen järjestö AEM kehittää vuoristoalueiden välistä yhteistyöhanketta Interreg-ohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

—

Euroopan vuoristoalueiden valtuutettujen järjestö AEM kehittää vuoristoalueiden välistä yhteistyöhanketta Interreg-ohjelman puitteissa.

| — | Euroopan raja-alueiden liitto AEBR on perustanut raja-alueiden verkoston, jonka tarkoituksena on vaihtaa hyviä käytänteitä yhteisön ohjelmien puitteissa toteutettavien konkreettisten ehdotusten kehittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Euroopan raja-alueiden liitto AEBR on perustanut raja-alueiden verkoston, jonka tarkoituksena on vaihtaa hyviä käytänteitä yhteisön ohjelmien puitteissa toteutettavien konkreettisten ehdotusten kehittämiseksi.

(23)  Kumppanuuteen perustuva EU-viestintä: Euroopan parlamentin päätös 9. lokakuuta 2008 ja Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston yhteinen julkilausuma, P6_TA(2008) 0463.

23

(24)  Alueiden komitea on jo ehdottanut viestintävälineistön luomista alueiden komitean jäsenille ja alue- ja paikallisviranomaisille Euroopan unionin politiikkojen selittämiseksi kansalaisille, CdR 234/2008 fin.

24

(25)  Kestävää kehitystä käsitelleessä, vuonna 2002 pidetyssä Johannesburgin huippukokouksessa esitetyn aloitteen johdosta Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liitosta CPMR:stä ja FOGAR:sta (Forum of Global Associations of Regions) on tullut kestävää kehitystä edistävän aluehallintojen verkoston (nrg 4SD) aktiivisia jäseniä.

25

Forum of Global Associations of Regions

(26)  Prahassa 5.– 6. maaliskuuta 2009 pidetyn Euroopan alueiden ja kuntien huippukokouksen päätelmät, CdR 86/2009 fin.

26

(27)  Eurocities-järjestö toteuttaa Euroopan komission tuella ja osana kuudetta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmaa hanketta, jonka tarkoituksena on helpottaa kestävää kaupunkikehitystä koskevien hyvien käytänteiden ja asiantuntemuksen vaihtoa sekä sen täytäntöönpanoa.

27

(28)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”’Pienet ensin’ Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (’Small Business Act’)”, hyväksytty 12.–13. helmikuuta 2009 pidetyssä täysistunnossa, CdR 246/2008 fin.

28

(’Small Business Act’

(29)  ”Alueiden komitea suosittaa voimakkaasti, että luodaan uusia välineitä ja etenkin indikaattoreita alueellisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisen tarpeisiin. Tähän kuuluvat myös alueita pienempien yksiköiden tasolla tehtävät analyysit.” Alueiden komitean lausunto alueellista koheesiota käsittelevästä vihreästä kirjasta, CdR 274/2008 fin.

29

”Asianmukaisten alueellisten strategioiden ja poliittisten linjausten laatimiseksi on luotava tarkoituksenmukaisia välineitä, joiden avulla voidaan ottaa huomioon alueelliset erot julkisessa politiikassa. (Voidaan tarkastella esim. asukkaiden käytettävissä olevia tuloja, jotta asukaskohtaisen BKT:n lisäksi voidaan ottaa huomioon tulonsiirrot, verotulot sekä eri palvelujen saatavuus sekä väestörakenne ja asutus. Lisäksi voidaan luoda inhimillisen kehityksen kokoomaindeksejä.).” Alueiden komitean lausunto alueellista koheesiota käsittelevästä vihreästä kirjasta, CdR 274/2008 fin.

(30)  Kaatopaikoista 26. päivänä huhtikuuta 1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/31/EY, (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1–19); Jätteistä 5. päivänä huhtikuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/12/EY, (EUVL L 114, 27.4.2006, s. 9–21).

30

(31)  Julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31. päivänä maaliskuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/18/EY, (EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114–240).

31

(32)  Euroopan julkisen hallinnon instituutille on annettu tehtäväksi laatia tutkimus yhteisön lainsäädännön vaikutuksista paikallistasolla. Tutkimuksessa on tarkoitus tarkastella nimenomaan näitä kahta käytännön tapausta, ja sen tulokset on määrä esitellä hallintotapaa ja EU:ta käsittelevälle korkean tason työryhmälle Ruotsin puheenjohtajuuskaudella lokakuussa 2009.

32

(33)  Euroopan alueiden lainsäädäntävaltaa käyttävien edustajistojen konferenssin (CLRAE) on luonut verkoston, joka seuraa toissijaisuusperiaatteen täytäntöönpanoa teknisellä ja poliittisella tasolla.

33

(34)  Paikallishallintoa käsitelleen korkean tason seminaarin raportti (Biarritz 14.–16. syyskuuta 2008).

34

(35)  Euroopan lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden puheenjohtajien organisaatio (REGLEG) järjestää hyvien käytänteiden vaihtoa lainsäädäntävaltaa käyttäviä alueita edustavien asiantuntijoiden osallistumisesta komitologiamenettelyyn ja komission asiantuntijaryhmiin sekä neuvoston työryhmiin.

35

(36)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alue ja paikallisviranomaisten rooli uudessa Itämeri-strategiassa”, CdR 381/2008 fin.

36

(37)






  —

37

| — | seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa

| — | helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä |
| --- | --- |

—

helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä

| — | seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

—

seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa

| — | helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä |
| --- | --- |

—

helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä

| — | kartoittaa EAYY:n mahdollista käyttöä aluekehitysvälineenä |
| --- | --- |

—

kartoittaa EAYY:n mahdollista käyttöä aluekehitysvälineenä

37

| — | seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

—

seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa

| — | helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä |
| --- | --- |

—

helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä

| — | kartoittaa EAYY:n mahdollista käyttöä aluekehitysvälineenä |
| --- | --- |

—

kartoittaa EAYY:n mahdollista käyttöä aluekehitysvälineenä

| — | seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

—

seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa

| — | helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä |
| --- | --- |

—

helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä

| — | kartoittaa EAYY:n mahdollista käyttöä aluekehitysvälineenä |
| --- | --- |

—

kartoittaa EAYY:n mahdollista käyttöä aluekehitysvälineenä

| — | parantaa tiedottamista EAYY:iin liittyvistä mahdollisuuksista ja haasteista aluetasolla. Verkkosivusto www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

parantaa tiedottamista EAYY:iin liittyvistä mahdollisuuksista ja haasteista aluetasolla. Verkkosivusto www.cor.europa.eu/egtc.htm.

37

| — | seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

—

seurata asetuksen säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa

| — | helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä |
| --- | --- |

—

helpottaa EAYY:ien perustamisesta saatujen kokemusten vaihtoa aluetasolla ja jakaa tietoa niihin liittyvistä parhaista käytänteistä

| — | kartoittaa EAYY:n mahdollista käyttöä aluekehitysvälineenä |
| --- | --- |

—

kartoittaa EAYY:n mahdollista käyttöä aluekehitysvälineenä

| — | parantaa tiedottamista EAYY:iin liittyvistä mahdollisuuksista ja haasteista aluetasolla. Verkkosivusto www.cor.europa.eu/egtc.htm. |
| --- | --- |

—

parantaa tiedottamista EAYY:iin liittyvistä mahdollisuuksista ja haasteista aluetasolla. Verkkosivusto www.cor.europa.eu/egtc.htm.

(38)  Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalaiset alueelliset sopimukset: ehdotus kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten tarkistamiseksi”, CdR 135/2006 fin.

38

(39)  Valkoisen kirjan seurantaprosessia tuetaan alueiden komitean tieteellisten työryhmien toimilla (www.cor.europa.eu/ateliers).

39

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/28

---

Alueiden Komitean lausunto aiheista Afrikan ja EU:n kumppanuus vuosi Lissabonin jälkeen ja EU, Afrikka ja Kiina: kohti kolmenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä

(2009/C 211/02)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti toimiin, joita eurooppalaiset ja afrikkalaiset toimijat ovat toteuttaneet Afrikan ja EU:n kumppanuuden käynnistämisestä lähtien, ja korostaa, että kahdeksan kumppanuuden puitteissa jo käynnistettyjä aloitteita tulee jatkaa, vauhdittaa, vahvistaa ja laajentaa. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti toimiin, joita eurooppalaiset ja afrikkalaiset toimijat ovat toteuttaneet Afrikan ja EU:n kumppanuuden käynnistämisestä lähtien, ja korostaa, että kahdeksan kumppanuuden puitteissa jo käynnistettyjä aloitteita tulee jatkaa, vauhdittaa, vahvistaa ja laajentaa.

| — | ehdottaa, että AK kutsuttaisiin mukaan temaattisten kumppanuuksien täytäntöönpanosta huolehtivien ryhmien työskentelyyn erityisesti käsiteltäessä hallintotapaa, vuosituhannen kehitystavoitteita, ilmastonmuutosta, muuttoliikettä, liikkuvuutta ja työllisyyskysymyksiä. AK korostaa, että EU:lle tulee luoda välineet eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamien hajautettujen yhteistyötoimien tilastoimiseksi ja arvioimiseksi. Komitea muistuttaa, että hajautettua yhteistyötä käsittelevän kokouksen on oltava komission ja AK:n vuoropuhelun tärkein foorumi ja että kyseisessä yhteydessä tulee antaa erityinen sija EU:n ja Afrikan kumppanuudelle. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että AK kutsuttaisiin mukaan temaattisten kumppanuuksien täytäntöönpanosta huolehtivien ryhmien työskentelyyn erityisesti käsiteltäessä hallintotapaa, vuosituhannen kehitystavoitteita, ilmastonmuutosta, muuttoliikettä, liikkuvuutta ja työllisyyskysymyksiä. AK korostaa, että EU:lle tulee luoda välineet eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamien hajautettujen yhteistyötoimien tilastoimiseksi ja arvioimiseksi. Komitea muistuttaa, että hajautettua yhteistyötä käsittelevän kokouksen on oltava komission ja AK:n vuoropuhelun tärkein foorumi ja että kyseisessä yhteydessä tulee antaa erityinen sija EU:n ja Afrikan kumppanuudelle.

| — | on tyytyväinen komission tiedonantoon EU:n, Afrikan ja Kiinan yhteistyöstä ja muistuttaa EU:n ja Kiinan Afrikkaa koskevan kehitysapupolitiikan tavoitteiden ja välineiden eroista. Erojen vuoksi on yhä välttämättömämpää tiivistää unionin ja Kiinan yhteistyötä siten, että vastaisuudessakin sovelletaan tiukkoja hyvän hallintotavan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kriteereitä. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen komission tiedonantoon EU:n, Afrikan ja Kiinan yhteistyöstä ja muistuttaa EU:n ja Kiinan Afrikkaa koskevan kehitysapupolitiikan tavoitteiden ja välineiden eroista. Erojen vuoksi on yhä välttämättömämpää tiivistää unionin ja Kiinan yhteistyötä siten, että vastaisuudessakin sovelletaan tiukkoja hyvän hallintotavan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kriteereitä.

| — | katsoo, että Afrikan, EU:n ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisten nivomiseksi EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenväliseen vuoropuheluun sekä erityisesti yhteistyöteemojen määrittelemiseksi tulee alkaa heti kehittää sopivia toimintatapoja. |
| --- | --- |

—

katsoo, että Afrikan, EU:n ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisten nivomiseksi EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenväliseen vuoropuheluun sekä erityisesti yhteistyöteemojen määrittelemiseksi tulee alkaa heti kehittää sopivia toimintatapoja.

| — | korostaa talous- ja finanssikriisin yhteydessä, että Afrikalle tarkoitettuja kehitysapumäärärahoja koskevista sitoumuksista tulee pitää kiinni ja että määrärahoja tulee lisätä. |
| --- | --- |

—

korostaa talous- ja finanssikriisin yhteydessä, että Afrikalle tarkoitettuja kehitysapumäärärahoja koskevista sitoumuksista tulee pitää kiinni ja että määrärahoja tulee lisätä.

| Esittelijä | : | Jean-Louis Destans (FR, PSE),
  Euren lääninvaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Jean-Louis Destans (FR, PSE),

Euren lääninvaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirjat

Afrikan ja EU:n kumppanuus vuosi Lissabonin jälkeen

KOM(2008) 617 lopullinen

EU, Afrikka ja Kiina: kohti kolmenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä

KOM(2008) 654 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A   Yleiset huomiot

EU:n ja Afrikan kumppanuus

| 1. | pitää ilahduttavana, että Euroopan komissio on julkaissut tiedonannon ”Afrikan ja EU:n kumppanuus vuosi Lissabonin jälkeen”, jossa arvioidaan vuosien 2008–2010 toimintasuunnitelman ensimmäistä täytäntöönpanovuotta ja suunnitelmaan liittyvää kahdeksaa aihekohtaista kumppanuutta, joiden avulla Afrikan ja EU:n yhteistä strategiaa toteutetaan käytännössä. |
| --- | --- |

1.

pitää ilahduttavana, että Euroopan komissio on julkaissut tiedonannon ”Afrikan ja EU:n kumppanuus vuosi Lissabonin jälkeen”, jossa arvioidaan vuosien 2008–2010 toimintasuunnitelman ensimmäistä täytäntöönpanovuotta ja suunnitelmaan liittyvää kahdeksaa aihekohtaista kumppanuutta, joiden avulla Afrikan ja EU:n yhteistä strategiaa toteutetaan käytännössä.

| 2. | suhtautuu myönteisesti toimiin, joita eurooppalaiset ja afrikkalaiset toimijat ovat toteuttaneet joulukuussa 2007 tapahtuneesta yhteisen strategian käynnistämisestä lähtien. Näin on luotu perusta kumppanuudelle ja yhteistyölle aloilla, jotka ulottuvat ”kehityksen ulkopuolelle”, ”Afrikan ulkopuolelle” ja ”instituutioiden ulkopuolelle”. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti toimiin, joita eurooppalaiset ja afrikkalaiset toimijat ovat toteuttaneet joulukuussa 2007 tapahtuneesta yhteisen strategian käynnistämisestä lähtien. Näin on luotu perusta kumppanuudelle ja yhteistyölle aloilla, jotka ulottuvat ”kehityksen ulkopuolelle”, ”Afrikan ulkopuolelle” ja ”instituutioiden ulkopuolelle”.

| 3. | korostaa, että alkuvaiheen edistysaskelista huolimatta on pidettävä mielessä, että kahdeksan kumppanuuden puitteissa jo käynnistettyjä aloitteita tulee jatkaa, vauhdittaa, vahvistaa ja laajentaa. Jotta EU:n ja Afrikan kehitys- ja yhteistyöstrategian avulla saataisiin aikaan odotetunlaisia vaikutuksia, molempien osapuolten tulee sitoutua toimintaan herpaantumattomasti ja tiiviisti. Ensimmäisen täytäntöönpanovuoden tulosten tulee kannustaa eurooppalaisia ja afrikkalaisia toimijoita tehostamaan toimiaan ja edistämään strategian tuloksekasta toteuttamista pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että alkuvaiheen edistysaskelista huolimatta on pidettävä mielessä, että kahdeksan kumppanuuden puitteissa jo käynnistettyjä aloitteita tulee jatkaa, vauhdittaa, vahvistaa ja laajentaa. Jotta EU:n ja Afrikan kehitys- ja yhteistyöstrategian avulla saataisiin aikaan odotetunlaisia vaikutuksia, molempien osapuolten tulee sitoutua toimintaan herpaantumattomasti ja tiiviisti. Ensimmäisen täytäntöönpanovuoden tulosten tulee kannustaa eurooppalaisia ja afrikkalaisia toimijoita tehostamaan toimiaan ja edistämään strategian tuloksekasta toteuttamista pitkällä aikavälillä.

| 4. | pitää ilahduttavana, että 21. marraskuuta 2008 hyväksyttiin Euroopan komission päätelmät sisältävä EU:n ja Afrikan unionin yhteisraportti. |
| --- | --- |

4.

pitää ilahduttavana, että 21. marraskuuta 2008 hyväksyttiin Euroopan komission päätelmät sisältävä EU:n ja Afrikan unionin yhteisraportti.

| 5. | pitää kiinnostavana, että tilannekatsauksen lisäksi komissio esittää tulevaisuutta koskevia suosituksia, joiden avulla pyritään varmistamaan, että






  — | toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ongelmista selvitään |
| --- | --- | --- |

5.

pitää kiinnostavana, että tilannekatsauksen lisäksi komissio esittää tulevaisuutta koskevia suosituksia, joiden avulla pyritään varmistamaan, että

—

toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ongelmista selvitään

| — | kaikki toimijat ottavat toimintasuunnitelman kollektiivisesti omakseen |
| --- | --- |

—

kaikki toimijat ottavat toimintasuunnitelman kollektiivisesti omakseen

| — | Afrikkaa koskevia asioita lähestytään kattavasti ja laaja-alaisesti |
| --- | --- |

—

Afrikkaa koskevia asioita lähestytään kattavasti ja laaja-alaisesti

| — | EU:n ja Afrikan keskinäistä koordinointia ja yhteistyötä edistetään kansainvälisissä yhteyksissä |
| --- | --- |

—

EU:n ja Afrikan keskinäistä koordinointia ja yhteistyötä edistetään kansainvälisissä yhteyksissä

| — | kumppanuuden tavoitteista ja saavutuksista viestitään yhä tehokkaammin avoimuuden lisäämiseksi sekä Afrikan ja Euroopan väestön vahvan sitoutumisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

kumppanuuden tavoitteista ja saavutuksista viestitään yhä tehokkaammin avoimuuden lisäämiseksi sekä Afrikan ja Euroopan väestön vahvan sitoutumisen varmistamiseksi.

| 6. | korostaa, että alueiden komitealla sekä EU:n ja Afrikan paikallis- ja alueviranomaisilla on tunnustettu ja ilmeinen kyky myötävaikuttaa kaikkiin edellä mainittuihin suosituksiin ja kumppanuuden kolmeen pilariin, erityisesti aloihin, jotka ulottuvat ”kehityksen ulkopuolelle” ja ”instituutioiden ulkopuolelle”. Komission olisikin pitänyt korostaa tätä tiedonannossaan. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että alueiden komitealla sekä EU:n ja Afrikan paikallis- ja alueviranomaisilla on tunnustettu ja ilmeinen kyky myötävaikuttaa kaikkiin edellä mainittuihin suosituksiin ja kumppanuuden kolmeen pilariin, erityisesti aloihin, jotka ulottuvat ”kehityksen ulkopuolelle” ja ”instituutioiden ulkopuolelle”. Komission olisikin pitänyt korostaa tätä tiedonannossaan.

EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälinen vuoropuhelu ja yhteistyö

| 7. | on tyytyväinen komission tiedonantoon ”EU, Afrikka ja Kiina: kohti kolmenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä” ja korostaa aikaansaadun dynamiikan merkitystä. Se on Afrikkaa hyödyttävän synergian luomisen ensimmäinen askel. |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen komission tiedonantoon ”EU, Afrikka ja Kiina: kohti kolmenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä” ja korostaa aikaansaadun dynamiikan merkitystä. Se on Afrikkaa hyödyttävän synergian luomisen ensimmäinen askel.

| 8. | katsoo, että yhteistyön käynnistäminen EU:n ja Kiinan välillä on oleellisen tärkeää Afrikan tulevaisuuden kannalta. Unioni ja Kiina ovat solmineet kahdenvälisiä kumppanuuksia Afrikan kanssa, ja Afrikan kauppakumppaneista EU on tärkein ja Kiina kolmanneksi tärkein. Ne ovat myös suurimmat Afrikkaan suuntautuvien suorien investointien lähteet. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että yhteistyön käynnistäminen EU:n ja Kiinan välillä on oleellisen tärkeää Afrikan tulevaisuuden kannalta. Unioni ja Kiina ovat solmineet kahdenvälisiä kumppanuuksia Afrikan kanssa, ja Afrikan kauppakumppaneista EU on tärkein ja Kiina kolmanneksi tärkein. Ne ovat myös suurimmat Afrikkaan suuntautuvien suorien investointien lähteet.

| 9. | katsoo, että kolmenvälisyyteen perustuva lähestymistapa tulee asemoida uudelleen siten, että muu maailma, myös suuret nousevan talouden maat, otetaan huomioon. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että kolmenvälisyyteen perustuva lähestymistapa tulee asemoida uudelleen siten, että muu maailma, myös suuret nousevan talouden maat, otetaan huomioon.

| 10. | muistuttaa EU:n ja Kiinan Afrikkaa koskevan kehitysapupolitiikan tavoitteiden ja välineiden eroista. Erojen vuoksi on yhä välttämättömämpää tiivistää unionin ja Kiinan yhteistyötä. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa EU:n ja Kiinan Afrikkaa koskevan kehitysapupolitiikan tavoitteiden ja välineiden eroista. Erojen vuoksi on yhä välttämättömämpää tiivistää unionin ja Kiinan yhteistyötä.

| 11. | kehottaa Afrikan unionia, Afrikan valtioita sekä Afrikan paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan täysipainoisesti yhteistyöteemojen määrittelyyn ja kolmenvälisen vuoropuhelun käynnistämiseen. Vuoropuhelu ei saa typistyä EU:n ja Kiinan politiikkojen koordinoinniksi. |
| --- | --- |

11.

kehottaa Afrikan unionia, Afrikan valtioita sekä Afrikan paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan täysipainoisesti yhteistyöteemojen määrittelyyn ja kolmenvälisen vuoropuhelun käynnistämiseen. Vuoropuhelu ei saa typistyä EU:n ja Kiinan politiikkojen koordinoinniksi.

| 12. | kannustaa Afrikan maanosa-, valtio-, alue- ja paikallistason vastuuhenkilöitä esittämään yhteistyöehdotuksia aloilla, jotka heidän mielestään vastaisivat parhaiten Afrikan kehityshaasteita. |
| --- | --- |

12.

kannustaa Afrikan maanosa-, valtio-, alue- ja paikallistason vastuuhenkilöitä esittämään yhteistyöehdotuksia aloilla, jotka heidän mielestään vastaisivat parhaiten Afrikan kehityshaasteita.

| 13. | muistuttaa, että tässä yhteydessä tulee omaksua joustava ja pragmaattinen lähestymistapa, jotta kaikki mahdolliset yhteistyöteemat saadaan kartoitettua eikä osaa niistä suljeta etukäteen pois. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että tässä yhteydessä tulee omaksua joustava ja pragmaattinen lähestymistapa, jotta kaikki mahdolliset yhteistyöteemat saadaan kartoitettua eikä osaa niistä suljeta etukäteen pois.

| 14. | korostaa ympäristön ja luonnonvarojen kestävää hoitoa koskevan yhteistyön merkitystä, kun otetaan huomioon, että energiavaroja hyödynnetään Afrikassa voimaperäisesti. |
| --- | --- |

14.

korostaa ympäristön ja luonnonvarojen kestävää hoitoa koskevan yhteistyön merkitystä, kun otetaan huomioon, että energiavaroja hyödynnetään Afrikassa voimaperäisesti.

| 15. | ihmettelee, ettei komissio aseta enää terveyttä, koulutusta ja tutkimusta ehdottamiensa yhteistyöteemojen painopisteeksi, vaikka ne ovat Afrikan pitkän aikavälin kehityksen kannalta oleellisia aloja sekä YK:ssa ja EU:n ja Afrikan kumppanuuden yhteydessä määriteltyjä toiminnan painopistealoja. Komitea kehottaakin komissiota vahvistamaan näihin kysymyksiin liittyviä ehdotuksiaan. |
| --- | --- |

15.

ihmettelee, ettei komissio aseta enää terveyttä, koulutusta ja tutkimusta ehdottamiensa yhteistyöteemojen painopisteeksi, vaikka ne ovat Afrikan pitkän aikavälin kehityksen kannalta oleellisia aloja sekä YK:ssa ja EU:n ja Afrikan kumppanuuden yhteydessä määriteltyjä toiminnan painopistealoja. Komitea kehottaakin komissiota vahvistamaan näihin kysymyksiin liittyviä ehdotuksiaan.

| 16. | suosittaa, että Afrikan unionille annetaan etuoikeutettu asema keskustelukumppanina kolmenvälisessä vuoropuhelussa. Näin edistettäisiin kansalliset erot ylittävää kattavaa ja johdonmukaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

16.

suosittaa, että Afrikan unionille annetaan etuoikeutettu asema keskustelukumppanina kolmenvälisessä vuoropuhelussa. Näin edistettäisiin kansalliset erot ylittävää kattavaa ja johdonmukaista lähestymistapaa.

| 17. | pitää ilahduttavana, että Prahassa järjestetään toukokuussa 2009 EU:n ja Kiinan huippukokous, ja kehottaa neuvostoa






  — | havainnollistamaan komission ehdotuksia ottamalla esille EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälisen yhteistyön |
| --- | --- | --- |

17.

pitää ilahduttavana, että Prahassa järjestetään toukokuussa 2009 EU:n ja Kiinan huippukokous, ja kehottaa neuvostoa

—

havainnollistamaan komission ehdotuksia ottamalla esille EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälisen yhteistyön

| — | vahvistamaan terveys-, koulutus- ja tutkimusalojen yhteistyösuunnitelmia |
| --- | --- |

—

vahvistamaan terveys-, koulutus- ja tutkimusalojen yhteistyösuunnitelmia

| — | ottamaan huomioon afrikkalaisten toimijoiden esittämät ehdotukset. |
| --- | --- |

—

ottamaan huomioon afrikkalaisten toimijoiden esittämät ehdotukset.

| 18. | korostaa, että EU:n on vastaisuudessakin sovellettava tiukkoja hyvän hallintotavan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kriteereitä Afrikkaa koskevassa kehitysapupolitiikassaan, toteutettiinpa sitä EU:n ja Afrikan kahdenvälisen yhteistyön tai EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälisen yhteistyön muodossa. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että EU:n on vastaisuudessakin sovellettava tiukkoja hyvän hallintotavan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kriteereitä Afrikkaa koskevassa kehitysapupolitiikassaan, toteutettiinpa sitä EU:n ja Afrikan kahdenvälisen yhteistyön tai EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälisen yhteistyön muodossa.

| 19. | katsoo, että tämä ehto tulee mieltää dynaamiseksi ja asteittain kehittyväksi, jotta Afrikan valtioiden saavuttama edistys ja niiden harjoittama politiikka hyvän hallintotavan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämiseksi voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että tämä ehto tulee mieltää dynaamiseksi ja asteittain kehittyväksi, jotta Afrikan valtioiden saavuttama edistys ja niiden harjoittama politiikka hyvän hallintotavan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämiseksi voidaan ottaa huomioon.

| 20. | korostaa, ettei EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälinen yhteistyö saa tarkoittaa mukautumista Kiinan tavoitteisiin ja menetelmiin, koska se ei välttämättä olisi EU:n arvojen ja periaatteiden eikä Afrikan pitkän aikavälin etujen mukaista. Yhteisten intressien määrittelyä ei kuitenkaan pidä sulkea pois. |
| --- | --- |

20.

korostaa, ettei EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälinen yhteistyö saa tarkoittaa mukautumista Kiinan tavoitteisiin ja menetelmiin, koska se ei välttämättä olisi EU:n arvojen ja periaatteiden eikä Afrikan pitkän aikavälin etujen mukaista. Yhteisten intressien määrittelyä ei kuitenkaan pidä sulkea pois.

| 21. | toteaa, että alueiden komitealla sekä EU:n, Afrikan ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisilla on pitkän aikavälin rooli EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälisen vuoropuhelun käytännön toteutuksessa; kahdenvälisten suhteiden (EU–Afrikka, Afrikka–Kiina ja EU–Kiina) kehittyessä kolmenvälistä vuoropuhelua on edelleen konkretisoitava. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että alueiden komitealla sekä EU:n, Afrikan ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisilla on pitkän aikavälin rooli EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälisen vuoropuhelun käytännön toteutuksessa; kahdenvälisten suhteiden (EU–Afrikka, Afrikka–Kiina ja EU–Kiina) kehittyessä kolmenvälistä vuoropuhelua on edelleen konkretisoitava.

| 22. | katsoo, että kolmenvälisen yhteistyön ja vuoropuhelun toteuttamisessa on otettava huomioon kunkin alueen taloudelliset ja yhteiskunnalliset olot ja sopeutettava toimintatavat niiden mukaan ja että EU:n, Afrikan ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisten tulee voida osallistua toteuttamistapojen määrittelyyn. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että kolmenvälisen yhteistyön ja vuoropuhelun toteuttamisessa on otettava huomioon kunkin alueen taloudelliset ja yhteiskunnalliset olot ja sopeutettava toimintatavat niiden mukaan ja että EU:n, Afrikan ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisten tulee voida osallistua toteuttamistapojen määrittelyyn.

| 23. | korostaa, että kolmenvälisen yhteistyön ja -vuoropuhelun toteuttamisen seurantaa ja valvontaa varten tulee luoda välineitä, jotta voidaan varmistaa, että eri osapuolet noudattavat tekemiään sitoumuksia. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että kolmenvälisen yhteistyön ja -vuoropuhelun toteuttamisen seurantaa ja valvontaa varten tulee luoda välineitä, jotta voidaan varmistaa, että eri osapuolet noudattavat tekemiään sitoumuksia.

Talous- ja finanssikriisin vaikutukset

| 24. | on huolissaan kansainvälisen talous- ja finanssikriisin vaikutuksista Afrikkaan, kun huomio keskittyy kehittyneiden maiden tilanteeseen. |
| --- | --- |

24.

on huolissaan kansainvälisen talous- ja finanssikriisin vaikutuksista Afrikkaan, kun huomio keskittyy kehittyneiden maiden tilanteeseen.

| 25. | pelkää, että kehitysmaat jäävät edelleen taka-alalle. Afrikka on häpeällisen huonosti edustettuna G20-ryhmässä eikä näin ollen kykene vaikuttamaan talouskriisin hillitsemiseksi tehtäviin kansainvälisiin päätöksiin, vaikka kriisillä on Afrikkaan vahvemmat suorat ja välilliset vaikutukset. |
| --- | --- |

25.

pelkää, että kehitysmaat jäävät edelleen taka-alalle. Afrikka on häpeällisen huonosti edustettuna G20-ryhmässä eikä näin ollen kykene vaikuttamaan talouskriisin hillitsemiseksi tehtäviin kansainvälisiin päätöksiin, vaikka kriisillä on Afrikkaan vahvemmat suorat ja välilliset vaikutukset.

| 26. | muistuttaa, että kriisin suorat ja välilliset vaikutukset Afrikkaan korostuvat maanosan sosiaali- ja talousmallien haavoittuvuuden takia. Suoria vaikutuksia ovat mm. maailmantalouden hidastumisesta johtuva Afrikan maiden raaka-aineviennin kutistuminen, ulkomaisten investointien romahtaminen, luotonsaannin vaikeutumisesta johtuva ruokakriisin pahenemisen uhka ja tulojen pieneneminen siitä syystä, että kehittyneisiin maihin muuttaneet afrikkalaiset lähettävät kotimaahan aiempaa niukemmin rahaa jouduttuaan työttömiksi. Välilliset vaikutukset ilmenevät ensisijaisesti kehitysavun vähenemisenä ja kehittyneiden maiden luotonannon suuntautumisena oman maan talouden tukemiseen. |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että kriisin suorat ja välilliset vaikutukset Afrikkaan korostuvat maanosan sosiaali- ja talousmallien haavoittuvuuden takia. Suoria vaikutuksia ovat mm. maailmantalouden hidastumisesta johtuva Afrikan maiden raaka-aineviennin kutistuminen, ulkomaisten investointien romahtaminen, luotonsaannin vaikeutumisesta johtuva ruokakriisin pahenemisen uhka ja tulojen pieneneminen siitä syystä, että kehittyneisiin maihin muuttaneet afrikkalaiset lähettävät kotimaahan aiempaa niukemmin rahaa jouduttuaan työttömiksi. Välilliset vaikutukset ilmenevät ensisijaisesti kehitysavun vähenemisenä ja kehittyneiden maiden luotonannon suuntautumisena oman maan talouden tukemiseen.

| 27. | palauttaa mieliin, että IMF:n arvioiden mukaan talouskriisi tulee hidastamaan Afrikan talouskasvua. Sen arvioidaan olevan vuonna 2009 enintään kolme prosenttia. Tällä tavoin kriisi katkaisee viitenä viime vuonna keskimäärin yli kuuteen prosenttiin yltäneen kasvun sekä Afrikan taloudellisen, poliittisen ja sosiaalisen tilanteen asteittaisen kohentumisen. |
| --- | --- |

27.

palauttaa mieliin, että IMF:n arvioiden mukaan talouskriisi tulee hidastamaan Afrikan talouskasvua. Sen arvioidaan olevan vuonna 2009 enintään kolme prosenttia. Tällä tavoin kriisi katkaisee viitenä viime vuonna keskimäärin yli kuuteen prosenttiin yltäneen kasvun sekä Afrikan taloudellisen, poliittisen ja sosiaalisen tilanteen asteittaisen kohentumisen.

| 28. | arvelee, että kriisin ankaruus korostuu Afrikassa sosiaalipolitiikkojen heikkouden takia ja että seurauksena saattaa olla humanitaarisia, poliittisia ja yhteiskunnallisia kriisejä, jotka epävakauttavat maanosaa ja edesauttavat uusien konfliktien puhkeamista. |
| --- | --- |

28.

arvelee, että kriisin ankaruus korostuu Afrikassa sosiaalipolitiikkojen heikkouden takia ja että seurauksena saattaa olla humanitaarisia, poliittisia ja yhteiskunnallisia kriisejä, jotka epävakauttavat maanosaa ja edesauttavat uusien konfliktien puhkeamista.

| 29. | korostaa tässä yhteydessä EU:n ja Afrikan kumppanuuden sekä EU:n, Afrikan ja Kiinan yhteistyöhankkeen merkitystä ja tähdentää, että Afrikalle tarkoitettuja kehitysapumäärärahoja koskevista sitoumuksista tulee pitää kiinni ja että määrärahoja tulee lisätä. |
| --- | --- |

29.

korostaa tässä yhteydessä EU:n ja Afrikan kumppanuuden sekä EU:n, Afrikan ja Kiinan yhteistyöhankkeen merkitystä ja tähdentää, että Afrikalle tarkoitettuja kehitysapumäärärahoja koskevista sitoumuksista tulee pitää kiinni ja että määrärahoja tulee lisätä.

| 30. | pitää valitettavana, että eräät jäsenvaltiot ovat jo ilmoittaneet leikkaavansa kehitysapuaan. Se pahentaa Afrikan kriisiä entisestään. |
| --- | --- |

30.

pitää valitettavana, että eräät jäsenvaltiot ovat jo ilmoittaneet leikkaavansa kehitysapuaan. Se pahentaa Afrikan kriisiä entisestään.

| 31. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli tässä vaikeassa taloustilanteessa, sillä niiden toiminta ei rajoitu pelkästään huomattavan taloudellisen tuen antamiseen, vaan ne huolehtivat lisäksi osaamisen ja kokemuksen siirrosta ja tekevät yhteistyötä konkreettisten hankkeiden muodossa. |
| --- | --- |

31.

toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli tässä vaikeassa taloustilanteessa, sillä niiden toiminta ei rajoitu pelkästään huomattavan taloudellisen tuen antamiseen, vaan ne huolehtivat lisäksi osaamisen ja kokemuksen siirrosta ja tekevät yhteistyötä konkreettisten hankkeiden muodossa.

B   Paikallis- ja alueviranomaisten rooli EU:n ja Afrikan kumppanuudessa

Paikallis- ja alueviranomaisten erityisominaisuudet

| 32. | on iloinen kansalaisyhteiskunnan ja muiden kuin perinteisten toimijoiden huomioimisesta EU:n ja Afrikan kumppanuudessa sekä komission ehdotuksesta järjestää keskeisille ei-institutionaalisille toimijoille – esimerkiksi kansalaisyhteiskunnan, akateemisen maailman ja yksityisen sektorin edustajille – kuulemistilaisuuksia, jotta nämä voivat osallistua aktiivisesti yhteisen strategian täytäntöönpanoon ja seurantaan. |
| --- | --- |

32.

on iloinen kansalaisyhteiskunnan ja muiden kuin perinteisten toimijoiden huomioimisesta EU:n ja Afrikan kumppanuudessa sekä komission ehdotuksesta järjestää keskeisille ei-institutionaalisille toimijoille – esimerkiksi kansalaisyhteiskunnan, akateemisen maailman ja yksityisen sektorin edustajille – kuulemistilaisuuksia, jotta nämä voivat osallistua aktiivisesti yhteisen strategian täytäntöönpanoon ja seurantaan.

| 33. | muistuttaa komissiolle, että paikallis- ja alueviranomaiset on syytä erottaa kansalaisyhteiskunnasta, että EU:n paikallis- ja alueviranomaisilla on aktiivisia yhteyksiä Afrikan paikallis- ja alueviranomaisiin ja että viranomaiset tekevät yhteistyötä sellaisilla aloilla kuin koulutus, kaupunkialueiden palvelut (vesi- ja jätehuolto), perusrakenteet, liikenne, viestintä, alueellinen talouskehitys ja paikallishallinnon tukeminen. Tällaisten hankkeiden johdosta viranomaisille on kertynyt asiantuntemusta, taitotietoa ja kokemusta Afrikan taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen kehityksen kannalta erittäin merkittäviltä aloilta. |
| --- | --- |

33.

muistuttaa komissiolle, että paikallis- ja alueviranomaiset on syytä erottaa kansalaisyhteiskunnasta, että EU:n paikallis- ja alueviranomaisilla on aktiivisia yhteyksiä Afrikan paikallis- ja alueviranomaisiin ja että viranomaiset tekevät yhteistyötä sellaisilla aloilla kuin koulutus, kaupunkialueiden palvelut (vesi- ja jätehuolto), perusrakenteet, liikenne, viestintä, alueellinen talouskehitys ja paikallishallinnon tukeminen. Tällaisten hankkeiden johdosta viranomaisille on kertynyt asiantuntemusta, taitotietoa ja kokemusta Afrikan taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen kehityksen kannalta erittäin merkittäviltä aloilta.

| 34. | toteaa, että tästä syystä on ensiarvoisen tärkeää antaa eurooppalaisille paikallis- ja alueviranomaisille entistä tärkeämpi rooli EU:n ja Afrikan kumppanuudessa ja hyödyntää niiden kokemusta mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

34.

toteaa, että tästä syystä on ensiarvoisen tärkeää antaa eurooppalaisille paikallis- ja alueviranomaisille entistä tärkeämpi rooli EU:n ja Afrikan kumppanuudessa ja hyödyntää niiden kokemusta mahdollisimman tehokkaasti.

| 35. | katsoo komission tunnustaneen aiemmissa tiedonannoissaan, mm. asiakirjassa ”Paikallisviranomaiset kehitysyhteistyön toimijoina”, avoimesti paikallis- ja alueviranomaisten aseman kehitysmaiden hyväksi tehtävässä kansainvälisessä yhteistyössä. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ja alueiden komitea saivat 15.–17. marraskuuta 2008 pidetyillä EU:n kehitysyhteistyöpäivillä tilaisuuden osoittaa oman kehitysyhteistyöpanoksensa merkityksen sekä esittää EU-tasolla ja kansainvälisellä tasolla näkemyksiään omaan vastuualueeseensa kuuluvista kysymyksistä. |
| --- | --- |

35.

katsoo komission tunnustaneen aiemmissa tiedonannoissaan, mm. asiakirjassa ”Paikallisviranomaiset kehitysyhteistyön toimijoina”, avoimesti paikallis- ja alueviranomaisten aseman kehitysmaiden hyväksi tehtävässä kansainvälisessä yhteistyössä. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ja alueiden komitea saivat 15.–17. marraskuuta 2008 pidetyillä EU:n kehitysyhteistyöpäivillä tilaisuuden osoittaa oman kehitysyhteistyöpanoksensa merkityksen sekä esittää EU-tasolla ja kansainvälisellä tasolla näkemyksiään omaan vastuualueeseensa kuuluvista kysymyksistä.

| 36. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tunnustettu rooli on otettava huomioon kaikissa EU:n yhteistyöstrategioissa ja erityisesti Afrikan suhteissa sekä EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälisessä vuoropuhelussa. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten tunnustettu rooli on otettava huomioon kaikissa EU:n yhteistyöstrategioissa ja erityisesti Afrikan suhteissa sekä EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälisessä vuoropuhelussa.

| 37. | kehottaa komissiota laventamaan ja tehostamaan kansalaisyhteiskunnan ja muiden kuin perinteisten toimijoiden kuulemista siten, että mukaan otetaan myös keskustelukumppaneiksi ilman muuta kuuluvat paikallis- ja alueviranomaiset sekä niitä edustavat kansainväliset järjestöt. Näin varmistetaan, että EU:n ja Afrikan paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua kehitysyhteistyöpolitiikkojen valmisteluun. |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota laventamaan ja tehostamaan kansalaisyhteiskunnan ja muiden kuin perinteisten toimijoiden kuulemista siten, että mukaan otetaan myös keskustelukumppaneiksi ilman muuta kuuluvat paikallis- ja alueviranomaiset sekä niitä edustavat kansainväliset järjestöt. Näin varmistetaan, että EU:n ja Afrikan paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua kehitysyhteistyöpolitiikkojen valmisteluun.

| 38. | sitoutuu edistämään ja tukemaan Afrikan paikallis- ja alueyhteisöjen koordinointipyrkimyksiä valtiotasolla ja sitä alemmilla tasoilla AK:n sekä EU:n ja Afrikan paikallis- ja alueviranomaisten välisen järjestelmällisen vuoropuhelun tiivistämiseksi. |
| --- | --- |

38.

sitoutuu edistämään ja tukemaan Afrikan paikallis- ja alueyhteisöjen koordinointipyrkimyksiä valtiotasolla ja sitä alemmilla tasoilla AK:n sekä EU:n ja Afrikan paikallis- ja alueviranomaisten välisen järjestelmällisen vuoropuhelun tiivistämiseksi.

Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kumppanuuteen

| 39. | katsoo, että eurooppalaiset ja afrikkalaiset paikallis- ja alueyhteisöt on nivottava EU:n ja Afrikan kumppanuuteen seuraavilla kolmella tasolla:






  — | yhteistyöpolitiikkojen valmistelu alueiden komitean kanssa sillä tavoin, että komitea osallistuu kumppanuuden toteuttamista koskevan etenemissuunnitelman laadintaan |
| --- | --- | --- |

39.

katsoo, että eurooppalaiset ja afrikkalaiset paikallis- ja alueyhteisöt on nivottava EU:n ja Afrikan kumppanuuteen seuraavilla kolmella tasolla:

—

yhteistyöpolitiikkojen valmistelu alueiden komitean kanssa sillä tavoin, että komitea osallistuu kumppanuuden toteuttamista koskevan etenemissuunnitelman laadintaan

| — | yhteistyöhankkeiden toteuttaminen EU:n, Afrikan unionin, valtioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten aloitteiden koordinoinnin edistämiseksi |
| --- | --- |

—

yhteistyöhankkeiden toteuttaminen EU:n, Afrikan unionin, valtioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten aloitteiden koordinoinnin edistämiseksi

| — | kumppanuuden toteuttamisen seuranta ja arviointi sen kollektiivisen omaksumisen ja väestön sitoutumisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

kumppanuuden toteuttamisen seuranta ja arviointi sen kollektiivisen omaksumisen ja väestön sitoutumisen varmistamiseksi.

| 40. | ehdottaa tässä tarkoituksessa, että alueiden komitea kutsuttaisiin mukaan aktiivisten jäsenvaltioiden, komission ja neuvoston sihteeristön edustajista koostuvien, temaattisten kumppanuuksien täytäntöönpanosta huolehtivien ryhmien työskentelyyn. Alueiden komitea muistuttaa olevansa mukana demokraattista hallintotapaa ja ihmisoikeuskysymyksiä käsittelevässä ryhmässä ja huomauttaa, että tällainen osallistumismahdollisuus tulee antaa myös muiden sellaisten kumppanuuksien yhteydessä, joissa paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä rooli. Tällaisia ovat vuosituhannen kehitystavoitteita, ilmastonmuutoskysymyksiä sekä muuttoliikettä, liikkuvuutta ja työllisyyttä koskevat kumppanuudet. |
| --- | --- |

40.

ehdottaa tässä tarkoituksessa, että alueiden komitea kutsuttaisiin mukaan aktiivisten jäsenvaltioiden, komission ja neuvoston sihteeristön edustajista koostuvien, temaattisten kumppanuuksien täytäntöönpanosta huolehtivien ryhmien työskentelyyn. Alueiden komitea muistuttaa olevansa mukana demokraattista hallintotapaa ja ihmisoikeuskysymyksiä käsittelevässä ryhmässä ja huomauttaa, että tällainen osallistumismahdollisuus tulee antaa myös muiden sellaisten kumppanuuksien yhteydessä, joissa paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä rooli. Tällaisia ovat vuosituhannen kehitystavoitteita, ilmastonmuutoskysymyksiä sekä muuttoliikettä, liikkuvuutta ja työllisyyttä koskevat kumppanuudet.

| 41. | huomauttaa, että tällä hetkellä ei ole tarkkoja, yksityiskohtaisia ja kattavia tilastotietoja siitä, kuinka paljon varoja paikallis- ja alueviranomaiset yhteensä käyttävät kehitysyhteistyöhön, mitkä ovat yhteistyön keskeiset teemat tai miten paljon henkilöresursseja käytetään. Nämä tiedot ovat kuitenkin oleellisia, jotta voidaan lisätä aloitteiden johdonmukaisuutta ja yhteisvaikutusta EU:n ja Afrikan kumppanuuden tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

41.

huomauttaa, että tällä hetkellä ei ole tarkkoja, yksityiskohtaisia ja kattavia tilastotietoja siitä, kuinka paljon varoja paikallis- ja alueviranomaiset yhteensä käyttävät kehitysyhteistyöhön, mitkä ovat yhteistyön keskeiset teemat tai miten paljon henkilöresursseja käytetään. Nämä tiedot ovat kuitenkin oleellisia, jotta voidaan lisätä aloitteiden johdonmukaisuutta ja yhteisvaikutusta EU:n ja Afrikan kumppanuuden tavoitteiden kanssa.

| 42. | korostaa näin ollen, että EU:lle tulee luoda välineet eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten erityisesti Afrikassa toteuttamien hajautettujen yhteistyötoimien tilastoimiseksi ja arvioimiseksi. Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon, ettei paikallis- ja alueviranomaisten toimia voida mitata pelkästään rahassa, koska ne antavat myös huomattavaa aineetonta apua. |
| --- | --- |

42.

korostaa näin ollen, että EU:lle tulee luoda välineet eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten erityisesti Afrikassa toteuttamien hajautettujen yhteistyötoimien tilastoimiseksi ja arvioimiseksi. Tässä yhteydessä tulee ottaa huomioon, ettei paikallis- ja alueviranomaisten toimia voida mitata pelkästään rahassa, koska ne antavat myös huomattavaa aineetonta apua.

| 43. | pitää ilahduttavana, että komissio on samaa mieltä tarpeesta luoda hajautettua yhteistyötä palveleva ”pörssi” tiedonvaihdon edistämiseksi ja sellaisten uusien hajautetun yhteistyön paikalliskumppanuuksien solmimiseksi, jotka sopivat yhteen jo käynnistettyjen toimien kanssa. |
| --- | --- |

43.

pitää ilahduttavana, että komissio on samaa mieltä tarpeesta luoda hajautettua yhteistyötä palveleva ”pörssi” tiedonvaihdon edistämiseksi ja sellaisten uusien hajautetun yhteistyön paikalliskumppanuuksien solmimiseksi, jotka sopivat yhteen jo käynnistettyjen toimien kanssa.

| 44. | muistuttaa olevansa halukas luomaan tällaisen pörssin ja ohjaamaan sen toimintaa yhteistyössä komission kanssa. Muodoltaan se voisi olla internetportaali, joka toimii eräänlaisena vuotuisen hajautettua yhteistyötä käsittelevän kokouksen jatkeena. |
| --- | --- |

44.

muistuttaa olevansa halukas luomaan tällaisen pörssin ja ohjaamaan sen toimintaa yhteistyössä komission kanssa. Muodoltaan se voisi olla internetportaali, joka toimii eräänlaisena vuotuisen hajautettua yhteistyötä käsittelevän kokouksen jatkeena.

| 45. | muistuttaa, että hajautettua yhteistyötä käsittelevän kokouksen on oltava kyseisen alan toimia koskevan vuoropuhelun sekä strategisen ja poliittisen pohdinnan tärkein foorumi. Komitea toteaa, että kyseisessä yhteydessä tulee siis antaa erityinen sija EU:n ja Afrikan suhteille, jotta eurooppalaisten ja afrikkalaisten paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyökulttuuri vahvistuisi, paikallisiin kehitysongelmiin voitaisiin perehtyä yhä tarkemmin ja EU:n ja Afrikan kumppanuuden strategiset suuntaviivat hahmottuisivat. |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että hajautettua yhteistyötä käsittelevän kokouksen on oltava kyseisen alan toimia koskevan vuoropuhelun sekä strategisen ja poliittisen pohdinnan tärkein foorumi. Komitea toteaa, että kyseisessä yhteydessä tulee siis antaa erityinen sija EU:n ja Afrikan suhteille, jotta eurooppalaisten ja afrikkalaisten paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyökulttuuri vahvistuisi, paikallisiin kehitysongelmiin voitaisiin perehtyä yhä tarkemmin ja EU:n ja Afrikan kumppanuuden strategiset suuntaviivat hahmottuisivat.

Afrikan paikallis- ja alueviranomaisten kannustaminen osallistumaan kumppanuuteen

| 46. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen EU:n ja Afrikan kumppanuuteen ei saa rajoittua vain eurooppalaisten viranomaisten osallistumiseen. |
| --- | --- |

46.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen EU:n ja Afrikan kumppanuuteen ei saa rajoittua vain eurooppalaisten viranomaisten osallistumiseen.

| 47. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on Afrikassa meneillään olevan hallinnon hajauttamisen ja kiivaan kaupungistumisen johdosta keskeinen asema kehityksen haasteissa. Samanlainen vaikutus on talous- ja finanssikriisin seurauksilla, jotka tuntunevat Afrikassa ensin paikallistasolla. |
| --- | --- |

47.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on Afrikassa meneillään olevan hallinnon hajauttamisen ja kiivaan kaupungistumisen johdosta keskeinen asema kehityksen haasteissa. Samanlainen vaikutus on talous- ja finanssikriisin seurauksilla, jotka tuntunevat Afrikassa ensin paikallistasolla.

| 48. | katsoo, että tavoiteltaessa kehitysyhteistyöpolitiikan tehostamista ja johdonmukaistamista on huomioitava Afrikan paikallis- ja alueyhteisöjen osallisuus. |
| --- | --- |

48.

katsoo, että tavoiteltaessa kehitysyhteistyöpolitiikan tehostamista ja johdonmukaistamista on huomioitava Afrikan paikallis- ja alueyhteisöjen osallisuus.

| 49. | kehottaa näin ollen komissiota konsultoimaan kansalaisyhteiskunnan, muiden kuin perinteisten toimijoiden ja eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten lisäksi myös Afrikan paikallis- ja alueyhteisöjä sekä niitä edustavia kansainvälisiä järjestöjä. |
| --- | --- |

49.

kehottaa näin ollen komissiota konsultoimaan kansalaisyhteiskunnan, muiden kuin perinteisten toimijoiden ja eurooppalaisten paikallis- ja alueviranomaisten lisäksi myös Afrikan paikallis- ja alueyhteisöjä sekä niitä edustavia kansainvälisiä järjestöjä.

| 50. | kannustaa afrikkalaisten paikallisyhteisöjen kansainvälisiä järjestöjä tiivistämään koordinointia Afrikan unionin ja Afrikan valtioiden kanssa, jotta valtiotasolla ja sitä alemmilla hallintotasoilla Afrikassa toteutettavien toimien yhteisvaikutus vahvistuisi. |
| --- | --- |

50.

kannustaa afrikkalaisten paikallisyhteisöjen kansainvälisiä järjestöjä tiivistämään koordinointia Afrikan unionin ja Afrikan valtioiden kanssa, jotta valtiotasolla ja sitä alemmilla hallintotasoilla Afrikassa toteutettavien toimien yhteisvaikutus vahvistuisi.

| 51. | korostaa sekä eurooppalaisten että afrikkalaisten paikallis- ja alueviranomaisten roolia suuren yleisön valistamisessa kehityksen ongelmakysymyksistä. Niiden tulee koota konkreettisissa yhteistyöhankkeissaan yhteen paikallisjärjestöjä ja kansalaisia, jotka toimivat aktiivisesti kehityskysymysten parissa. Tällä tavoin paikallis- ja alueviranomaiset edistävät kumppanuuden tuloksekasta saavuttamista, joka on vahvasti riippuvainen pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon väestön sitoutumisesta yhteistyö- ja kehitystavoitteisiin. |
| --- | --- |

51.

korostaa sekä eurooppalaisten että afrikkalaisten paikallis- ja alueviranomaisten roolia suuren yleisön valistamisessa kehityksen ongelmakysymyksistä. Niiden tulee koota konkreettisissa yhteistyöhankkeissaan yhteen paikallisjärjestöjä ja kansalaisia, jotka toimivat aktiivisesti kehityskysymysten parissa. Tällä tavoin paikallis- ja alueviranomaiset edistävät kumppanuuden tuloksekasta saavuttamista, joka on vahvasti riippuvainen pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon väestön sitoutumisesta yhteistyö- ja kehitystavoitteisiin.

Kumppanuus demokraattisen hallintotavan ja ihmisoikeuksien aloilla

| 52. | muistuttaa, että todellinen demokraattinen hallinto edellyttää paikallis- ja alueyhteisöjen aitoa osallistumista päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

52.

muistuttaa, että todellinen demokraattinen hallinto edellyttää paikallis- ja alueyhteisöjen aitoa osallistumista päätöksentekoprosessiin.

| 53. | kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaiset edistävät hankkeidensa avulla demokratian vahvistamista ja hyvän hallintotavan mukaisten politiikkojen muotoilua. Tähän viittaavat myös paikallishallintoa tukevaa kehitysyhteistyötä koskevassa Euroopan peruskirjassa esitetyt toiminnan periaatteet ja suuntaviivat. |
| --- | --- |

53.

kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaiset edistävät hankkeidensa avulla demokratian vahvistamista ja hyvän hallintotavan mukaisten politiikkojen muotoilua. Tähän viittaavat myös paikallishallintoa tukevaa kehitysyhteistyötä koskevassa Euroopan peruskirjassa esitetyt toiminnan periaatteet ja suuntaviivat.

| 54. | korostaa, että osallistumalla yhteistyöhankkeisiin arkipäivän ongelmien ratkaisemiseksi paikallis- ja alueviranomaiset vahvistavat osaltaan luottamusta paikallisdemokratiaan. |
| --- | --- |

54.

korostaa, että osallistumalla yhteistyöhankkeisiin arkipäivän ongelmien ratkaisemiseksi paikallis- ja alueviranomaiset vahvistavat osaltaan luottamusta paikallisdemokratiaan.

| 55. | korostaa periaatetta, joka koskee hajautetun yhteistyön roolia EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan uudistamisessa. Periaatteen mukaan hallinnon parantaminen on menestyksekkään kehitysyhteistyöpolitiikan avain, ja hyvän hallinnon kannalta on välttämätöntä tunnustaa, että parhaat päätökset tehdään kansalaisia mahdollisimman lähellä olevalla tasolla. |
| --- | --- |

55.

korostaa periaatetta, joka koskee hajautetun yhteistyön roolia EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan uudistamisessa. Periaatteen mukaan hallinnon parantaminen on menestyksekkään kehitysyhteistyöpolitiikan avain, ja hyvän hallinnon kannalta on välttämätöntä tunnustaa, että parhaat päätökset tehdään kansalaisia mahdollisimman lähellä olevalla tasolla.

Kumppanuus vuosituhannen kehitystavoitteiden alalla

| 56. | kiinnittää huomiota siihen, että monilla EU:n paikallis- ja alueyhteisöillä on kehitysyhteistyöhön perustuvia yhteyksiä Afrikan maiden vastaaviin rakenteisiin. Niille on näin ollen karttunut asiantuntemusta erityisesti sellaisilla aloilla kuin koulutus, terveys, kaupunkialueiden palvelut (vesi- ja jätehuolto), pienimuotoinen kalastus ja vesiviljely, perusrakenteet, liikenne, viestintä, ympäristö, maaseudun kehittäminen, alueellinen talouskehitys sekä paikallisyhteisöjen kehittämisen ja poliittisen hajauttamisen tukeminen. |
| --- | --- |

56.

kiinnittää huomiota siihen, että monilla EU:n paikallis- ja alueyhteisöillä on kehitysyhteistyöhön perustuvia yhteyksiä Afrikan maiden vastaaviin rakenteisiin. Niille on näin ollen karttunut asiantuntemusta erityisesti sellaisilla aloilla kuin koulutus, terveys, kaupunkialueiden palvelut (vesi- ja jätehuolto), pienimuotoinen kalastus ja vesiviljely, perusrakenteet, liikenne, viestintä, ympäristö, maaseudun kehittäminen, alueellinen talouskehitys sekä paikallisyhteisöjen kehittämisen ja poliittisen hajauttamisen tukeminen.

| 57. | palauttaa mieliin, että osoittaessaan varoja ja aineetonta tukea yhdessä afrikkalaisten ja muita kehitysmaita edustavien kumppaneiden kanssa toteutettaviin hankkeisiin paikallis- ja alueviranomaiset auttavat vahvistamaan vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavaa rahoituspohjaa ja strategista perustaa. |
| --- | --- |

57.

palauttaa mieliin, että osoittaessaan varoja ja aineetonta tukea yhdessä afrikkalaisten ja muita kehitysmaita edustavien kumppaneiden kanssa toteutettaviin hankkeisiin paikallis- ja alueviranomaiset auttavat vahvistamaan vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavaa rahoituspohjaa ja strategista perustaa.

| 58. | kehottaa komissiota lisäämään paikallis- ja alueviranomaisten kehitysyhteistyötoimien rahoitusta sekä tiedotusta tällaisten toimien rahoitukseen soveltuvista välineistä ja ohjelmista, koska paikallis- ja alueviranomaisten konkreettisiin hankkeisiin osoittamat varat hyödyttävät yhteisöjä suoraan ruohonjuuritasolla ja näin ollen edistävät välittömästi ja epäbyrokraattisesti tilanteen paranemista kentällä. |
| --- | --- |

58.

kehottaa komissiota lisäämään paikallis- ja alueviranomaisten kehitysyhteistyötoimien rahoitusta sekä tiedotusta tällaisten toimien rahoitukseen soveltuvista välineistä ja ohjelmista, koska paikallis- ja alueviranomaisten konkreettisiin hankkeisiin osoittamat varat hyödyttävät yhteisöjä suoraan ruohonjuuritasolla ja näin ollen edistävät välittömästi ja epäbyrokraattisesti tilanteen paranemista kentällä.

| 59. | sitoutuu markkinoimaan kehityskysymyksiin liittyvää valtiosta riippumattomille toimijoille ja paikallisviranomaisille suunnattua ohjelmaa paikallis- ja alueviranomaisten keskuudessa, jotta ne käyttäisivät hyväksi kaikki ohjelman tarjoamat mahdollisuudet, ja ehdottamaan tarvittaessa komission kanssa tarkistuksia sääntöihin, jotta paikallis- ja alueviranomaisten olisi nykyistä helpompi hyödyntää ohjelmaa. |
| --- | --- |

59.

sitoutuu markkinoimaan kehityskysymyksiin liittyvää valtiosta riippumattomille toimijoille ja paikallisviranomaisille suunnattua ohjelmaa paikallis- ja alueviranomaisten keskuudessa, jotta ne käyttäisivät hyväksi kaikki ohjelman tarjoamat mahdollisuudet, ja ehdottamaan tarvittaessa komission kanssa tarkistuksia sääntöihin, jotta paikallis- ja alueviranomaisten olisi nykyistä helpompi hyödyntää ohjelmaa.

Kumppanuus ilmastonmuutoksen alalla

| 60. | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että paikallistaso otetaan huomioon ilmastonmuutoskysymyksiä koskevassa kumppanuudessa, erityisesti ”Saharan vihreä valli” -aloitteessa, ja korostaa, että toteutettavat toimet on kulloinkin mukautettava paikallisiin olosuhteisiin ja tarpeisiin ja että nämä voivat vaihdella huomattavasti eri maissa ja myös saman maan sisällä. |
| --- | --- |

60.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että paikallistaso otetaan huomioon ilmastonmuutoskysymyksiä koskevassa kumppanuudessa, erityisesti ”Saharan vihreä valli” -aloitteessa, ja korostaa, että toteutettavat toimet on kulloinkin mukautettava paikallisiin olosuhteisiin ja tarpeisiin ja että nämä voivat vaihdella huomattavasti eri maissa ja myös saman maan sisällä.

| 61. | korostaa, että paikallis- ja aluekehitystä voidaan edistää voimakkaasti paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamalla hajautetulla kehitysyhteistyöllä, sillä se ulottuu lukuisille toiminta-aloille ja pystyy vetämään puoleensa monenlaisia julkisia ja yksityisiä toimijoita. |
| --- | --- |

61.

korostaa, että paikallis- ja aluekehitystä voidaan edistää voimakkaasti paikallis- ja alueviranomaisten toteuttamalla hajautetulla kehitysyhteistyöllä, sillä se ulottuu lukuisille toiminta-aloille ja pystyy vetämään puoleensa monenlaisia julkisia ja yksityisiä toimijoita.

| 62. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat tällä tavoin antaa virikkeitä tuotannon, markkinointikanavien tai sellaisen taloudellisen toiminnan järjestämiseen, jossa otetaan huomioon asukkaat ja ympäristö. |
| --- | --- |

62.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat tällä tavoin antaa virikkeitä tuotannon, markkinointikanavien tai sellaisen taloudellisen toiminnan järjestämiseen, jossa otetaan huomioon asukkaat ja ympäristö.

Kumppanuus muuttoliikkeen, liikkuvuuden ja työllisyyden aloilla

| 63. | tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat muuttoliikeasioissa etulinjassa, olipa sitten kyse laittoman maahanmuuton aiheuttamista ongelmista (saapujien vastaanotto ja hallinnointi, laiton työnteko, rikollisuus ja kaupunkiturvallisuus), palveluista, joita viranomaisten on asukkaille tarjottava (terveydenhuolto, koulutus jne.), tai kotouttamispolitiikasta. |
| --- | --- |

63.

tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat muuttoliikeasioissa etulinjassa, olipa sitten kyse laittoman maahanmuuton aiheuttamista ongelmista (saapujien vastaanotto ja hallinnointi, laiton työnteko, rikollisuus ja kaupunkiturvallisuus), palveluista, joita viranomaisten on asukkaille tarjottava (terveydenhuolto, koulutus jne.), tai kotouttamispolitiikasta.

| 64. | muistuttaa, että osalla paikallis- ja alueviranomaisia on kokemusta rajatylittävästä ja kansainvälisestä yhteistyöstä ja että erityisesti niiden viranomaisten kokemus, joille muuttoliike aiheuttaa ongelmia ja joihin sen seuraukset kohdistuvat, voi osoittautua erittäin hyödylliseksi etsittäessä vastauksia muuttoliikettä ja liikkuvuutta koskeviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

64.

muistuttaa, että osalla paikallis- ja alueviranomaisia on kokemusta rajatylittävästä ja kansainvälisestä yhteistyöstä ja että erityisesti niiden viranomaisten kokemus, joille muuttoliike aiheuttaa ongelmia ja joihin sen seuraukset kohdistuvat, voi osoittautua erittäin hyödylliseksi etsittäessä vastauksia muuttoliikettä ja liikkuvuutta koskeviin kysymyksiin.

Muut kumppanuudet

| 65. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla kansalaisläheisyytensä ansiosta merkittävä rooli, eikä niiden tuomaa lisäarvoa saa väheksyä muiden kumppanuuksien yhteydessä. Komitea korostaa tässä yhteydessä seuraavien alojen kumppanuuksia:






  — | Rauha ja turvallisuus – On olennaisen tärkeää edistää kaikkea toimintaa, jonka tavoitteena on saada väestö tietoiseksi eri maanosissa meneillään olevista konflikteista ja pakolaisuuteen liittyvistä erityisongelmista. |
| --- | --- | --- |

65.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla kansalaisläheisyytensä ansiosta merkittävä rooli, eikä niiden tuomaa lisäarvoa saa väheksyä muiden kumppanuuksien yhteydessä. Komitea korostaa tässä yhteydessä seuraavien alojen kumppanuuksia:

—

Rauha ja turvallisuus – On olennaisen tärkeää edistää kaikkea toimintaa, jonka tavoitteena on saada väestö tietoiseksi eri maanosissa meneillään olevista konflikteista ja pakolaisuuteen liittyvistä erityisongelmista.

| — | Energia – Tulee edistää uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen ja jätteiden vähentämiseen tähtäävää hajautettua yhteistyötä, jonka puitteissa toteutetaan pienhankkeita tai pyritään valveuttamaan kaikkia toimijoita, jotta he pyrkisivät torjumaan laitonta toimintaa etenkin talousjätehuollon yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Energia – Tulee edistää uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen ja jätteiden vähentämiseen tähtäävää hajautettua yhteistyötä, jonka puitteissa toteutetaan pienhankkeita tai pyritään valveuttamaan kaikkia toimijoita, jotta he pyrkisivät torjumaan laitonta toimintaa etenkin talousjätehuollon yhteydessä.

| — | Tiede, tietoyhteiskunta ja avaruus – On olennaisen tärkeää kiinnittää erityishuomiota siihen, että tuetaan paikallisten hankkeiden käynnistämistä digitaalisen kuilun kaventamiseksi. |
| --- | --- |

—

Tiede, tietoyhteiskunta ja avaruus – On olennaisen tärkeää kiinnittää erityishuomiota siihen, että tuetaan paikallisten hankkeiden käynnistämistä digitaalisen kuilun kaventamiseksi.

| 66. | katsoo, että komission olisi näin ollen suunnattava rahallista tukeaan ensisijaisesti sellaiseen hajautettuun yhteistyöhön, joka vastaa EU:n ja Afrikan kumppanuuden tavoitteita. |
| --- | --- |

66.

katsoo, että komission olisi näin ollen suunnattava rahallista tukeaan ensisijaisesti sellaiseen hajautettuun yhteistyöhön, joka vastaa EU:n ja Afrikan kumppanuuden tavoitteita.

C   Paikallis- ja alueviranomaisten rooli EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenvälisessä vuoropuhelussa ja yhteistyössä

| 67. | katsoo, että Afrikan, EU:n ja Kiinan paikallis- ja alueyhteisöjen nivomiseksi EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenväliseen vuoropuheluun sekä erityisesti yhteistyöteemojen määrittelemiseksi tulee alkaa heti kehittää sopivia toimintatapoja. |
| --- | --- |

67.

katsoo, että Afrikan, EU:n ja Kiinan paikallis- ja alueyhteisöjen nivomiseksi EU:n, Afrikan ja Kiinan kolmenväliseen vuoropuheluun sekä erityisesti yhteistyöteemojen määrittelemiseksi tulee alkaa heti kehittää sopivia toimintatapoja.

| 68. | katsoo, että vuoropuheluun liittyviä yhteistyöteemoja tulee laajentaa siten, että huomioon otetaan paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemus ja kokemus erityisesti sellaisilta aloilta, jotka yleensä kuuluvat niiden vastuualaan ja jotka ovat Afrikan pitkän aikavälin kehityksen ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen kannalta oleellisia. Tällaisia aloja ovat koulutus, vesihuolto, kaupunkiliikenne, jätehuolto, energia ja kestävä kehitys. |
| --- | --- |

68.

katsoo, että vuoropuheluun liittyviä yhteistyöteemoja tulee laajentaa siten, että huomioon otetaan paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemus ja kokemus erityisesti sellaisilta aloilta, jotka yleensä kuuluvat niiden vastuualaan ja jotka ovat Afrikan pitkän aikavälin kehityksen ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen kannalta oleellisia. Tällaisia aloja ovat koulutus, vesihuolto, kaupunkiliikenne, jätehuolto, energia ja kestävä kehitys.

| 69. | toteaa, että EU:n, Afrikan ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisten välillä on rakenteellisia eroja, jotka koskevat viranomaisten toimivaltaa, kokoa ja taloudellisia resursseja. Tämän vuoksi on yhä tärkeämpää, että paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät pian osallistumaan kumppanuuteen, jotta voidaan edistää yhteistyökulttuurin kehittymistä. |
| --- | --- |

69.

toteaa, että EU:n, Afrikan ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisten välillä on rakenteellisia eroja, jotka koskevat viranomaisten toimivaltaa, kokoa ja taloudellisia resursseja. Tämän vuoksi on yhä tärkeämpää, että paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät pian osallistumaan kumppanuuteen, jotta voidaan edistää yhteistyökulttuurin kehittymistä.

| 70. | on sitä mieltä, että vuoropuhelua tulee käydä maanosien, alueiden ja eri valtioiden tasolla, mutta sitä tulee kehittää myös valtiotasoa alemmilla tasoilla. |
| --- | --- |

70.

on sitä mieltä, että vuoropuhelua tulee käydä maanosien, alueiden ja eri valtioiden tasolla, mutta sitä tulee kehittää myös valtiotasoa alemmilla tasoilla.

| 71. | on halukas edistämään EU:n, Afrikan ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisten kolmenvälisiä yhteistyöhankkeita hyödyntämällä nykyisiä yhteyksiään ja tukemalla uusien kumppaneiden löytämistä ja uusien hajautetun yhteistyön toimien yksilöimistä. |
| --- | --- |

71.

on halukas edistämään EU:n, Afrikan ja Kiinan paikallis- ja alueviranomaisten kolmenvälisiä yhteistyöhankkeita hyödyntämällä nykyisiä yhteyksiään ja tukemalla uusien kumppaneiden löytämistä ja uusien hajautetun yhteistyön toimien yksilöimistä.

Bryssel 17. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/34

---

Alueiden Komitean lausunto aiheesta laajentumisstrategia sekä vuosien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet: mahdolliset ehdokasvaltiot

(2009/C 211/03)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa komissiota vastaisuudessa sisällyttämään maakohtaisiin raportteihin nykyistä enemmän tietoa alue- ja paikallishallinnon uudistuksista sekä mahdollisuuksista osallistua laajentumisprosessiin. Yhteisön lainsäädännön mukainen hallinnon hajauttaminen sekä alue- ja paikallisviranomaisten kohdalla tapahtunut kehitys ansaitsevat raporteissa enemmän huomiota. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota vastaisuudessa sisällyttämään maakohtaisiin raportteihin nykyistä enemmän tietoa alue- ja paikallishallinnon uudistuksista sekä mahdollisuuksista osallistua laajentumisprosessiin. Yhteisön lainsäädännön mukainen hallinnon hajauttaminen sekä alue- ja paikallisviranomaisten kohdalla tapahtunut kehitys ansaitsevat raporteissa enemmän huomiota.

| — | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan ohjelmia, joiden avulla kansalaisille tiedotetaan tulevan EU-jäsenyyden haasteista ja hyödyistä sekä sen vaikutuksista heidän elämäänsä. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan ohjelmia, joiden avulla kansalaisille tiedotetaan tulevan EU-jäsenyyden haasteista ja hyödyistä sekä sen vaikutuksista heidän elämäänsä.

| — | kehottaa Euroopan komissiota nopeuttamaan viisumipakon poistamista niiden maiden osalta, jotka ovat hiljattain edistyneet maakohtaisissa etenemissuunnitelmissaan asetettujen edellytysten täyttämisessä. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota nopeuttamaan viisumipakon poistamista niiden maiden osalta, jotka ovat hiljattain edistyneet maakohtaisissa etenemissuunnitelmissaan asetettujen edellytysten täyttämisessä.

| — | kehottaa jäsenvaltioita edelleen tukemaan mahdollisten ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia näiden jatkaessa puolueettoman ja vastuullisen julkishallinnon valmiuksien kehittämistä. |
| --- | --- |

—

kehottaa jäsenvaltioita edelleen tukemaan mahdollisten ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia näiden jatkaessa puolueettoman ja vastuullisen julkishallinnon valmiuksien kehittämistä.

| — | kehottaa kaikkia asianomaisia maita ponnistelemaan yhä enemmän sen hyväksi, että eurooppalaiset arvot ja uudistukset hyväksytään ja vuoropuhelu omaksutaan sovinnon rakentamisen välineeksi. |
| --- | --- |

—

kehottaa kaikkia asianomaisia maita ponnistelemaan yhä enemmän sen hyväksi, että eurooppalaiset arvot ja uudistukset hyväksytään ja vuoropuhelu omaksutaan sovinnon rakentamisen välineeksi.

| — | muistuttaa, että mahdollisille ehdokasvaltioille olisi annettava ehdokasvaltion asema vasta sitten kun ne ovat osoittaneet edistyneensä sovittujen kriteereiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että mahdollisille ehdokasvaltioille olisi annettava ehdokasvaltion asema vasta sitten kun ne ovat osoittaneet edistyneensä sovittujen kriteereiden mukaisesti.

| Esittelijä | : | Gordon Keymer (UK, PPE),
  Tandridgen hallintopiirivaltuutettu |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Gordon Keymer (UK, PPE),

Tandridgen hallintopiirivaltuutettu

Viiteasiakirja

Laajentumisstrategia sekä vuosien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet

KOM(2008) 674 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A   Yleiset suositukset

Yleinen eteneminen ja aikataulu

| 1. | on tyytyväinen Euroopan komission laajentumisstrategiaan sekä raportteihin mahdollisten ehdokasvaltioiden tärkeimmistä haasteista vuosina 2008–2009. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen Euroopan komission laajentumisstrategiaan sekä raportteihin mahdollisten ehdokasvaltioiden tärkeimmistä haasteista vuosina 2008–2009.

| 2. | kehottaa komissiota vastaisuudessa sisällyttämään maakohtaisiin raportteihin nykyistä enemmän tietoa alue- ja paikallishallinnon uudistuksista sekä mahdollisuuksista osallistua laajentumisprosessiin. Yhteisön lainsäädännön mukainen hallinnon hajauttaminen sekä alue- ja paikallisviranomaisten kohdalla tapahtunut kehitys ansaitsevat raporteissa enemmän huomiota. |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota vastaisuudessa sisällyttämään maakohtaisiin raportteihin nykyistä enemmän tietoa alue- ja paikallishallinnon uudistuksista sekä mahdollisuuksista osallistua laajentumisprosessiin. Yhteisön lainsäädännön mukainen hallinnon hajauttaminen sekä alue- ja paikallisviranomaisten kohdalla tapahtunut kehitys ansaitsevat raporteissa enemmän huomiota.

| 3. | toteaa, että mahdollisten ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset ovat edelleen melko syrjässä laajentumisprosessista eivätkä pääse hyötymään siitä täysimittaisesti, mikä väistämättä vaikuttaa maiden kansalaisiin. Komitea kehottaa Euroopan komissiota tukemaan ohjelmia, joiden avulla kansalaisille tiedotetaan tulevan EU-jäsenyyden haasteista ja hyödyistä sekä sen vaikutuksista heidän elämäänsä. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että mahdollisten ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaiset ovat edelleen melko syrjässä laajentumisprosessista eivätkä pääse hyötymään siitä täysimittaisesti, mikä väistämättä vaikuttaa maiden kansalaisiin. Komitea kehottaa Euroopan komissiota tukemaan ohjelmia, joiden avulla kansalaisille tiedotetaan tulevan EU-jäsenyyden haasteista ja hyödyistä sekä sen vaikutuksista heidän elämäänsä.

| 4. | katsoo, että ihmisten välisten yhteyksien edistäminen ja tiukkojen viisumisääntöjen soveltaminen ovat ristiriidassa keskenään. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota nopeuttamaan viisumipakon poistamista niiden maiden osalta, jotka ovat hiljattain edistyneet maakohtaisissa etenemissuunnitelmissaan asetettujen edellytysten täyttämisessä. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että ihmisten välisten yhteyksien edistäminen ja tiukkojen viisumisääntöjen soveltaminen ovat ristiriidassa keskenään. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota nopeuttamaan viisumipakon poistamista niiden maiden osalta, jotka ovat hiljattain edistyneet maakohtaisissa etenemissuunnitelmissaan asetettujen edellytysten täyttämisessä.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita edelleen tukemaan mahdollisten ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia näiden jatkaessa puolueettoman ja vastuullisen julkishallinnon valmiuksien kehittämistä. |
| --- | --- |

5.

kehottaa jäsenvaltioita edelleen tukemaan mahdollisten ehdokasvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia näiden jatkaessa puolueettoman ja vastuullisen julkishallinnon valmiuksien kehittämistä.

| 6. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan mahdollisten ehdokasvaltioiden hallituksia vallitsevan talous- ja finanssikriisin hallinnassa, sillä kriisillä on väistämättä suora vaikutus paikallisviranomaisiin sekä niiden palvelemiin kansalaisiin. |
| --- | --- |

6.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan mahdollisten ehdokasvaltioiden hallituksia vallitsevan talous- ja finanssikriisin hallinnassa, sillä kriisillä on väistämättä suora vaikutus paikallisviranomaisiin sekä niiden palvelemiin kansalaisiin.

| 7. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan laajentumisprosessia herkeämättä, koska laajentuminen ”palvelee EU:n strategisia etuja vakauden ja turvallisuuden säilyttämisessä ja konfliktien estämisessä” (1). |
| --- | --- |

7.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan laajentumisprosessia herkeämättä, koska laajentuminen ”palvelee EU:n strategisia etuja vakauden ja turvallisuuden säilyttämisessä ja konfliktien estämisessä” (1).

| 8. | kehottaa kaikkia asianomaisia maita ponnistelemaan yhä enemmän sen hyväksi, että eurooppalaiset arvot ja uudistukset hyväksytään ja vuoropuhelu omaksutaan sovinnon rakentamisen välineeksi. Ennen kaikkea komitea kehottaa mahdollisia ehdokasvaltioita jatkamaan pyrkimyksiään ratkaista kahdenväliset raja- ja muut kiistansa sekä antaa maansisäisille ja muille pakolaisille mahdollisuus palata kotiseudulleen. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat eri hallintotasojen viranomaisista parhaimmassa asemassa toteuttamaan tällaisia muutoksia. |
| --- | --- |

8.

kehottaa kaikkia asianomaisia maita ponnistelemaan yhä enemmän sen hyväksi, että eurooppalaiset arvot ja uudistukset hyväksytään ja vuoropuhelu omaksutaan sovinnon rakentamisen välineeksi. Ennen kaikkea komitea kehottaa mahdollisia ehdokasvaltioita jatkamaan pyrkimyksiään ratkaista kahdenväliset raja- ja muut kiistansa sekä antaa maansisäisille ja muille pakolaisille mahdollisuus palata kotiseudulleen. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat eri hallintotasojen viranomaisista parhaimmassa asemassa toteuttamaan tällaisia muutoksia.

| 9. | kannattaa maantieliikenneverkkojen kehittämistä ja alueellisten lentoasemien elvyttämistä, sillä siten voidaan edistää työllisyyttä, liikenneyhteyksiä, matkailua sekä alueiden nykyistä tasapainoisempaa talouskehitystä ja elpymistä. |
| --- | --- |

9.

kannattaa maantieliikenneverkkojen kehittämistä ja alueellisten lentoasemien elvyttämistä, sillä siten voidaan edistää työllisyyttä, liikenneyhteyksiä, matkailua sekä alueiden nykyistä tasapainoisempaa talouskehitystä ja elpymistä.

| 10. | muistuttaa, että mahdollisille ehdokasvaltioille olisi annettava ehdokasvaltion asema vasta sitten kun ne ovat osoittaneet edistyneensä sovittujen kriteereiden mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että mahdollisille ehdokasvaltioille olisi annettava ehdokasvaltion asema vasta sitten kun ne ovat osoittaneet edistyneensä sovittujen kriteereiden mukaisesti.

B   Maakohtaiset erityishuomiot

Albania

| 11. | on tyytyväinen siihen, että EU:n jäsenvaltioiden ja Albanian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ratifiointi on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen siihen, että EU:n jäsenvaltioiden ja Albanian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ratifiointi on saatu päätökseen.

| 12. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Albania on siirtänyt arvonlisäveroa, paikallisverotusta, vesihuoltoa ja vedenpuhdistusta sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalista osallisuutta koskevaa toimivaltaa keskushallinnolta kunnille. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, miten kunnat kykenevät hoitamaan näitä uusia vastuualueitaan. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Albania on siirtänyt arvonlisäveroa, paikallisverotusta, vesihuoltoa ja vedenpuhdistusta sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalista osallisuutta koskevaa toimivaltaa keskushallinnolta kunnille. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, miten kunnat kykenevät hoitamaan näitä uusia vastuualueitaan.

| 13. | katsoo, että paikallisviranomaisten, niitä edustavien järjestöjen ja erityisesti keskushallinnon julkishallintoministeriön valmiuksia on ehdottomasti kehitettävä edelleen. Julkishallintoministeriö vastaa paikallistason hallintouudistuksia koskevien strategioiden laadinnasta. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että paikallisviranomaisten, niitä edustavien järjestöjen ja erityisesti keskushallinnon julkishallintoministeriön valmiuksia on ehdottomasti kehitettävä edelleen. Julkishallintoministeriö vastaa paikallistason hallintouudistuksia koskevien strategioiden laadinnasta.

| 14. | toteaa, että erityisesti kuntien varainhoitoyksiköiden valmiuksia on syytä kehittää, sillä paikallinen veronkanto on erittäin vähäistä. Komitea toivoo, että näihin kysymyksiin puututaan verohallinnon tulevan hajauttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että erityisesti kuntien varainhoitoyksiköiden valmiuksia on syytä kehittää, sillä paikallinen veronkanto on erittäin vähäistä. Komitea toivoo, että näihin kysymyksiin puututaan verohallinnon tulevan hajauttamisen yhteydessä.

Bosnia ja Hertsegovina

| 15. | on tyytyväinen siihen, että EU ja Bosnia ja Hertsegovina ovat allekirjoittaneet vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, ja kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia ponnistelemaan herkeämättä sopimusvelvoitteiden täyttämiseksi täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelmaluonnoksen suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen siihen, että EU ja Bosnia ja Hertsegovina ovat allekirjoittaneet vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, ja kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia ponnistelemaan herkeämättä sopimusvelvoitteiden täyttämiseksi täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelmaluonnoksen suuntaviivojen mukaisesti.

| 16. | on tyytyväinen siihen, että Bosnia ja Hertsegovinassa hiljattain pidetyt paikallisvaalit noudattivat kansainvälisiä hyvän käytännön normeja. Komitea panee kuitenkin merkille, että etniset jakolinjat ovat voimakkaita. |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen siihen, että Bosnia ja Hertsegovinassa hiljattain pidetyt paikallisvaalit noudattivat kansainvälisiä hyvän käytännön normeja. Komitea panee kuitenkin merkille, että etniset jakolinjat ovat voimakkaita.

| 17. | suhtautuu myönteisesti molempien entiteettien paikallishallintouudistuksiin, joilla paikallinen lainsäädäntä on saatettu vastaamaan Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjaa ja Venetsian komission suosituksia. |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti molempien entiteettien paikallishallintouudistuksiin, joilla paikallinen lainsäädäntä on saatettu vastaamaan Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjaa ja Venetsian komission suosituksia.

| 18. | pahoittelee, etteivät entiteettien hallitukset kommunikoi keskenään EU-jäsenyyteen liittyvistä näkökohdista. Tämä hidastaa uudistusten toteuttamista ja haittaa tiedon moitteetonta kulkua paikallistason viranomaisille. |
| --- | --- |

18.

pahoittelee, etteivät entiteettien hallitukset kommunikoi keskenään EU-jäsenyyteen liittyvistä näkökohdista. Tämä hidastaa uudistusten toteuttamista ja haittaa tiedon moitteetonta kulkua paikallistason viranomaisille.

| 19. | toteaa, että Bosnian ja Hertsegovinan kuntien viestintä entiteettirajojen yli toimii hyvin, ja kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan erityisesti sellaisten ”yhteisten hankkeiden” tukemista, joilla pyritään kehittämään paikallisviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen valmiuksia. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että Bosnian ja Hertsegovinan kuntien viestintä entiteettirajojen yli toimii hyvin, ja kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan erityisesti sellaisten ”yhteisten hankkeiden” tukemista, joilla pyritään kehittämään paikallisviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen valmiuksia.

Montenegro

| 20. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Montenegro on hakenut ehdokasvaltion asemaa, ja kehottaa jäsenvaltioita antamaan Euroopan komissiolle valtuudet arviointiprosessin aloittamiseen. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Montenegro on hakenut ehdokasvaltion asemaa, ja kehottaa jäsenvaltioita antamaan Euroopan komissiolle valtuudet arviointiprosessin aloittamiseen.

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan Montenegron tärkeintä infrastruktuurihanketta eli pohjois-eteläsuuntaisen moottoritien rakentamista, sillä moottoritieyhteys edistää myös huomattavasti Montenegron yhteisöjen kehittymistä. |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan Montenegron tärkeintä infrastruktuurihanketta eli pohjois-eteläsuuntaisen moottoritien rakentamista, sillä moottoritieyhteys edistää myös huomattavasti Montenegron yhteisöjen kehittymistä.

| 22. | panee merkille paikallisviranomaisten vähäiset hallintovalmiudet. Komitea katsoo, että sekä paikallisviranomaisten että niitä edustavan Montenegron kuntaliiton valmiuksia on vahvistettava, ja kehottaa Euroopan komissiota tukemaan hankkeita vertaisperiaatteella tapahtuvaa taitotiedon vaihtoa varten. |
| --- | --- |

22.

panee merkille paikallisviranomaisten vähäiset hallintovalmiudet. Komitea katsoo, että sekä paikallisviranomaisten että niitä edustavan Montenegron kuntaliiton valmiuksia on vahvistettava, ja kehottaa Euroopan komissiota tukemaan hankkeita vertaisperiaatteella tapahtuvaa taitotiedon vaihtoa varten.

Serbia

| 23. | on tyytyväinen siihen, että keskushallinto kuulee paikallisviranomaisia edustavaa Serbian kuntaliittoa yhä useammin ja että kuntaliittoon on perustettu EU-integraatioasioihin keskittyvä yksikkö, jonka on tarkoitus kehittää toimintasuunnitelma, joka mahdollistaa paikallisviranomaisten osallistumisen liittymisprosessiin. |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen siihen, että keskushallinto kuulee paikallisviranomaisia edustavaa Serbian kuntaliittoa yhä useammin ja että kuntaliittoon on perustettu EU-integraatioasioihin keskittyvä yksikkö, jonka on tarkoitus kehittää toimintasuunnitelma, joka mahdollistaa paikallisviranomaisten osallistumisen liittymisprosessiin.

| 24. | kehottaa Serbian hallitusta jatkamaan hallinnon hajauttamista. Kuntien omistusoikeutta koskevan kysymyksen ratkaiseminen olisi askel oikeaan suuntaan. Tällä hetkellä Serbian paikallisviranomaiset eivät omista kiinteistöjään. |
| --- | --- |

24.

kehottaa Serbian hallitusta jatkamaan hallinnon hajauttamista. Kuntien omistusoikeutta koskevan kysymyksen ratkaiseminen olisi askel oikeaan suuntaan. Tällä hetkellä Serbian paikallisviranomaiset eivät omista kiinteistöjään.

| 25. | kehottaa Euroopan komissiota ja Serbian hallitusta jatkossakin tukemaan paikallisviranomaisten valmiuksien kehittämistä osoittamalla siihen lisää varoja ja järjestämällä koulutusta, jotta paikallisviranomaiset kykenevät hoitamaan lisääntyneet tehtävänsä ja velvollisuutensa. |
| --- | --- |

25.

kehottaa Euroopan komissiota ja Serbian hallitusta jatkossakin tukemaan paikallisviranomaisten valmiuksien kehittämistä osoittamalla siihen lisää varoja ja järjestämällä koulutusta, jotta paikallisviranomaiset kykenevät hoitamaan lisääntyneet tehtävänsä ja velvollisuutensa.

| 26. | kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan paikallisviranomaisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävien ohjelmien tukemista. Esimerkkinä mainittakoon Serbian kuntaliiton Exchange-ohjelma. |
| --- | --- |

26.

kehottaa Euroopan komissiota jatkamaan paikallisviranomaisten valmiuksien kehittämiseen tähtäävien ohjelmien tukemista. Esimerkkinä mainittakoon Serbian kuntaliiton Exchange-ohjelma.

Kosovo (YK:n turvallisuusneuvoston päätöksen 1244 mukaisesti)

| 27. | on tyytyväinen siihen, että monet kansainväliset ja paikalliset organisaatiot ovat ryhtyneet toimiin Kosovon paremman tulevaisuuden puolesta, ja katsoo, että demokraattisen hallinnon keskeisiä esteitä Kosovossa on edelleen se, ettei hallinnon hajauttaminen etene. |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen siihen, että monet kansainväliset ja paikalliset organisaatiot ovat ryhtyneet toimiin Kosovon paremman tulevaisuuden puolesta, ja katsoo, että demokraattisen hallinnon keskeisiä esteitä Kosovossa on edelleen se, ettei hallinnon hajauttaminen etene.

| 28. | on sitä mieltä, että kosovolaiset tarvitsevat konkreettisia parannuksia. Julkista liikennettä ja liikenneverkostoa on kehitettävä ennen kaikkea niillä alueilla, jonne maansisäisten ja muiden pakolaisten odotetaan palaavan. |
| --- | --- |

28.

on sitä mieltä, että kosovolaiset tarvitsevat konkreettisia parannuksia. Julkista liikennettä ja liikenneverkostoa on kehitettävä ennen kaikkea niillä alueilla, jonne maansisäisten ja muiden pakolaisten odotetaan palaavan.

| 29. | toivoo, että Kosovossa toteutetaan yhä enemmän toimia etnisten ryhmien keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi ja että kansalaisia kannustetaan osallistumaan paikalliseen päätöksentekoon. Erityisen huolestuttavaa on paikallisvaalien alhainen äänestysprosentti. |
| --- | --- |

29.

toivoo, että Kosovossa toteutetaan yhä enemmän toimia etnisten ryhmien keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi ja että kansalaisia kannustetaan osallistumaan paikalliseen päätöksentekoon. Erityisen huolestuttavaa on paikallisvaalien alhainen äänestysprosentti.

Bryssel 17. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  KOM(2008) 674 lopullinen.

1

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/37

---

Alueiden Komitean lausunto aiheesta laajentumisstrategia sekä vuosien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet – ehdokasvaltiot

(2009/C 211/04)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | Korostaa, että se antaa täyden tukensa ehdokasvaltioiden toimille ja uudistuksille liittymiskriteerien täyttämiseksi. |
| --- | --- |

—

Korostaa, että se antaa täyden tukensa ehdokasvaltioiden toimille ja uudistuksille liittymiskriteerien täyttämiseksi.

| — | korostaa laajentumisprosessien merkitystä ehdokasvaltioiden vakaalle ja demokraattiselle kehitykselle ja tiedostaa myös niistä EU:lle syntyvän lisäarvon. |
| --- | --- |

—

korostaa laajentumisprosessien merkitystä ehdokasvaltioiden vakaalle ja demokraattiselle kehitykselle ja tiedostaa myös niistä EU:lle syntyvän lisäarvon.

| — | kiinnittää huomiota hyvien naapuruussuhteiden ja alueellisen yhteistyön keskeiseen merkitykseen vakautus- ja assosiaatioprosessissa. Komitea kehottaa ehdokasvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään ratkaista naapurivaltioiden kanssa toistaiseksi selvittämättömät kysymykset rauhanomaisesti. Tällaisten kysymysten ratkaisemiselle tulee antaa etusija, ja niihin tulee pyrkiä löytämään kaikkia osapuolia tyydyttävä ratkaisu. |
| --- | --- |

—

kiinnittää huomiota hyvien naapuruussuhteiden ja alueellisen yhteistyön keskeiseen merkitykseen vakautus- ja assosiaatioprosessissa. Komitea kehottaa ehdokasvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään ratkaista naapurivaltioiden kanssa toistaiseksi selvittämättömät kysymykset rauhanomaisesti. Tällaisten kysymysten ratkaisemiselle tulee antaa etusija, ja niihin tulee pyrkiä löytämään kaikkia osapuolia tyydyttävä ratkaisu.

| — | kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaisten ja niiden etujärjestöjen tulee voida osallistua liittymisprosessiin jo varhaisessa vaiheessa. Asiantuntemuksensa ja kokemuksensa ansiosta ne voivat tuoda laajentumisprosessiin uutta lisäarvoa. |
| --- | --- |

—

kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaisten ja niiden etujärjestöjen tulee voida osallistua liittymisprosessiin jo varhaisessa vaiheessa. Asiantuntemuksensa ja kokemuksensa ansiosta ne voivat tuoda laajentumisprosessiin uutta lisäarvoa.

| — | kehottaa tiivistämään paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa ja katsoo, että erityishuomiota tulee kiinnittää laajentumisprosessin julkisen kannatuksen lisäämiseen sekä jäsen- että ehdokasvaltioissa. |
| --- | --- |

—

kehottaa tiivistämään paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa ja katsoo, että erityishuomiota tulee kiinnittää laajentumisprosessin julkisen kannatuksen lisäämiseen sekä jäsen- että ehdokasvaltioissa.

| Esittelijä | : | Jasmina Vidmar,
  Mariborin kaupunginvaltuuston jäsen (SI, ALDE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Jasmina Vidmar,

Mariborin kaupunginvaltuuston jäsen (SI, ALDE)

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille –

Laajentumisstrategia sekä vuosien 2008 ja 2009 tärkeimmät haasteet

KOM(2008) 674 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | korostaa, että se antaa täyden tukensa ehdokasvaltioiden toimille ja uudistuksille liittymiskriteerien täyttämiseksi. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että se antaa täyden tukensa ehdokasvaltioiden toimille ja uudistuksille liittymiskriteerien täyttämiseksi.

| 2. | korostaa laajentumisprosessien merkitystä ehdokasvaltioiden vakaalle ja demokraattiselle kehitykselle ja tiedostaa myös niistä EU:lle syntyvän lisäarvon. |
| --- | --- |

2.

korostaa laajentumisprosessien merkitystä ehdokasvaltioiden vakaalle ja demokraattiselle kehitykselle ja tiedostaa myös niistä EU:lle syntyvän lisäarvon.

| 3. | on tyytyväinen edistykseen, joka ehdokasvaltioissa on saavutettu lukuisten oikeusvaltioperiaatetta vahvistavien sekä taloudellisia ja sosiaalisia rakenteita nykyaikaistavien uudistusten ansiosta. |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen edistykseen, joka ehdokasvaltioissa on saavutettu lukuisten oikeusvaltioperiaatetta vahvistavien sekä taloudellisia ja sosiaalisia rakenteita nykyaikaistavien uudistusten ansiosta.

| 4. | katsoo, että ehdokasvaltioita olisi kannustettava tehostamaan toimiaan ja hyödyntämään koko potentiaalinsa uudistusten toteuttamisessa, jotta liittymisprosessi etenisi sujuvasti ja yhä joutuisammin. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että ehdokasvaltioita olisi kannustettava tehostamaan toimiaan ja hyödyntämään koko potentiaalinsa uudistusten toteuttamisessa, jotta liittymisprosessi etenisi sujuvasti ja yhä joutuisammin.

| 5. | suhtautuu myönteisesti toimiin, joiden avulla pyritään parantamaan laajentumisprosessin laatua ja avoimuutta. Tällaisiin toimiin kuuluu mm. neuvottelulukujen avaamis- ja sulkemisedellytysten määritteleminen. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti toimiin, joiden avulla pyritään parantamaan laajentumisprosessin laatua ja avoimuutta. Tällaisiin toimiin kuuluu mm. neuvottelulukujen avaamis- ja sulkemisedellytysten määritteleminen.

| 6. | kiinnittää huomiota hyvien naapuruussuhteiden ja alueellisen yhteistyön keskeiseen merkitykseen vakautus- ja assosiaatioprosessissa. Komitea kehottaa ehdokasvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään ratkaista naapurivaltioiden kanssa toistaiseksi selvittämättömät kysymykset rauhanomaisesti. Tällaisten kysymysten ratkaisemiselle tulee antaa etusija, ja niihin tulee pyrkiä löytämään kaikkia osapuolia tyydyttävä ratkaisu. |
| --- | --- |

6.

kiinnittää huomiota hyvien naapuruussuhteiden ja alueellisen yhteistyön keskeiseen merkitykseen vakautus- ja assosiaatioprosessissa. Komitea kehottaa ehdokasvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään ratkaista naapurivaltioiden kanssa toistaiseksi selvittämättömät kysymykset rauhanomaisesti. Tällaisten kysymysten ratkaisemiselle tulee antaa etusija, ja niihin tulee pyrkiä löytämään kaikkia osapuolia tyydyttävä ratkaisu.

| 7. | on tyytyväinen Kroatian yleiseen edistymiseen EU-jäsenyyden edellyttämien uudistusten tekemisessä ja toteuttamisessa ja pitää mahdollisena pysyä ehdotetussa aikataulussa, jonka mukaan neuvottelujen päätösvaiheeseen päästäisiin vuoden 2009 loppuun mennessä edellyttäen, että Kroatia täyttää kaikki vaaditut ehdot. |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen Kroatian yleiseen edistymiseen EU-jäsenyyden edellyttämien uudistusten tekemisessä ja toteuttamisessa ja pitää mahdollisena pysyä ehdotetussa aikataulussa, jonka mukaan neuvottelujen päätösvaiheeseen päästäisiin vuoden 2009 loppuun mennessä edellyttäen, että Kroatia täyttää kaikki vaaditut ehdot.

| 8. | korostaa, että Kroatian tulee tehostaa toimiaan oikeuslaitoksen uudistamisessa, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, vähemmistöjen oikeuksien suojelussa, pakolaisten paluumahdollisuuksien edistämisessä ja yhteistyössä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että Kroatian tulee tehostaa toimiaan oikeuslaitoksen uudistamisessa, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, vähemmistöjen oikeuksien suojelussa, pakolaisten paluumahdollisuuksien edistämisessä ja yhteistyössä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa.

| 9. | toteaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian edistyneen oikeuslaitoksen ja poliisitoimen uudistamisessa, vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vaatimusten täyttämisessä sekä etnisesti monimuotoisen yhteiskunnan kehittämisessä. |
| --- | --- |

9.

toteaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian edistyneen oikeuslaitoksen ja poliisitoimen uudistamisessa, vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vaatimusten täyttämisessä sekä etnisesti monimuotoisen yhteiskunnan kehittämisessä.

| 10. | toteaa, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian toiminta poliittisten kriteerien täyttämiseksi ei ole ollut riittävää, kuten Euroopan komission seurantaraportissa vuodelta 2008 mainitaan. Komitea on tyytyväinen presidentin- ja paikallisvaalien järjestämisessä vuoden 2009 alussa saavutettuun edistykseen ja vaalien toteuttamiseen useimmat kansainväliset vaatimukset täyttävällä tavalla. Komitea katsoo näin ollen, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja EU:n välisten jäsenyysneuvottelujen aloittamisajankohta tulisi määrittää, mikäli tarvittavat edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian toiminta poliittisten kriteerien täyttämiseksi ei ole ollut riittävää, kuten Euroopan komission seurantaraportissa vuodelta 2008 mainitaan. Komitea on tyytyväinen presidentin- ja paikallisvaalien järjestämisessä vuoden 2009 alussa saavutettuun edistykseen ja vaalien toteuttamiseen useimmat kansainväliset vaatimukset täyttävällä tavalla. Komitea katsoo näin ollen, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja EU:n välisten jäsenyysneuvottelujen aloittamisajankohta tulisi määrittää, mikäli tarvittavat edellytykset täyttyvät.

| 11. | panee merkille Turkin ponnistelut uudistusten toteuttamiseksi perusvapauksiin ja oikeusvaltioon liittyvissä kysymyksissä ja kehottaa Turkkia tukemaan rakentavalla asenteella toimia Kyproksen jälleenyhdistymisestä sopimiseksi. |
| --- | --- |

11.

panee merkille Turkin ponnistelut uudistusten toteuttamiseksi perusvapauksiin ja oikeusvaltioon liittyvissä kysymyksissä ja kehottaa Turkkia tukemaan rakentavalla asenteella toimia Kyproksen jälleenyhdistymisestä sopimiseksi.

| 12. | kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaisten ja niiden etujärjestöjen tulee voida osallistua liittymisprosessiin jo varhaisessa vaiheessa. Asiantuntemuksensa ja kokemuksensa ansiosta ne voivat tuoda laajentumisprosessiin uutta lisäarvoa. |
| --- | --- |

12.

kiinnittää huomiota siihen, että paikallis- ja alueviranomaisten ja niiden etujärjestöjen tulee voida osallistua liittymisprosessiin jo varhaisessa vaiheessa. Asiantuntemuksensa ja kokemuksensa ansiosta ne voivat tuoda laajentumisprosessiin uutta lisäarvoa.

| 13. | suhtautuu myönteisesti tähän mennessä aikaansaatuun positiiviseen rajatylittävään yhteistyöhön paikallis- ja alueviranomaisten välillä ja kehottaa viranomaisia lisäämään tällaista yhteistyötä, sillä sen avulla voidaan paitsi lisätä hyvinvointia myös edistää jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten valtioiden kansalaisten suoria kontakteja ja keskinäistä yhteisymmärrystä. Komitea korostaa eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) tässä yhteydessä tarjoamia mahdollisuuksia ja kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta ehdokasvaltioiden kumppanien osallistuminen tuleviin alueellisen yhteistyön yhtymiin voidaan mahdollistaa asetuksen (EY) 1082/2006 mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti tähän mennessä aikaansaatuun positiiviseen rajatylittävään yhteistyöhön paikallis- ja alueviranomaisten välillä ja kehottaa viranomaisia lisäämään tällaista yhteistyötä, sillä sen avulla voidaan paitsi lisätä hyvinvointia myös edistää jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten valtioiden kansalaisten suoria kontakteja ja keskinäistä yhteisymmärrystä. Komitea korostaa eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) tässä yhteydessä tarjoamia mahdollisuuksia ja kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta ehdokasvaltioiden kumppanien osallistuminen tuleviin alueellisen yhteistyön yhtymiin voidaan mahdollistaa asetuksen (EY) 1082/2006 mukaisesti.

| 14. | pitää tervetulleena liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) tukimekanismien sekä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja avunantajien tukimekanismien yhä parempaa koordinointia ja uskoo, että yhdenmukaistaminen auttaa parantamaan erilaisten tukimekanismien vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

14.

pitää tervetulleena liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) tukimekanismien sekä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja avunantajien tukimekanismien yhä parempaa koordinointia ja uskoo, että yhdenmukaistaminen auttaa parantamaan erilaisten tukimekanismien vaikuttavuutta.

| 15. | kehottaa tiivistämään paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa ja katsoo, että erityishuomiota tulee kiinnittää laajentumisprosessin julkisen kannatuksen lisäämiseen sekä jäsen- että ehdokasvaltioissa. |
| --- | --- |

15.

kehottaa tiivistämään paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa ja katsoo, että erityishuomiota tulee kiinnittää laajentumisprosessin julkisen kannatuksen lisäämiseen sekä jäsen- että ehdokasvaltioissa.

| 16. | tunnustaa, että työskentelyssä ehdokasmaiden kanssa on tärkeää hyödyntää olemassa olevia paikallisviranomaisten verkostoja, kuten Kaakkois-Euroopan paikallisviranomaisten järjestöjen verkkoa (NALAS). Nalas-verkon osallistuminen yhdentymisprosessien ja hallinnon hajauttamistoimien vertailuun alueella voisi edistää AK:n työryhmien ja kyseistä aluetta käsittelevän neuvoa-antavan sekakomitean välistä koordinointia ja kokemusten vaihtoa. |
| --- | --- |

16.

tunnustaa, että työskentelyssä ehdokasmaiden kanssa on tärkeää hyödyntää olemassa olevia paikallisviranomaisten verkostoja, kuten Kaakkois-Euroopan paikallisviranomaisten järjestöjen verkkoa (NALAS). Nalas-verkon osallistuminen yhdentymisprosessien ja hallinnon hajauttamistoimien vertailuun alueella voisi edistää AK:n työryhmien ja kyseistä aluetta käsittelevän neuvoa-antavan sekakomitean välistä koordinointia ja kokemusten vaihtoa.

KROATIA

Kroatian edistyminen liittymisprosessissa

| 17. | on tyytyväinen siihen, että Kroatian kanssa käytävissä neuvotteluissa siirrytään pian päätösvaiheeseen, mikäli Kroatia kykenee täyttämään jäsenyyskriteerit. Komitea kannustaa Kroatiaa nopeuttamaan uudistuksiaan useilla keskeisillä aloilla. |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen siihen, että Kroatian kanssa käytävissä neuvotteluissa siirrytään pian päätösvaiheeseen, mikäli Kroatia kykenee täyttämään jäsenyyskriteerit. Komitea kannustaa Kroatiaa nopeuttamaan uudistuksiaan useilla keskeisillä aloilla.

| 18. | katsoo, että korruption torjunnassa on edistytty lainsäädäntökehyksen parantamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaviraston toimien ansiosta. Komitea huomauttaa kuitenkin, että korruptio on edelleen vakava ongelma, ja suosittaa näin ollen lisäämään ponnisteluja koordinoinnin ja riippumattoman seurannan tehostamiseksi sekä korruptiontorjuntaelinten hallinnollisten valmiuksien lisäämiseksi. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että korruption torjunnassa on edistytty lainsäädäntökehyksen parantamisen sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaviraston toimien ansiosta. Komitea huomauttaa kuitenkin, että korruptio on edelleen vakava ongelma, ja suosittaa näin ollen lisäämään ponnisteluja koordinoinnin ja riippumattoman seurannan tehostamiseksi sekä korruptiontorjuntaelinten hallinnollisten valmiuksien lisäämiseksi.

| 19. | pitää myönteisenä viestinten vapauden ja moniarvoisuuden oikeudellista takaamista ja yleistä tunnustamista. Komitea on seurannut huolestuneena tapauksia, joissa toimittajiin on kohdistettu fyysisiä hyökkäyksiä, uhkauksia ja poliittista painostusta. Toteaa, että tarpeellisia lisätoimenpiteitä on toteutettu, ja kehottaa viranomaisia ryhtymään jatkotoimiin toimittajien työskentely-ympäristön turvallisuuden takaamiseksi sekä vapaan ja riippumattoman raportoinnin helpottamiseksi. |
| --- | --- |

19.

pitää myönteisenä viestinten vapauden ja moniarvoisuuden oikeudellista takaamista ja yleistä tunnustamista. Komitea on seurannut huolestuneena tapauksia, joissa toimittajiin on kohdistettu fyysisiä hyökkäyksiä, uhkauksia ja poliittista painostusta. Toteaa, että tarpeellisia lisätoimenpiteitä on toteutettu, ja kehottaa viranomaisia ryhtymään jatkotoimiin toimittajien työskentely-ympäristön turvallisuuden takaamiseksi sekä vapaan ja riippumattoman raportoinnin helpottamiseksi.

| 20. | toteaa, että Kroatia on toiminut yhteistyössä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa, ja kehottaa Kroatian viranomaisia varmistamaan, että tuomioistuin saa loputkin pyytämänsä asiakirjat. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että Kroatia on toiminut yhteistyössä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa, ja kehottaa Kroatian viranomaisia varmistamaan, että tuomioistuin saa loputkin pyytämänsä asiakirjat.

| 21. | kehottaa Kroatiaa ratkaisemaan rajakysymykset Slovenian, Serbian, Montenegron sekä Bosnia ja Hertsegovinan kanssa. Komitea on tyytyväinen Kroatian ja Slovenian halukkuuteen ratkaista keskinäiset rajakysymyksensä Euroopan komission avulla YK:n peruskirjaan sisältyvän riitojen rauhanomaisen ratkaisemisen periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

21.

kehottaa Kroatiaa ratkaisemaan rajakysymykset Slovenian, Serbian, Montenegron sekä Bosnia ja Hertsegovinan kanssa. Komitea on tyytyväinen Kroatian ja Slovenian halukkuuteen ratkaista keskinäiset rajakysymyksensä Euroopan komission avulla YK:n peruskirjaan sisältyvän riitojen rauhanomaisen ratkaisemisen periaatteen mukaisesti.

| 22. | katsoo, että vähemmistöjä koskevan perustuslakia täydentävän lain täytäntöönpano ja toimintasuunnitelman hyväksyminen ovat tärkeä askel kohti vähemmistöryhmien yhteiskuntaan integroitumista tukevan lainsäädäntökehyksen luomista. Komitea korostaa, että on tärkeää huolehtia riittävästä tiedotuksesta, määrärahoista ja hallinnollisesta tuesta, jotta lakia voidaan soveltaa tuloksellisesti paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että vähemmistöjä koskevan perustuslakia täydentävän lain täytäntöönpano ja toimintasuunnitelman hyväksyminen ovat tärkeä askel kohti vähemmistöryhmien yhteiskuntaan integroitumista tukevan lainsäädäntökehyksen luomista. Komitea korostaa, että on tärkeää huolehtia riittävästä tiedotuksesta, määrärahoista ja hallinnollisesta tuesta, jotta lakia voidaan soveltaa tuloksellisesti paikallis- ja aluetasolla.

| 23. | katsoo, että pakolaisten sekä kotimaansa sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden paluuseen liittyvissä kysymyksissä on edistytty. Komitea korostaa, että pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden paluu- ja kotouttamisprosessin nopeuttamiseksi tarvitaan asianmukaisen elinympäristön tarjoamisen lisäksi muita toimia, jotta voidaan parantaa työmarkkinoille pääsyä ja paikoittain esiintyvää vihamielisyyttä. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että pakolaisten sekä kotimaansa sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden paluuseen liittyvissä kysymyksissä on edistytty. Komitea korostaa, että pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden paluu- ja kotouttamisprosessin nopeuttamiseksi tarvitaan asianmukaisen elinympäristön tarjoamisen lisäksi muita toimia, jotta voidaan parantaa työmarkkinoille pääsyä ja paikoittain esiintyvää vihamielisyyttä.

Paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittäminen

| 24. | pitää Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan ratifiointia tervetulleena mutta katsoo, että peruskirjan määräysten täysi toimeenpano edellyttää vielä lisätoimia. |
| --- | --- |

24.

pitää Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan ratifiointia tervetulleena mutta katsoo, että peruskirjan määräysten täysi toimeenpano edellyttää vielä lisätoimia.

| 25. | suhtautuu myönteisesti parannuksiin julkishallinnon lainsäädäntökehyksessä ja pitää virkamieslain säätämistä edistysaskelena pyrkimyksissä vähentää virkamieskunnan poliittisia kytköksiä, parantaa hallintoa ja määrittää virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti parannuksiin julkishallinnon lainsäädäntökehyksessä ja pitää virkamieslain säätämistä edistysaskelena pyrkimyksissä vähentää virkamieskunnan poliittisia kytköksiä, parantaa hallintoa ja määrittää virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet.

| 26. | huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ja niiden etujärjestöt eivät pysty riittävästi osallistumaan päätöksentekoon paikallis- ja alueviranomaisten työmenetelmiä, rahoitusta ja organisointia koskevasta lainsäädännöstä ja täytäntöönpanosäännöksistä. Komitea kehottaa valtion viranomaisia luomaan menettelyjä, joiden avulla turvataan kyseisten tahojen asianmukainen edustus lainsäädäntäprosessissa. |
| --- | --- |

26.

huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ja niiden etujärjestöt eivät pysty riittävästi osallistumaan päätöksentekoon paikallis- ja alueviranomaisten työmenetelmiä, rahoitusta ja organisointia koskevasta lainsäädännöstä ja täytäntöönpanosäännöksistä. Komitea kehottaa valtion viranomaisia luomaan menettelyjä, joiden avulla turvataan kyseisten tahojen asianmukainen edustus lainsäädäntäprosessissa.

| 27. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten ja niiden etujärjestöjen on voitava osallistua yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon, ja niille tulee tiedottaa säännöllisesti jäsenyysprosessin edistymisestä. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee valmistautua huolellisesti tulevan EU-jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin ja jäsenyyden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten ja niiden etujärjestöjen on voitava osallistua yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon, ja niille tulee tiedottaa säännöllisesti jäsenyysprosessin edistymisestä. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee valmistautua huolellisesti tulevan EU-jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin ja jäsenyyden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseen.

| 28. | kiinnittää huomiota hallinnon hajauttamisen viivästyksiin ja korostaa, että paikallishallinnon valmiuksia on ratkaisevan tärkeää parantaa, jotta vastuun siirto paikallis- ja aluetasolle onnistuu. |
| --- | --- |

28.

kiinnittää huomiota hallinnon hajauttamisen viivästyksiin ja korostaa, että paikallishallinnon valmiuksia on ratkaisevan tärkeää parantaa, jotta vastuun siirto paikallis- ja aluetasolle onnistuu.

| 29. | huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten nykyiset taloudelliset voimavarat ovat riittämättömät hallinnon pikaisen hajauttamisen tarpeesta johtuvien lukuisten, vaativien tehtävien täyttämiseksi. Komitea suosittaakin paikallis- ja alueviranomaisten taloudellisen tilanteen kohentamista asianmukaisin toimenpitein. |
| --- | --- |

29.

huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten nykyiset taloudelliset voimavarat ovat riittämättömät hallinnon pikaisen hajauttamisen tarpeesta johtuvien lukuisten, vaativien tehtävien täyttämiseksi. Komitea suosittaakin paikallis- ja alueviranomaisten taloudellisen tilanteen kohentamista asianmukaisin toimenpitein.

| 30. | katsoo, että kuntayhteistyön lainsäädäntökehystä tulee kehittää, jotta kunnat voivat tehdä keskinäistä yhteistyötä hallinnon hajauttamisen jälkeen. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että kuntayhteistyön lainsäädäntökehystä tulee kehittää, jotta kunnat voivat tehdä keskinäistä yhteistyötä hallinnon hajauttamisen jälkeen.

| 31. | kannattaa kunta- ja aluejärjestöjen aloitetta muuttaa nykyinen työryhmä neuvoa-antavaksi sekakomiteaksi Kroatian ja jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisten vuoropuhelun kehittämiseksi. |
| --- | --- |

31.

kannattaa kunta- ja aluejärjestöjen aloitetta muuttaa nykyinen työryhmä neuvoa-antavaksi sekakomiteaksi Kroatian ja jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisten vuoropuhelun kehittämiseksi.

ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA

Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian edistyminen liittymisprosessissa

| 32. | on tyytyväinen tiettyjen alojen toimissa sekä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vaatimusten täyttämisessä saavutettuun edistykseen. Komitea kannustaa entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa täyttämään poliittiset kriteerit ja toteuttamaan täysipainoisesti kaikki liittymiskumppanuuden keskeiset tavoitteet. Komitea suosittaa, että jäsenyysneuvotteluille määritetään aloittamisajankohta, jos tarvittavat vaatimukset täyttyvät. Tämä koskee myös hyvien naapuruussuhteiden säilyttämistä. |
| --- | --- |

32.

on tyytyväinen tiettyjen alojen toimissa sekä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vaatimusten täyttämisessä saavutettuun edistykseen. Komitea kannustaa entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa täyttämään poliittiset kriteerit ja toteuttamaan täysipainoisesti kaikki liittymiskumppanuuden keskeiset tavoitteet. Komitea suosittaa, että jäsenyysneuvotteluille määritetään aloittamisajankohta, jos tarvittavat vaatimukset täyttyvät. Tämä koskee myös hyvien naapuruussuhteiden säilyttämistä.

| 33. | katsoo, että uuden korruptionvastaisen ohjelman ja toimintasuunnitelman hyväksymisen odotetaan edistävän korruption torjuntaa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että korruptio on edelleen laajalle levinnyttä, ja kehottaa siksi tehostamaan korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisia toimia. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että uuden korruptionvastaisen ohjelman ja toimintasuunnitelman hyväksymisen odotetaan edistävän korruption torjuntaa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että korruptio on edelleen laajalle levinnyttä, ja kehottaa siksi tehostamaan korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaisia toimia.

| 34. | uskoo Ohridin puitesopimuksen antavan takeet siitä, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia kunnioittaa etnisten vähemmistöjen oikeuksia. Komitea antaa arvoa vähemmistökielten käyttöä säätelevän ja laajentavan kielilain hyväksymisen johdosta saavutetulle edistykselle. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, ettei romaniyhteisön oikeuksia koskevassa kysymyksessä ole edetty, ja korostaa romanien syrjintätapauksia esiintyvän toistuvasti. Komitea suosittaa lisätoimien toteuttamista romanien yhteiskunnallisen integroitumisen edistämiseksi ja syrjinnän vähentämiseksi. |
| --- | --- |

34.

uskoo Ohridin puitesopimuksen antavan takeet siitä, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia kunnioittaa etnisten vähemmistöjen oikeuksia. Komitea antaa arvoa vähemmistökielten käyttöä säätelevän ja laajentavan kielilain hyväksymisen johdosta saavutetulle edistykselle. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, ettei romaniyhteisön oikeuksia koskevassa kysymyksessä ole edetty, ja korostaa romanien syrjintätapauksia esiintyvän toistuvasti. Komitea suosittaa lisätoimien toteuttamista romanien yhteiskunnallisen integroitumisen edistämiseksi ja syrjinnän vähentämiseksi.

| 35. | suhtautuu myönteisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa solmittuun sopimukseen takaisinotosta ja viisumien myöntämisen helpottamisesta. Komitea toivoo, että asetettujen edellytysten täyttämisessä edistytään riittävästi, jotta voidaan ehdottaa viisumivapauden myöntämistä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisille. |
| --- | --- |

35.

suhtautuu myönteisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa solmittuun sopimukseen takaisinotosta ja viisumien myöntämisen helpottamisesta. Komitea toivoo, että asetettujen edellytysten täyttämisessä edistytään riittävästi, jotta voidaan ehdottaa viisumivapauden myöntämistä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisille.

| 36. | kannustaa hyviin naapuruussuhteisiin ja tukee edelleen YK:n erityisedustajan Matthew Nimetzin pyrkimyksiä maan nimeä koskevassa kysymyksessä. Komitea kehottaa maan uutta presidenttiä pyrkimään vaalien jälkeen kompromissiratkaisuun maan nimestä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kreikan välillä. Komitea kehottaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisia välttämään toimia, jotka voisivat haitata pyrkimyksiä päästä molemminpuolisesti hyväksyttävissä olevaan ratkaisuun nimikysymyksessä. Kysymyksen ei kuitenkaan tulisi vaikuttaa jäsenyysneuvottelujen avaamiseen entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa, mutta sen ratkaisu helpottaisi huomattavasti liittymisprosessia. |
| --- | --- |

36.

kannustaa hyviin naapuruussuhteisiin ja tukee edelleen YK:n erityisedustajan Matthew Nimetzin pyrkimyksiä maan nimeä koskevassa kysymyksessä. Komitea kehottaa maan uutta presidenttiä pyrkimään vaalien jälkeen kompromissiratkaisuun maan nimestä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kreikan välillä. Komitea kehottaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisia välttämään toimia, jotka voisivat haitata pyrkimyksiä päästä molemminpuolisesti hyväksyttävissä olevaan ratkaisuun nimikysymyksessä. Kysymyksen ei kuitenkaan tulisi vaikuttaa jäsenyysneuvottelujen avaamiseen entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa, mutta sen ratkaisu helpottaisi huomattavasti liittymisprosessia.

| 37. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvoa koskevissa kysymyksissä on edistetty jonkin verran, ja pitää ilahduttavana yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavan lautakunnan perustamista useisiin paikallisyhteisöihin. Komitea kehottaa tehostamaan toimia perhe- ja seksuaaliväkivallan ehkäisemiseksi, syrjinnän vähentämiseksi ja nykyistä tasa-arvoisemman vaaliosallistumisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvoa koskevissa kysymyksissä on edistetty jonkin verran, ja pitää ilahduttavana yhtäläisistä mahdollisuuksista vastaavan lautakunnan perustamista useisiin paikallisyhteisöihin. Komitea kehottaa tehostamaan toimia perhe- ja seksuaaliväkivallan ehkäisemiseksi, syrjinnän vähentämiseksi ja nykyistä tasa-arvoisemman vaaliosallistumisen varmistamiseksi.

| 38. | panee merkille, että paikallistasolla on perustettu etnisten ryhmien suhteita käsitteleviä lautakuntia, mutta tiedostaa epäselvän toimeksiannon ja taloudellisten resurssien puutteen aiheuttamat ongelmat. Komitea kehottaa viranomaisia poistamaan kyseisten lautakuntien työskentelyä haittaavat esteet. |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että paikallistasolla on perustettu etnisten ryhmien suhteita käsitteleviä lautakuntia, mutta tiedostaa epäselvän toimeksiannon ja taloudellisten resurssien puutteen aiheuttamat ongelmat. Komitea kehottaa viranomaisia poistamaan kyseisten lautakuntien työskentelyä haittaavat esteet.

Paikallisviranomaisten valmiuksien kehittäminen

| 39. | pitää myönteisenä verojärjestelmän hajauttamisen jatkamista, paikallisviranomaisten velan jatkuvaa pienenemistä ja veronkannon kattavuuden parantumista. Komitea huomauttaa kuitenkin, että käytettävissä olevat taloudelliset resurssit eivät edelleenkään ole riittävät paikallistason tehtävien korkeatasoisen hoidon takaamiseksi. |
| --- | --- |

39.

pitää myönteisenä verojärjestelmän hajauttamisen jatkamista, paikallisviranomaisten velan jatkuvaa pienenemistä ja veronkannon kattavuuden parantumista. Komitea huomauttaa kuitenkin, että käytettävissä olevat taloudelliset resurssit eivät edelleenkään ole riittävät paikallistason tehtävien korkeatasoisen hoidon takaamiseksi.

| 40. | on tyytyväinen aluekehityslain säätämiseen ja kehottaa osoittamaan tarvittavat taloudelliset resurssit tasapainoisen aluekehityksen varmistamiseksi ja aluekehitysneuvostojen perustamiseksi. Komitea korostaa, että mahdollisuuksia eri hallintorakenteiden välisen koordinoinnin tehostamiseen on tärkeää parantaa. |
| --- | --- |

40.

on tyytyväinen aluekehityslain säätämiseen ja kehottaa osoittamaan tarvittavat taloudelliset resurssit tasapainoisen aluekehityksen varmistamiseksi ja aluekehitysneuvostojen perustamiseksi. Komitea korostaa, että mahdollisuuksia eri hallintorakenteiden välisen koordinoinnin tehostamiseen on tärkeää parantaa.

| 41. | kiinnittää huomiota siihen, että valtio- ja paikallistason viranomaisten tulee tehostaa ja vakiinnuttaa vuoropuheluaan paikallisviranomaisten kehittämisen ja työskentelyn kannalta tärkeillä aloilla, kuten koulutusta ja valtion omaisuutta koskevissa kysymyksissä. Komitea suosittaa kyseisen vuoropuhelun tiivistämistä. |
| --- | --- |

41.

kiinnittää huomiota siihen, että valtio- ja paikallistason viranomaisten tulee tehostaa ja vakiinnuttaa vuoropuheluaan paikallisviranomaisten kehittämisen ja työskentelyn kannalta tärkeillä aloilla, kuten koulutusta ja valtion omaisuutta koskevissa kysymyksissä. Komitea suosittaa kyseisen vuoropuhelun tiivistämistä.

| 42. | korostaa, että on tärkeää luoda tarvittavat välineet paikallisviranomaisten hallinnollisten valmiuksien ja paikallishallinnon avoimuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että on tärkeää luoda tarvittavat välineet paikallisviranomaisten hallinnollisten valmiuksien ja paikallishallinnon avoimuuden parantamiseksi.

| 43. | toteaa hallinnon hajauttamisen jatkuvan ja katsoo, että prosessia tulee nopeuttaa. Komitea huomauttaa, että tehtävien hoidon ja tarjottavien palvelujen taso saattaa laskea, ellei vastuita ja tehtäviä hajautettaessa niin ikään varmisteta määrärahojen riittävyyttä. Komitea odottaakin, että hallinnon hajauttamisen yhteydessä siirrettyjen tehtävien hoitamiseksi osoitetaan tarvittavat taloudelliset resurssit. |
| --- | --- |

43.

toteaa hallinnon hajauttamisen jatkuvan ja katsoo, että prosessia tulee nopeuttaa. Komitea huomauttaa, että tehtävien hoidon ja tarjottavien palvelujen taso saattaa laskea, ellei vastuita ja tehtäviä hajautettaessa niin ikään varmisteta määrärahojen riittävyyttä. Komitea odottaakin, että hallinnon hajauttamisen yhteydessä siirrettyjen tehtävien hoitamiseksi osoitetaan tarvittavat taloudelliset resurssit.

| 44. | panee merkille kuntayhteistyötä koskevan lakiesityksen ja kehottaa hyväksymään lain mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

44.

panee merkille kuntayhteistyötä koskevan lakiesityksen ja kehottaa hyväksymään lain mahdollisimman nopeasti.

| 45. | katsoo julkishallinnon uudistamisen edistyneen jonkin verran ja korostaa, että on tärkeää luoda tarvittavat välineet paikallisviranomaisten valmiuksien ja paikallishallinnon toiminnan avoimuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

45.

katsoo julkishallinnon uudistamisen edistyneen jonkin verran ja korostaa, että on tärkeää luoda tarvittavat välineet paikallisviranomaisten valmiuksien ja paikallishallinnon toiminnan avoimuuden parantamiseksi.

| 46. | panee merkille koulutuksen kansalliseen koordinointijärjestelmään tehdyt muutokset sekä paikallis- ja aluevirkamiehiä koskevan koulutusstrategian hyväksymisen. Komitean mielestä on tärkeää nivoa paikallishallinnon etujärjestö ZELS koulutusjärjestelmään, jotta virkamiehille voidaan tarjota tuloksekasta ja laadukasta koulutusta. |
| --- | --- |

46.

panee merkille koulutuksen kansalliseen koordinointijärjestelmään tehdyt muutokset sekä paikallis- ja aluevirkamiehiä koskevan koulutusstrategian hyväksymisen. Komitean mielestä on tärkeää nivoa paikallishallinnon etujärjestö ZELS koulutusjärjestelmään, jotta virkamiehille voidaan tarjota tuloksekasta ja laadukasta koulutusta.

| 47. | on tyytyväinen siihen, että jo yli 70 kuntaa on hyväksynyt paikallisvirkamiehiä koskevat käytännesäännöt, joiden perusteella paikallisvirkamiesten tulee pyrkiä työssään korkeaan laatutasoon. Komitea kehottaa muitakin kuntia hyväksymään tällaiset säännöt, joita tarvitaan kiireesti. |
| --- | --- |

47.

on tyytyväinen siihen, että jo yli 70 kuntaa on hyväksynyt paikallisvirkamiehiä koskevat käytännesäännöt, joiden perusteella paikallisvirkamiesten tulee pyrkiä työssään korkeaan laatutasoon. Komitea kehottaa muitakin kuntia hyväksymään tällaiset säännöt, joita tarvitaan kiireesti.

TURKKI

Turkin edistyminen liittymisprosessissa

| 48. | pitää ilahduttavana sitä, että hallitus on sitoutunut jatkamaan liittymisprosessia, ja odottaa, että Turkissa toteutetaan tehokkaita poliittisia ja perustuslaillisia uudistuksia, jotka edelleen lähentävät maata kansainvälisiin ja eurooppalaisiin normeihin. Komitean mielestä tarvitaan vielä lisätoimia monimuotoisuuden kunnioittamisen varmistamiseksi ja ongelmien ratkaisemiseksi vuoropuhelun ja kompromissien avulla. |
| --- | --- |

48.

pitää ilahduttavana sitä, että hallitus on sitoutunut jatkamaan liittymisprosessia, ja odottaa, että Turkissa toteutetaan tehokkaita poliittisia ja perustuslaillisia uudistuksia, jotka edelleen lähentävät maata kansainvälisiin ja eurooppalaisiin normeihin. Komitean mielestä tarvitaan vielä lisätoimia monimuotoisuuden kunnioittamisen varmistamiseksi ja ongelmien ratkaisemiseksi vuoropuhelun ja kompromissien avulla.

| 49. | toteaa, että korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa on edistytty hieman, ja korostaa edistyksen saavuttamisen edellyttävän, että perustavien asiakirjojen hyväksymisellä ja asianmukaisen institutionaalisen kehyksen luomisella on täysi poliittinen tuki. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa on edistytty hieman, ja korostaa edistyksen saavuttamisen edellyttävän, että perustavien asiakirjojen hyväksymisellä ja asianmukaisen institutionaalisen kehyksen luomisella on täysi poliittinen tuki.

| 50. | korostaa, että kun otetaan huomioon EU:n Turkille myöntämä huomattava taloudellinen tuki, jonka tarkoituksena on auttaa maata selviytymään sen alueen kautta EU:hun tulevien laittomien siirtolaisten määrän valtavasta kasvusta, neuvottelut EU:n ja Turkin välisestä takaisinottosopimuksesta ovat edelleen ensisijaisia. Niitä on jatkettava ensi tilassa, jotta sopimus voitaisiin solmia mahdollisimman pian. Tässä yhteydessä komitea toteaa myös, että jäsenvaltioiden nykyisten kahdenvälisten sopimusten asianmukainen ja tuloksekas täytäntöönpano on erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

50.

korostaa, että kun otetaan huomioon EU:n Turkille myöntämä huomattava taloudellinen tuki, jonka tarkoituksena on auttaa maata selviytymään sen alueen kautta EU:hun tulevien laittomien siirtolaisten määrän valtavasta kasvusta, neuvottelut EU:n ja Turkin välisestä takaisinottosopimuksesta ovat edelleen ensisijaisia. Niitä on jatkettava ensi tilassa, jotta sopimus voitaisiin solmia mahdollisimman pian. Tässä yhteydessä komitea toteaa myös, että jäsenvaltioiden nykyisten kahdenvälisten sopimusten asianmukainen ja tuloksekas täytäntöönpano on erityisen tärkeää.

| 51. | korostaa, että ihmisoikeuksien ja vapauksien suojelua koskevien kansainvälisten sopimusten ratifiointia tulee vauhdittaa, ja odottaa perustuslakituomioistuimen päättävän asiasta mahdollisimman nopeasti. Lisäksi komitea kehottaa perustamaan oikeusasiamiesinstituution. |
| --- | --- |

51.

korostaa, että ihmisoikeuksien ja vapauksien suojelua koskevien kansainvälisten sopimusten ratifiointia tulee vauhdittaa, ja odottaa perustuslakituomioistuimen päättävän asiasta mahdollisimman nopeasti. Lisäksi komitea kehottaa perustamaan oikeusasiamiesinstituution.

| 52. | suhtautuu myönteisesti ponnisteluihin, joilla edistetään mielipiteenvapauden suojaa, mutta korostaa, että kyseisten oikeudellisten muutosten toteuttamista on nopeutettava ja että kaikki lehdistö- ja kokoontumisvapauden rajoitukset ja esteet on poistettava. |
| --- | --- |

52.

suhtautuu myönteisesti ponnisteluihin, joilla edistetään mielipiteenvapauden suojaa, mutta korostaa, että kyseisten oikeudellisten muutosten toteuttamista on nopeutettava ja että kaikki lehdistö- ja kokoontumisvapauden rajoitukset ja esteet on poistettava.

| 53. | on tyytyväinen kurdinkielisten tv-lähetysten aloittamiseen sekä suunnitelmiin aloittaa armeniankieliset lähetykset. Komitea kiinnittää huomiota siihen, että kulttuurien ja uskontojen monimuotoisuutta sekä vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelua koskevia EU:n normeja ei ole noudatettu täysin. Komitea odottaakin tarvittavia oikeudellisia ja käytännön toimia vähemmistöjen oikeuksien täyden tunnustamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

53.

on tyytyväinen kurdinkielisten tv-lähetysten aloittamiseen sekä suunnitelmiin aloittaa armeniankieliset lähetykset. Komitea kiinnittää huomiota siihen, että kulttuurien ja uskontojen monimuotoisuutta sekä vähemmistöjen kunnioittamista ja suojelua koskevia EU:n normeja ei ole noudatettu täysin. Komitea odottaakin tarvittavia oikeudellisia ja käytännön toimia vähemmistöjen oikeuksien täyden tunnustamisen varmistamiseksi.

| 54. | korostaa, että naisten tasa-arvoista kohtelua on toteutettava käytännössä poliittisessa elämässä, koulutuksessa sekä työmarkkinoille pääsyyn ja terveyspalvelujen saatavuuteen liittyvissä kysymyksissä. Komitea kehottaa panemaan täytäntöön ne kuntalain säännökset, joiden mukaan naisia varten on perustettava tietty määrä turvakotipaikkoja heidän suojelemisekseen perheväkivallalta ja kunniamurhilta. |
| --- | --- |

54.

korostaa, että naisten tasa-arvoista kohtelua on toteutettava käytännössä poliittisessa elämässä, koulutuksessa sekä työmarkkinoille pääsyyn ja terveyspalvelujen saatavuuteen liittyvissä kysymyksissä. Komitea kehottaa panemaan täytäntöön ne kuntalain säännökset, joiden mukaan naisia varten on perustettava tietty määrä turvakotipaikkoja heidän suojelemisekseen perheväkivallalta ja kunniamurhilta.

| 55. | painottaa, että yleisen turvallisuuden ja järjestyksen suojelemiseksi on turvauduttava yksinomaan oikeusvaltion rakenteisiin ja toimiin. Komitea korostaa, että valtiolla on oltava yksinoikeus voimankäyttöön ja ettei valtion elimille varattua voimankäytön harjoittamista saa siirtää siviiliväestön osille. |
| --- | --- |

55.

painottaa, että yleisen turvallisuuden ja järjestyksen suojelemiseksi on turvauduttava yksinomaan oikeusvaltion rakenteisiin ja toimiin. Komitea korostaa, että valtiolla on oltava yksinoikeus voimankäyttöön ja ettei valtion elimille varattua voimankäytön harjoittamista saa siirtää siviiliväestön osille.

| 56. | korostaa, että Kyproksen kysymys tulee ratkaista kokonaisvaltaisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien ja Euroopan unionin perusperiaatteiden mukaisesti. Komitea pitää myönteisenä, että Kyproksen molempien yhteisöjen johtajat ovat uudistaneet sitoumuksensa neuvotella ratkaisusta, ja antaa tukensa meneillään oleville yhteisöjen johtajien välisille neuvotteluille. |
| --- | --- |

56.

korostaa, että Kyproksen kysymys tulee ratkaista kokonaisvaltaisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien ja Euroopan unionin perusperiaatteiden mukaisesti. Komitea pitää myönteisenä, että Kyproksen molempien yhteisöjen johtajat ovat uudistaneet sitoumuksensa neuvotella ratkaisusta, ja antaa tukensa meneillään oleville yhteisöjen johtajien välisille neuvotteluille.

| 57. | korostaa Kreikan ja Turkin välisten suhteiden osalta, että jälkimmäinen on sitoutunut noudattamaan hyviä naapuruussuhteita, ja kehottaa näin ollen Turkin hallitusta pyrkimään vielä selvittämättömien kiistojen rauhanomaiseen ratkaisemiseen YK:n peruskirjan ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten sekä kahdenvälisten sopimusten ja velvoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

57.

korostaa Kreikan ja Turkin välisten suhteiden osalta, että jälkimmäinen on sitoutunut noudattamaan hyviä naapuruussuhteita, ja kehottaa näin ollen Turkin hallitusta pyrkimään vielä selvittämättömien kiistojen rauhanomaiseen ratkaisemiseen YK:n peruskirjan ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten sekä kahdenvälisten sopimusten ja velvoitteiden mukaisesti.

Paikallisviranomaisten valmiuksien kehittäminen

| 58. | korostaa, että paikallisviranomaisten tulee voida osallistua liittymisprosessiin sekä tarvittavien uudistusten ja lainsäädännön mukauttamisen suunnitteluun ja toteutukseen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Komitea kehottaa huolehtimaan asianmukaisesta tiedonvälityksestä ja koordinoinnista paikallis- ja valtiotasojen välillä. |
| --- | --- |

58.

korostaa, että paikallisviranomaisten tulee voida osallistua liittymisprosessiin sekä tarvittavien uudistusten ja lainsäädännön mukauttamisen suunnitteluun ja toteutukseen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Komitea kehottaa huolehtimaan asianmukaisesta tiedonvälityksestä ja koordinoinnista paikallis- ja valtiotasojen välillä.

| 59. | on tyytyväinen siihen, että kuntalakiin on tehty muutoksia, ja toivoo, että niiden ansiosta kunnat voivat tulevaisuudessa toimia ja organisoida toimintansa yhä tehokkaammin. |
| --- | --- |

59.

on tyytyväinen siihen, että kuntalakiin on tehty muutoksia, ja toivoo, että niiden ansiosta kunnat voivat tulevaisuudessa toimia ja organisoida toimintansa yhä tehokkaammin.

| 60. | on tyytyväinen siihen, että kuntien taloudellisia valmiuksia on parannettu säätämällä laki, joka kasvattaa kuntien tuloja, sekä panemalla täytäntöön paikallishallintoa koskevat lait. Komitea odottaa, että kuntien rahoitustilanteen parantamiseksi toteutetaan lisää aloitteita. Näin ne voisivat hoitaa tehtävänsä yhä tehokkaammin. |
| --- | --- |

60.

on tyytyväinen siihen, että kuntien taloudellisia valmiuksia on parannettu säätämällä laki, joka kasvattaa kuntien tuloja, sekä panemalla täytäntöön paikallishallintoa koskevat lait. Komitea odottaa, että kuntien rahoitustilanteen parantamiseksi toteutetaan lisää aloitteita. Näin ne voisivat hoitaa tehtävänsä yhä tehokkaammin.

| 61. | pitää valitettavana, ettei julkishallinnon puitelain hyväksymisessä ole edistytty, ja kiinnittää huomiota hallinnon hajauttamisen merkitykseen kansalaisten kannalta hyvän hallinnon toteuttamisessa. |
| --- | --- |

61.

pitää valitettavana, ettei julkishallinnon puitelain hyväksymisessä ole edistytty, ja kiinnittää huomiota hallinnon hajauttamisen merkitykseen kansalaisten kannalta hyvän hallinnon toteuttamisessa.

| 62. | katsoo, että tarvitaan lisätoimia, jotta kaupungin- ja kunnanvaltuustot voisivat toimia yhä tehokkaammin kansalaisten kanavina osallistua paikalliseen päätöksentekoon. |
| --- | --- |

62.

katsoo, että tarvitaan lisätoimia, jotta kaupungin- ja kunnanvaltuustot voisivat toimia yhä tehokkaammin kansalaisten kanavina osallistua paikalliseen päätöksentekoon.

| 63. | korostaa, että on tärkeää hajauttaa hallintoa, parantaa paikallisviranomaisten edellytyksiä hoitaa niille siirretyt tehtävät sekä tehostaa vastuuvelvollisuutta ja lisätä avoimuutta. |
| --- | --- |

63.

korostaa, että on tärkeää hajauttaa hallintoa, parantaa paikallisviranomaisten edellytyksiä hoitaa niille siirretyt tehtävät sekä tehostaa vastuuvelvollisuutta ja lisätä avoimuutta.

| 64. | pahoittelee, että edellisissä kuntavaaleissa esiintyi etenkin kurdialueilla jälleen väkivaltaisia selkkauksia, jotka vaativat myös kuolonuhreja. Komitea kehottaa vastuutahoja tekemään vastedes kaikkensa, että vaalit voidaan käydä vapaasti, demokraattisesti, avoimesti ja rauhanomaisesti. |
| --- | --- |

64.

pahoittelee, että edellisissä kuntavaaleissa esiintyi etenkin kurdialueilla jälleen väkivaltaisia selkkauksia, jotka vaativat myös kuolonuhreja. Komitea kehottaa vastuutahoja tekemään vastedes kaikkensa, että vaalit voidaan käydä vapaasti, demokraattisesti, avoimesti ja rauhanomaisesti.

| 65. | korostaa vielä tarvetta perustaa AK:n ja Turkin neuvoa-antava sekakomitea, joka olisi keskeinen foorumi kokemusten, osaamisen ja tietojen vaihdolle paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta liittymisprosessiin. |
| --- | --- |

65.

korostaa vielä tarvetta perustaa AK:n ja Turkin neuvoa-antava sekakomitea, joka olisi keskeinen foorumi kokemusten, osaamisen ja tietojen vaihdolle paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta liittymisprosessiin.

Bryssel 17. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/43 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/43

---

Alueiden Komitean lausunto aiheista muuttoliikettä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan lujittaminen: lisää koordinaatiota, johdonmukaisuutta ja synergiaa

(2009/C 211/05)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa muuttoliikepolitiikan laatimisessa, täytäntöönpanossa, arvioinnissa ja seurannassa ja että niitä olisi siksi pidettävä tärkeimpinä kumppaneina muuttoliikepolitiikan kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa muuttoliikepolitiikan laatimisessa, täytäntöönpanossa, arvioinnissa ja seurannassa ja että niitä olisi siksi pidettävä tärkeimpinä kumppaneina muuttoliikepolitiikan kehittämisessä.

| — | korostaa, että sekä jäsenvaltioiden että yhteisön toimielinten on pyrittävä tehostamaan yhteistyötä eri toimielinten välillä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että sekä jäsenvaltioiden että yhteisön toimielinten on pyrittävä tehostamaan yhteistyötä eri toimielinten välillä.

| — | on sitä mieltä, että on keskityttävä nykyistä enemmän paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseen, sillä ne ovat keskeisessä asemassa muuttoliikepolitiikan suunnittelussa ja hallinnoinnissa sekä etenkin yhteistyön edistämisessä EU:n ulkopuolisten maiden työllisyys- ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa. AK on aiemmissa lausunnoissaan tästä muistuttanut. |
| --- | --- |

—

on sitä mieltä, että on keskityttävä nykyistä enemmän paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseen, sillä ne ovat keskeisessä asemassa muuttoliikepolitiikan suunnittelussa ja hallinnoinnissa sekä etenkin yhteistyön edistämisessä EU:n ulkopuolisten maiden työllisyys- ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa. AK on aiemmissa lausunnoissaan tästä muistuttanut.

| — | tähdentää, että jo olemassa olevat välineet ja institutionaaliset rakenteet, kuten Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous (ARLEM), Euroopan neuvosto ja muut asianomaiset verkostot olisi kutsuttava mukaan muuttoliikkeeseen liittyvien kysymyksien käsittelyyn. |
| --- | --- |

—

tähdentää, että jo olemassa olevat välineet ja institutionaaliset rakenteet, kuten Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous (ARLEM), Euroopan neuvosto ja muut asianomaiset verkostot olisi kutsuttava mukaan muuttoliikkeeseen liittyvien kysymyksien käsittelyyn.

| — | korostaa tarvetta tehostaa maahanmuuttajien kotouttamista vastaanottaviin yhteisöihin, koska maahanmuuttajat ovat tärkeitä toimijoita sekä alkuperämaiden että kohdemaiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

korostaa tarvetta tehostaa maahanmuuttajien kotouttamista vastaanottaviin yhteisöihin, koska maahanmuuttajat ovat tärkeitä toimijoita sekä alkuperämaiden että kohdemaiden kehittämisessä.

| — | korostaa yhteisten toimenpiteiden tarvetta rajavalvonnan parantamiseksi erityisesti eteläisillä merirajoilla ja kaikilla alueilla, joille saapuu suuria määriä vaikeassa humanitaarisessa tilanteessa olevia maahanmuuttajia. |
| --- | --- |

—

korostaa yhteisten toimenpiteiden tarvetta rajavalvonnan parantamiseksi erityisesti eteläisillä merirajoilla ja kaikilla alueilla, joille saapuu suuria määriä vaikeassa humanitaarisessa tilanteessa olevia maahanmuuttajia.

| — | korostaa maahanmuuttokysymysten yhteyshenkilöverkoston roolia tiedonannossa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea kehottaa samalla komissiota varmistamaan, että toimivaltaisilla paikallis- ja alueviranomaisilla on mahdollisuus hyödyntää verkoston puitteissa tehtävää hyvien käytäntöjen vaihtoa ja sen avulla kerättyä tietoa. |
| --- | --- |

—

korostaa maahanmuuttokysymysten yhteyshenkilöverkoston roolia tiedonannossa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea kehottaa samalla komissiota varmistamaan, että toimivaltaisilla paikallis- ja alueviranomaisilla on mahdollisuus hyödyntää verkoston puitteissa tehtävää hyvien käytäntöjen vaihtoa ja sen avulla kerättyä tietoa.

| — | on tyytyväinen kokonaisvaltaisen lähestymistavan laajentamiseen kattamaan myös muita maita ja alueita, kuten Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Karibian, kehottaa komissiota jatkamaan etenemistä tähän suuntaan ja korostaa, että mainittujen alueiden kanssa käytävän vuoropuhelun muodot olisi määriteltävä, sillä siten valmisteltaisiin yhteistyön ja koordinaation tiivistämistä myös Afrikan sekä EU:n kaakkoisten naapurialueiden kanssa. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen kokonaisvaltaisen lähestymistavan laajentamiseen kattamaan myös muita maita ja alueita, kuten Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Karibian, kehottaa komissiota jatkamaan etenemistä tähän suuntaan ja korostaa, että mainittujen alueiden kanssa käytävän vuoropuhelun muodot olisi määriteltävä, sillä siten valmisteltaisiin yhteistyön ja koordinaation tiivistämistä myös Afrikan sekä EU:n kaakkoisten naapurialueiden kanssa.

| Esittelijä | : | Arnoldas Abramavičius, Zarasain kunnanjohtaja (LT, PPE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Arnoldas Abramavičius, Zarasain kunnanjohtaja (LT, PPE)

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Muuttoliikettä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan lujittaminen: lisää koordinaatiota, johdonmukaisuutta ja synergiaa

KOM(2008) 611 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli

| 1. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa muuttoliikepolitiikan laatimisessa, täytäntöönpanossa, arvioinnissa ja seurannassa ja että niitä olisi siksi pidettävä tärkeimpinä kumppaneina muuttoliikepolitiikan kehittämisessä. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa muuttoliikepolitiikan laatimisessa, täytäntöönpanossa, arvioinnissa ja seurannassa ja että niitä olisi siksi pidettävä tärkeimpinä kumppaneina muuttoliikepolitiikan kehittämisessä.

| 2. | muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on tällä alalla jaettu ja/tai yksinomainen toimivalta. Siksi jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi kuultava niitä sekä ennen lainsäädäntöprosessin käynnistämistä että kuulemismenettelyssä, johon alueiden komitea osallistuu. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on tällä alalla jaettu ja/tai yksinomainen toimivalta. Siksi jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi kuultava niitä sekä ennen lainsäädäntöprosessin käynnistämistä että kuulemismenettelyssä, johon alueiden komitea osallistuu.

| 3. | korostaa, että sekä jäsenvaltioiden että yhteisön toimielinten on pyrittävä tehostamaan yhteistyötä eri toimielinten välillä. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että sekä jäsenvaltioiden että yhteisön toimielinten on pyrittävä tehostamaan yhteistyötä eri toimielinten välillä.

| 4. | on sitä mieltä, että on keskityttävä nykyistä enemmän paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseen, sillä ne ovat keskeisessä asemassa muuttoliikepolitiikan suunnittelussa ja hallinnoinnissa sekä etenkin yhteistyön edistämisessä EU:n ulkopuolisten maiden työllisyys- ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa. AK on aiemmissa lausunnoissaan tästä muistuttanut. (1) |
| --- | --- |

4.

on sitä mieltä, että on keskityttävä nykyistä enemmän paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien parantamiseen, sillä ne ovat keskeisessä asemassa muuttoliikepolitiikan suunnittelussa ja hallinnoinnissa sekä etenkin yhteistyön edistämisessä EU:n ulkopuolisten maiden työllisyys- ja maahanmuuttoviranomaisten kanssa. AK on aiemmissa lausunnoissaan tästä muistuttanut. (1)

| 5. | pahoittelee, että paikallis- ja alueviranomaisten ratkaisevan tärkeää asemaa valtioiden rajatylittävässä alueellisessa yhteistyössä ei ole tunnustettu riittävästi. |
| --- | --- |

5.

pahoittelee, että paikallis- ja alueviranomaisten ratkaisevan tärkeää asemaa valtioiden rajatylittävässä alueellisessa yhteistyössä ei ole tunnustettu riittävästi.

| 6. | painottaa, että on arvioitava perusteellisemmin aloitteita, esimerkiksi niitä, joiden tavoitteena on uusien tieteellisten metodien kehittäminen tiedon keräämiseksi ja vaihtamiseksi maahanmuuttoreiteistä, kotouttamispolitiikoista ja siitä, mitä rahoituksellista ja hallinnollista rasitusta niistä koituu paikallis- ja alueviranomaisille. |
| --- | --- |

6.

painottaa, että on arvioitava perusteellisemmin aloitteita, esimerkiksi niitä, joiden tavoitteena on uusien tieteellisten metodien kehittäminen tiedon keräämiseksi ja vaihtamiseksi maahanmuuttoreiteistä, kotouttamispolitiikoista ja siitä, mitä rahoituksellista ja hallinnollista rasitusta niistä koituu paikallis- ja alueviranomaisille.

| 7. | kehottaa Euroopan komissiota tehostamaan jäsenvaltioiden maahanmuuttoprofiilien laatimisen pohjana olevan määrällisen ja laadullisen tiedon tuottamista ja levittämistä ja parantamaan sen luotettavuutta ja ajantasaisuutta. |
| --- | --- |

7.

kehottaa Euroopan komissiota tehostamaan jäsenvaltioiden maahanmuuttoprofiilien laatimisen pohjana olevan määrällisen ja laadullisen tiedon tuottamista ja levittämistä ja parantamaan sen luotettavuutta ja ajantasaisuutta.

| 8. | on tyytyväinen, että erityistä huomiota kiinnitetään nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoon ja seurantaan tarvittavan henkilö- ja määräraharesurssien lisäämiseen, sillä tämä on keskeinen tekijä paremman sääntely-ympäristön luomisessa. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen, että erityistä huomiota kiinnitetään nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoon ja seurantaan tarvittavan henkilö- ja määräraharesurssien lisäämiseen, sillä tämä on keskeinen tekijä paremman sääntely-ympäristön luomisessa.

| 9. | on sitä mieltä, että komission kaavailema potentiaalisten maahanmuuttajien parissa työskentelevien alkuperämaiden paikallisjärjestöjen tukeminen olisi sovitettava paikalliseen ja alueelliseen kontekstiin, jotta voidaan parantaa tietämystä mahdollisuuksista alkuperämaissa. Komitea suosittaa siksi, että etenkin kumppanimaiden ja muiden EU:n ulkopuolisten maiden paikallis- ja alueviranomaiset ja niiden kansalliset järjestöt kutsutaan mukaan yhteisen muuttoliikepolitiikan täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

9.

on sitä mieltä, että komission kaavailema potentiaalisten maahanmuuttajien parissa työskentelevien alkuperämaiden paikallisjärjestöjen tukeminen olisi sovitettava paikalliseen ja alueelliseen kontekstiin, jotta voidaan parantaa tietämystä mahdollisuuksista alkuperämaissa. Komitea suosittaa siksi, että etenkin kumppanimaiden ja muiden EU:n ulkopuolisten maiden paikallis- ja alueviranomaiset ja niiden kansalliset järjestöt kutsutaan mukaan yhteisen muuttoliikepolitiikan täytäntöönpanoon.

| 10. | tähdentää, että jo olemassa olevat välineet ja institutionaaliset rakenteet, kuten Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous (ARLEM), Euroopan neuvosto ja muut asianomaiset verkostot olisi kutsuttava mukaan muuttoliikkeeseen liittyvien kysymyksien käsittelyyn. |
| --- | --- |

10.

tähdentää, että jo olemassa olevat välineet ja institutionaaliset rakenteet, kuten Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokous (ARLEM), Euroopan neuvosto ja muut asianomaiset verkostot olisi kutsuttava mukaan muuttoliikkeeseen liittyvien kysymyksien käsittelyyn.

| 11. | suosittaa omaksumaan muuttoliikepolitiikkaa määriteltäessä osallistavan lähestymistavan ja kehottaa Euroopan komissiota nimenomaisesti mainitsemaan tiedonannossaan kaikki paikallisen, alueellisen ja keskustason toimijat, jotka osallistuvat muuttoliikepolitiikan suunnitteluun ja jotka varmistavat niiden tehokkuuden täytäntöönpanovaiheessa. |
| --- | --- |

11.

suosittaa omaksumaan muuttoliikepolitiikkaa määriteltäessä osallistavan lähestymistavan ja kehottaa Euroopan komissiota nimenomaisesti mainitsemaan tiedonannossaan kaikki paikallisen, alueellisen ja keskustason toimijat, jotka osallistuvat muuttoliikepolitiikan suunnitteluun ja jotka varmistavat niiden tehokkuuden täytäntöönpanovaiheessa.

| 12. | korostaa, että Prahassa pidetyn, vuoden 2009 Euroopan alueiden ja kuntien huippukokouksen päätelmissä kehotetaan omaksumaan muuttoliike- ja kotouttamiskysymyksissä yhtenäinen ja kattava toimintamalli, joka perustuu paikallis- ja alueviranomaisten toimintaan. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että Prahassa pidetyn, vuoden 2009 Euroopan alueiden ja kuntien huippukokouksen päätelmissä kehotetaan omaksumaan muuttoliike- ja kotouttamiskysymyksissä yhtenäinen ja kattava toimintamalli, joka perustuu paikallis- ja alueviranomaisten toimintaan.

| 13. | katsoo, ettei yhteinen eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka saa estää jäsenvaltioita laatimasta sallivampia kansallisia sääntöjä aloilla, joilla se on niiden mielestä perusteltua. |
| --- | --- |

13.

katsoo, ettei yhteinen eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka saa estää jäsenvaltioita laatimasta sallivampia kansallisia sääntöjä aloilla, joilla se on niiden mielestä perusteltua.

Toimenpiteet muuttoliikettä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan lujittamiseksi

Yleiset suositukset

| 14. | katsoo, että EU:n muuttoliikepolitiikka on luonnostaan monialaista ja monimuotoista ja kuuluu siten Euroopan unionin, yksittäisten jäsenvaltioiden eri hallintotasojen ja EU:n ulkopuolisten maiden vastuulle. Niiden olisi toimittava yhdessä demokratian, subsidiariteetin, solidaarisuuden ja keskinäisen luottamuksen periaatteiden mukaisesti, erilaisten alueellisten ja paikallisten olosuhteiden erityispiirteet huomioon ottaen sekä kunnioittaen EU:n perustana olevia ihmisoikeuksia ja perusarvoja. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että EU:n muuttoliikepolitiikka on luonnostaan monialaista ja monimuotoista ja kuuluu siten Euroopan unionin, yksittäisten jäsenvaltioiden eri hallintotasojen ja EU:n ulkopuolisten maiden vastuulle. Niiden olisi toimittava yhdessä demokratian, subsidiariteetin, solidaarisuuden ja keskinäisen luottamuksen periaatteiden mukaisesti, erilaisten alueellisten ja paikallisten olosuhteiden erityispiirteet huomioon ottaen sekä kunnioittaen EU:n perustana olevia ihmisoikeuksia ja perusarvoja.

| 15. | suhtautuu myönteisesti aikeeseen edistää muuttoliikettä koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka on johdonmukainen ja jossa keskeisellä sijalla on EU:n jäsenvaltioiden sekä EU:n ulkopuolisten maiden ja alueiden poliittisen vuoropuhelun ja käytännön yhteistyön vahvistaminen. Komitea katsoo kuitenkin, että olisi varmistettava sen yhdenmukaisuus EU:n sosiaali-, talous- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen perusperiaatteiden ja tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

15.

suhtautuu myönteisesti aikeeseen edistää muuttoliikettä koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka on johdonmukainen ja jossa keskeisellä sijalla on EU:n jäsenvaltioiden sekä EU:n ulkopuolisten maiden ja alueiden poliittisen vuoropuhelun ja käytännön yhteistyön vahvistaminen. Komitea katsoo kuitenkin, että olisi varmistettava sen yhdenmukaisuus EU:n sosiaali-, talous- ja kehitysyhteistyöpolitiikkojen perusperiaatteiden ja tavoitteiden kanssa.

| 16. | painottaa, että aiemmissa EU:n asiakirjoissa (2) määritellyt suuntaviivat ovat edelleen voimassa, eritoten ohjeet, jotka koskevat muuttoliikkeen kolmea ulottuvuutta (laillisen maahanmuuton hyvä hallinnointi, laittoman maahanmuuton torjunta sekä maahanmuuton ja kehityksen välinen suhde) sekä sitä, että ne on toteutettava tasapainoisesti. |
| --- | --- |

16.

painottaa, että aiemmissa EU:n asiakirjoissa (2) määritellyt suuntaviivat ovat edelleen voimassa, eritoten ohjeet, jotka koskevat muuttoliikkeen kolmea ulottuvuutta (laillisen maahanmuuton hyvä hallinnointi, laittoman maahanmuuton torjunta sekä maahanmuuton ja kehityksen välinen suhde) sekä sitä, että ne on toteutettava tasapainoisesti.

| 17. | toteaa, että komission tiedonannossa painotetaan vain EU:n tasoa ja kansallista tasoa. Komitea huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisia sekä niiden roolia kokonaisvaltaisen muuttoliikepolitiikan täytäntöönpanossa olisi tuotava nykyistä enemmän esiin. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että komission tiedonannossa painotetaan vain EU:n tasoa ja kansallista tasoa. Komitea huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisia sekä niiden roolia kokonaisvaltaisen muuttoliikepolitiikan täytäntöönpanossa olisi tuotava nykyistä enemmän esiin.

| 18. | kehottaa kiinnittämään nykyistä suurempaa huomiota maahanmuuttajanaisten erityisen vaikeisiin olosuhteisiin. Aihetta käsiteltiin alueiden komitean vuonna 2007 antamassa lausunnossa (CdR 296/2007). |
| --- | --- |

18.

kehottaa kiinnittämään nykyistä suurempaa huomiota maahanmuuttajanaisten erityisen vaikeisiin olosuhteisiin. Aihetta käsiteltiin alueiden komitean vuonna 2007 antamassa lausunnossa (CdR 296/2007).

| 19. | kannattaa joulukuussa 2008 kokoontuneen Euroopan unionin neuvoston päätelmiä (3), joissa muistutetaan tarpeesta parantaa rahoituksen johdonmukaisuutta suunniteltujen toimenpiteiden nopean täytäntöönpanon varmistamiseksi. Komitea suosittaa yhteisön nykyisten rahastojen hyödyntämistä EU:n paikallis- ja alueviranomaisten ja alkuperämaiden vastaavien viranomaisten yhteistyön parantamiseksi. |
| --- | --- |

19.

kannattaa joulukuussa 2008 kokoontuneen Euroopan unionin neuvoston päätelmiä (3), joissa muistutetaan tarpeesta parantaa rahoituksen johdonmukaisuutta suunniteltujen toimenpiteiden nopean täytäntöönpanon varmistamiseksi. Komitea suosittaa yhteisön nykyisten rahastojen hyödyntämistä EU:n paikallis- ja alueviranomaisten ja alkuperämaiden vastaavien viranomaisten yhteistyön parantamiseksi.

Taloudellisista syistä tapahtuva laillinen muuttoliike ja liikkuvuus

| 20. | yhtyy näkemykseen, jonka mukaan liikkuvuuden tulisi vastaisuudessakin olla oleellinen osa laillista maahanmuuttoa, ja korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on jatkettava liikkuvuuden edistämistä muun muassa laajentamalla alustavien liikkuvuuskumppanuuksien käyttöä. Tällaisista kumppanuuksia on käynnistetty muun muassa Moldovan ja Kap Verden kanssa. |
| --- | --- |

20.

yhtyy näkemykseen, jonka mukaan liikkuvuuden tulisi vastaisuudessakin olla oleellinen osa laillista maahanmuuttoa, ja korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on jatkettava liikkuvuuden edistämistä muun muassa laajentamalla alustavien liikkuvuuskumppanuuksien käyttöä. Tällaisista kumppanuuksia on käynnistetty muun muassa Moldovan ja Kap Verden kanssa.

| 21. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan täysipainoisesti säännöllisiä muuttovirtoja koskevan tiedon keruuseen. Kyseiset tiedot esitetään EU:n tulevassa maahanmuuttoasioiden portaalissa, eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalissa, EURES-verkostossa, tutkijoiden liikkuvuutta edistävässä eurooppalaisessa portaalissa sekä Euroopan muuttoliikkeiden verkostossa. Tämä auttaa varmistamaan, että paikalliset ja alueelliset erityispiirteet otetaan asianmukaisesti huomioon maahanmuuttopolitiikkojen kehittämisessä. |
| --- | --- |

21.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan täysipainoisesti säännöllisiä muuttovirtoja koskevan tiedon keruuseen. Kyseiset tiedot esitetään EU:n tulevassa maahanmuuttoasioiden portaalissa, eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalissa, EURES-verkostossa, tutkijoiden liikkuvuutta edistävässä eurooppalaisessa portaalissa sekä Euroopan muuttoliikkeiden verkostossa. Tämä auttaa varmistamaan, että paikalliset ja alueelliset erityispiirteet otetaan asianmukaisesti huomioon maahanmuuttopolitiikkojen kehittämisessä.

| 22. | kannattaa komission ehdotuksia toimenpiteiden tehostamisesta entistä joustavampien ja tehokkaampien ratkaisujen löytämiseksi työvoimamuuttajia varten tutkimalla muun muassa mahdollisuuksia tehdä uusia aloitteita, jotka koskevat eläkeoikeuksien siirrettävyyttä, ulkomaisten tutkintojen tunnustamista sekä muuttajien sosiaalisen osallisuuden tukemista. |
| --- | --- |

22.

kannattaa komission ehdotuksia toimenpiteiden tehostamisesta entistä joustavampien ja tehokkaampien ratkaisujen löytämiseksi työvoimamuuttajia varten tutkimalla muun muassa mahdollisuuksia tehdä uusia aloitteita, jotka koskevat eläkeoikeuksien siirrettävyyttä, ulkomaisten tutkintojen tunnustamista sekä muuttajien sosiaalisen osallisuuden tukemista.

| 23. | korostaa tarvetta tehostaa maahanmuuttajien kotouttamista vastaanottaviin yhteisöihin, koska maahanmuuttajat ovat tärkeitä toimijoita sekä alkuperämaiden että kohdemaiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

23.

korostaa tarvetta tehostaa maahanmuuttajien kotouttamista vastaanottaviin yhteisöihin, koska maahanmuuttajat ovat tärkeitä toimijoita sekä alkuperämaiden että kohdemaiden kehittämisessä.

| 24. | on tyytyväinen muuttoliikkeen seurantakeskusten verkoston perustamiseen yleisten asioiden neuvoston 8. joulukuuta 2008 hyväksytyissä päätelmissä esitettyjen linjausten mukaisesti, koska se vahvistaa entisestään muuttoprofiilien asemaa EU:n yhteisen maahanmuuttopolitiikan keskeisenä välineenä. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi voitava osallistua suoraan kyseisten seurantakeskusten työhön, ja niillä olisi oltava keskeinen rooli keskuksien perustamisessa ja niiden toiminnan toteuttamisessa. |
| --- | --- |

24.

on tyytyväinen muuttoliikkeen seurantakeskusten verkoston perustamiseen yleisten asioiden neuvoston 8. joulukuuta 2008 hyväksytyissä päätelmissä esitettyjen linjausten mukaisesti, koska se vahvistaa entisestään muuttoprofiilien asemaa EU:n yhteisen maahanmuuttopolitiikan keskeisenä välineenä. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi voitava osallistua suoraan kyseisten seurantakeskusten työhön, ja niillä olisi oltava keskeinen rooli keskuksien perustamisessa ja niiden toiminnan toteuttamisessa.

Laittoman maahanmuuton torjunta

| 25. | on tyytyväinen rajaturvallisuusvirasto Frontexin toimivaltuuksien laajentamiseen siten, että virasto voi tarjota unionin ulkopuolisille maille tukea rajaturvallisuuden alalla, kuten AK on ehdottanut aikaisemmassa lausunnossaan (CdR 210/2008). |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen rajaturvallisuusvirasto Frontexin toimivaltuuksien laajentamiseen siten, että virasto voi tarjota unionin ulkopuolisille maille tukea rajaturvallisuuden alalla, kuten AK on ehdottanut aikaisemmassa lausunnossaan (CdR 210/2008).

| 26. | kannattaa Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen yhteydessä esitettyä ajatusta, että tutkitaan mahdollisuudet perustaa eurooppalainen rajavartiojärjestelmä |
| --- | --- |

26.

kannattaa Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen yhteydessä esitettyä ajatusta, että tutkitaan mahdollisuudet perustaa eurooppalainen rajavartiojärjestelmä

| 27. | huomauttaa, että komission tiedonannossa olisi mainittava paikallis- ja aluehallinnon osallistuminen nopeiden rajainterventioryhmien toimintaan. Erityisesti tämä koskee niitä paikallis- ja alueviranomaisia, joihin muuttovirrat vaikuttavat kaikkein eniten. |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että komission tiedonannossa olisi mainittava paikallis- ja aluehallinnon osallistuminen nopeiden rajainterventioryhmien toimintaan. Erityisesti tämä koskee niitä paikallis- ja alueviranomaisia, joihin muuttovirrat vaikuttavat kaikkein eniten.

| 28. | korostaa yhteisten toimenpiteiden tarvetta rajavalvonnan parantamiseksi erityisesti eteläisillä merirajoilla ja kaikilla alueilla, joille saapuu suuria määriä vaikeassa humanitaarisessa tilanteessa olevia maahanmuuttajia. |
| --- | --- |

28.

korostaa yhteisten toimenpiteiden tarvetta rajavalvonnan parantamiseksi erityisesti eteläisillä merirajoilla ja kaikilla alueilla, joille saapuu suuria määriä vaikeassa humanitaarisessa tilanteessa olevia maahanmuuttajia.

| 29. | korostaa maahanmuuttokysymysten yhteyshenkilöverkoston roolia tiedonannossa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea kehottaa samalla komissiota varmistamaan, että toimivaltaisilla paikallis- ja alueviranomaisilla on mahdollisuus hyödyntää verkoston puitteissa tehtävää hyvien käytäntöjen vaihtoa ja sen avulla kerättyä tietoa. |
| --- | --- |

29.

korostaa maahanmuuttokysymysten yhteyshenkilöverkoston roolia tiedonannossa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea kehottaa samalla komissiota varmistamaan, että toimivaltaisilla paikallis- ja alueviranomaisilla on mahdollisuus hyödyntää verkoston puitteissa tehtävää hyvien käytäntöjen vaihtoa ja sen avulla kerättyä tietoa.

| 30. | kannattaa komission ehdotusta asettaa etusijalle ihmiskaupan ja erityisesti nais- ja lapsikaupan torjuntaa koskevan Ouagadougoun toimintasuunnitelman täytäntöönpano. Paikallis- ja alueviranomaisilla on erittäin tärkeä rooli ihmiskaupan torjuntastrategioiden ja toimintasuunnitelmien kehittämisessä. |
| --- | --- |

30.

kannattaa komission ehdotusta asettaa etusijalle ihmiskaupan ja erityisesti nais- ja lapsikaupan torjuntaa koskevan Ouagadougoun toimintasuunnitelman täytäntöönpano. Paikallis- ja alueviranomaisilla on erittäin tärkeä rooli ihmiskaupan torjuntastrategioiden ja toimintasuunnitelmien kehittämisessä.

Muuttoliike ja kehitys

| 31. | kannattaa EU:n jäsenvaltioiden ja muuttajien alkuperämaiden sekä julkisen että yksityisen sektorin työnantajien ja laitosten välisiä vaihto-ohjelmia, joilla pyritään tukemaan kiertomuuttoa ja torjumaan aivovuotoa. Komitea suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset välittävät arvokasta kokemustaan ja tietämystään eteenpäin auttaakseen maahanmuuttajia sijoittumaan uudelleen kotimaidensa työmarkkinoille. |
| --- | --- |

31.

kannattaa EU:n jäsenvaltioiden ja muuttajien alkuperämaiden sekä julkisen että yksityisen sektorin työnantajien ja laitosten välisiä vaihto-ohjelmia, joilla pyritään tukemaan kiertomuuttoa ja torjumaan aivovuotoa. Komitea suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset välittävät arvokasta kokemustaan ja tietämystään eteenpäin auttaakseen maahanmuuttajia sijoittumaan uudelleen kotimaidensa työmarkkinoille.

| 32. | kannattaa komission ehdotusta, että hankitaan lisätietoa aivovuodon laajuudesta ja vaikutuksesta. Tämä vastaa AK:n edellisessä lausunnossa (CdR 296/2007) esille tuotua paikallis- ja alueviranomaisten erityistä toivetta. |
| --- | --- |

32.

kannattaa komission ehdotusta, että hankitaan lisätietoa aivovuodon laajuudesta ja vaikutuksesta. Tämä vastaa AK:n edellisessä lausunnossa (CdR 296/2007) esille tuotua paikallis- ja alueviranomaisten erityistä toivetta.

| 33. | korostaa, että olisi ryhdyttävä lisätoimenpiteisiin ilmastonmuutoksen ja muuttoliikkeen yhteyden selvittämiseksi. |
| --- | --- |

33.

korostaa, että olisi ryhdyttävä lisätoimenpiteisiin ilmastonmuutoksen ja muuttoliikkeen yhteyden selvittämiseksi.

| 34. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia alueellisen talouskehityksen tukemisessa sekä demokratian ja hyvän hallinnon kehittämisessä. Komitea painottaa myös sitä, että niiden on voitava osallistua maahanmuuttoa koskevien yhteistyöohjelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

34.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia alueellisen talouskehityksen tukemisessa sekä demokratian ja hyvän hallinnon kehittämisessä. Komitea painottaa myös sitä, että niiden on voitava osallistua maahanmuuttoa koskevien yhteistyöohjelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon.

| 35. | on tyytyväinen EY:n ja Yhdistyneiden kansakuntien yhteiseen maahanmuutto- ja kehitysaloitteeseen (Joint Migration and Development Initiative, JMDI). Aloitteella tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja paikallisviranomaisten pyrkimyksiä edistää muuttoliikkeen ja kehityksen yhdistämistä, jotta paikallis- ja aluetason toimijoiden myönteiset synergiavaikutukset voidaan maksimoida. |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen EY:n ja Yhdistyneiden kansakuntien yhteiseen maahanmuutto- ja kehitysaloitteeseen (Joint Migration and Development Initiative, JMDI). Aloitteella tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja paikallisviranomaisten pyrkimyksiä edistää muuttoliikkeen ja kehityksen yhdistämistä, jotta paikallis- ja aluetason toimijoiden myönteiset synergiavaikutukset voidaan maksimoida.

| 36. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten valtakunnallisten ja alueellisten järjestöjen osallistuminen yhteistyöverkkoihin ja -foorumeihin ja myös EU:n ulkopuolisten maiden paikallis- ja alueviranomaisten järjestöjen kutsuminen mukaan helpottaisi merkittävästi entistä tehokkaamman yhteistyön tekemistä lainvalvontaviranomaisten kouluttamisessa, vaihtotoiminnassa, tiedonkeruussa ja -vaihdossa, muuttovirtojen seurannassa ja muissa vastaavissa hankkeissa. |
| --- | --- |

36.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten valtakunnallisten ja alueellisten järjestöjen osallistuminen yhteistyöverkkoihin ja -foorumeihin ja myös EU:n ulkopuolisten maiden paikallis- ja alueviranomaisten järjestöjen kutsuminen mukaan helpottaisi merkittävästi entistä tehokkaamman yhteistyön tekemistä lainvalvontaviranomaisten kouluttamisessa, vaihtotoiminnassa, tiedonkeruussa ja -vaihdossa, muuttovirtojen seurannassa ja muissa vastaavissa hankkeissa.

| 37. | korostaa, että on tärkeää perustaa paikallis- ja alueviranomaisten ja järjestöjen välisiä pysyviä yhteistyö-, vuoropuhelu- ja tiedonvaihtofoorumeita erityisesti Välimeren pohjois-, etelä- ja itärannikoilla. Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen perustaminen voisi tarjota esimerkin tulevaa kehitystä varten. |
| --- | --- |

37.

korostaa, että on tärkeää perustaa paikallis- ja alueviranomaisten ja järjestöjen välisiä pysyviä yhteistyö-, vuoropuhelu- ja tiedonvaihtofoorumeita erityisesti Välimeren pohjois-, etelä- ja itärannikoilla. Euro–Välimeri-alueen alue- ja paikallisedustajien kokouksen perustaminen voisi tarjota esimerkin tulevaa kehitystä varten.

| 38. | korostaa, että maastamuuton rooli ja sen vaikutus maahanmuuttajien alkuperämaiden kehitykseen esimerkiksi rahalähetysten ja järjestöjen kehittämisen ja verkottumisen avulla vaatii nykyistä järjestelmällisempää huomiota. |
| --- | --- |

38.

korostaa, että maastamuuton rooli ja sen vaikutus maahanmuuttajien alkuperämaiden kehitykseen esimerkiksi rahalähetysten ja järjestöjen kehittämisen ja verkottumisen avulla vaatii nykyistä järjestelmällisempää huomiota.

Maantieteellinen lähestymistapa

| 39. | kannattaa Euroopan unionin neuvoston kannanottoa (4), jonka mukaan olisi tutkittava mahdollisuuksia aloittaa kolmenvälinen vuoropuhelu alkuperä-, kohde- ja kauttakulkumaiden välillä niiden kuuluessa eri maantieteellisiin alueisiin. Samalla olisi hyödynnettävä ja laajennettava sellaisia nykyisiä välineitä kuin liikkuvuuskumppanuudet, kahdenväliset kanavat ja yhteistyöfoorumit, kuten ECOWAS, Rabatin prosessi ja alustavat liikkuvuuskumppanuudet. Konkreettisia välineitä ja menetelmiä olisi samalla monipuolistettava eri alueiden ja unionin ulkopuolisten maiden käytännön tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaisesti. |
| --- | --- |

39.

kannattaa Euroopan unionin neuvoston kannanottoa (4), jonka mukaan olisi tutkittava mahdollisuuksia aloittaa kolmenvälinen vuoropuhelu alkuperä-, kohde- ja kauttakulkumaiden välillä niiden kuuluessa eri maantieteellisiin alueisiin. Samalla olisi hyödynnettävä ja laajennettava sellaisia nykyisiä välineitä kuin liikkuvuuskumppanuudet, kahdenväliset kanavat ja yhteistyöfoorumit, kuten ECOWAS, Rabatin prosessi ja alustavat liikkuvuuskumppanuudet. Konkreettisia välineitä ja menetelmiä olisi samalla monipuolistettava eri alueiden ja unionin ulkopuolisten maiden käytännön tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaisesti.

| 40. | on tyytyväinen kokonaisvaltaisen lähestymistavan laajentamiseen kattamaan myös muita maita ja alueita, kuten Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Karibian, kehottaa komissiota jatkamaan etenemistä tähän suuntaan ja korostaa, että mainittujen alueiden kanssa käytävän vuoropuhelun muodot olisi määriteltävä, sillä siten valmisteltaisiin yhteistyön ja koordinaation tiivistämistä myös Afrikan sekä EU:n kaakkoisten naapurialueiden kanssa. |
| --- | --- |

40.

on tyytyväinen kokonaisvaltaisen lähestymistavan laajentamiseen kattamaan myös muita maita ja alueita, kuten Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Karibian, kehottaa komissiota jatkamaan etenemistä tähän suuntaan ja korostaa, että mainittujen alueiden kanssa käytävän vuoropuhelun muodot olisi määriteltävä, sillä siten valmisteltaisiin yhteistyön ja koordinaation tiivistämistä myös Afrikan sekä EU:n kaakkoisten naapurialueiden kanssa.

Bryssel 17. kesäkuuta 2009.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Euroopan yhteinen maahanmuuttopolitiikka”, CdR 210/2008 fin.

1

(2)  KOM (2007) 248 lopullinen; KOM (2007) 780 lopullinen; KOM (2008) 359 lopullinen; Euroopan unionin neuvoston Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimus, asiakirja nro 13440/08, ASIM 72, Bryssel 24. syyskuuta 2008 sekä Liman julistus 18. toukokuuta 2008.

2

(3)  Yleisten asioiden neuvoston 2914. kokous, Bryssel 8. joulukuuta 2008.

3

(4)  Yleisten asioiden neuvoston 2914. kokous, Bryssel 8. joulukuuta 2008, kohta 22.

4

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/47

---

Alueiden Komitean lausunto aiheesta uutta vauhtia biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämiseen

(2009/C 211/06)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että poliittisilla toimilla ei pystytä pysäyttämään Euroopan biologisen monimuotoisuuden vähenemistä vuoteen 2010 mennessä. Se edellyttää aktiivista strategiaa, jossa on otettava huomioon järjestelmällinen lähestymistapa ja jota on tuettava hyvin pitkällä aikavälillä eli pidemmälle kuin vuoteen 2010 asti. Paikallis- ja alueyhteisöt on otettava vahvasti mukaan tähän strategiaan ja jäsenvaltioiden on tarjottava niille tarvittavat oikeudelliset ja taloudelliset välineet. |
| --- | --- |

—

toteaa, että poliittisilla toimilla ei pystytä pysäyttämään Euroopan biologisen monimuotoisuuden vähenemistä vuoteen 2010 mennessä. Se edellyttää aktiivista strategiaa, jossa on otettava huomioon järjestelmällinen lähestymistapa ja jota on tuettava hyvin pitkällä aikavälillä eli pidemmälle kuin vuoteen 2010 asti. Paikallis- ja alueyhteisöt on otettava vahvasti mukaan tähän strategiaan ja jäsenvaltioiden on tarjottava niille tarvittavat oikeudelliset ja taloudelliset välineet.

| — | kehottaa Euroopan unionia, jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueyhteisöjä luomaan järjestelmän, jossa tuille ja avustuksille asetetaan tiukat ympäristöehdot. Lisäksi se kehottaa komissiota edistämään jäsenvaltioiden verotuksen tarkistamista ja tekemään kansallisista tukijärjestelmistä suotuisampia biologiselle monimuotoisuudelle. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan unionia, jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueyhteisöjä luomaan järjestelmän, jossa tuille ja avustuksille asetetaan tiukat ympäristöehdot. Lisäksi se kehottaa komissiota edistämään jäsenvaltioiden verotuksen tarkistamista ja tekemään kansallisista tukijärjestelmistä suotuisampia biologiselle monimuotoisuudelle.

| — | katsoo, että Natura 2000 -verkostoa on vahvistettava useimmissa maissa ja kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita kantamaan vastuun meri- ja pohjavesialueistaan. Natura 2000 -verkostoon kuuluvien alueiden hallinnointia varten on laadittava ja toteutettava yksityiskohtaiset suunnitelmat yhdessä paikallis- ja alueyhteisöjen ja yksityisten maanomistajien kanssa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että Natura 2000 -verkostoa on vahvistettava useimmissa maissa ja kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita kantamaan vastuun meri- ja pohjavesialueistaan. Natura 2000 -verkostoon kuuluvien alueiden hallinnointia varten on laadittava ja toteutettava yksityiskohtaiset suunnitelmat yhdessä paikallis- ja alueyhteisöjen ja yksityisten maanomistajien kanssa.

| — | katsoo, että on luotava kiireellisesti ekologiset puitteet eli todellisen luonnon infrastruktuuri, ja kehottaa varmistamaan, etteivät mitkään kasvihuonekaasupäästöjen torjuntatoimenpiteet vaikuta heikentävästi biologiseen monimuotoisuuteen. Lisäksi se katsoo, että haitallisten vieraslajien torjuntastrategia voi olla tehokas ainoastaan, jos se toteutetaan EU:n tasolla. |
| --- | --- |

—

katsoo, että on luotava kiireellisesti ekologiset puitteet eli todellisen luonnon infrastruktuuri, ja kehottaa varmistamaan, etteivät mitkään kasvihuonekaasupäästöjen torjuntatoimenpiteet vaikuta heikentävästi biologiseen monimuotoisuuteen. Lisäksi se katsoo, että haitallisten vieraslajien torjuntastrategia voi olla tehokas ainoastaan, jos se toteutetaan EU:n tasolla.

| — | katsoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan strategian onnistuminen voidaan taata vain, jos kansalaiset ottavat sen yleisesti omakseen ja jos alue- ja paikallisviranomaisia kannustetaan osallistumaan siihen ja heitä avustetaan perustamalla laadukkaita valistus- ja koulutusohjelmia. |
| --- | --- |

—

katsoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan strategian onnistuminen voidaan taata vain, jos kansalaiset ottavat sen yleisesti omakseen ja jos alue- ja paikallisviranomaisia kannustetaan osallistumaan siihen ja heitä avustetaan perustamalla laadukkaita valistus- ja koulutusohjelmia.

| Esittelijä | : | René Souchon (FR, PSE), Auvergnen aluevaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

René Souchon (FR, PSE), Auvergnen aluevaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Väliarviointi biologista monimuotoisuutta koskevan EY:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta

KOM(2008) 864 lopullinen

ja

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Tavoitteena haitallisia vieraslajeja koskeva EU:n strategia

KOM(2008) 789 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa tieteenharjoittajien ja tutkijoiden näkemysten pohjalta, että kasvi- ja eläinlajien katoaminen on huomattavasti nopeampaa kuin koskaan aikaisemmin sinä aikana, jolloin maapallolla on ollut elämää. |
| --- | --- |

1.

toteaa tieteenharjoittajien ja tutkijoiden näkemysten pohjalta, että kasvi- ja eläinlajien katoaminen on huomattavasti nopeampaa kuin koskaan aikaisemmin sinä aikana, jolloin maapallolla on ollut elämää.

| 2. | panee merkille biologisen monimuotoisuuden ensisijaisen merkityksen ihmiskunnan selviytymiselle, erityisesti ekosysteemipalvelujen merkityksen tuleville sukupolville mutta myös jo nykyiselle sukupolvelle. |
| --- | --- |

2.

panee merkille biologisen monimuotoisuuden ensisijaisen merkityksen ihmiskunnan selviytymiselle, erityisesti ekosysteemipalvelujen merkityksen tuleville sukupolville mutta myös jo nykyiselle sukupolvelle.

| 3. | panee merkille ilmaston tähänastisen vaikutuksen eliölajien dynamiikkaan ja jakautumiseen. |
| --- | --- |

3.

panee merkille ilmaston tähänastisen vaikutuksen eliölajien dynamiikkaan ja jakautumiseen.

| 4. | toteaa, että ihminen ei pysty elämään täysin epäorgaanisessa ympäristössä, ja katsoo näin ollen, että biologisen monimuotoisuuden muuttumisen tai vähenemisen seuraukset ovat ihmiskunnalle kohtalokkaat. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että ihminen ei pysty elämään täysin epäorgaanisessa ympäristössä, ja katsoo näin ollen, että biologisen monimuotoisuuden muuttumisen tai vähenemisen seuraukset ovat ihmiskunnalle kohtalokkaat.

| 5. | huomauttaa, että biologisen monimuotoisuuden katoamisella ja ekosysteemipalvelujen vähenemisellä on jo nyt kielteisiä yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että biologisen monimuotoisuuden katoamisella ja ekosysteemipalvelujen vähenemisellä on jo nyt kielteisiä yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia.

| 6. | toteaa, että biologisen monimuotoisuuden vähenemisen tärkeimmiksi määritellyt syyt ovat maan rakentaminen, luonnonalueiden pirstaloituminen ja eksoottisten kasvi- ja eläinlajikantojen kasvaminen, maatalouden tehostuminen, ilmastonmuutos sekä ympäristön pilaantumisen eri muodot. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että biologisen monimuotoisuuden vähenemisen tärkeimmiksi määritellyt syyt ovat maan rakentaminen, luonnonalueiden pirstaloituminen ja eksoottisten kasvi- ja eläinlajikantojen kasvaminen, maatalouden tehostuminen, ilmastonmuutos sekä ympäristön pilaantumisen eri muodot.

| 7. | toteaa, että biologisesta monimuotoisuudesta on huolehdittava ja sitä on säilytettävä alue- ja paikallistasolla, jotta sitä voidaan suojella maailmanlaajuisesti, ja että edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää koota yhteen kaikki biologisen monimuotoisuuden suojeluun osallistuvat paikalliset toimijat: muun muassa yritykset, järjestöt, maaseutualueiden omistajat ja hallinnoijat, tutkijat, poliittiset päättäjät sekä paikallis- ja alueyhteisöt. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että biologisesta monimuotoisuudesta on huolehdittava ja sitä on säilytettävä alue- ja paikallistasolla, jotta sitä voidaan suojella maailmanlaajuisesti, ja että edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää koota yhteen kaikki biologisen monimuotoisuuden suojeluun osallistuvat paikalliset toimijat: muun muassa yritykset, järjestöt, maaseutualueiden omistajat ja hallinnoijat, tutkijat, poliittiset päättäjät sekä paikallis- ja alueyhteisöt.

Yleiset huomiot ja paikallis- ja alueyhteisöjen asema

| 8. | katsoo, että biologisen monimuotoisuuden häviämisen vaikutukset, aivan kuten ilmastonmuutoksen vaikutuksetkin, voivat olla ihmiskunnalle äärimmäisen vakavat. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että biologisen monimuotoisuuden häviämisen vaikutukset, aivan kuten ilmastonmuutoksen vaikutuksetkin, voivat olla ihmiskunnalle äärimmäisen vakavat.

| 9. | toteaa virallisesti, että poliittisilla toimilla ei pystytä pysäyttämään Euroopan biologisen monimuotoisuuden vähenemistä vuoteen 2010 mennessä. Tämä johtuu huomattavasta erosta julistettujen tavoitteiden ja toteutettujen toimien ja niiden täytäntöönpanokeinojen välillä. |
| --- | --- |

9.

toteaa virallisesti, että poliittisilla toimilla ei pystytä pysäyttämään Euroopan biologisen monimuotoisuuden vähenemistä vuoteen 2010 mennessä. Tämä johtuu huomattavasta erosta julistettujen tavoitteiden ja toteutettujen toimien ja niiden täytäntöönpanokeinojen välillä.

| 10. | panee kuitenkin merkille, että eräät täsmälliset toimet ovat onnistuneet, esimerkiksi tiettyjen kasvi- tai eläinlajien (pikkukorppikotka, saukko, sepelhanhi [Branta bernicla] jne.) ja luontotyyppien (Reinin tulvametsät, Thames jne.) suojelusuunnitelmat ja joillakin merkityillä alueilla sovelletut hoitosuunnitelmat. |
| --- | --- |

10.

panee kuitenkin merkille, että eräät täsmälliset toimet ovat onnistuneet, esimerkiksi tiettyjen kasvi- tai eläinlajien (pikkukorppikotka, saukko, sepelhanhi [Branta bernicla] jne.) ja luontotyyppien (Reinin tulvametsät, Thames jne.) suojelusuunnitelmat ja joillakin merkityillä alueilla sovelletut hoitosuunnitelmat.

| 11. | katsoo, että on äärimmäisen tärkeää antaa esimerkiksi maisemaa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen toimeenpanon puitteissa kaikissa jäsenvaltioissa uutta vauhtia strategioille ja ohjelmille, joilla tähdätään biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävään säilyttämiseen tai edistetään sitä, jotta käyttöön otetuilla keinoilla saavutetaan konkreettisia tuloksia. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että on äärimmäisen tärkeää antaa esimerkiksi maisemaa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen toimeenpanon puitteissa kaikissa jäsenvaltioissa uutta vauhtia strategioille ja ohjelmille, joilla tähdätään biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävään säilyttämiseen tai edistetään sitä, jotta käyttöön otetuilla keinoilla saavutetaan konkreettisia tuloksia.

| 12. | katsoo, että tätä varten on välttämätöntä ottaa alue- ja paikallisyhteisöt tiiviimmin mukaan sekä ohjelmien määrittelyyn että täytäntöönpanoon ja siten antaa kestävän kehityksen puitteissa oikeudelliset ja taloudelliset keinot, jotka ovat niiden vastuun tasolla. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että tätä varten on välttämätöntä ottaa alue- ja paikallisyhteisöt tiiviimmin mukaan sekä ohjelmien määrittelyyn että täytäntöönpanoon ja siten antaa kestävän kehityksen puitteissa oikeudelliset ja taloudelliset keinot, jotka ovat niiden vastuun tasolla.

| 13. | huomauttaa, että se, miten yhteiskunnat suhtautuvat luonnonvaroihin ja -ympäristöön (luonnonvarojen käyttö tai hyödyntäminen, maaperän käyttö, lajien käyttö jne.), riippuu ennen kaikkea siitä, millainen asema luonnolla on kulttuuriperinteissä. Komitea kehottaa EU:ta edistämään sellaisen biologista monimuotoisuutta koskevan uuden kulttuurisen näkemyksen kehittämistä, jossa kokonaisvaltaista lähestymistapaa noudattaen liitetään yhteen erityisesti maailman kulttuuriperintöön kuuluvan luonnon ominaisarvoon liittyvä eettinen toimintatapa ja utilitaristisempi lähestymistapa, jota toteutetaan muun muassa ekosysteemipalvelujen yhteydessä. |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että se, miten yhteiskunnat suhtautuvat luonnonvaroihin ja -ympäristöön (luonnonvarojen käyttö tai hyödyntäminen, maaperän käyttö, lajien käyttö jne.), riippuu ennen kaikkea siitä, millainen asema luonnolla on kulttuuriperinteissä. Komitea kehottaa EU:ta edistämään sellaisen biologista monimuotoisuutta koskevan uuden kulttuurisen näkemyksen kehittämistä, jossa kokonaisvaltaista lähestymistapaa noudattaen liitetään yhteen erityisesti maailman kulttuuriperintöön kuuluvan luonnon ominaisarvoon liittyvä eettinen toimintatapa ja utilitaristisempi lähestymistapa, jota toteutetaan muun muassa ekosysteemipalvelujen yhteydessä.

| 14. | huomauttaa, että biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojelu (maaperän suojeleminen eroosiolta, veden puhdistaminen jne.) edellyttää aktiivista strategiaa, jossa on otettava huomioon ”järjestelmällinen” lähestymistapa (eli johdonmukainen kokonaisuus eri osia, jotka vaikuttavat toisiinsa dynaamisesti) ja jota on tuettava hyvin pitkällä aikavälillä eli pidemmälle kuin vuoteen 2010 asti. Paikallis- ja alueyhteisöt on otettava vahvasti mukaan tähän strategiaan. |
| --- | --- |

14.

huomauttaa, että biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojelu (maaperän suojeleminen eroosiolta, veden puhdistaminen jne.) edellyttää aktiivista strategiaa, jossa on otettava huomioon ”järjestelmällinen” lähestymistapa (eli johdonmukainen kokonaisuus eri osia, jotka vaikuttavat toisiinsa dynaamisesti) ja jota on tuettava hyvin pitkällä aikavälillä eli pidemmälle kuin vuoteen 2010 asti. Paikallis- ja alueyhteisöt on otettava vahvasti mukaan tähän strategiaan.

| 15. | toivoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on vuoden 2010 jälkeenkin yhdistävä tekijä alueiden hallinnossa ja aluesuunnittelussa sekä maaseudulla että kaupungeissa. |
| --- | --- |

15.

toivoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen on vuoden 2010 jälkeenkin yhdistävä tekijä alueiden hallinnossa ja aluesuunnittelussa sekä maaseudulla että kaupungeissa.

| 16. | toivoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämisellä on vuoden 2010 jälkeenkin merkittävä asema eurooppalaisissa politiikoissa, strategioissa ja ohjelmissa. Koska kyseessä on monialainen, muihin teemoihin sidoksissa oleva aihe, se pitää ottaa johtoajatukseksi, jolla varmistetaan erilaisten aluesuunnittelu- ja käyttöpolitiikkojen välttämätön konkreettinen johdonmukaisuus. Tämä edellyttää tiivistä yhteistyötä komission eri osastojen välillä ja paikallis- ja alueyhteisöjen voimakasta mobilisointia. |
| --- | --- |

16.

toivoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämisellä on vuoden 2010 jälkeenkin merkittävä asema eurooppalaisissa politiikoissa, strategioissa ja ohjelmissa. Koska kyseessä on monialainen, muihin teemoihin sidoksissa oleva aihe, se pitää ottaa johtoajatukseksi, jolla varmistetaan erilaisten aluesuunnittelu- ja käyttöpolitiikkojen välttämätön konkreettinen johdonmukaisuus. Tämä edellyttää tiivistä yhteistyötä komission eri osastojen välillä ja paikallis- ja alueyhteisöjen voimakasta mobilisointia.

| 17. | pitää myönteisenä jäsenvaltioiden ja komission laatiman menettelyn täsmällisyyttä, sillä se on johtanut väliarviointiin, jossa esitellään tiivisti biologisen monimuotoisuuden ja toimintaohjelmien toteuttamisen tilanne. Tämä menettely perustuu jäsenvaltioiden hankkeiden toteuttamisen itsearviointiin, josta komissio laatii yhteenvedoksi johdonmukaisen kokonaisnäkemyksen. |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä jäsenvaltioiden ja komission laatiman menettelyn täsmällisyyttä, sillä se on johtanut väliarviointiin, jossa esitellään tiivisti biologisen monimuotoisuuden ja toimintaohjelmien toteuttamisen tilanne. Tämä menettely perustuu jäsenvaltioiden hankkeiden toteuttamisen itsearviointiin, josta komissio laatii yhteenvedoksi johdonmukaisen kokonaisnäkemyksen.

| 18. | pitää myönteisenä Euroopan parlamentin 3. helmikuuta 2009 yksimielisesti hyväksymää päätöslauselmaa, jossa tunnustetaan, että tarvitaan eurooppalaista verkostoa luonnonvaraisille alueille, toisin sanoen erämaille eli alueille, joita ihmisen toiminta on muokannut vain vähän (mietintö 2008/2210 [INI]). Komitea pitää tervetulleena, että puheenjohtajavaltio Tšekki järjesti 27.–28. toukokuuta 2009 erämaita käsittelevän konferenssin (Conference on Wilderness and Large Natural Habitat Areas in Europe). |
| --- | --- |

18.

pitää myönteisenä Euroopan parlamentin 3. helmikuuta 2009 yksimielisesti hyväksymää päätöslauselmaa, jossa tunnustetaan, että tarvitaan eurooppalaista verkostoa luonnonvaraisille alueille, toisin sanoen erämaille eli alueille, joita ihmisen toiminta on muokannut vain vähän (mietintö 2008/2210 [INI]). Komitea pitää tervetulleena, että puheenjohtajavaltio Tšekki järjesti 27.–28. toukokuuta 2009 erämaita käsittelevän konferenssin (Conference on Wilderness and Large Natural Habitat Areas in Europe).

| 19. | huomauttaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävä säilyttäminen edellyttää samalla sekä paikallistason toimia että maailmanlaajuista näkökulmaa, jota tarvitaan siksi, että ekosysteemien toiminta ylittää hallinnolliset rajat ja väestölle tarjottavat palvelut ovat niistä erityisen riippuvaisia. |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävä säilyttäminen edellyttää samalla sekä paikallistason toimia että maailmanlaajuista näkökulmaa, jota tarvitaan siksi, että ekosysteemien toiminta ylittää hallinnolliset rajat ja väestölle tarjottavat palvelut ovat niistä erityisen riippuvaisia.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan tiukasti strategisen ympäristöarvioinnin (direktiivi 2001/42/EY) ja ympäristövaikutusten arvioinnin (direktiivi 85/337/EY) säännöksiä sekä Natura 2000 -menettelyä, jotta luonnonympäristöön ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuva paine vähenisi mahdollisimman pieneksi. |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan tiukasti strategisen ympäristöarvioinnin (direktiivi 2001/42/EY) ja ympäristövaikutusten arvioinnin (direktiivi 85/337/EY) säännöksiä sekä Natura 2000 -menettelyä, jotta luonnonympäristöön ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuva paine vähenisi mahdollisimman pieneksi.

| 21. | katsoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan strategian on oltava kunnianhimoinen, jotta voidaan saavuttaa biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä koskeva tavoite. Strategiaan tuleekin sisältyä taloudellinen ja rahoituksellinen osio, ja sen tulee olla paikallis- ja alueyhteisöjä sekä maanomistajia kannustava. Toteutettavat strategiat tulee suunnitella ja toteuttaa luonnon järjestelmien toiminnan eri tasoilla, jotta voidaan varmistaa niiden välttämätön yhdenmukaisuus sekä kaikkien sitoutuminen niihin. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan strategian on oltava kunnianhimoinen, jotta voidaan saavuttaa biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä koskeva tavoite. Strategiaan tuleekin sisältyä taloudellinen ja rahoituksellinen osio, ja sen tulee olla paikallis- ja alueyhteisöjä sekä maanomistajia kannustava. Toteutettavat strategiat tulee suunnitella ja toteuttaa luonnon järjestelmien toiminnan eri tasoilla, jotta voidaan varmistaa niiden välttämätön yhdenmukaisuus sekä kaikkien sitoutuminen niihin.

| 22. | kehottaa Euroopan unionia, jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueyhteisöjä luomaan järjestelmän, jossa tuille ja avustuksille asetetaan tiukat ympäristöehdot ja joka perustuu selkeisiin indikaattoreihin, kuten SEBI 2010 -aloitteen (Streamlining European 2010 Biodiversity Indicators) puitteissa kehitettäviin indikaattoreihin. Lisäksi siinä tulee ottaa huomioon biologinen monimuotoisuus ja sen sisäiset suhteet. |
| --- | --- |

22.

kehottaa Euroopan unionia, jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueyhteisöjä luomaan järjestelmän, jossa tuille ja avustuksille asetetaan tiukat ympäristöehdot ja joka perustuu selkeisiin indikaattoreihin, kuten SEBI 2010 -aloitteen (Streamlining European 2010 Biodiversity Indicators) puitteissa kehitettäviin indikaattoreihin. Lisäksi siinä tulee ottaa huomioon biologinen monimuotoisuus ja sen sisäiset suhteet.

| 23. | kehottaa komissiota omasta puolestaan edistämään sekä jäsenvaltioiden verotuksen tarkistamista että yrityksille ja alueviranomaisille suunnattujen kansallisten tukien sopeuttamista biologisen monimuotoisuuden tukemiseksi entistä paremmin esimerkiksi vähentämällä luonnonmukaisten maataloustuotteiden tai Natura 2000 -alueilta saatavien tuotteiden alv:tä. Onkin toivottavaa |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota omasta puolestaan edistämään sekä jäsenvaltioiden verotuksen tarkistamista että yrityksille ja alueviranomaisille suunnattujen kansallisten tukien sopeuttamista biologisen monimuotoisuuden tukemiseksi entistä paremmin esimerkiksi vähentämällä luonnonmukaisten maataloustuotteiden tai Natura 2000 -alueilta saatavien tuotteiden alv:tä. Onkin toivottavaa

| 23.1 | toisaalta vähentää veroja ja maksuja sekä tukia, jotka johtavat biologiselle monimuotoisuudelle epäsuotuisaan käyttäytymiseen, tai jopa poistaa ne, jotta biologista monimuotoisuutta edistävät kansalliset lait ja säännökset olisivat keskenään johdonmukaisia. |
| --- | --- |

23.1

toisaalta vähentää veroja ja maksuja sekä tukia, jotka johtavat biologiselle monimuotoisuudelle epäsuotuisaan käyttäytymiseen, tai jopa poistaa ne, jotta biologista monimuotoisuutta edistävät kansalliset lait ja säännökset olisivat keskenään johdonmukaisia.

| 23.2 | toisaalta vahvistaa tukia ja laajentaa verovapautusten soveltamisalaa, kun ne johtavat biologisen monimuotoisuuden kannalta suotuisaan käyttäytymiseen. |
| --- | --- |

23.2

toisaalta vahvistaa tukia ja laajentaa verovapautusten soveltamisalaa, kun ne johtavat biologisen monimuotoisuuden kannalta suotuisaan käyttäytymiseen.

| 24. | kehottaa komissiota ottamaan biologisen monimuotoisuuden ja siihen liittyvien ekosysteemipalvelujen säilyttämistä koskevat vaatimukset sekä väestön terveyttä ja hyvinvointia koskevat kriteerit esille EU:n tasolla käynnissä olevissa pohdinnoissa, jotka koskevat BKT:n laskemisessa käytettävien perusteiden tarkistamista (BKT:llä mitataan vain liikepääomavirtoja, ei kerätyn pääoman määrää). Esimerkiksi satunnaisista tai muista päästöistä johtuvien töiden aiheuttamien kustannusten pitäisi olla vähennyskelpoisia eikä nykyiseen tapaan verotusta lisääviä. |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota ottamaan biologisen monimuotoisuuden ja siihen liittyvien ekosysteemipalvelujen säilyttämistä koskevat vaatimukset sekä väestön terveyttä ja hyvinvointia koskevat kriteerit esille EU:n tasolla käynnissä olevissa pohdinnoissa, jotka koskevat BKT:n laskemisessa käytettävien perusteiden tarkistamista (BKT:llä mitataan vain liikepääomavirtoja, ei kerätyn pääoman määrää). Esimerkiksi satunnaisista tai muista päästöistä johtuvien töiden aiheuttamien kustannusten pitäisi olla vähennyskelpoisia eikä nykyiseen tapaan verotusta lisääviä.

| 25. | kehottaa jatkamaan vuoden 2010 jälkeenkin biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämiseen tähtäävien toimien toteuttamista. |
| --- | --- |

25.

kehottaa jatkamaan vuoden 2010 jälkeenkin biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämiseen tähtäävien toimien toteuttamista.

| 26. | katsoo, että talouskriisistä selviäminen edellyttää kattavia rakennemuutoksia ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien muuttujien täysimääräistä huomioonottamista. Tämän ympäristökysymyksen merkitys on tiedostettava nykyistä paremmin kaikilla alueellisen järjestelmän tasoilla ja etenkin kaikessa taloudellisessa toiminnassa. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että talouskriisistä selviäminen edellyttää kattavia rakennemuutoksia ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien muuttujien täysimääräistä huomioonottamista. Tämän ympäristökysymyksen merkitys on tiedostettava nykyistä paremmin kaikilla alueellisen järjestelmän tasoilla ja etenkin kaikessa taloudellisessa toiminnassa.

Biologinen monimuotoisuus Euroopan unionissa

| 27. | korostaa, että Euroopan tasolla on ehdottomasti toteutettava kaikille paikallis- ja aluetasoille, erityisesti alueille, suunnattuja aktiivisia ja johdonmukaisia toimia, jotta kansalaisläheisyyttä voidaan lisätä. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että Euroopan tasolla on ehdottomasti toteutettava kaikille paikallis- ja aluetasoille, erityisesti alueille, suunnattuja aktiivisia ja johdonmukaisia toimia, jotta kansalaisläheisyyttä voidaan lisätä.

| 28. | korostaa Natura 2000 -menettelyn omaperäisyyttä ja vahvuutta, sillä siinä yhdistetään tiiviisti tiede ja politiikka ja sillä pyritään luonnonvarojen kestävään käyttöön. Komitea pitää myönteisenä sitä, että alueet on valittu ja että ne kattavat noin 20 prosenttia EU:n alueesta. |
| --- | --- |

28.

korostaa Natura 2000 -menettelyn omaperäisyyttä ja vahvuutta, sillä siinä yhdistetään tiiviisti tiede ja politiikka ja sillä pyritään luonnonvarojen kestävään käyttöön. Komitea pitää myönteisenä sitä, että alueet on valittu ja että ne kattavat noin 20 prosenttia EU:n alueesta.

| 29. | katsoo kuitenkin, että erityisten suojelutoimien alueiden (luontotyyppidirektiivi 92/43/ETY) ja erityissuojelualueiden (lintudirektiivi 79/409/ETY) verkostoa on yhtenäistettävä useimmissa maissa. Tieteellisten viitetietojen puutteet vaikeuttavat arvion tekemistä siitä, täyttävätkö Natura 2000 -hankkeen maa-alueet luontotyyppi- ja lintudirektiivien vaatimukset. Komitea kehottaa lisäksi jäsenvaltiota kantamaan vastuun sekä merialueistaan että pohjavesivaroistaan. |
| --- | --- |

29.

katsoo kuitenkin, että erityisten suojelutoimien alueiden (luontotyyppidirektiivi 92/43/ETY) ja erityissuojelualueiden (lintudirektiivi 79/409/ETY) verkostoa on yhtenäistettävä useimmissa maissa. Tieteellisten viitetietojen puutteet vaikeuttavat arvion tekemistä siitä, täyttävätkö Natura 2000 -hankkeen maa-alueet luontotyyppi- ja lintudirektiivien vaatimukset. Komitea kehottaa lisäksi jäsenvaltiota kantamaan vastuun sekä merialueistaan että pohjavesivaroistaan.

| 30. | korostaa estuaariekosysteemien erityistä merkitystä, sillä ne ovat avainasemassa sekä merivesien että makeiden vesien ekosysteemien biologisen monimuotoisuuden kannalta. Komitea kehottaa kiinnittämään niihin entistä enemmän huomiota toteuttamalla ainakin Natura 2000 -alueilla pakollisia yhdennettyjä hoitosuunnitelmia. |
| --- | --- |

30.

korostaa estuaariekosysteemien erityistä merkitystä, sillä ne ovat avainasemassa sekä merivesien että makeiden vesien ekosysteemien biologisen monimuotoisuuden kannalta. Komitea kehottaa kiinnittämään niihin entistä enemmän huomiota toteuttamalla ainakin Natura 2000 -alueilla pakollisia yhdennettyjä hoitosuunnitelmia.

| 31. | muistuttaa, että on kiinnitettävä mahdollisimman paljon huomiota maaperän laatuun ja sen biologiseen monimuotoisuuteen, sillä maaperä on itse asiassa planeetan ainoa ekologinen osa, jonka kautta kulkee ekosysteemien ja siten lajien dynamiikalle ominaisten aineiden ja energian koko virta. Parhaillaan aiheesta laadittavassa direktiivissä onkin vahvistettava huomattavasti biologista monimuotoisuutta koskevaa osiota. |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että on kiinnitettävä mahdollisimman paljon huomiota maaperän laatuun ja sen biologiseen monimuotoisuuteen, sillä maaperä on itse asiassa planeetan ainoa ekologinen osa, jonka kautta kulkee ekosysteemien ja siten lajien dynamiikalle ominaisten aineiden ja energian koko virta. Parhaillaan aiheesta laadittavassa direktiivissä onkin vahvistettava huomattavasti biologista monimuotoisuutta koskevaa osiota.

| 32. | esittää, että erityistä huomiota kiinnitetään pohjavesien tason ja laadun säilyttämiseen, sillä niillä on erittäin suuri merkitys paitsi maaperän laadulle ja sen biologiselle monimuotoisuudelle (etenkin maanviljelyksen kannalta) myös juomaveden saannille. |
| --- | --- |

32.

esittää, että erityistä huomiota kiinnitetään pohjavesien tason ja laadun säilyttämiseen, sillä niillä on erittäin suuri merkitys paitsi maaperän laadulle ja sen biologiselle monimuotoisuudelle (etenkin maanviljelyksen kannalta) myös juomaveden saannille.

| 33. | toivoo, että tieteellisiä laitoksia ja ympäristöalan organisaatioita edustavien asiantuntijoiden ja poliittisten päättäjien välisiä toiminnallisia suhteita vahvistetaan. Jotta biologisen monimuotoisuuden kestävään säilyttämiseen tähtäävät tavoitteet voitaisiin saavuttaa tehokkaasti, päätökset ja ohjelmien täytäntöönpano edellyttävät sekä tieteellisten asiantuntijoiden että alueiden hallinnosta vastaavien osaamista. |
| --- | --- |

33.

toivoo, että tieteellisiä laitoksia ja ympäristöalan organisaatioita edustavien asiantuntijoiden ja poliittisten päättäjien välisiä toiminnallisia suhteita vahvistetaan. Jotta biologisen monimuotoisuuden kestävään säilyttämiseen tähtäävät tavoitteet voitaisiin saavuttaa tehokkaasti, päätökset ja ohjelmien täytäntöönpano edellyttävät sekä tieteellisten asiantuntijoiden että alueiden hallinnosta vastaavien osaamista.

| 34. | katsoo, että Natura 2000 -alueet voivat edistää täysimääräisesti biologisen monimuotoisuuden kestävää säilyttämistä vain, jos luonnonperintöä hallinnoidaan asianmukaisesti ottaen mukaan myös paikallis- ja alueyhteisöt sekä maatilojen omistajat ja maanomistajat. Se, että luultavasti puolet lajeista ja yli kolme neljäsosaa yhteisön kannalta merkittävistä luontotyypeistä on epäsuotuisasti suojeltuja, osoittaa, että näitä alueita varten on välittömästi järjestettävä väliaikainen hallinto. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että Natura 2000 -alueet voivat edistää täysimääräisesti biologisen monimuotoisuuden kestävää säilyttämistä vain, jos luonnonperintöä hallinnoidaan asianmukaisesti ottaen mukaan myös paikallis- ja alueyhteisöt sekä maatilojen omistajat ja maanomistajat. Se, että luultavasti puolet lajeista ja yli kolme neljäsosaa yhteisön kannalta merkittävistä luontotyypeistä on epäsuotuisasti suojeltuja, osoittaa, että näitä alueita varten on välittömästi järjestettävä väliaikainen hallinto.

| 35. | katsoo, että Natura 2000 -verkko ja kaikki erämaa-alueet on liitettävä täysimääräisesti jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueyhteisöjen täytäntöönpanemiin biologisen monimuotoisuuden alueellista säilyttämistä koskeviin strategioihin. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että Natura 2000 -verkko ja kaikki erämaa-alueet on liitettävä täysimääräisesti jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueyhteisöjen täytäntöönpanemiin biologisen monimuotoisuuden alueellista säilyttämistä koskeviin strategioihin.

| 36. | kehottaa luomaan kiireellisesti ekologiset puitteet, todellisen luonnon infrastruktuurin, jolla varmistetaan toiminnalliset yhteydet ensisijaisesti Natura 2000 -alueiden ja erämaa-alueiden välillä mutta myös kaupunkialueilla ja kaupunkien lähellä sijaitsevilla maatalousalueilla, mobilisoimalla paikallis- ja alueyhteisöt, muun muassa alueet. Tätä ekologista infrastruktuuria on noudatettava nykyisessä ja tulevassa lineaarisessa suunnittelussa (maantiet, rautatiet jne.), jotta alueita ei pirstottaisi, ja se tulee sisällyttää uuteen yhteiseen maatalouspolitiikkaan. |
| --- | --- |

36.

kehottaa luomaan kiireellisesti ekologiset puitteet, todellisen luonnon infrastruktuurin, jolla varmistetaan toiminnalliset yhteydet ensisijaisesti Natura 2000 -alueiden ja erämaa-alueiden välillä mutta myös kaupunkialueilla ja kaupunkien lähellä sijaitsevilla maatalousalueilla, mobilisoimalla paikallis- ja alueyhteisöt, muun muassa alueet. Tätä ekologista infrastruktuuria on noudatettava nykyisessä ja tulevassa lineaarisessa suunnittelussa (maantiet, rautatiet jne.), jotta alueita ei pirstottaisi, ja se tulee sisällyttää uuteen yhteiseen maatalouspolitiikkaan.

| 37. | toteaa, että Natura 2000 -alueiden biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuu biologisen monimuotoisuuden toiminnan erityispiirteiden takia hyvin ankara paine lähialueilta. Komitea katsoo, että näitä Natura 2000 -alueita ympäröiviä alueita tulisi hoitaa ja hyödyntää siten, että edistetään kestävästi Natura 2000 -alueiden biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen säilyttämistä. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että Natura 2000 -alueiden biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuu biologisen monimuotoisuuden toiminnan erityispiirteiden takia hyvin ankara paine lähialueilta. Komitea katsoo, että näitä Natura 2000 -alueita ympäröiviä alueita tulisi hoitaa ja hyödyntää siten, että edistetään kestävästi Natura 2000 -alueiden biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen säilyttämistä.

| 38. | katsoo, että kalastusta (YKP) ja maataloutta (YMP) koskevat politiikat on tarkistettava perusteellisesti ja että niitä on vahvistettava. Lisäksi metsiä varten on luotava oma politiikka, jossa on otettava täysimääräisesti huomioon biologista monimuotoisuutta koskevat vaatimukset ja tukien täydentäviä ympäristöehtoja koskevat periaatteet. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että kalastusta (YKP) ja maataloutta (YMP) koskevat politiikat on tarkistettava perusteellisesti ja että niitä on vahvistettava. Lisäksi metsiä varten on luotava oma politiikka, jossa on otettava täysimääräisesti huomioon biologista monimuotoisuutta koskevat vaatimukset ja tukien täydentäviä ympäristöehtoja koskevat periaatteet.

| 39. | pyytää lisäämään ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä ja vähentämisestä annetun direktiivin 2008/1/EY liitteeseen I sekä merivesissä että makeissa vesissä harjoitetun vesiviljelyn käytännöt erityisesti, jos ne ovat tehotuotantoa. |
| --- | --- |

39.

pyytää lisäämään ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä ja vähentämisestä annetun direktiivin 2008/1/EY liitteeseen I sekä merivesissä että makeissa vesissä harjoitetun vesiviljelyn käytännöt erityisesti, jos ne ovat tehotuotantoa.

| 40. | ehdottaa, että tarkistetaan perusteet, joilla määritellään maantieteelliset alkuperämerkinnät. Kyseisissä viljelykäytännöissä tulee ottaa huomioon biologisen monimuotoisuuden ja sen sisäisten toimien dynamiikkaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

40.

ehdottaa, että tarkistetaan perusteet, joilla määritellään maantieteelliset alkuperämerkinnät. Kyseisissä viljelykäytännöissä tulee ottaa huomioon biologisen monimuotoisuuden ja sen sisäisten toimien dynamiikkaa koskevat vaatimukset.

| 41. | pitää myönteisenä EU:n ministerineuvoston (2. maaliskuuta 2009) tekemää päätöstä ennalta varautumisen periaatteen soveltamisesta muuntogeenisten kasvien viljelyyn (4. helmikuuta 2005 allekirjoitettu Firenzen peruskirja) ja toivoo, että sitä sovelletaan mahdollisimman tiukasti ja avoimesti Århusin yleissopimuksen (allekirjoitettu 25. kesäkuuta 1998) mukaisesti. |
| --- | --- |

41.

pitää myönteisenä EU:n ministerineuvoston (2. maaliskuuta 2009) tekemää päätöstä ennalta varautumisen periaatteen soveltamisesta muuntogeenisten kasvien viljelyyn (4. helmikuuta 2005 allekirjoitettu Firenzen peruskirja) ja toivoo, että sitä sovelletaan mahdollisimman tiukasti ja avoimesti Århusin yleissopimuksen (allekirjoitettu 25. kesäkuuta 1998) mukaisesti.

| 42. | pitää huolestuttavana energiaviljelyn mahdollisia seurauksia. Esimerkiksi maatalousperäisten polttoaineiden tuotanto tarvitsee suuria pinta-aloja, mikä kannustaa muun muassa muuttamaan kesannot ja erämaat talousmaaksi. Kannustimena on esimerkiksi maiden kesannointivelvoitteen kumoaminen syksystä 2008 lähtien, mikä osaltaan lisää metsäkatoa eteläisissä maissa. Komitea ehdottaakin komissiolle, että se laatii arvioinnin maatalousperäisten polttoaineiden vaikutuksista biologiseen monimuotoisuuteen, ympäristöön ja ekosysteemeihin. |
| --- | --- |

42.

pitää huolestuttavana energiaviljelyn mahdollisia seurauksia. Esimerkiksi maatalousperäisten polttoaineiden tuotanto tarvitsee suuria pinta-aloja, mikä kannustaa muun muassa muuttamaan kesannot ja erämaat talousmaaksi. Kannustimena on esimerkiksi maiden kesannointivelvoitteen kumoaminen syksystä 2008 lähtien, mikä osaltaan lisää metsäkatoa eteläisissä maissa. Komitea ehdottaakin komissiolle, että se laatii arvioinnin maatalousperäisten polttoaineiden vaikutuksista biologiseen monimuotoisuuteen, ympäristöön ja ekosysteemeihin.

| 43. | huomauttaa, että lajit, ekosysteemit ja niihin liittyvät ainevirrat ylittävät hallinnolliset, esimerkiksi kansalliset rajat, ja toteaa, että tämän vuoksi on olemassa valtioiden rajat ylittäviä Natura 2000 -alueita. Komitea ehdottaakin, että EU:n tasolla luotaisiin rajatylittäviä alueellisia statuksia tai merkkejä (Natura 2000 tai rajatylittävä luonnonpuisto tai alueellinen puisto), jotta voidaan varmistaa, että kyseiset ekosysteemit ja biologinen monimuotoisuus otetaan johdonmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

43.

huomauttaa, että lajit, ekosysteemit ja niihin liittyvät ainevirrat ylittävät hallinnolliset, esimerkiksi kansalliset rajat, ja toteaa, että tämän vuoksi on olemassa valtioiden rajat ylittäviä Natura 2000 -alueita. Komitea ehdottaakin, että EU:n tasolla luotaisiin rajatylittäviä alueellisia statuksia tai merkkejä (Natura 2000 tai rajatylittävä luonnonpuisto tai alueellinen puisto), jotta voidaan varmistaa, että kyseiset ekosysteemit ja biologinen monimuotoisuus otetaan johdonmukaisesti huomioon.

| 44. | katsoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan strategian onnistuminen voidaan taata vain siten, että väestö, tavallisista kansalaisista talousjohtajiin ja alueiden hallinnosta vastaaviin henkilöihin, ottaa sen yleisesti omakseen. Tämä edellyttää laadukkaita valistus- ja koulutusohjelmia, joissa käytetään ajanmukaisimpia viestintätekniikoita (internet), mutta myös kouluohjelmia. Paikallis- ja alueyhteisöjä, erityisesti alueita, jotka ovat lähimpänä kansalaisia, on kannustettava tällaiseen toimintaan. Niitä on myös autettava toimien toteuttamisessa. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan strategian onnistuminen voidaan taata vain siten, että väestö, tavallisista kansalaisista talousjohtajiin ja alueiden hallinnosta vastaaviin henkilöihin, ottaa sen yleisesti omakseen. Tämä edellyttää laadukkaita valistus- ja koulutusohjelmia, joissa käytetään ajanmukaisimpia viestintätekniikoita (internet), mutta myös kouluohjelmia. Paikallis- ja alueyhteisöjä, erityisesti alueita, jotka ovat lähimpänä kansalaisia, on kannustettava tällaiseen toimintaan. Niitä on myös autettava toimien toteuttamisessa.

| 45. | ehdottaa, että palkitaan ja tehdään siten tunnetuksi esimerkkejä toimista, jotka edistävät biologista monimuotoisuutta ja sen sisäistä dynaamista vuorovaikutusta. |
| --- | --- |

45.

ehdottaa, että palkitaan ja tehdään siten tunnetuksi esimerkkejä toimista, jotka edistävät biologista monimuotoisuutta ja sen sisäistä dynaamista vuorovaikutusta.

Erityisesti haitalliset vieraslajit

| 46. | pitää myönteisenä sitä, että komissio on kiinnittänyt runsaasti huomiota haitallisiksi vieraslajeiksi kehittyneitä eksoottisia lajeja koskevaan ongelmaan, sillä ne vaarantavat vakavasti paikallisen biologisen monimuotoisuuden. |
| --- | --- |

46.

pitää myönteisenä sitä, että komissio on kiinnittänyt runsaasti huomiota haitallisiksi vieraslajeiksi kehittyneitä eksoottisia lajeja koskevaan ongelmaan, sillä ne vaarantavat vakavasti paikallisen biologisen monimuotoisuuden.

| 47. | toistaa suosituksensa siitä, että haitallisista vieraslajeista on huolehdittava kiireesti (CdR 159/2006 fin) aktiivisella ja selkeällä strategialla, jossa paikallis- ja alueyhteisöt ovat mukana. Komitea katsoo, että on välttämätöntä antaa tilapäinen direktiivi. |
| --- | --- |

47.

toistaa suosituksensa siitä, että haitallisista vieraslajeista on huolehdittava kiireesti (CdR 159/2006 fin) aktiivisella ja selkeällä strategialla, jossa paikallis- ja alueyhteisöt ovat mukana. Komitea katsoo, että on välttämätöntä antaa tilapäinen direktiivi.

| 48. | katsoo, että haitallisten vieraslajien torjuntastrategia voi olla tehokas ainoastaan, jos se toteutetaan EU:n tasolla. Se edellyttää johdonmukaista ja voimakasta osallistumista kaikilta jäsenvaltioilta – erityisesti sääntelyyn – ja niiden paikallis- ja alueyhteisöiltä – erityisesti torjuntatoimenpiteisiin. Komitea katsoo, että haitallisten vieraslajien valvonta-, ehkäisy- ja poistotoimet ovat tehokkaimpia nimenomaan aluetasolla. |
| --- | --- |

48.

katsoo, että haitallisten vieraslajien torjuntastrategia voi olla tehokas ainoastaan, jos se toteutetaan EU:n tasolla. Se edellyttää johdonmukaista ja voimakasta osallistumista kaikilta jäsenvaltioilta – erityisesti sääntelyyn – ja niiden paikallis- ja alueyhteisöiltä – erityisesti torjuntatoimenpiteisiin. Komitea katsoo, että haitallisten vieraslajien valvonta-, ehkäisy- ja poistotoimet ovat tehokkaimpia nimenomaan aluetasolla.

| 49. | toteaa, että huolimatta muita aloja koskevista erityisistä teksteistä EU:n tasolla ei ole asianmukaisia säädöksiä, vaikka se on soveltuvin taso eksoottisten kasvi- ja eläinlajien leviämisen hallitsemiselle. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että huolimatta muita aloja koskevista erityisistä teksteistä EU:n tasolla ei ole asianmukaisia säädöksiä, vaikka se on soveltuvin taso eksoottisten kasvi- ja eläinlajien leviämisen hallitsemiselle.

| 50. | pitää valitettavana kansallisten säännösten ja toimenpiteiden erilaisuutta, joka vähentää huomattavasti eksoottisten vieraslajien torjuntastrategioiden tehoa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita antamaan säädöksiä, jotka johtavat johdonmukaiseen kokonaisuuteen. |
| --- | --- |

50.

pitää valitettavana kansallisten säännösten ja toimenpiteiden erilaisuutta, joka vähentää huomattavasti eksoottisten vieraslajien torjuntastrategioiden tehoa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita antamaan säädöksiä, jotka johtavat johdonmukaiseen kokonaisuuteen.

| 51. | katsoo, että on laadittava kiireesti ankaria valvontatoimenpiteitä ainakin vieraslajien tahalliselle tuonnille Euroopan unionin alueelle, mutta kiinnittää huomiota perusteisiin, jotka hallitsevat asiaan liittyviä päätöksiä tai ovat niiden taustalla, ja kehottaa mahdollisimman tiukkaan eettiseen valppauteen. |
| --- | --- |

51.

katsoo, että on laadittava kiireesti ankaria valvontatoimenpiteitä ainakin vieraslajien tahalliselle tuonnille Euroopan unionin alueelle, mutta kiinnittää huomiota perusteisiin, jotka hallitsevat asiaan liittyviä päätöksiä tai ovat niiden taustalla, ja kehottaa mahdollisimman tiukkaan eettiseen valppauteen.

EU ja biologinen monimuotoisuus maailmassa

| 52. | tunnustaa, että Euroopan unionilla on erityinen vastuu maailmanlaajuisesta biologisesta monimuotoisuudesta sekä historiansa että kaupankäyntinsä takia ja että sen on toimittava esimerkkinä. |
| --- | --- |

52.

tunnustaa, että Euroopan unionilla on erityinen vastuu maailmanlaajuisesta biologisesta monimuotoisuudesta sekä historiansa että kaupankäyntinsä takia ja että sen on toimittava esimerkkinä.

| 53. | kiinnittää voimakkaasti huomiota markkinoiden avaamisen mukanaan tuomiin huomattaviin riskeihin, jotka liittyvät mahdollisesti haitallisten muuntogeenisten tai luonnonvaraisten lajien leviämiseen. Komitea kehottaakin vakaasti liittämään biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevat vaatimukset kaikkiin kansainvälisiin kauppasopimuksiin. |
| --- | --- |

53.

kiinnittää voimakkaasti huomiota markkinoiden avaamisen mukanaan tuomiin huomattaviin riskeihin, jotka liittyvät mahdollisesti haitallisten muuntogeenisten tai luonnonvaraisten lajien leviämiseen. Komitea kehottaakin vakaasti liittämään biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevat vaatimukset kaikkiin kansainvälisiin kauppasopimuksiin.

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita kantamaan täysimääräisesti vastuunsa maa- ja merialueistaan myös Euroopan unionin rajojen ulkopuolella riippumatta siitä, kuinka kaukana ne sijaitsevat, etenkin niillä sektoreilla, joilla on erityisen paljon ekosysteemien alkuperäisiä eliölajeja. |
| --- | --- |

54.

kehottaa jäsenvaltioita kantamaan täysimääräisesti vastuunsa maa- ja merialueistaan myös Euroopan unionin rajojen ulkopuolella riippumatta siitä, kuinka kaukana ne sijaitsevat, etenkin niillä sektoreilla, joilla on erityisen paljon ekosysteemien alkuperäisiä eliölajeja.

| 55. | kehottaa kannustamaan alueiden kansainvälistä yhteistyötä, jolla pyritään tukemaan erityisesti taloudellisia ja pedagogisia toimia, joilla edistetään biologisen monimuotoisuuden kestävää säilyttämistä tasolla, jolla alueet olisivat sekä täytäntöönpanon edistäjiä että tukijoita. |
| --- | --- |

55.

kehottaa kannustamaan alueiden kansainvälistä yhteistyötä, jolla pyritään tukemaan erityisesti taloudellisia ja pedagogisia toimia, joilla edistetään biologisen monimuotoisuuden kestävää säilyttämistä tasolla, jolla alueet olisivat sekä täytäntöönpanon edistäjiä että tukijoita.

| 56. | painottaa, että on tärkeää perustaa biologista monimuotoisuutta tarkasteleva kansainvälinen asiantuntijapaneeli tukeutuen voimakkaasti jo olemassa oleviin foorumeihin, joita ovat esimerkiksi biologista monimuotoisuutta käsittelevä Euroopan aihekeskus, Maailman luonnonsuojeluliitto (IUCN) ja (käynnisteillä oleva) IPBES-prosessi (Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystems Services). |
| --- | --- |

56.

painottaa, että on tärkeää perustaa biologista monimuotoisuutta tarkasteleva kansainvälinen asiantuntijapaneeli tukeutuen voimakkaasti jo olemassa oleviin foorumeihin, joita ovat esimerkiksi biologista monimuotoisuutta käsittelevä Euroopan aihekeskus, Maailman luonnonsuojeluliitto (IUCN) ja (käynnisteillä oleva) IPBES-prosessi (Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystems Services).

Biologinen monimuotoisuus ja ilmastonmuutos

| 57. | toteaa, että ilmasto-olosuhteet vaikuttavat ratkaisevasti lajeihin ja ekosysteemeihin ja siten myös biologiseen monimuotoisuuteen. Tämän vuoksi – erityisesti ekologisesti epävakaissa systeemeissä – on tarpeen soveltaa mieluummin ekosysteemiin perustuva lähestymistapaa kuin lajeja korostavaa lähestymistapaa. Panostaminen luonnon ympäristön muodostumiseen voi johtaa esimerkiksi uusien ekosysteemien syntyyn. |
| --- | --- |

57.

toteaa, että ilmasto-olosuhteet vaikuttavat ratkaisevasti lajeihin ja ekosysteemeihin ja siten myös biologiseen monimuotoisuuteen. Tämän vuoksi – erityisesti ekologisesti epävakaissa systeemeissä – on tarpeen soveltaa mieluummin ekosysteemiin perustuva lähestymistapaa kuin lajeja korostavaa lähestymistapaa. Panostaminen luonnon ympäristön muodostumiseen voi johtaa esimerkiksi uusien ekosysteemien syntyyn.

| 58. | kehottaa varmistamaan, etteivät mitkään kasvihuonekaasupäästöjen torjuntatoimenpiteet vaikuta heikentävästi biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

58.

kehottaa varmistamaan, etteivät mitkään kasvihuonekaasupäästöjen torjuntatoimenpiteet vaikuta heikentävästi biologiseen monimuotoisuuteen.

| 59. | pitää välttämättömänä erityisesti elintarvikkeiden tuotanto- ja kulutuspaikkojen lähentämistä, jotta voidaan rajoittaa pitkän matkan kuljetuksista johtuvia energiakustannuksia ja toisaalta lisätä valtioiden elintarvikeriippumattomuutta ja -omavaraisuutta. |
| --- | --- |

59.

pitää välttämättömänä erityisesti elintarvikkeiden tuotanto- ja kulutuspaikkojen lähentämistä, jotta voidaan rajoittaa pitkän matkan kuljetuksista johtuvia energiakustannuksia ja toisaalta lisätä valtioiden elintarvikeriippumattomuutta ja -omavaraisuutta.

| 60. | panee samalla merkille lajien osuuden planeetan kasvihuonekaasujen, erityisesti hiilidioksidin, virroissa ja kehottaa ottamaan huomioon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan tavoitteen biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevissa ohjelmissa säilyttämällä happea tuottavia ja hiilidioksidia vähentäviä luontotyyppejä, kuten metsiä ja kosteita vyöhykkeitä (suot, turvesuot jne.). |
| --- | --- |

60.

panee samalla merkille lajien osuuden planeetan kasvihuonekaasujen, erityisesti hiilidioksidin, virroissa ja kehottaa ottamaan huomioon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan tavoitteen biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevissa ohjelmissa säilyttämällä happea tuottavia ja hiilidioksidia vähentäviä luontotyyppejä, kuten metsiä ja kosteita vyöhykkeitä (suot, turvesuot jne.).

| 61. | panee merkille, että metsästä on kiinnostuttu uudelleen uusiutuvan energian lähteenä, ja toteaa, että tämä ei saa johtaa uuteen biologiselle monimuotoisuudelle epäsuotuisaan metsänhoitoon (monokulttuuri, lyhennetyt viljelykaudet jne.). |
| --- | --- |

61.

panee merkille, että metsästä on kiinnostuttu uudelleen uusiutuvan energian lähteenä, ja toteaa, että tämä ei saa johtaa uuteen biologiselle monimuotoisuudelle epäsuotuisaan metsänhoitoon (monokulttuuri, lyhennetyt viljelykaudet jne.).

| 62. | tähdentää, että nykyisissä investoinneissa ja toimissa, joilla tuotetaan energiaa uusiutuvista lähteistä ja jotka muuttavat elinympäristöä tai vaikuttavat epäsuotuisasti biologiseen monimuotoisuuteen (erityisesti pien- ja vesivoimalat), on luonnonvaroja hyödynnettävä noudattaen perusvaatimuksia, joilla varmistetaan jokiympäristöjen mahdollisen biologisen monimuotoisuuden säilyminen ja jatkuvuus. Mikäli biologisen monimuotoisuuden kunnioittaminen johtaisi toiminnan kannattavuuden laskuun, se ei missään tapauksessa saisi oikeuttaa saamaan korvaukseksi julkista tukea, sillä kyse on sitovasta velvollisuudesta. Lisäksi on ehdottomasti turvattava veden virtauksen ja jokitasankoalueen muodostama ekologinen käytävä, jotta ei eristetä populaatioita. |
| --- | --- |

62.

tähdentää, että nykyisissä investoinneissa ja toimissa, joilla tuotetaan energiaa uusiutuvista lähteistä ja jotka muuttavat elinympäristöä tai vaikuttavat epäsuotuisasti biologiseen monimuotoisuuteen (erityisesti pien- ja vesivoimalat), on luonnonvaroja hyödynnettävä noudattaen perusvaatimuksia, joilla varmistetaan jokiympäristöjen mahdollisen biologisen monimuotoisuuden säilyminen ja jatkuvuus. Mikäli biologisen monimuotoisuuden kunnioittaminen johtaisi toiminnan kannattavuuden laskuun, se ei missään tapauksessa saisi oikeuttaa saamaan korvaukseksi julkista tukea, sillä kyse on sitovasta velvollisuudesta. Lisäksi on ehdottomasti turvattava veden virtauksen ja jokitasankoalueen muodostama ekologinen käytävä, jotta ei eristetä populaatioita.

Tietopohja

| 63. | vaatii, että biologisesta monimuotoisuudesta, sen tilasta ja ekosysteemien toiminnallisuudesta on oltava luotettavat tiedot ja että nämä tiedot tulee olla mahdollisimman laajalti käytössä. |
| --- | --- |

63.

vaatii, että biologisesta monimuotoisuudesta, sen tilasta ja ekosysteemien toiminnallisuudesta on oltava luotettavat tiedot ja että nämä tiedot tulee olla mahdollisimman laajalti käytössä.

| 64. | pitää luonnontieteiden ja ekologian alan tutkimusta tärkeänä. Tässä yhteydessä on luotava täysin suojeltujen alueiden ja/tai erämaiden verkosto, jotta voidaan perustaa luonnon kehityksen ja erityisesti ilmastonmuutoksen seurantakeskus. |
| --- | --- |

64.

pitää luonnontieteiden ja ekologian alan tutkimusta tärkeänä. Tässä yhteydessä on luotava täysin suojeltujen alueiden ja/tai erämaiden verkosto, jotta voidaan perustaa luonnon kehityksen ja erityisesti ilmastonmuutoksen seurantakeskus.

| 65. | ehdottaa, että kehitetään tutkimuksia, joilla pyritään mittaamaan ja analysoimaan entistä paremmin biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen todellista arvoa (sekä kulttuurista että taloudellista). Näissä tutkimuksissa on yhdistettävä monien asiaan liittyvien alojen voimavarat yhdeksi järjestelmälliseksi toimintatavaksi, jotta voidaan saada kokonaiskuva, jossa otetaan huomioon sekä luontoon että kulttuuriin liittyvät tekijät. |
| --- | --- |

65.

ehdottaa, että kehitetään tutkimuksia, joilla pyritään mittaamaan ja analysoimaan entistä paremmin biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen todellista arvoa (sekä kulttuurista että taloudellista). Näissä tutkimuksissa on yhdistettävä monien asiaan liittyvien alojen voimavarat yhdeksi järjestelmälliseksi toimintatavaksi, jotta voidaan saada kokonaiskuva, jossa otetaan huomioon sekä luontoon että kulttuuriin liittyvät tekijät.

| 66. | katsoo, että kansallisella ja alueellisella tasolla on tunnistettava ja määriteltävä biologisen monimuotoisuuden vähenemisen ja siihen liittyvän ekosysteemipalvelujen heikentymisen tärkeimmät syyt, jotta voidaan laatia ja toteuttaa tehokkaita säilyttämisstrategioita. |
| --- | --- |

66.

katsoo, että kansallisella ja alueellisella tasolla on tunnistettava ja määriteltävä biologisen monimuotoisuuden vähenemisen ja siihen liittyvän ekosysteemipalvelujen heikentymisen tärkeimmät syyt, jotta voidaan laatia ja toteuttaa tehokkaita säilyttämisstrategioita.

| 67. | korostaa, että on ehdottomasti laadittava tai täydennettävä EU:n tasolla yhtenäisiä, asianmukaisia indikaattoreita (esimerkiksi SEBI 2010 -aloitteeseen kuuluvat indikaattorit) biologisen monimuotoisuuden, sen tilan ja ekosysteemien toiminnallisuuden kehittymisen seuraamiseksi. |
| --- | --- |

67.

korostaa, että on ehdottomasti laadittava tai täydennettävä EU:n tasolla yhtenäisiä, asianmukaisia indikaattoreita (esimerkiksi SEBI 2010 -aloitteeseen kuuluvat indikaattorit) biologisen monimuotoisuuden, sen tilan ja ekosysteemien toiminnallisuuden kehittymisen seuraamiseksi.

| 68. | kehottaa jäsenvaltioita elvyttämään ja uudistamaan luonnontieteiden opetusta – erityisesti korkeakouluissa ja etenkin kenttätyöskentelyn alalla – sekä lajien ja ekosysteemien tunnistamista. |
| --- | --- |

68.

kehottaa jäsenvaltioita elvyttämään ja uudistamaan luonnontieteiden opetusta – erityisesti korkeakouluissa ja etenkin kenttätyöskentelyn alalla – sekä lajien ja ekosysteemien tunnistamista.

| 69. | kehottaa lisäksi jäsenvaltioita sisällyttämään biologista monimuotoisuutta koskevaa opetusta tekniseen korkeakoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen (maankäyttö, maatalous, infrastruktuurien rakentaminen, talous, kaupunkisuunnittelu jne.). |
| --- | --- |

69.

kehottaa lisäksi jäsenvaltioita sisällyttämään biologista monimuotoisuutta koskevaa opetusta tekniseen korkeakoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen (maankäyttö, maatalous, infrastruktuurien rakentaminen, talous, kaupunkisuunnittelu jne.).

Merkittävät tukitoimenpiteet

| 70. | katsoo, että kansallisille, paikallisille ja alueellisille yhteisöille on ehdottomasti osoitettava välttämättömät inhimilliset, tekniset ja taloudelliset resurssit kestävien ohjelmien tukemiseksi myös vuoden 2010 jälkeen, jotta voidaan varmistaa biologisen monimuotoisuuden säilyminen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

70.

katsoo, että kansallisille, paikallisille ja alueellisille yhteisöille on ehdottomasti osoitettava välttämättömät inhimilliset, tekniset ja taloudelliset resurssit kestävien ohjelmien tukemiseksi myös vuoden 2010 jälkeen, jotta voidaan varmistaa biologisen monimuotoisuuden säilyminen pitkällä aikavälillä.

| 71. | pyytää lisäämään vastaavia määrärahoja ja yksinkertaistamaan lupamenettelyitä vähentämättä biologista monimuotoisuutta hyödyttäviä etuja, erityisesti LIFE+-välineen osalta, mutta myös käyttämään entistä paremmin hyväksi EAKR:n, maaseuturahaston ja EKTR:n varoja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

71.

pyytää lisäämään vastaavia määrärahoja ja yksinkertaistamaan lupamenettelyitä vähentämättä biologista monimuotoisuutta hyödyttäviä etuja, erityisesti LIFE+-välineen osalta, mutta myös käyttämään entistä paremmin hyväksi EAKR:n, maaseuturahaston ja EKTR:n varoja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi.

| 72. | toivoo, että täydentäviä ympäristöehtoja sovelletaan tiukasti jaettaessa taloudellista tukea esim. SEBI 2010 -aloitteeseen kuuluvien indikaattorien kaltaisten selkeiden ja luotettavien indikaattorien mukaisten kriteerien pohjalta. |
| --- | --- |

72.

toivoo, että täydentäviä ympäristöehtoja sovelletaan tiukasti jaettaessa taloudellista tukea esim. SEBI 2010 -aloitteeseen kuuluvien indikaattorien kaltaisten selkeiden ja luotettavien indikaattorien mukaisten kriteerien pohjalta.

| 73. | katsoo, että hallinnollisten ja logististen ryhmien on tehtävä tiivistä yhteistyötä hankkeen suunnittelusta alkaen, jotta voidaan varmistaa ”järjestelmällinen” lähestymistapa (eli johdonmukainen kokonaisuus eri osia, jotka vaikuttavat toisiinsa dynaamisesti), olipa kyseessä sitten komission, jäsenvaltioiden tai alue- ja paikallisyhteisöjen ryhmät. |
| --- | --- |

73.

katsoo, että hallinnollisten ja logististen ryhmien on tehtävä tiivistä yhteistyötä hankkeen suunnittelusta alkaen, jotta voidaan varmistaa ”järjestelmällinen” lähestymistapa (eli johdonmukainen kokonaisuus eri osia, jotka vaikuttavat toisiinsa dynaamisesti), olipa kyseessä sitten komission, jäsenvaltioiden tai alue- ja paikallisyhteisöjen ryhmät.

| 74. | katsoo, että on toteutettava tieteellisiä tutkimusohjelmia erityisesti luonnontieteiden ja ekologian alalla, jotta saadaan välttämättömät tiedot biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Komitea korostaa myös, että on tärkeää kohdentaa valmiuksien luomiseen ja tiedealojen työurien kehittämiseen (esimerkiksi eurooppalaisten apurahojen avulla) tähtäävät ohjelmat biologiseen monimuotoisuuteen liittyviin aiheisiin sekä bio- että yhteiskuntatieteissä. |
| --- | --- |

74.

katsoo, että on toteutettava tieteellisiä tutkimusohjelmia erityisesti luonnontieteiden ja ekologian alalla, jotta saadaan välttämättömät tiedot biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Komitea korostaa myös, että on tärkeää kohdentaa valmiuksien luomiseen ja tiedealojen työurien kehittämiseen (esimerkiksi eurooppalaisten apurahojen avulla) tähtäävät ohjelmat biologiseen monimuotoisuuteen liittyviin aiheisiin sekä bio- että yhteiskuntatieteissä.

| 75. | korostaa että sellaiset valistustoimet, joilla pyritään lisäämään kaikkien yhteiskuntaluokkien keskuudessa yleistä tietoisuutta biologisen monimuotoisuuden ongelmista ja sen hoitamisesta, ovat erityisen tärkeitä koululaisia, opiskelijoita ja yleensä nuoria ajatellen. Näissä toimissa tulisi käyttää hyväksi sitä, että paikallis- ja alueyhteisöt ovat lähellä kansalaisia. |
| --- | --- |

75.

korostaa että sellaiset valistustoimet, joilla pyritään lisäämään kaikkien yhteiskuntaluokkien keskuudessa yleistä tietoisuutta biologisen monimuotoisuuden ongelmista ja sen hoitamisesta, ovat erityisen tärkeitä koululaisia, opiskelijoita ja yleensä nuoria ajatellen. Näissä toimissa tulisi käyttää hyväksi sitä, että paikallis- ja alueyhteisöt ovat lähellä kansalaisia.

Valvonta

| 76. | muistuttaa, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan politiikan konkreettiset tulokset näkyvät pitkällä aikavälillä, vuoden 2010 ja jopa vuoden 2020 jälkeen, joten toimien arviointi kahden vuoden jälkeen voi koskea vain toimien täytäntöönpanon tehokkuutta. |
| --- | --- |

76.

muistuttaa, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan politiikan konkreettiset tulokset näkyvät pitkällä aikavälillä, vuoden 2010 ja jopa vuoden 2020 jälkeen, joten toimien arviointi kahden vuoden jälkeen voi koskea vain toimien täytäntöönpanon tehokkuutta.

| 77. | muistuttaa, että biologisen monimuotoisuuden arviointi ei saa perustua vain eliölajien määrään, vaan siinä on otettava täysimääräisesti huomioon eliölajien väliset suhteet ja ekosysteemien ja niiden toiminnallisuuden moninaisuus. |
| --- | --- |

77.

muistuttaa, että biologisen monimuotoisuuden arviointi ei saa perustua vain eliölajien määrään, vaan siinä on otettava täysimääräisesti huomioon eliölajien väliset suhteet ja ekosysteemien ja niiden toiminnallisuuden moninaisuus.

| 78. | kehottaa kannustamaan ympäristöalan järjestöjä hyödyntämään osaamistaan biologisen monimuotoisuuden muutosten seurannassa ja niistä varoittamisessa ja kertomaan niistä paikallis- ja alueviranomaisille. |
| --- | --- |

78.

kehottaa kannustamaan ympäristöalan järjestöjä hyödyntämään osaamistaan biologisen monimuotoisuuden muutosten seurannassa ja niistä varoittamisessa ja kertomaan niistä paikallis- ja alueviranomaisille.

| 79. | kehottaa perustamaan keskeisessä asemassa olevan ”biologisen monimuotoisuuden seurantakeskuksen” (se voisi olla osa vahvistettua biologista monimuotoisuutta käsittelevää Euroopan aihekeskusta) jatkoksi käsillä olevassa väliarvioinnissa käytettävälle toimintatavalle. Olisi toivottavaa, että kansallisen tason, aluetason ja muiden valtiotasoa alempien tasojen seurantakeskukset tukisivat kyseistä keskusta. |
| --- | --- |

79.

kehottaa perustamaan keskeisessä asemassa olevan ”biologisen monimuotoisuuden seurantakeskuksen” (se voisi olla osa vahvistettua biologista monimuotoisuutta käsittelevää Euroopan aihekeskusta) jatkoksi käsillä olevassa väliarvioinnissa käytettävälle toimintatavalle. Olisi toivottavaa, että kansallisen tason, aluetason ja muiden valtiotasoa alempien tasojen seurantakeskukset tukisivat kyseistä keskusta.

Bryssel 18. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/54

---

Alueiden Komitean Lausunto aiheesta biojätehuolto euroopan unionissa

(2009/C 211/07)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pitää perusteltuna, että biojätteen käsittelyä koskevista toimenpiteistä ja rajoituksista päätetään jäsenvaltiotasolla. Toimivaltaisten viranomaisten – useissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaisten – on voitava vapaasti valita paikallisten tarpeiden mukaan sovitetut, ympäristölle turvalliset ja tehokkaat biojätteen käsittelymenettelyt. |
| --- | --- |

—

pitää perusteltuna, että biojätteen käsittelyä koskevista toimenpiteistä ja rajoituksista päätetään jäsenvaltiotasolla. Toimivaltaisten viranomaisten – useissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaisten – on voitava vapaasti valita paikallisten tarpeiden mukaan sovitetut, ympäristölle turvalliset ja tehokkaat biojätteen käsittelymenettelyt.

| — | korostaa, että yleistavoitteena on ehkäistä biojätteen syntyminen. AK ehdottaa, että panostetaan tietoisuuden lisäämiseen, elintarvikkeiden pois heittämisen vähentämiseen, tulevaisuuteen suuntautuneeseen kaupunkisuunnitteluun, älykkääseen puutarhanhoitoon (smart gardening) sekä julkisten hankintojen kehittämiseen asiaan vaikuttavana tärkeänä välineenä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että yleistavoitteena on ehkäistä biojätteen syntyminen. AK ehdottaa, että panostetaan tietoisuuden lisäämiseen, elintarvikkeiden pois heittämisen vähentämiseen, tulevaisuuteen suuntautuneeseen kaupunkisuunnitteluun, älykkääseen puutarhanhoitoon (smart gardening) sekä julkisten hankintojen kehittämiseen asiaan vaikuttavana tärkeänä välineenä.

| — | uskoo, että jäsenvaltioiden toimenpiteillä, joilla rajoitetaan kaatopaikalle sijoitettavan biohajoavan jätteen sallittua määrää EU:n kaatopaikkadirektiivissä asetettuja rajoja enemmän, voidaan yhdessä EU:n tukemien infrastruktuuri-investointien kanssa nopeuttaa siirtymistä biojätteen kaatopaikalle sijoittamisesta kestävämpiin käsittelymuotoihin. |
| --- | --- |

—

uskoo, että jäsenvaltioiden toimenpiteillä, joilla rajoitetaan kaatopaikalle sijoitettavan biohajoavan jätteen sallittua määrää EU:n kaatopaikkadirektiivissä asetettuja rajoja enemmän, voidaan yhdessä EU:n tukemien infrastruktuuri-investointien kanssa nopeuttaa siirtymistä biojätteen kaatopaikalle sijoittamisesta kestävämpiin käsittelymuotoihin.

| — | kehottaa keräämään biojätteen erillisenä muun muassa sitä varten, että biojätteen laatu voidaan varmistaa. Biojätteen keräyksen muotojen olisi määräydyttävä paikallisten edellytysten mukaan, ja ne olisi otettava jäsenvaltioissa käyttöön yhtenä useista biojätehuollon kehittämisvälineistä. |
| --- | --- |

—

kehottaa keräämään biojätteen erillisenä muun muassa sitä varten, että biojätteen laatu voidaan varmistaa. Biojätteen keräyksen muotojen olisi määräydyttävä paikallisten edellytysten mukaan, ja ne olisi otettava jäsenvaltioissa käyttöön yhtenä useista biojätehuollon kehittämisvälineistä.

| — | katsoo, että EU:n on päätettävä erillistä keräystä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden muodosta ja puitteista siten, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus asettaa yksityiskohtaisempia kansallisia tavoitteita omien edellytystensä ja tarpeidensa perusteella. EU:n tasolla asetettavien muiden kuin lakisääteisten tavoitteiden olisi oltava vaiheittaisia, koska ravinteiden tuotanto vaatii biojätteen riittävän laadukasta käsittelyä. Biojätteestä tuotetulle kompostille ja muille vastaaville tuotteille asetettavien laatustandardien on oltava samat kaikkialla EU:ssa silloin kun kyseessä ovat ympäristölle tai ihmisten terveydelle vaaralliset aineet. |
| --- | --- |

—

katsoo, että EU:n on päätettävä erillistä keräystä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden muodosta ja puitteista siten, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus asettaa yksityiskohtaisempia kansallisia tavoitteita omien edellytystensä ja tarpeidensa perusteella. EU:n tasolla asetettavien muiden kuin lakisääteisten tavoitteiden olisi oltava vaiheittaisia, koska ravinteiden tuotanto vaatii biojätteen riittävän laadukasta käsittelyä. Biojätteestä tuotetulle kompostille ja muille vastaaville tuotteille asetettavien laatustandardien on oltava samat kaikkialla EU:ssa silloin kun kyseessä ovat ympäristölle tai ihmisten terveydelle vaaralliset aineet.

| Esittelijä | : | Mona-Lisa Norrman, Jämtlandin maakäräjävaltuutettu (SE, PSE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Mona-Lisa Norrman, Jämtlandin maakäräjävaltuutettu (SE, PSE)

Viiteasiakirja

Vihreä kirja – Biojätehuolto Euroopan unionissa

KOM(2008) 811 lopullinen

I   ALUEIDEN KOMITEAN POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | on tyytyväinen vihreään kirjaan ja sen yleistavoitteeseen purkaa kasvun ja jätemäärän lisääntymisen yhteys unionissa. Tämä on myös EU:n kestävän kehityksen strategian yksi tärkeä tavoite: tiukat ympäristövaatimukset ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on yhdistettävä kestävään ja dynaamiseen talouteen. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen vihreään kirjaan ja sen yleistavoitteeseen purkaa kasvun ja jätemäärän lisääntymisen yhteys unionissa. Tämä on myös EU:n kestävän kehityksen strategian yksi tärkeä tavoite: tiukat ympäristövaatimukset ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on yhdistettävä kestävään ja dynaamiseen talouteen.

| 2. | toteaa, että jätteiden tuottaminen ja käsittely aiheuttaa ympäristö- ja terveysongelmia niin unionissa kuin koko maailmassa ja että tämä vaikuttaa yleensä suoraan paikallis- ja alueviranomaisiin, jotka sekä huolehtivat järjestelyistä että kantavat vastuun. Komitea katsoo lisäksi, että kaikilla jätteitä käsittelevillä toimijoilla on vastuu ympäristön ja ihmisten terveyden korkeatasoisesta suojelemisesta. Jätehuoltoa on näin ollen pidettävä EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa mainittuna yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että jätteiden tuottaminen ja käsittely aiheuttaa ympäristö- ja terveysongelmia niin unionissa kuin koko maailmassa ja että tämä vaikuttaa yleensä suoraan paikallis- ja alueviranomaisiin, jotka sekä huolehtivat järjestelyistä että kantavat vastuun. Komitea katsoo lisäksi, että kaikilla jätteitä käsittelevillä toimijoilla on vastuu ympäristön ja ihmisten terveyden korkeatasoisesta suojelemisesta. Jätehuoltoa on näin ollen pidettävä EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa mainittuna yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna.

| 3. | korostaa, että yleistavoitteena on ehkäistä biojätteen syntyminen silloin kun se on mahdollista. EU:n toimielinten sekä jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tämä yleisen edun mukainen tavoite täytetään EY:n perustamissopimuksen 16 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että yleistavoitteena on ehkäistä biojätteen syntyminen silloin kun se on mahdollista. EU:n toimielinten sekä jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tämä yleisen edun mukainen tavoite täytetään EY:n perustamissopimuksen 16 artiklan mukaisesti.

| 4. | toteaa, että merkittävä osa EU:ssa tehtävistä kuljetuksista on jätekuljetuksia. Jätekuljetukset aiheuttavat ilmasto-ongelmia, joten ne on minimoitava. Biojätehuoltoon on siksi sovellettava EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 2 kohdassa mainittua periaatetta, jonka mukaan ympäristövahingot olisi torjuttava niiden lähteellä. Liikenne- ja infrastruktuurinäkökohtien sisällyttäminen biojätehuoltoon on sen vuoksi tärkeää. Yksi tärkeä väline tässä työssä ovat EU:n jätedirektiivin 2008/98/EY perusteella laadittavat jätehuoltosuunnitelmat. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että merkittävä osa EU:ssa tehtävistä kuljetuksista on jätekuljetuksia. Jätekuljetukset aiheuttavat ilmasto-ongelmia, joten ne on minimoitava. Biojätehuoltoon on siksi sovellettava EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 2 kohdassa mainittua periaatetta, jonka mukaan ympäristövahingot olisi torjuttava niiden lähteellä. Liikenne- ja infrastruktuurinäkökohtien sisällyttäminen biojätehuoltoon on sen vuoksi tärkeää. Yksi tärkeä väline tässä työssä ovat EU:n jätedirektiivin 2008/98/EY perusteella laadittavat jätehuoltosuunnitelmat.

| 5. | toteaa vihreän kirjan koskevan useita politiikanaloja jäte-, ilmasto-, energia- ja liikennepolitiikasta maatalous- kuluttaja- ja kilpailupolitiikkaan sekä elintarviketuotantoon ja vapaaseen liikkuvuuteen. Komitea edellyttää, että jatkaessaan biojätehuollon kehittämistä komissio sisällyttää EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan mukaisesti ympäristönäkökohdat biojätehuoltoon yhteydessä oleviin politiikanaloihin. |
| --- | --- |

5.

toteaa vihreän kirjan koskevan useita politiikanaloja jäte-, ilmasto-, energia- ja liikennepolitiikasta maatalous- kuluttaja- ja kilpailupolitiikkaan sekä elintarviketuotantoon ja vapaaseen liikkuvuuteen. Komitea edellyttää, että jatkaessaan biojätehuollon kehittämistä komissio sisällyttää EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan mukaisesti ympäristönäkökohdat biojätehuoltoon yhteydessä oleviin politiikanaloihin.

| 6. | katsoo, että on tärkeää tukea biojätemarkkinoiden kehitystä ja että kyseisten markkinoiden olisi oltava ensi sijassa paikalliset. Olisi syytä tunnustaa biojätteen asema arvokkaana luonnonvarana, joka voi tuottaa kompostia, joka puolestaan on äärimmäisen tärkeää, jotta voidaan ylläpitää maaperän tuottavuutta, vähentää energiaintensiivisten keinotekoisten lannoitteiden käyttöä ja parantaa maaperän vedensidontakykyä (ja näin ollen vähentää valumia ja tulvia). Biojätemarkkinoiden lähtökohtana on AK:n mielestä oltava perustamissopimuksessa määritetyt ennalta varautumisen periaate sekä periaatteet, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä ja saastuttajan olisi maksettava. Nämä ovat tärkeitä edellytyksiä sille, että biojätehuoltoa koskevilla komission tulevilla ehdotuksilla voidaan vastata kansalaisten odotuksiin sekä uskottavaa jätehuoltoa koskeviin vaatimuksiin. Biojätemarkkinoita on kehitettävä ja analysoitava puutteellisten tai liiallisten panostusten välttämiseksi jäsenvaltio- sekä EU:n tasolla. Tärkeä väline tässä työssä ovat jäsenvaltioiden jätesuunnitelmat. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että on tärkeää tukea biojätemarkkinoiden kehitystä ja että kyseisten markkinoiden olisi oltava ensi sijassa paikalliset. Olisi syytä tunnustaa biojätteen asema arvokkaana luonnonvarana, joka voi tuottaa kompostia, joka puolestaan on äärimmäisen tärkeää, jotta voidaan ylläpitää maaperän tuottavuutta, vähentää energiaintensiivisten keinotekoisten lannoitteiden käyttöä ja parantaa maaperän vedensidontakykyä (ja näin ollen vähentää valumia ja tulvia). Biojätemarkkinoiden lähtökohtana on AK:n mielestä oltava perustamissopimuksessa määritetyt ennalta varautumisen periaate sekä periaatteet, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä ja saastuttajan olisi maksettava. Nämä ovat tärkeitä edellytyksiä sille, että biojätehuoltoa koskevilla komission tulevilla ehdotuksilla voidaan vastata kansalaisten odotuksiin sekä uskottavaa jätehuoltoa koskeviin vaatimuksiin. Biojätemarkkinoita on kehitettävä ja analysoitava puutteellisten tai liiallisten panostusten välttämiseksi jäsenvaltio- sekä EU:n tasolla. Tärkeä väline tässä työssä ovat jäsenvaltioiden jätesuunnitelmat.

| 7. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asiasta vastuussa olevien jäsenvaltioiden viranomaisten on voitava vapaasti valita jätteenkäsittelymenetelmät paikallisten ja alueellisten edellytysten mukaisesti. Tämä on tärkeä edellytys sille, että voidaan kehittää paikallisten tarpeiden mukaan sovitettuja, ympäristölle turvallisia ja tehokkaita biojätteen käsittelymenettelyjä. Tärkeitä tekijöitä ovat muun muassa ilmasto-olot, geologiset ja markkinaolosuhteet, ravinteiden ja energian kysyntä, väestötiheys ja jätemäärät, muun muassa perusrakenteiden kaltaiset aineelliset edellytykset sekä paikallinen sitoutuminen ja toimiva vuoropuhelu asiasta vastaavien viranomaisten ja muiden toimijoiden, etenkin kansalaisten välillä. On selvää, että toissijaisuusperiaatteella, paikallisen itsehallinnon periaatteella ja kansalaisläheisyyden periaatteella on suuri merkitys EU:n tavoitteiden saavuttamiselle tällä alalla. |
| --- | --- |

7.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että asiasta vastuussa olevien jäsenvaltioiden viranomaisten on voitava vapaasti valita jätteenkäsittelymenetelmät paikallisten ja alueellisten edellytysten mukaisesti. Tämä on tärkeä edellytys sille, että voidaan kehittää paikallisten tarpeiden mukaan sovitettuja, ympäristölle turvallisia ja tehokkaita biojätteen käsittelymenettelyjä. Tärkeitä tekijöitä ovat muun muassa ilmasto-olot, geologiset ja markkinaolosuhteet, ravinteiden ja energian kysyntä, väestötiheys ja jätemäärät, muun muassa perusrakenteiden kaltaiset aineelliset edellytykset sekä paikallinen sitoutuminen ja toimiva vuoropuhelu asiasta vastaavien viranomaisten ja muiden toimijoiden, etenkin kansalaisten välillä. On selvää, että toissijaisuusperiaatteella, paikallisen itsehallinnon periaatteella ja kansalaisläheisyyden periaatteella on suuri merkitys EU:n tavoitteiden saavuttamiselle tällä alalla.

| 8. | katsoo, että biojäte määritellään vihreässä kirjassa EU:n jätedirektiivin 3 artiklan 4 kohdassa mainitulla tavalla. AK ymmärtää komission huolen siitä, että biojätteen määritteleminen aivan liian laajasti voi vaikeuttaa työtä biojätteen määrän minimoimiseksi ja biojätehuollon tehostamiseksi. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota analysoimaan vihreässä kirjassa ehdotetun määritelmän vaikutukset. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että biojäte määritellään vihreässä kirjassa EU:n jätedirektiivin 3 artiklan 4 kohdassa mainitulla tavalla. AK ymmärtää komission huolen siitä, että biojätteen määritteleminen aivan liian laajasti voi vaikeuttaa työtä biojätteen määrän minimoimiseksi ja biojätehuollon tehostamiseksi. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota analysoimaan vihreässä kirjassa ehdotetun määritelmän vaikutukset.

| 9. | muistuttaa komissiota siitä, että yhteiskunnan perusrakenteiden kehittäminen muun muassa biojätehuollon alalla on haaste sekä julkisille että yksityisille toimijoille. Yksi työväline toimivien jätealan perusrakenteiden luomiseksi ovat kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten hyväksymät huolellisesti laaditut jätesuunnitelmat. Jätesuunnitelmat on tärkeää sovittaa yhteen muiden yhteiskuntarakenteita koskevien suunnitelmien kanssa. Jätesuunnitelmista voidaan myös kehittää väline muun muassa jäsenvaltioiden biojätehuollon seuraamista sekä kokemusten vaihtoa varten. |
| --- | --- |

9.

muistuttaa komissiota siitä, että yhteiskunnan perusrakenteiden kehittäminen muun muassa biojätehuollon alalla on haaste sekä julkisille että yksityisille toimijoille. Yksi työväline toimivien jätealan perusrakenteiden luomiseksi ovat kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten hyväksymät huolellisesti laaditut jätesuunnitelmat. Jätesuunnitelmat on tärkeää sovittaa yhteen muiden yhteiskuntarakenteita koskevien suunnitelmien kanssa. Jätesuunnitelmista voidaan myös kehittää väline muun muassa jäsenvaltioiden biojätehuollon seuraamista sekä kokemusten vaihtoa varten.

| 10. | katsoo, että paikallisten tarpeiden mukaan sovitettujen, ympäristölle turvallisten ja tehokkaiden biojätteen käsittelymenetelmien kehittämiseksi tarvitaan taloudellista tukea sekä lisäinvestointeja tutkimus- ja kehitystyöhön. AK kehottaa osoittamaan EU:n rahoitusta paikallisten tarpeiden mukaan sovitettujen perusrakenteiden ja markkinoiden luomiseen biojätteen ekologisesti kestävän käsittelyn edistämiseksi. Kyseisen alan EU:lta saaman rahoituksen yhteydessä on tehtävä vertailuanalyysejä ja asiaa koskevia tutkimuksia sekä noudatettava yhteiskunnallis-taloudellisia periaatteita. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että paikallisten tarpeiden mukaan sovitettujen, ympäristölle turvallisten ja tehokkaiden biojätteen käsittelymenetelmien kehittämiseksi tarvitaan taloudellista tukea sekä lisäinvestointeja tutkimus- ja kehitystyöhön. AK kehottaa osoittamaan EU:n rahoitusta paikallisten tarpeiden mukaan sovitettujen perusrakenteiden ja markkinoiden luomiseen biojätteen ekologisesti kestävän käsittelyn edistämiseksi. Kyseisen alan EU:lta saaman rahoituksen yhteydessä on tehtävä vertailuanalyysejä ja asiaa koskevia tutkimuksia sekä noudatettava yhteiskunnallis-taloudellisia periaatteita.

Näkemyksiä aloitteesta

Kysymys 1: Jätteen syntymisen ehkäiseminen

| 11. | katsoo, että suuri osa vihreässä kirjassa käytetyn määritelmän piiriin kuuluvasta biojätteestä liittyy elintarvikkeiden kulutukseen ja tuotantoon yhteiskunnissamme. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on arvioitu, että jopa 35 prosenttia kotitalouksien ostamista elintarvikkeista heitetään pois. Kotitalouksien ostokäyttäytymistä ohjaavat yhä enemmän trendit, pikaruuan ja puolivalmisteiden määrän lisääntyminen sekä tarve säästää aikaa ja rahaa ostamalla yhdellä kertaa suuria määriä. AK ehdottaa, että panostetaan tuottajien ja kuluttajien tietoisuuden lisäämiseen kulutuksen ja tuotannon sekä kustannusten, jätemäärien ja ympäristö- ja terveyskysymysten yhteyksistä. Lisäksi on ryhdyttävä toimenpiteisiin elintarvikkeiden pois heittämisen vähentämiseksi muun muassa elintarviketeollisuudessa, kaupan alalla, ravintoloissa, terveydenhuollossa ja kouluissa. Komitea kehottaa edistämään kestävyysajattelun mukaista tuotantoa ja kulutusta koskevaa tutkimus- ja kehitystyötä. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että suuri osa vihreässä kirjassa käytetyn määritelmän piiriin kuuluvasta biojätteestä liittyy elintarvikkeiden kulutukseen ja tuotantoon yhteiskunnissamme. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on arvioitu, että jopa 35 prosenttia kotitalouksien ostamista elintarvikkeista heitetään pois. Kotitalouksien ostokäyttäytymistä ohjaavat yhä enemmän trendit, pikaruuan ja puolivalmisteiden määrän lisääntyminen sekä tarve säästää aikaa ja rahaa ostamalla yhdellä kertaa suuria määriä. AK ehdottaa, että panostetaan tuottajien ja kuluttajien tietoisuuden lisäämiseen kulutuksen ja tuotannon sekä kustannusten, jätemäärien ja ympäristö- ja terveyskysymysten yhteyksistä. Lisäksi on ryhdyttävä toimenpiteisiin elintarvikkeiden pois heittämisen vähentämiseksi muun muassa elintarviketeollisuudessa, kaupan alalla, ravintoloissa, terveydenhuollossa ja kouluissa. Komitea kehottaa edistämään kestävyysajattelun mukaista tuotantoa ja kulutusta koskevaa tutkimus- ja kehitystyötä.

| 12. | ehdottaa, että tehdään aloitteita unionin maatalous- ja elintarvikealan lainsäädännön, taloudellisen tuen ja politiikkojen sekä biojätteen syntymisen välisten yhteyksien selvittämiseksi ja tuomiseksi esille. |
| --- | --- |

12.

ehdottaa, että tehdään aloitteita unionin maatalous- ja elintarvikealan lainsäädännön, taloudellisen tuen ja politiikkojen sekä biojätteen syntymisen välisten yhteyksien selvittämiseksi ja tuomiseksi esille.

| 13. | pitää yhtenä ekologisesti kestävien kaupunkien kehittämisen tärkeänä ulottuvuutena sitä, että tulevaisuuteen suuntautuneella kaupunkisuunnittelulla luodaan edellytykset kestävyysajattelun mukaisille kulutus- ja tuotantomalleille. Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita elintarvikemyymälöiden määrän lisääminen asuinalueilla vaihtoehtona niiden sijoittamiselle asuinalueiden ulkopuolelle. Nykyistä pienempään mittakaavaan perustuva kaupunkisuunnittelu suosii ekologisesti entistä kestävämpiä ostokäytäntöjä ja ehkäisee siten biojätteen syntymistä. |
| --- | --- |

13.

pitää yhtenä ekologisesti kestävien kaupunkien kehittämisen tärkeänä ulottuvuutena sitä, että tulevaisuuteen suuntautuneella kaupunkisuunnittelulla luodaan edellytykset kestävyysajattelun mukaisille kulutus- ja tuotantomalleille. Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita elintarvikemyymälöiden määrän lisääminen asuinalueilla vaihtoehtona niiden sijoittamiselle asuinalueiden ulkopuolelle. Nykyistä pienempään mittakaavaan perustuva kaupunkisuunnittelu suosii ekologisesti entistä kestävämpiä ostokäytäntöjä ja ehkäisee siten biojätteen syntymistä.

| 14. | katsoo, että on tuettava älykästä puutarhanhoitoa (smart gardening) sekä alan tutkimus- ja kehitystyötä. Puutarhojen, puistojen ja viheralueiden hoidosta peräisin olevien ravinteiden paikallinen kierrätys kompostoimalla vähentää jätekuljetuksia, helpottaa laadun varmistamista ja lisää biojätteen käsittelyn turvallisuutta. Kotikompostointia on kehitettävä mahdollisuuksien mukaan, siten että tavoitteena on biojätteen paikallisen kierron varmistaminen. Lisäksi on tuettava ja hyödynnettävä kansalaisten sitoutumista. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että on tuettava älykästä puutarhanhoitoa (smart gardening) sekä alan tutkimus- ja kehitystyötä. Puutarhojen, puistojen ja viheralueiden hoidosta peräisin olevien ravinteiden paikallinen kierrätys kompostoimalla vähentää jätekuljetuksia, helpottaa laadun varmistamista ja lisää biojätteen käsittelyn turvallisuutta. Kotikompostointia on kehitettävä mahdollisuuksien mukaan, siten että tavoitteena on biojätteen paikallisen kierron varmistaminen. Lisäksi on tuettava ja hyödynnettävä kansalaisten sitoutumista.

| 15. | korostaa, että julkiset hankinnat – joiden osuus unionin bkt:sta on 14 prosenttia – ovat tärkeä väline pyrittäessä muun muassa ehkäisemään biojätteen syntymistä. On tehtävä aloitteita vuoropuhelun kehittämiseksi julkisen sektorin ja biojätteen syntymiseen ja käsittelyyn liittyvien tavaroiden ja palveluiden tuottajien välillä. Elintarvikealan teknologiahankintoja on kehitettävä siten, että tuottajat ja kuluttajat voivat yhteistyössä kehittää tuotteita ja palveluita. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että julkiset hankinnat – joiden osuus unionin bkt:sta on 14 prosenttia – ovat tärkeä väline pyrittäessä muun muassa ehkäisemään biojätteen syntymistä. On tehtävä aloitteita vuoropuhelun kehittämiseksi julkisen sektorin ja biojätteen syntymiseen ja käsittelyyn liittyvien tavaroiden ja palveluiden tuottajien välillä. Elintarvikealan teknologiahankintoja on kehitettävä siten, että tuottajat ja kuluttajat voivat yhteistyössä kehittää tuotteita ja palveluita.

Kysymys 2: Kaatopaikalle sijoitettavan biojätteen määrän rajoittaminen

| 16. | toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat tehneet huomattavia taloudellisia investointeja ja kehittäneet pitkän aikavälin strategioita ja kumppanuuksia EU:n ympäristövaatimusten ja erityisesti kaatopaikkadirektiivin (1999/31/EY) velvoitteiden täyttämiseksi. Nämä toimet olisi otettava huomioon tulevia biojätealoitteita harkittaessa, jotta voidaan varmistaa, ettei niitä vaaranneta. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että alue- ja paikallisviranomaiset ovat tehneet huomattavia taloudellisia investointeja ja kehittäneet pitkän aikavälin strategioita ja kumppanuuksia EU:n ympäristövaatimusten ja erityisesti kaatopaikkadirektiivin (1999/31/EY) velvoitteiden täyttämiseksi. Nämä toimet olisi otettava huomioon tulevia biojätealoitteita harkittaessa, jotta voidaan varmistaa, ettei niitä vaaranneta.

| 17. | muistuttaa, että hallinnolliset, poliittiset ja taloudelliset sekä maantieteelliset ja ilmastolliset edellytykset vaihtelevat 27 jäsenvaltiossa erittäin paljon. Sen vuoksi on perusteltua, että biojätteen käsittelyä koskevista toimenpiteistä ja rajoituksista päätetään jäsenvaltiotasolla. |
| --- | --- |

17.

muistuttaa, että hallinnolliset, poliittiset ja taloudelliset sekä maantieteelliset ja ilmastolliset edellytykset vaihtelevat 27 jäsenvaltiossa erittäin paljon. Sen vuoksi on perusteltua, että biojätteen käsittelyä koskevista toimenpiteistä ja rajoituksista päätetään jäsenvaltiotasolla.

| 18. | katsoo, että riippumatta siitä, panostavatko jäsenvaltiot ravinteiden kierrätykseen kompostoinnin ja mädätyksen avulla, biokaasun tuotantoon tai biojätteen polttamiseen energiantuotannossa, ja riippumatta siitä, vastaavatko näistä panostuksista yksityiset vai julkiset toimijat, niiden vaatimat pääomasijoitukset ja/tai niiden vuoksi lisääntyvät jätehuoltokorvaukset rasittavat julkista taloutta. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että riippumatta siitä, panostavatko jäsenvaltiot ravinteiden kierrätykseen kompostoinnin ja mädätyksen avulla, biokaasun tuotantoon tai biojätteen polttamiseen energiantuotannossa, ja riippumatta siitä, vastaavatko näistä panostuksista yksityiset vai julkiset toimijat, niiden vaatimat pääomasijoitukset ja/tai niiden vuoksi lisääntyvät jätehuoltokorvaukset rasittavat julkista taloutta.

| 19. | toteaa, että on olemassa hyviä esimerkkejä jäsenvaltiotason säännöistä, joilla rajoitetaan kaatopaikalle sijoitettavan biohajoavan jätteen sallittua määrää EU:n kaatopaikkadirektiivissä asetettuja rajoja enemmän. Ruotsissa polttokelpoisen jätteen sijoittaminen kaatopaikalle on ollut kiellettyä vuodesta 2002 alkaen ja biohajoavan jätteen vuodesta 2005 alkaen. Nämä säännöt ovat merkittävästi vähentäneet biojätteen sijoittamista kaatopaikalle ja nopeuttaneet biojätteen käsittelyn kehittämistä jätehierarkian ylemmillä tasoilla. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että on olemassa hyviä esimerkkejä jäsenvaltiotason säännöistä, joilla rajoitetaan kaatopaikalle sijoitettavan biohajoavan jätteen sallittua määrää EU:n kaatopaikkadirektiivissä asetettuja rajoja enemmän. Ruotsissa polttokelpoisen jätteen sijoittaminen kaatopaikalle on ollut kiellettyä vuodesta 2002 alkaen ja biohajoavan jätteen vuodesta 2005 alkaen. Nämä säännöt ovat merkittävästi vähentäneet biojätteen sijoittamista kaatopaikalle ja nopeuttaneet biojätteen käsittelyn kehittämistä jätehierarkian ylemmillä tasoilla.

| 20. | toteaa, että on syytä olettaa, että eloperäisen jätteen kaatopaikkasijoituksen rajoittamista koskevilla jäsenvaltioiden toimenpiteillä yhdessä EU:n tukemien infrastruktuuri-investointien kanssa voidaan nopeuttaa siirtymistä biojätteen kaatopaikalle sijoittamisesta kestävyysajattelun mukaisempiin käsittelymuotoihin. Mailla, joilla on siihen parhaat hallinnolliset, poliittiset ja taloudelliset edellytykset, on hyvät mahdollisuudet selviytyä kyseisestä muutoksesta, kun taas muut jäsenvaltiot saattavat tarvita prosessin toteuttamiseen tukea. Muutoksen aikaansaamiseksi unionin on varmistettava, että biojätehuollosta vastaavat viranomaiset voivat tarvittaessa investoida omiin laitoksiin EU:n kilpailu- ja sisämarkkinasääntöjen estämättä sitä, koska kyseessä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Komitean mielestä olisi asianmukaista ottaa käyttöön täydentäviä toimia, joilla pyritään vähentämään kaatopaikalle sijoitettavan jätteen määrää rajoittamalla kyseisen jätteen sisältämän, nopeasti käyvän orgaanisen aineen määrää ja edellyttämällä jätteen määrän vakautta, tai taloudellisia toimia, jotka ehkäisevät kaatopaikalle sijoittamista (jätemäärän mukaan perittävä maksu). |
| --- | --- |

20.

toteaa, että on syytä olettaa, että eloperäisen jätteen kaatopaikkasijoituksen rajoittamista koskevilla jäsenvaltioiden toimenpiteillä yhdessä EU:n tukemien infrastruktuuri-investointien kanssa voidaan nopeuttaa siirtymistä biojätteen kaatopaikalle sijoittamisesta kestävyysajattelun mukaisempiin käsittelymuotoihin. Mailla, joilla on siihen parhaat hallinnolliset, poliittiset ja taloudelliset edellytykset, on hyvät mahdollisuudet selviytyä kyseisestä muutoksesta, kun taas muut jäsenvaltiot saattavat tarvita prosessin toteuttamiseen tukea. Muutoksen aikaansaamiseksi unionin on varmistettava, että biojätehuollosta vastaavat viranomaiset voivat tarvittaessa investoida omiin laitoksiin EU:n kilpailu- ja sisämarkkinasääntöjen estämättä sitä, koska kyseessä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Komitean mielestä olisi asianmukaista ottaa käyttöön täydentäviä toimia, joilla pyritään vähentämään kaatopaikalle sijoitettavan jätteen määrää rajoittamalla kyseisen jätteen sisältämän, nopeasti käyvän orgaanisen aineen määrää ja edellyttämällä jätteen määrän vakautta, tai taloudellisia toimia, jotka ehkäisevät kaatopaikalle sijoittamista (jätemäärän mukaan perittävä maksu).

Kysymys 3: Biojätteen vaihtoehtoiset käsittelymenetelmät

| 21. | toteaa, että energian- ja lämmöntarpeen, ravinteiden kierrätyksen ja biokaasun tuotannon lähtökohtana on oltava paikalliset ja alueelliset edellytykset. Biojätteen käsittelymenetelmiä koskevat valinnat on siksi tehtävä paikallis- tai aluetasolla. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että energian- ja lämmöntarpeen, ravinteiden kierrätyksen ja biokaasun tuotannon lähtökohtana on oltava paikalliset ja alueelliset edellytykset. Biojätteen käsittelymenetelmiä koskevat valinnat on siksi tehtävä paikallis- tai aluetasolla.

| 22. | korostaa, että toimivaltaisten viranomaisten – useissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaisten – on suunniteltava jätehuolto ja päätettävä sopivimmista käsittelytoimenpiteistä omien toimivaltuuksiensa ja vastuualueidensa puitteissa. Lisäksi niitä varten on luotava sekä oikeudelliset että rahoitusvälineet, jotka mahdollistavat kyseisten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden suunnittelemisen. Kilpailu- ja sisämarkkinasäännökset eivät saa estää päätöksiä alueellisesta yhteistyöstä eivätkä yhteistyön tekemisestä yksityisten toimijoiden kanssa. Komission velvollisuutena on löytää asianmukainen tasapaino vapaan liikkuvuuden ja ympäristö- ja ilmastonkysymysten huomioimisen välillä. Komission tällä alalla mahdollisesti tekemien ehdotusten on perustuttava ennalta varautumisen periaatteeseen sekä periaatteisiin, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä ja saastuttajan olisi maksettava. Elinkaarianalyysit ovat tässä yhteydessä tärkeä väline kattavan perustan luomiseksi päätöksenteolle. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että toimivaltaisten viranomaisten – useissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaisten – on suunniteltava jätehuolto ja päätettävä sopivimmista käsittelytoimenpiteistä omien toimivaltuuksiensa ja vastuualueidensa puitteissa. Lisäksi niitä varten on luotava sekä oikeudelliset että rahoitusvälineet, jotka mahdollistavat kyseisten yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden suunnittelemisen. Kilpailu- ja sisämarkkinasäännökset eivät saa estää päätöksiä alueellisesta yhteistyöstä eivätkä yhteistyön tekemisestä yksityisten toimijoiden kanssa. Komission velvollisuutena on löytää asianmukainen tasapaino vapaan liikkuvuuden ja ympäristö- ja ilmastonkysymysten huomioimisen välillä. Komission tällä alalla mahdollisesti tekemien ehdotusten on perustuttava ennalta varautumisen periaatteeseen sekä periaatteisiin, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä ja saastuttajan olisi maksettava. Elinkaarianalyysit ovat tässä yhteydessä tärkeä väline kattavan perustan luomiseksi päätöksenteolle.

| 23. | korostaa, että EU:n kunnianhimoiset ilmastotavoitteet vaativat ajanmukaisten tekniikoiden kehittämistä energian talteenottoa ja ekologisesti kestävää tuotantoa varten. Biojätteestä syntyvän biokaasun talteenotto vähentää kaatopaikkasijoitusta. Jotta biojätteestä tuotettavasta biokaasusta voisi kehittyä todella merkittävä ja kestävä paikallinen energialähde, sitä on tuotettava riittäviä määriä ja on varmistettava sen tehokas jakelu. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että EU:n kunnianhimoiset ilmastotavoitteet vaativat ajanmukaisten tekniikoiden kehittämistä energian talteenottoa ja ekologisesti kestävää tuotantoa varten. Biojätteestä syntyvän biokaasun talteenotto vähentää kaatopaikkasijoitusta. Jotta biojätteestä tuotettavasta biokaasusta voisi kehittyä todella merkittävä ja kestävä paikallinen energialähde, sitä on tuotettava riittäviä määriä ja on varmistettava sen tehokas jakelu.

| 24. | korostaa, ettei läheskään kaikkia mahdollisuuksia vähentää paikallisliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä ole hyödynnetty. Kyseistä kehitystä ohjaavat muun muassa julkisille hankinnoille asetettavat entistä tiukemmat ympäristövaatimukset. Biokaasu tarjoaa tässä yhteydessä muun muassa seuraavat mahdollisuudet:






  — | biokaasukäyttöisiin energiatehokkaisiin ajoneuvoihin perustuva julkinen liikenne |
| --- | --- | --- |

24.

korostaa, ettei läheskään kaikkia mahdollisuuksia vähentää paikallisliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä ole hyödynnetty. Kyseistä kehitystä ohjaavat muun muassa julkisille hankinnoille asetettavat entistä tiukemmat ympäristövaatimukset. Biokaasu tarjoaa tässä yhteydessä muun muassa seuraavat mahdollisuudet:

—

biokaasukäyttöisiin energiatehokkaisiin ajoneuvoihin perustuva julkinen liikenne

| — | biokaasukäyttöiset kuljetusajoneuvot ja työkoneet |
| --- | --- |

—

biokaasukäyttöiset kuljetusajoneuvot ja työkoneet

| — | yhteiskyydit biokaasukäyttöisillä ajoneuvoilla |
| --- | --- |

—

yhteiskyydit biokaasukäyttöisillä ajoneuvoilla

| — | biokaasukäyttöiset taksit. |
| --- | --- |

—

biokaasukäyttöiset taksit.

| 25. | toteaa, että menetelmän valitseminen kaatopaikoilta pois ohjattavan biojätteen käsittelyä varten edellyttää elinkaariarviointien tekemistä nykyistä johdonmukaisemmin. Tässä yhteydessä on kehitettävä menetelmää sekä sopeuduttava asianmukaiseen ongelmanasetteluun. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että menetelmän valitseminen kaatopaikoilta pois ohjattavan biojätteen käsittelyä varten edellyttää elinkaariarviointien tekemistä nykyistä johdonmukaisemmin. Tässä yhteydessä on kehitettävä menetelmää sekä sopeuduttava asianmukaiseen ongelmanasetteluun.

Kysymys 4: Energian talteenotto biojätteestä

| 26. | katsoo, että biojätteen polttaminen voi olla käyttökelpoinen jätteenkäsittelyvaihtoehto vain sillä tärkeällä edellytyksellä, että polttamisen yhteydessä syntyvä energia otetaan talteen. Biojätteen polttaminen on ravinteiden valmistuksen vaihtoehto ennen kaikkea silloin, kun biojätteen laatua ei voida varmistaa eli kun on kyse lajittelemattomasta jätteestä, joka sisältää biojätettä. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että biojätteen polttaminen voi olla käyttökelpoinen jätteenkäsittelyvaihtoehto vain sillä tärkeällä edellytyksellä, että polttamisen yhteydessä syntyvä energia otetaan talteen. Biojätteen polttaminen on ravinteiden valmistuksen vaihtoehto ennen kaikkea silloin, kun biojätteen laatua ei voida varmistaa eli kun on kyse lajittelemattomasta jätteestä, joka sisältää biojätettä.

| 27. | tähdentää, että useissa jäsenvaltioissa on mittavia paikallisia perusrakenteita muun muassa jätteenpoltolla tuotetun kaukolämmön jakelemista varten. Perusrakenteita laajennetaan samaa tahtia kuin lämmön, jäähdytyksen ja sähkön kysyntä sekä jätteen määrä lisääntyvät. |
| --- | --- |

27.

tähdentää, että useissa jäsenvaltioissa on mittavia paikallisia perusrakenteita muun muassa jätteenpoltolla tuotetun kaukolämmön jakelemista varten. Perusrakenteita laajennetaan samaa tahtia kuin lämmön, jäähdytyksen ja sähkön kysyntä sekä jätteen määrä lisääntyvät.

Kysymys 5: Biojätteen kierrätys

| 28. | katsoo, että erillistä keräystä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden asettaminen eri jätelajeille edistää muun muassa biojätehuollon kehittämistä ympäristöä säästävällä tavalla. EU:n on päätettävä näiden tavoitteiden muodosta ja puitteista siten, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus asettaa yksityiskohtaisempia kansallisia tavoitteita paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten edellytystensä ja tarpeidensa perusteella. EU:n tasolla asetettavien muiden kuin lakisääteisten tavoitteiden olisi oltava vaiheittaisia, koska ravinteiden tuotanto vaatii biojätteen riittävän laadukasta käsittelyä. Tämä on mahdollista vain, jos raaka-aine lajitellaan lannoitteen tuotantoa varten eli jos biojätteet kerätään erikseen. Tekniikoiden ja logististen ratkaisujen kehittäminen ja vakiinnuttaminen vie aikaa ja vaatii jäsenvaltio- sekä EU-tason tutkimus- ja kehityspanostuksia. |
| --- | --- |

28.

katsoo, että erillistä keräystä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden asettaminen eri jätelajeille edistää muun muassa biojätehuollon kehittämistä ympäristöä säästävällä tavalla. EU:n on päätettävä näiden tavoitteiden muodosta ja puitteista siten, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus asettaa yksityiskohtaisempia kansallisia tavoitteita paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten edellytystensä ja tarpeidensa perusteella. EU:n tasolla asetettavien muiden kuin lakisääteisten tavoitteiden olisi oltava vaiheittaisia, koska ravinteiden tuotanto vaatii biojätteen riittävän laadukasta käsittelyä. Tämä on mahdollista vain, jos raaka-aine lajitellaan lannoitteen tuotantoa varten eli jos biojätteet kerätään erikseen. Tekniikoiden ja logististen ratkaisujen kehittäminen ja vakiinnuttaminen vie aikaa ja vaatii jäsenvaltio- sekä EU-tason tutkimus- ja kehityspanostuksia.

| 29. | katsoo, että ennalta varautumisen periaatteen tulee olla etusijalla, tavoitteena ihmisten terveyden suojelu. Tämä koskee sekä biojätteen käsittelyä ja käyttöä, johon liittyy mahdollisuus sen epäsuorasta uudelleenkäytöstä elintarvikkeissa / elintarvikkeiden jalostusketjussa, että sen käyttöä tuontielintarvikkeissa ja -rehuissa. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että ennalta varautumisen periaatteen tulee olla etusijalla, tavoitteena ihmisten terveyden suojelu. Tämä koskee sekä biojätteen käsittelyä ja käyttöä, johon liittyy mahdollisuus sen epäsuorasta uudelleenkäytöstä elintarvikkeissa / elintarvikkeiden jalostusketjussa, että sen käyttöä tuontielintarvikkeissa ja -rehuissa.

| 30. | korostaa, että tarve lisätä esimerkiksi maatalousmaan ravinnepitoisuutta vaihtelee eri jäsenvaltioissa muun muassa geologiaan, maaperätyyppeihin ja maankäyttöön liittyvistä syistä. Biojätehuollon on siksi perustuttava paikallisiin ja alueellisiin edellytyksiin ja tarpeisiin. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että tarve lisätä esimerkiksi maatalousmaan ravinnepitoisuutta vaihtelee eri jäsenvaltioissa muun muassa geologiaan, maaperätyyppeihin ja maankäyttöön liittyvistä syistä. Biojätehuollon on siksi perustuttava paikallisiin ja alueellisiin edellytyksiin ja tarpeisiin.

| 31. | katsoo, että ravinteiden ja biokaasun yhteistuotanto voi tuoda etuja ja että biokaasun valmistuksesta jäljelle jäävää ainetta voidaan käyttää ravinteena. Ravinteita tai biokaasua voidaan vihreän kirjan määritelmien mukaisen biojätteen lisäksi tuottaa myös maa- ja metsätalousjätteestä, karjanlannasta, puhdistamolietteestä tai muusta biohajoavasta jätteestä, kuten luonnonkuiduista, paperista tai jalostetusta puusta. AK korostaa, että tässä asiassa on kaikentyyppisen biojätteen yhteiskäsittelyn ohella tärkeää ottaa lähtökohdaksi kestävän kehityksen kaikki näkökohdat huomioiva kokonaisnäkemys ja järjestelmäajattelu. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että ravinteiden ja biokaasun yhteistuotanto voi tuoda etuja ja että biokaasun valmistuksesta jäljelle jäävää ainetta voidaan käyttää ravinteena. Ravinteita tai biokaasua voidaan vihreän kirjan määritelmien mukaisen biojätteen lisäksi tuottaa myös maa- ja metsätalousjätteestä, karjanlannasta, puhdistamolietteestä tai muusta biohajoavasta jätteestä, kuten luonnonkuiduista, paperista tai jalostetusta puusta. AK korostaa, että tässä asiassa on kaikentyyppisen biojätteen yhteiskäsittelyn ohella tärkeää ottaa lähtökohdaksi kestävän kehityksen kaikki näkökohdat huomioiva kokonaisnäkemys ja järjestelmäajattelu.

Kysymys 6: Toimenpiteet kompostin/lietteen käytön lisäämiseksi

| 32. | kehottaa keräämään biojätteen erillisenä muun muassa sitä varten, että biojätteen laatu voidaan varmistaa. Biojätteen keräyksen muotojen olisi kuitenkin määräydyttävä paikallisten edellytysten mukaan, ja ne olisi otettava jäsenvaltioissa käyttöön yhtenä useista biojätehuollon kehittämisvälineistä. |
| --- | --- |

32.

kehottaa keräämään biojätteen erillisenä muun muassa sitä varten, että biojätteen laatu voidaan varmistaa. Biojätteen keräyksen muotojen olisi kuitenkin määräydyttävä paikallisten edellytysten mukaan, ja ne olisi otettava jäsenvaltioissa käyttöön yhtenä useista biojätehuollon kehittämisvälineistä.

| 33. | katsoo, että niissä tapauksissa, joissa maaperän orgaanisen aineen määrää on tarve lisätä maaperän hedelmällisyyden parantamiseksi, tarkoituksenmukaisin biojätteen käsittelytapa on sen lajittelu ja jälkikäteen tapahtuva mädätys sekä kompostointi tai muu prosessointi, jolloin tuloksena saadaan laadukasta kompostia. Tämä mahdollistaa sekä biojäteaineen hyödyntämisen että sen käytön energian tuottamiseen. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että niissä tapauksissa, joissa maaperän orgaanisen aineen määrää on tarve lisätä maaperän hedelmällisyyden parantamiseksi, tarkoituksenmukaisin biojätteen käsittelytapa on sen lajittelu ja jälkikäteen tapahtuva mädätys sekä kompostointi tai muu prosessointi, jolloin tuloksena saadaan laadukasta kompostia. Tämä mahdollistaa sekä biojäteaineen hyödyntämisen että sen käytön energian tuottamiseen.

| 34. | korostaa, että yksi ratkaiseva syy sille, ettei biojätettä käytetä ravinteena, liittyy ennen kaikkea mahdollisuuksiin turvata biojätteen laatu. Toinen tärkeä näkökohta liittyy kansalaisten/kuluttajien käsityksiin toimivan kierron mahdollisuuksista ja tarpeellisuudesta. |
| --- | --- |

34.

korostaa, että yksi ratkaiseva syy sille, ettei biojätettä käytetä ravinteena, liittyy ennen kaikkea mahdollisuuksiin turvata biojätteen laatu. Toinen tärkeä näkökohta liittyy kansalaisten/kuluttajien käsityksiin toimivan kierron mahdollisuuksista ja tarpeellisuudesta.

| 35. | katsoo, että biojätteestä tuotetulle kompostille ja muille vastaaville tuotteille asetettavien laatustandardien on oltava samat kaikkialla EU:ssa silloin kun kyseessä ovat ympäristölle tai ihmisten terveydelle vaaralliset aineet. On myös otettava huomioon kompostin ja muiden vastaavien tuotteiden käyttöalue sekä sen maaperän ominaisuudet, johon niitä on määrä lisätä, lisättävien kompostituotteiden määrä ja pitoisuudet jne. Sen vuoksi maaperät, joihin kompostia ja muita vastaavia tuotteita lisätään, on myös luokiteltava.






  — | Biojäteperäisille tuotteille voidaan asettaa kahdentasoiset laatustandardit: |
| --- | --- | --- |

35.

katsoo, että biojätteestä tuotetulle kompostille ja muille vastaaville tuotteille asetettavien laatustandardien on oltava samat kaikkialla EU:ssa silloin kun kyseessä ovat ympäristölle tai ihmisten terveydelle vaaralliset aineet. On myös otettava huomioon kompostin ja muiden vastaavien tuotteiden käyttöalue sekä sen maaperän ominaisuudet, johon niitä on määrä lisätä, lisättävien kompostituotteiden määrä ja pitoisuudet jne. Sen vuoksi maaperät, joihin kompostia ja muita vastaavia tuotteita lisätään, on myös luokiteltava.

—

Biojäteperäisille tuotteille voidaan asettaa kahdentasoiset laatustandardit:

| — | elintarviketuotantoon tarkoitettuun maahan lisättävät tuotteet puistomaahan, viheralueille ja metsämaahan lisättävät tuotteet. |
| --- | --- |

—

elintarviketuotantoon tarkoitettuun maahan lisättävät tuotteet puistomaahan, viheralueille ja metsämaahan lisättävät tuotteet.

| 36. | korostaa, että yksi toimenpide biojätteen ravinnekäytön edistämiseksi entisestään on biojätteen aineosien ilmoittaminen muun muassa multa- ja ravinneainepitoisuuksien selvittämiseksi. |
| --- | --- |

36.

korostaa, että yksi toimenpide biojätteen ravinnekäytön edistämiseksi entisestään on biojätteen aineosien ilmoittaminen muun muassa multa- ja ravinneainepitoisuuksien selvittämiseksi.

| 37. | toteaa, että pääperusteluna biojätteen käyttämiselle maanparannusaineena on tarve palauttaa ravinteet viljely- ja muuhun maahan. Eri jäsenvaltioiden tarpeet ja edellytykset poikkeavat kuitenkin tässä asiassa toisistaan. Sen vuoksi on tärkeää, että valinta sen välillä, palautetaanko laadultaan varmistettu biojäte viljely- ja muuhun maahan vai poltetaanko se energian tuottamiseksi, tehdään paikallisten edellytysten ja tarpeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että pääperusteluna biojätteen käyttämiselle maanparannusaineena on tarve palauttaa ravinteet viljely- ja muuhun maahan. Eri jäsenvaltioiden tarpeet ja edellytykset poikkeavat kuitenkin tässä asiassa toisistaan. Sen vuoksi on tärkeää, että valinta sen välillä, palautetaanko laadultaan varmistettu biojäte viljely- ja muuhun maahan vai poltetaanko se energian tuottamiseksi, tehdään paikallisten edellytysten ja tarpeiden mukaisesti.

Kysymys 7: Laitoksille asetettavia toiminnallisia vaatimuksia koskeva lainsäädäntö

| 38. | korostaa, että biojätteen käsittelylaitoksille asetettavien vaatimusten lähtökohtana on oltava voimassa olevat ympäristövaatimukset, mutta että ne on myös sovitettava paikallisiin ja alueellisiin edellytyksiin ja tarpeisiin. |
| --- | --- |

38.

korostaa, että biojätteen käsittelylaitoksille asetettavien vaatimusten lähtökohtana on oltava voimassa olevat ympäristövaatimukset, mutta että ne on myös sovitettava paikallisiin ja alueellisiin edellytyksiin ja tarpeisiin.

Kysymys 8: Biojätteen eri käsittelymenetelmien kehittämisen edut ja haitat

| 39. | kehottaa panostamaan nykyistä enemmän tutkimus- ja kehitystoimintaan, jotta voidaan osoittaa biojätteen eri käsittelymenetelmien edut ja haitat sekä kehittää uusia tekniikoita ja menetelmiä. Tutkimuksen on katettava kaikki biojätteen käsittelyyn liittyvät näkökohdat kulutuksesta ja tuotannosta teknisiin ja ympäristöturvallisuusnäkökohtiin. |
| --- | --- |

39.

kehottaa panostamaan nykyistä enemmän tutkimus- ja kehitystoimintaan, jotta voidaan osoittaa biojätteen eri käsittelymenetelmien edut ja haitat sekä kehittää uusia tekniikoita ja menetelmiä. Tutkimuksen on katettava kaikki biojätteen käsittelyyn liittyvät näkökohdat kulutuksesta ja tuotannosta teknisiin ja ympäristöturvallisuusnäkökohtiin.

Bryssel 18. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/59 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/59

---

Kesäkuun 18. päivänä 2009 annettu

Alueiden Komitean päätöslauselma aiheesta ”EU:n Reagoiminen autoteollisuuden kriisiin”

(2009/C 211/08)

ALUEIDEN KOMITEA

Kriisin vakavuuden ymmärtäminen

| 1. | on huolissaan koko Euroopan unionin autoteollisuuteen iskeneen kriisin alueellisesta vaikutuksesta, sillä se koskettaa eri alueita eri tavalla. |
| --- | --- |

1.

on huolissaan koko Euroopan unionin autoteollisuuteen iskeneen kriisin alueellisesta vaikutuksesta, sillä se koskettaa eri alueita eri tavalla.

| 2. | korostaa kriisin kerrannaisvaikutuksia toimitusketjuihin, pk-yrityksiin sekä paikallis- ja aluetason yhteisöihin. |
| --- | --- |

2.

korostaa kriisin kerrannaisvaikutuksia toimitusketjuihin, pk-yrityksiin sekä paikallis- ja aluetason yhteisöihin.

| 3. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat sitoutuneet laatimaan ja toteuttamaan toimia, joiden avulla kriisin vaikutuksia voidaan lieventää. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat sitoutuneet laatimaan ja toteuttamaan toimia, joiden avulla kriisin vaikutuksia voidaan lieventää.

EU:n reagointi kriisiin

| 4. | on tyytyväinen25. maaliskuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan autoteollisuuden tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen25. maaliskuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan autoteollisuuden tulevaisuudesta.

| 5. | korostaa, että autoteollisuuden panos BKT:hen, tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin sekä työllisyyteen Euroopassa on erityisen merkittävä ja että se on yksi tärkeimmistä talouden kulmakivistä useilla Euroopan alueilla. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että autoteollisuuden panos BKT:hen, tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin sekä työllisyyteen Euroopassa on erityisen merkittävä ja että se on yksi tärkeimmistä talouden kulmakivistä useilla Euroopan alueilla.

| 6. | pyytää, että Euroopan komissio tekee ehdotuksen yhteisestä eurooppalaisesta toimintamallista, johon otetaan mukaan alue- ja paikallisviranomaisia sekä monenlaisia yhteiskuntaelämän toimijoita ja sidosryhmiä ja jossa otetaan huomioon aiemmat rakenteelliset ongelmat. |
| --- | --- |

6.

pyytää, että Euroopan komissio tekee ehdotuksen yhteisestä eurooppalaisesta toimintamallista, johon otetaan mukaan alue- ja paikallisviranomaisia sekä monenlaisia yhteiskuntaelämän toimijoita ja sidosryhmiä ja jossa otetaan huomioon aiemmat rakenteelliset ongelmat.

| 7. | korostaa protektionismin vaaraa talouskriisin yhteydessä. |
| --- | --- |

7.

korostaa protektionismin vaaraa talouskriisin yhteydessä.

| 8. | tähdentää, että on tärkeää toimia työpaikkojen säilyttämiseksi sekä kriisistä työntekijöille ja työmarkkina-alueille koituvien sosiaalisten seurausten lieventämiseksi etenkin laajentamalla Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan globalisaatiorahaston soveltamisalaa ja helpottamalla tuen saamista niistä. Komitea painottaa myös työntekijöiden työllistettävyyden edistämistä taitojen kehittämisen avulla. |
| --- | --- |

8.

tähdentää, että on tärkeää toimia työpaikkojen säilyttämiseksi sekä kriisistä työntekijöille ja työmarkkina-alueille koituvien sosiaalisten seurausten lieventämiseksi etenkin laajentamalla Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan globalisaatiorahaston soveltamisalaa ja helpottamalla tuen saamista niistä. Komitea painottaa myös työntekijöiden työllistettävyyden edistämistä taitojen kehittämisen avulla.

| 9. | pahoittelee, etteivät nykyiset välineet sovellu riittävän hyvin pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) ja etenkin kaikenkokoisten autoteollisuuden toimittajatahojen erityisten ongelmien ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

9.

pahoittelee, etteivät nykyiset välineet sovellu riittävän hyvin pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) ja etenkin kaikenkokoisten autoteollisuuden toimittajatahojen erityisten ongelmien ratkaisemiseen.

| 10. | kehottaa parantamaan oikeus- ja rahoitusmekanismien soveltamista Euroopan tasolla, jotta voidaan varmistaa, että pk-yritykset pystyvät hyödyntämään täysimääräisesti olemassa olevia ja uusia rahoitusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

10.

kehottaa parantamaan oikeus- ja rahoitusmekanismien soveltamista Euroopan tasolla, jotta voidaan varmistaa, että pk-yritykset pystyvät hyödyntämään täysimääräisesti olemassa olevia ja uusia rahoitusmahdollisuuksia.

| 11. | kehottaa Euroopan komissiota edistämään autoteollisuuteen erikoistuneiden alueiden verkostoitumista ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen tai minkä tahansa muun alueellisen tai teknisen yhteistyön välineen avulla. |
| --- | --- |

11.

kehottaa Euroopan komissiota edistämään autoteollisuuteen erikoistuneiden alueiden verkostoitumista ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteen tai minkä tahansa muun alueellisen tai teknisen yhteistyön välineen avulla.

Kohti entistä ympäristöystävällisempää autoteollisuutta

| 12. | on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskevasta aloitteesta, joka noudattaa kestävän kehityksen periaatetta ja kannustaa alueita osallistumaan alan tutkimuksen ja innovoinnin koordinointiin. |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskevasta aloitteesta, joka noudattaa kestävän kehityksen periaatetta ja kannustaa alueita osallistumaan alan tutkimuksen ja innovoinnin koordinointiin.

| 13. | korostaa, että on tärkeää varmistaa riittävä julkinen rahoitus erityisesti kaikkien tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimien, ympäristöystävällisiin tekniikkoihin liittyvien toimien ja autoteollisuuden työvoiman osaamisen parantamiseen tähtäävien toimien edistämiseksi. |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on tärkeää varmistaa riittävä julkinen rahoitus erityisesti kaikkien tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimien, ympäristöystävällisiin tekniikkoihin liittyvien toimien ja autoteollisuuden työvoiman osaamisen parantamiseen tähtäävien toimien edistämiseksi.

| 14. | kehottaa kaikkia asianomaisia sidosryhmiä edistämään aloitteita, joiden avulla autokanta saadaan uusittua, ja lisäämään tiedotuskampanjoita energiatehokkaiden ajoneuvojen taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä eduista. |
| --- | --- |

14.

kehottaa kaikkia asianomaisia sidosryhmiä edistämään aloitteita, joiden avulla autokanta saadaan uusittua, ja lisäämään tiedotuskampanjoita energiatehokkaiden ajoneuvojen taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä eduista.

Rakentavan vuoropuhelun edistäminen paikallis- ja alueviranomaisten kanssa

| 15. | vaatii, että sisämarkkinoiden sääntöjä noudatetaan ja että valtiollisten ja/tai alueellisten toimintalinjojen – muun muassa kansallisten kulutusluotto-ohjelmien – johdonmukaisuus varmistetaan. |
| --- | --- |

15.

vaatii, että sisämarkkinoiden sääntöjä noudatetaan ja että valtiollisten ja/tai alueellisten toimintalinjojen – muun muassa kansallisten kulutusluotto-ohjelmien – johdonmukaisuus varmistetaan.

| 16. | toteaa, että nykyistä vuoropuhelua ja keskustelua autoteollisuuden tulevaisuudesta on tarpeen vahvistaa ja laajentaa ja että tarvittaessa on syytä edistää uusien teollisuudenalojen syntymistä. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että nykyistä vuoropuhelua ja keskustelua autoteollisuuden tulevaisuudesta on tarpeen vahvistaa ja laajentaa ja että tarvittaessa on syytä edistää uusien teollisuudenalojen syntymistä.

Kriisin alueellisen ulottuvuuden tunnustaminen

| 17. | kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alueiden komitean edustajia mukaan korkean tason CARS 21 -työryhmään. |
| --- | --- |

17.

kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alueiden komitean edustajia mukaan korkean tason CARS 21 -työryhmään.

| 18. | korostaa, että autoteollisuudesta tarvitaan luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että autoteollisuudesta tarvitaan luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa.

| 19. | pyytää, että jäsenvaltiot kuulisivat useammin paikallis- ja alueviranomaisia toteuttaessaan autoteollisuuden tukitoimia. Paikallis- ja alueviranomaiset voisivat osallistua esimerkiksi rakentavaan vuoropuheluun autonvalmistajien, tavarantoimittajien, työtekijäjärjestöjen sekä kansallisen tai unionitason viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

19.

pyytää, että jäsenvaltiot kuulisivat useammin paikallis- ja alueviranomaisia toteuttaessaan autoteollisuuden tukitoimia. Paikallis- ja alueviranomaiset voisivat osallistua esimerkiksi rakentavaan vuoropuheluun autonvalmistajien, tavarantoimittajien, työtekijäjärjestöjen sekä kansallisen tai unionitason viranomaisten kanssa.

| 20. | kehottaa autoteollisuutta aloittamaan vuoropuhelun työntekijäjärjestöjen kanssa alue- ja paikallistasolla. Komitea pyytää, että alue- ja paikallisviranomaisten kanssa käydään keskusteluja ennen tärkeiden ja poikkeuksellisten päätösten tekemistä, jos päätöksillä voi olla voimakkaita tai odottamattomia vaikutuksia jonkin seudun sosioekonomiseen rakenteeseen. |
| --- | --- |

20.

kehottaa autoteollisuutta aloittamaan vuoropuhelun työntekijäjärjestöjen kanssa alue- ja paikallistasolla. Komitea pyytää, että alue- ja paikallisviranomaisten kanssa käydään keskusteluja ennen tärkeiden ja poikkeuksellisten päätösten tekemistä, jos päätöksillä voi olla voimakkaita tai odottamattomia vaikutuksia jonkin seudun sosioekonomiseen rakenteeseen.

Seuraavat vaiheet

| 21. | kehottaa asiaankuuluvia AK:n valiokuntia keskustelemaan EU:n vastauksesta autoteollisuuden kriisiin. |
| --- | --- |

21.

kehottaa asiaankuuluvia AK:n valiokuntia keskustelemaan EU:n vastauksesta autoteollisuuden kriisiin.

| 22. | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kaikkialla EU:ssa uusimaan omat autokantansa ja tukemaan vastuullaan olevia organisaatiota tai sopimuskumppaneitaan niiden uusiessa omiaan. Tällä tavoin ne voivat vähentää haitallisia päästöjä, edistää uuden teknologian kysyntää ja lähettää selvän signaalin seudullaan toimiville ajoneuvojen toimittajille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia kaikkialla EU:ssa uusimaan omat autokantansa ja tukemaan vastuullaan olevia organisaatiota tai sopimuskumppaneitaan niiden uusiessa omiaan. Tällä tavoin ne voivat vähentää haitallisia päästöjä, edistää uuden teknologian kysyntää ja lähettää selvän signaalin seudullaan toimiville ajoneuvojen toimittajille.

| 23. | pyytää puheenjohtajaansa toimittamaan tämän päätöslauselman Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan unionin puheenjohtajavaltioille. |
| --- | --- |

23.

pyytää puheenjohtajaansa toimittamaan tämän päätöslauselman Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan unionin puheenjohtajavaltioille.

Bryssel 18. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/61

---

Kesäkuun 18. päivänä 2009

annettu alueiden Komitean päätöslauselma kööpenhaminan ilmastonmuutoskokouksen valmistelusta

(2009/C 211/09)

ILMASTONMUUTOKSESTA PAIKALLIS- JA ALUEVIRANOMAISILLE AIHEUTUVAT HAASTEET

Alueiden komitea

| 1. | muistuttaa ilmastonmuutoksen olevan yksi tärkeimmistä ihmiskunnan edessä olevista poliittisista haasteista. Paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa, varsinkin koska ne useimmiten joutuvat maksamaan siitä aiheutuvat sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa ilmastonmuutoksen olevan yksi tärkeimmistä ihmiskunnan edessä olevista poliittisista haasteista. Paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa, varsinkin koska ne useimmiten joutuvat maksamaan siitä aiheutuvat sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset.

| 2. | korostaa, ettei talouskriisiä pidä käyttää perusteena ilmastonmuutoksen torjuntaan tähtäävien toimien vähentämiselle, vaan niitä on päinvastoin tehostettava. Talouskriisi tulisi nähdä mahdollisuutena vahvistaa teknologista osaamista sekä kehittää toimenpiteitä, joilla pyritään vastaamaan ilmastonmuutokseen. |
| --- | --- |

2.

korostaa, ettei talouskriisiä pidä käyttää perusteena ilmastonmuutoksen torjuntaan tähtäävien toimien vähentämiselle, vaan niitä on päinvastoin tehostettava. Talouskriisi tulisi nähdä mahdollisuutena vahvistaa teknologista osaamista sekä kehittää toimenpiteitä, joilla pyritään vastaamaan ilmastonmuutokseen.

| 3. | korostaa, että useat paikallis- ja alueviranomaiset vaikuttavat jo nyt ratkaisevasti Euroopan unionin ilmasto- ja energiapoliittisten aloitteiden onnistumiseen ja että ne osallistuvat erittäin tärkeällä panoksella kyseisten politiikkojen täytäntöönpanoon toteuttamalla toimenpiteitä sellaisilla aloilla kuin julkinen liikenne, liikenne- ja energiainfrastruktuurit, asuntopolitiikka, aluesuunnittelu, energiatehokkuus ja kansalaistiedotus. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että useat paikallis- ja alueviranomaiset vaikuttavat jo nyt ratkaisevasti Euroopan unionin ilmasto- ja energiapoliittisten aloitteiden onnistumiseen ja että ne osallistuvat erittäin tärkeällä panoksella kyseisten politiikkojen täytäntöönpanoon toteuttamalla toimenpiteitä sellaisilla aloilla kuin julkinen liikenne, liikenne- ja energiainfrastruktuurit, asuntopolitiikka, aluesuunnittelu, energiatehokkuus ja kansalaistiedotus.

| 4. | korostaa Euroopan eri alueiden alttiutta ilmastonmuutoksen vaikutuksille sekä sitä, että niiden mahdollisuudet sopeutua ilmastonmuutokseen vaihtelevat suuresti pääasiassa sosioekonomisen kehityksen, luonnonolosuhteiden ja asukastiheyden eroavuuksien vuoksi. Vuoristoalueet, rannikkoalueet, syrjäisimmät alueet, saarialueet ja monet Välimeren altaan puolikuivat alueet ovat kaikkein alttiimpia ilmastonmuutoksen kielteisille vaikutuksille. |
| --- | --- |

4.

korostaa Euroopan eri alueiden alttiutta ilmastonmuutoksen vaikutuksille sekä sitä, että niiden mahdollisuudet sopeutua ilmastonmuutokseen vaihtelevat suuresti pääasiassa sosioekonomisen kehityksen, luonnonolosuhteiden ja asukastiheyden eroavuuksien vuoksi. Vuoristoalueet, rannikkoalueet, syrjäisimmät alueet, saarialueet ja monet Välimeren altaan puolikuivat alueet ovat kaikkein alttiimpia ilmastonmuutoksen kielteisille vaikutuksille.

| 5. | on vakuuttunut siitä, että ilmastonmuutoksen lieventämiseen tähtäävien poliittisten toimenpiteiden kustannukset ovat huomattavasti alhaisemmat kuin ilmastonmuutoksen arvioidut kustannukset. |
| --- | --- |

5.

on vakuuttunut siitä, että ilmastonmuutoksen lieventämiseen tähtäävien poliittisten toimenpiteiden kustannukset ovat huomattavasti alhaisemmat kuin ilmastonmuutoksen arvioidut kustannukset.

| 6. | katsoo, että tehokkaalla ilmastopolitiikalla voitaisiin torjua ilmastonmuutoksen aiheuttamaa sosiaalista eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että tehokkaalla ilmastopolitiikalla voitaisiin torjua ilmastonmuutoksen aiheuttamaa sosiaalista eriarvoisuutta.

| 7. | korostaa, että siirtyminen hiilidioksidipäästöttömään talouteen on etenkin paikallis- ja alueviranomaisille merkittävä askel kasvun ja työpaikkojen luomisen näkökulmasta. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että siirtyminen hiilidioksidipäästöttömään talouteen on etenkin paikallis- ja alueviranomaisille merkittävä askel kasvun ja työpaikkojen luomisen näkökulmasta.

KANSAINVÄLISTEN ILMASTONEUVOTTELUIDEN SEURAAVAT VAIHEET

| 8. | kehottaa Euroopan unionia tehostamaan pyrkimyksiään rakentaa korkeimmalla poliittisella tasolla ilmastonmuutoksen vastaista kansainvälistä liittoutumaa sekä varmistaa kunnianhimoisiin, avoimiin ja oikeudellisesti sitoviin päästövähennystavoitteisiin perustuvien sopimusten syntyminen Kioton sopimuksen jälkeen. |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan unionia tehostamaan pyrkimyksiään rakentaa korkeimmalla poliittisella tasolla ilmastonmuutoksen vastaista kansainvälistä liittoutumaa sekä varmistaa kunnianhimoisiin, avoimiin ja oikeudellisesti sitoviin päästövähennystavoitteisiin perustuvien sopimusten syntyminen Kioton sopimuksen jälkeen.

| 9. | korostaa tarvetta varmistaa, että AK on Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten puolestapuhujana edustettuna EU:n valtuuskunnassa, joka osallistuu Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 järjestettävään UNFCCC:n (ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus) COP 15 -konferenssiin. |
| --- | --- |

9.

korostaa tarvetta varmistaa, että AK on Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten puolestapuhujana edustettuna EU:n valtuuskunnassa, joka osallistuu Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 järjestettävään UNFCCC:n (ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus) COP 15 -konferenssiin.

| 10. | on huolestunut siitä, että pitkän aikavälin yhteistyötä tarkastelevan ad hoc -sopimustyöryhmän (AWG-LCA) laatimassa viimeisimmässä neuvotteluasiakirjaluonnoksessa myönnetään kyllä valtakunnallista tasoa alemmilla hallinnon tasoilla toteutettavien, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien toimenpiteiden merkitys, mutta ei käsitellä millään tavalla kyseisten hallintotasojen roolia ilmastonmuutoksen hillinnässä eikä esitetä mitään pitkän aikavälin visiota siitä, miten ilmastonmuutosta olisi pyrittävä torjumaan. |
| --- | --- |

10.

on huolestunut siitä, että pitkän aikavälin yhteistyötä tarkastelevan ad hoc -sopimustyöryhmän (AWG-LCA) laatimassa viimeisimmässä neuvotteluasiakirjaluonnoksessa myönnetään kyllä valtakunnallista tasoa alemmilla hallinnon tasoilla toteutettavien, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien toimenpiteiden merkitys, mutta ei käsitellä millään tavalla kyseisten hallintotasojen roolia ilmastonmuutoksen hillinnässä eikä esitetä mitään pitkän aikavälin visiota siitä, miten ilmastonmuutosta olisi pyrittävä torjumaan.

YLEISET POLIITTISET SUOSITUKSET

| 11. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan toissijaisuusperiaatetta kehittäessään ilmastonmuutoskysymyksiä koskevia uusia poliittisia toimia, joilla voi olla merkittäviä vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisiin sekä niiden alueilla asuviin kansalaisiin, sekä neuvotellessaan niistä. Komitea kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tarjolla on riittävästi taloudellisia ja henkilöresursseja, kun ne jakavat vastuuta eri hallintotasoille. |
| --- | --- |

11.

kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan toissijaisuusperiaatetta kehittäessään ilmastonmuutoskysymyksiä koskevia uusia poliittisia toimia, joilla voi olla merkittäviä vaikutuksia paikallis- ja alueviranomaisiin sekä niiden alueilla asuviin kansalaisiin, sekä neuvotellessaan niistä. Komitea kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tarjolla on riittävästi taloudellisia ja henkilöresursseja, kun ne jakavat vastuuta eri hallintotasoille.

| 12. | korostaa, että on syytä käynnistää aktiivisia valistuskampanjoja, joille alue- ja paikallisviranomaiset antavat täyden tukensa, sillä niillä on suora viestintäyhteys kansalaisiin. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että on syytä käynnistää aktiivisia valistuskampanjoja, joille alue- ja paikallisviranomaiset antavat täyden tukensa, sillä niillä on suora viestintäyhteys kansalaisiin.

| 13. | kannattaa siten EU:n sitoutumista synergiaetujen tavoittelemiseen toimenpiteissä, joilla pyritään hillitsemään ilmastonmuutosta ja sopeutumaan siihen Lissabonin strategian ja Göteborgin sopimuksen mukaisesti, mutta kehottaa luopumaan vuoden 2010 jälkeisen uuden Lissabonin strategian yhteydessä nykyisestä, kolmeen rinnakkaisen prosessiin perustuvasta lähestymistavasta ja asettamaan sen sijaan tavoitteeksi yksien kehityspuitteiden luomisen Euroopan unionin sosiaalista, taloudellista ja ympäristötoimintaa varten. |
| --- | --- |

13.

kannattaa siten EU:n sitoutumista synergiaetujen tavoittelemiseen toimenpiteissä, joilla pyritään hillitsemään ilmastonmuutosta ja sopeutumaan siihen Lissabonin strategian ja Göteborgin sopimuksen mukaisesti, mutta kehottaa luopumaan vuoden 2010 jälkeisen uuden Lissabonin strategian yhteydessä nykyisestä, kolmeen rinnakkaisen prosessiin perustuvasta lähestymistavasta ja asettamaan sen sijaan tavoitteeksi yksien kehityspuitteiden luomisen Euroopan unionin sosiaalista, taloudellista ja ympäristötoimintaa varten.

| 14. | suosittaa, että investoidaan johdonmukaisesti ympäristöystävällisiin infrastruktuureihin: tieto- ja viestintäteknologian käytön lisäämiseen hallinnossa, vanhojen julkisten ja yksityisten rakennusten energiatehokkuutta parantavaan kunnostamiseen ja uusiin liikennemuotoihin. Tulee myös kannustaa energiatehokkaan valaistuksen, lämmityksen ja jäähdytyksen käyttöön. Lisäksi on olennaisen tärkeää tehdä ympäristöystävällisiä hankintoja sekä parantaa energian toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

14.

suosittaa, että investoidaan johdonmukaisesti ympäristöystävällisiin infrastruktuureihin: tieto- ja viestintäteknologian käytön lisäämiseen hallinnossa, vanhojen julkisten ja yksityisten rakennusten energiatehokkuutta parantavaan kunnostamiseen ja uusiin liikennemuotoihin. Tulee myös kannustaa energiatehokkaan valaistuksen, lämmityksen ja jäähdytyksen käyttöön. Lisäksi on olennaisen tärkeää tehdä ympäristöystävällisiä hankintoja sekä parantaa energian toimitusvarmuutta.

| 15. | on sitä mieltä, että sopeutumis- ja hillintätoimet on sisällytettävä nimenomaisena tavoitteena kaikkiin nykyisiin EU:n poliittisiin kehyksiin, kuten EU:n maaseudun kehittämis- ja maatalouspolitiikkaan, metsäkadon välttäminen mukaan luettuna, liikennepolitiikkaan, biologisen monimuotoisuuden edistämiseen, vesi- ja jätehuoltopolitiikkaan sekä yhteisön rahoitusohjelmiin, kuten koheesiopolitiikkaan. |
| --- | --- |

15.

on sitä mieltä, että sopeutumis- ja hillintätoimet on sisällytettävä nimenomaisena tavoitteena kaikkiin nykyisiin EU:n poliittisiin kehyksiin, kuten EU:n maaseudun kehittämis- ja maatalouspolitiikkaan, metsäkadon välttäminen mukaan luettuna, liikennepolitiikkaan, biologisen monimuotoisuuden edistämiseen, vesi- ja jätehuoltopolitiikkaan sekä yhteisön rahoitusohjelmiin, kuten koheesiopolitiikkaan.

| 16. | kehottaa tarkistamaan EU:n vuoden 2013 jälkeisen talousarvion, ohjelmat, politiikan ja etenkin keskeisen lainsäädännön ilmastonmuutoksesta johtuvien parametrivaihtelujen valossa. |
| --- | --- |

16.

kehottaa tarkistamaan EU:n vuoden 2013 jälkeisen talousarvion, ohjelmat, politiikan ja etenkin keskeisen lainsäädännön ilmastonmuutoksesta johtuvien parametrivaihtelujen valossa.

| 17. | suosittaa, että ilmastonmuutosta koskevien asianmukaisten toimintalinjojen kehittämiseksi tutkitaan, onko tarpeen luoda uusia kestävää kehitystä mittaavia indikaattoreita ja ottaa ne parametreina huomioon uuden sukupolven rakennerahastoissa. |
| --- | --- |

17.

suosittaa, että ilmastonmuutosta koskevien asianmukaisten toimintalinjojen kehittämiseksi tutkitaan, onko tarpeen luoda uusia kestävää kehitystä mittaavia indikaattoreita ja ottaa ne parametreina huomioon uuden sukupolven rakennerahastoissa.

| 18. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisille on annettava mahdollisuus osallistua täysipainoisesti valtakunnallisten ilmastonmuutosstrategioiden ja -toimintasuunnitelmien laadintaan, kehittämiseen, hyväksymiseen ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

18.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisille on annettava mahdollisuus osallistua täysipainoisesti valtakunnallisten ilmastonmuutosstrategioiden ja -toimintasuunnitelmien laadintaan, kehittämiseen, hyväksymiseen ja täytäntöönpanoon.

| 19. | toteaa jälleen kerran antavansa täyden poliittisen tuen Euroopan komission yhdessä alueiden komitean kanssa perustamalle kaupunginjohtajien yleiskokoukselle. Kyseiseen aloitteeseen osallistuvat kaupungit ovat virallisesti sitoutuneet vähentämään hiilidioksidipäästöjään EU:n vuodeksi 2020 asettamia tavoitteita enemmän. Komitea kehottaa tarjoamaan kaikille paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuuden osallistua aloitteeseen. Lisäksi komitea kehottaa jatkamaan kaupunginjohtajien yleiskokouksen edelleenkehittämistä sekä tarjoamaan asianmukaiset voimavarat paikallisviranomaisten erityistarpeisiin sovitetun asiantuntemuksen ja strategioiden luomiseksi. |
| --- | --- |

19.

toteaa jälleen kerran antavansa täyden poliittisen tuen Euroopan komission yhdessä alueiden komitean kanssa perustamalle kaupunginjohtajien yleiskokoukselle. Kyseiseen aloitteeseen osallistuvat kaupungit ovat virallisesti sitoutuneet vähentämään hiilidioksidipäästöjään EU:n vuodeksi 2020 asettamia tavoitteita enemmän. Komitea kehottaa tarjoamaan kaikille paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuuden osallistua aloitteeseen. Lisäksi komitea kehottaa jatkamaan kaupunginjohtajien yleiskokouksen edelleenkehittämistä sekä tarjoamaan asianmukaiset voimavarat paikallisviranomaisten erityistarpeisiin sovitetun asiantuntemuksen ja strategioiden luomiseksi.

SOPEUTUMINEN

| 20. | suosittaa yhteisön budjettikehysten laatimista siten, että kaikilla Euroopan unionin paikallis- ja alueviranomaisilla on käytössään yhtä hyvät välineet ilmastonmuutoksen torjumiseksi sekä varat ilmiön syiden ennaltaehkäisemiseksi ja erityisesti ilmiöstä eniten kärsiville unionin kansalaisille ja taloudellisille toimijoille aiheutuviin seurauksiin sopeutumiseksi. |
| --- | --- |

20.

suosittaa yhteisön budjettikehysten laatimista siten, että kaikilla Euroopan unionin paikallis- ja alueviranomaisilla on käytössään yhtä hyvät välineet ilmastonmuutoksen torjumiseksi sekä varat ilmiön syiden ennaltaehkäisemiseksi ja erityisesti ilmiöstä eniten kärsiville unionin kansalaisille ja taloudellisille toimijoille aiheutuviin seurauksiin sopeutumiseksi.

HILLITSEMINEN

| 21. | katsoo, että aiheuttamisperiaatetta on sovellettava kaikissa yhteisön ympäristön- ja ilmastonsuojelutoimissa sisällyttämällä ympäristökustannukset tuotteiden ja palveluiden hintoihin. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että aiheuttamisperiaatetta on sovellettava kaikissa yhteisön ympäristön- ja ilmastonsuojelutoimissa sisällyttämällä ympäristökustannukset tuotteiden ja palveluiden hintoihin.

| 22. | kannattaa EU:n uudessa kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmässä käyttöön otettua yhteistyö- ja solidaarisuusperiaatetta, jota sovelletaan teknisesti edistyneimpien valtioiden (joiden teollisuudenalat ovat energiatehokkaimpia) ja kehityksessä jälkeen jääneiden maiden (joiden taloudessa energiankulutus on suurta ja joiden kasvuastetta on parannettava) välillä. |
| --- | --- |

22.

kannattaa EU:n uudessa kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmässä käyttöön otettua yhteistyö- ja solidaarisuusperiaatetta, jota sovelletaan teknisesti edistyneimpien valtioiden (joiden teollisuudenalat ovat energiatehokkaimpia) ja kehityksessä jälkeen jääneiden maiden (joiden taloudessa energiankulutus on suurta ja joiden kasvuastetta on parannettava) välillä.

| 23. | katsoo, että huolimatta saavutetusta edistyksestä on EU:n päästökauppajärjestelmän avoimuutta ja luotettavuutta edelleen vahvistettava pitkällä aikavälillä sekä otettava huomioon ehdotettujen toimien sosiaaliset ja ympäristövaikutukset etenkin alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että huolimatta saavutetusta edistyksestä on EU:n päästökauppajärjestelmän avoimuutta ja luotettavuutta edelleen vahvistettava pitkällä aikavälillä sekä otettava huomioon ehdotettujen toimien sosiaaliset ja ympäristövaikutukset etenkin alue- ja paikallistasolla.

| 24. | suosittaa, että alueellisten kehityspolitiikkojen vaatimukset otetaan asianmukaisesti huomioon, ja panee merkille, että hiilidioksidimarkkinoiden avoimuuden ja toimivuuden parantamisen vuoksi eräät teollisuuslaitokset saattavat joutua toteuttamaan perinpohjaisia rakennemuutoksia ja tehottomat tai jo vaikeuksissa olevat tuotantolaitokset saattavat joutua suljetuksi pois tuotantojärjestelmästä. Komitea suosittelee, että tätä varten suunnitellaan tarvittavaa teollisuuden rakennemuutosta sekä asianomaisten työntekijöiden uudelleenkoulutusta tukevia toimia. |
| --- | --- |

24.

suosittaa, että alueellisten kehityspolitiikkojen vaatimukset otetaan asianmukaisesti huomioon, ja panee merkille, että hiilidioksidimarkkinoiden avoimuuden ja toimivuuden parantamisen vuoksi eräät teollisuuslaitokset saattavat joutua toteuttamaan perinpohjaisia rakennemuutoksia ja tehottomat tai jo vaikeuksissa olevat tuotantolaitokset saattavat joutua suljetuksi pois tuotantojärjestelmästä. Komitea suosittelee, että tätä varten suunnitellaan tarvittavaa teollisuuden rakennemuutosta sekä asianomaisten työntekijöiden uudelleenkoulutusta tukevia toimia.

| 25. | muistuttaa, että päästökauppajärjestelmän ohella on tehtävä paljon nykyistä enemmän ennen kaikkea siirtymiseksi käyttämään ympäristömyötäisiä liikennemuotoja. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ottamaan vastuun rautatie- ja vesiväyläinfrastruktuurien rakentamisesta ja intermodaalisen liikenteen yleisestä edistämisestä. |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että päästökauppajärjestelmän ohella on tehtävä paljon nykyistä enemmän ennen kaikkea siirtymiseksi käyttämään ympäristömyötäisiä liikennemuotoja. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ottamaan vastuun rautatie- ja vesiväyläinfrastruktuurien rakentamisesta ja intermodaalisen liikenteen yleisestä edistämisestä.

| 26. | pahoittelee Euroopan liikennealan suuren öljyriippuvuuden valossa, ettei toisessa strategisessa energiakatsauksessa tehdä energiatehokkuuspaketin tavoin liikenteen energiatehokkuutta koskevia aloitteita varsinkaan sellaisilla aloilla kuin raideliikenne ja muut julkiset liikennemuodot, ajoneuvojen energiatehokkuus, auton yhteiskäyttö, ekologinen ajotapa, pyöräilyn lisääminen jne. |
| --- | --- |

26.

pahoittelee Euroopan liikennealan suuren öljyriippuvuuden valossa, ettei toisessa strategisessa energiakatsauksessa tehdä energiatehokkuuspaketin tavoin liikenteen energiatehokkuutta koskevia aloitteita varsinkaan sellaisilla aloilla kuin raideliikenne ja muut julkiset liikennemuodot, ajoneuvojen energiatehokkuus, auton yhteiskäyttö, ekologinen ajotapa, pyöräilyn lisääminen jne.

| 27. | katsoo, että energiapolitiikka ja ilmastonsuojelupolitiikka liittyvät läheisesti toisiinsa ja että ne tulee sovittaa yhteen, koska 80 prosenttia Euroopassa aiheutetuista hiilidioksidipäästöistä on peräisin energiantuotannosta. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että energiapolitiikka ja ilmastonsuojelupolitiikka liittyvät läheisesti toisiinsa ja että ne tulee sovittaa yhteen, koska 80 prosenttia Euroopassa aiheutetuista hiilidioksidipäästöistä on peräisin energiantuotannosta.

| 28. | pahoittelee, ettei vuonna 2008 annettuun ilmastonmuutos- ja energiapakettiin ole onnistuttu sisällyttämään sitovaa energiatehokkuustavoitetta. Se on puuttuva lenkki pyrittäessä tarvittaviin hiilidioksidipäästövähennyksiin. |
| --- | --- |

28.

pahoittelee, ettei vuonna 2008 annettuun ilmastonmuutos- ja energiapakettiin ole onnistuttu sisällyttämään sitovaa energiatehokkuustavoitetta. Se on puuttuva lenkki pyrittäessä tarvittaviin hiilidioksidipäästövähennyksiin.

| 29. | korostaa, että EU:n kunnat ja alueet ovat viime vuosina supistaneet hiilidioksidipäästöjä ja vähentäneet energiankulutusta eri tahtiin. Olisi otettava huomioon kulutuksen ja tuotannon energiaintensiteetin erot sekä niihin liittyvä kasvihuonekaasujen päästötilanne kaikissa jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden sisällä, varsinkin kaupunkialueiden ja maaseudun väliset erot. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että EU:n kunnat ja alueet ovat viime vuosina supistaneet hiilidioksidipäästöjä ja vähentäneet energiankulutusta eri tahtiin. Olisi otettava huomioon kulutuksen ja tuotannon energiaintensiteetin erot sekä niihin liittyvä kasvihuonekaasujen päästötilanne kaikissa jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden sisällä, varsinkin kaupunkialueiden ja maaseudun väliset erot.

| 30. | katsoo, että alueelliset ilmastotoimintaohjelmat ja/tai kestävän energiankäytön suunnitelmat voivat muodostaa yhdyssiteen paikallisten ja valtakunnallisten aloitteiden välille. Suunnitelmissa on esitettävä konkreettisia välineitä tavoitteiden saavuttamiseksi, ja niitä varten on varattava asianmukainen rahoitus. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että alueelliset ilmastotoimintaohjelmat ja/tai kestävän energiankäytön suunnitelmat voivat muodostaa yhdyssiteen paikallisten ja valtakunnallisten aloitteiden välille. Suunnitelmissa on esitettävä konkreettisia välineitä tavoitteiden saavuttamiseksi, ja niitä varten on varattava asianmukainen rahoitus.

| 31. | suosittelee, että Euroopan rakennerahastojen käytön ohella lisättäisiin resursseja ja toimenpiteitä, joilla voitaisiin edistää ilmiöön sopeutumiseen tähtäävää politiikkaa ja sen lieventämiseen soveliaita toimenpiteitä – esim. energiansäästö ja uusiutuvien energiamuotojen hyödyntäminen – rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Tämä lisäisi EU:n ilmastopolitiikan kannatusta. |
| --- | --- |

31.

suosittelee, että Euroopan rakennerahastojen käytön ohella lisättäisiin resursseja ja toimenpiteitä, joilla voitaisiin edistää ilmiöön sopeutumiseen tähtäävää politiikkaa ja sen lieventämiseen soveliaita toimenpiteitä – esim. energiansäästö ja uusiutuvien energiamuotojen hyödyntäminen – rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Tämä lisäisi EU:n ilmastopolitiikan kannatusta.

| 32. | kehottaa lisäämään hiilidioksidin talteenottotekniikkaa koskevan tutkimuksen rahoitusta. Tekniikkaa tulisi käyttää yhdessä muiden hillintätoimien kanssa, jotta kasvihuonekaasuvähenemä on riittävän suuri. |
| --- | --- |

32.

kehottaa lisäämään hiilidioksidin talteenottotekniikkaa koskevan tutkimuksen rahoitusta. Tekniikkaa tulisi käyttää yhdessä muiden hillintätoimien kanssa, jotta kasvihuonekaasuvähenemä on riittävän suuri.

| 33. | toivoo, että tukijärjestelmät ovat kaiken kokoisten uusiutuvan energian tuottajien ulottuvilla, pienet laitokset mukaan luettuina, ja katsoo, että uusiutuville energialähteille annettava tuki olisi johdonmukaisuuden vuoksi kohdennettava siten, että tavoitteena on fossiilisten polttoaineiden käytön vähentäminen. |
| --- | --- |

33.

toivoo, että tukijärjestelmät ovat kaiken kokoisten uusiutuvan energian tuottajien ulottuvilla, pienet laitokset mukaan luettuina, ja katsoo, että uusiutuville energialähteille annettava tuki olisi johdonmukaisuuden vuoksi kohdennettava siten, että tavoitteena on fossiilisten polttoaineiden käytön vähentäminen.

VAIKEASSA ASEMASSA OLEVIEN KANSALAISTEN SUOJELEMINEN

| 34. | katsoo, että tukiessaan energian kestävää käyttöä ja energiatehokkuutta kaupunginjohtajien yleiskokous voi omalta osaltaan kannustaa kuntia ja alueita toteuttamaan muutoksia suojellakseen herkimmässä asemassa olevia asukkaitaan, eritoten vähätuloisia ja niitä, joiden tulotaso ei kohoa, korkeiden energianhintojen vaikutuksilta ja siltä, etteivät nämä joudu kärsimään polttoainekustannusten aiheuttamasta köyhyydestä. Toimet on toteutettava siten, että vältetään subventoitua energiankäyttöä ja että sallitaan vahvat kannustimet energiatehokkuuden lisäämiseksi ja – jos mahdollista – energiankäytön vähentämiseksi. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että tukiessaan energian kestävää käyttöä ja energiatehokkuutta kaupunginjohtajien yleiskokous voi omalta osaltaan kannustaa kuntia ja alueita toteuttamaan muutoksia suojellakseen herkimmässä asemassa olevia asukkaitaan, eritoten vähätuloisia ja niitä, joiden tulotaso ei kohoa, korkeiden energianhintojen vaikutuksilta ja siltä, etteivät nämä joudu kärsimään polttoainekustannusten aiheuttamasta köyhyydestä. Toimet on toteutettava siten, että vältetään subventoitua energiankäyttöä ja että sallitaan vahvat kannustimet energiatehokkuuden lisäämiseksi ja – jos mahdollista – energiankäytön vähentämiseksi.

| 35. | pitää erittäin tarpeellisena heikoimmassa asemassa olevien yhteiskuntaluokkien suojelemista etenkin sähkön sekä muiden energiamuotojen mahdollisen hinnannousun yhteydessä muun muassa tukemalla näitä asuntojen energiatehokkuuden parantamisessa.
  Alueiden komitea antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma nykyiselle puheenjohtajavaltiolle Tšekille, tulevalle puheenjohtajavaltiolle Ruotsille, Euroopan komissiolle, jäsenvaltioille sekä YK:n asianmukaisille elimille. |
| --- | --- |

35.

pitää erittäin tarpeellisena heikoimmassa asemassa olevien yhteiskuntaluokkien suojelemista etenkin sähkön sekä muiden energiamuotojen mahdollisen hinnannousun yhteydessä muun muassa tukemalla näitä asuntojen energiatehokkuuden parantamisessa.

Alueiden komitea antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma nykyiselle puheenjohtajavaltiolle Tšekille, tulevalle puheenjohtajavaltiolle Ruotsille, Euroopan komissiolle, jäsenvaltioille sekä YK:n asianmukaisille elimille.

Bryssel 18. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

LIITE

Luettelo AK:n viime aikoina antamista lausunnoista, jotka suoraan tai välillisesti liittyvät ilmastonmuutoskysymyksiin

| — | ”Talouden elvytyspaketti ja alue- ja paikallisviranomaisten rooli” CdR 12/2009 fin |
| --- | --- |

—

”Talouden elvytyspaketti ja alue- ja paikallisviranomaisten rooli” CdR 12/2009 fin

| — | ”Energiapolitiikan strateginen tarkastelu ja rakennusten energiatehokkuus” CdR 8/2009 fin |
| --- | --- |

—

”Energiapolitiikan strateginen tarkastelu ja rakennusten energiatehokkuus” CdR 8/2009 fin

| — | ”Vihreä kirja alueellisesta koheesiosta” CdR 274/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Vihreä kirja alueellisesta koheesiosta” CdR 274/2008 fin

| — | ”Viides taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus” CdR 273/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Viides taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus” CdR 273/2008 fin

| — | ”Alueiden panos ilmastonmuutosta ja energiaa koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiseen – Erityisenä painopisteenä kaupunginjohtajien yleiskokous” CdR 241/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Alueiden panos ilmastonmuutosta ja energiaa koskevien EU:n tavoitteiden saavuttamiseen – Erityisenä painopisteenä kaupunginjohtajien yleiskokous” CdR 241/2008 fin

| — | ”Parempaan energiatehokkuuteen tieto- ja viestintäteknologian avulla” CdR 254/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Parempaan energiatehokkuuteen tieto- ja viestintäteknologian avulla” CdR 254/2008 fin

| — | AK:n suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia” CdR 245/2008 fin |
| --- | --- |

—

AK:n suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia” CdR 245/2008 fin

| — | ”Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksen jälkeiset komission säädösehdotukset” CdR 162/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastuksen jälkeiset komission säädösehdotukset” CdR 162/2008 fin

| — | ”Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppa” CdR 161/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppa” CdR 161/2008 fin

| — | ”Uusiutuvien energialähteiden edistäminen” CdR 160/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Uusiutuvien energialähteiden edistäminen” CdR 160/2008 fin

| — | AK:n suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten panos EU:n kestävän kehityksen strategiaan” CdR 85/2007 fin |
| --- | --- |

—

AK:n suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten panos EU:n kestävän kehityksen strategiaan” CdR 85/2007 fin

| — | ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka” CdR 22/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka” CdR 22/2008 fin

| — | ”Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinat: kolmas lainsäädäntöpaketti” CdR 21/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinat: kolmas lainsäädäntöpaketti” CdR 21/2008 fin

| — | ”Uudistettu talousarvio muuttuvassa Euroopassa” CdR 16/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Uudistettu talousarvio muuttuvassa Euroopassa” CdR 16/2008 fin

| — | ”Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa” CdR 313/2007 fin |
| --- | --- |

—

”Veden niukkuuden ja kuivuuden asettamiin haasteisiin vastaaminen Euroopan unionissa” CdR 313/2007 fin

| — | ”Syrjäisimpiä alueita koskeva strategia: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät” CdR 309/2008 fin |
| --- | --- |

—

”Syrjäisimpiä alueita koskeva strategia: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät” CdR 309/2008 fin

| — | ”Vihreä kirja: Uutta ajattelua kaupunkiliikenteeseen” CdR 236/2007 fin |
| --- | --- |

—

”Vihreä kirja: Uutta ajattelua kaupunkiliikenteeseen” CdR 236/2007 fin

| — | ”Yhteisen maatalouspolitiikan ’terveystarkastus’” CdR 197/2007 fin |
| --- | --- |

—

”Yhteisen maatalouspolitiikan ’terveystarkastus’” CdR 197/2007 fin

| — | ”Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa – Vaihtoehdot EU:n toimille” CdR 118/2007 fin |
| --- | --- |

—

”Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa – Vaihtoehdot EU:n toimille” CdR 118/2007 fin

| — | ”Energiapaketti” CdR 111/2007 fin |
| --- | --- |

—

”Energiapaketti” CdR 111/2007 fin

| — | ”Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rajoittaminen kahteen celsiusasteeseen” ja ”Ilmailualan sisällyttäminen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään” CdR 110/2007 fin |
| --- | --- |

—

”Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen rajoittaminen kahteen celsiusasteeseen” ja ”Ilmailualan sisällyttäminen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään” CdR 110/2007 fin

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

80. täysistunto 17.–18. kesäkuuta 2009

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/65

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta meri- ja rannikkopaketti

(2009/C 211/10)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että unionin meripolitiikan on liityttävä globaaliin ja monialaiseen kehykseen ja pohjauduttava merten aluesuunnitteluun, jonka tarkoituksena on toimia merten käytön lisääntymisen vaatimalla tavalla ja edistää rauhanomaista yhteiseloa tällä rajallisella ja hauraalla alueella. |
| --- | --- |

—

katsoo, että unionin meripolitiikan on liityttävä globaaliin ja monialaiseen kehykseen ja pohjauduttava merten aluesuunnitteluun, jonka tarkoituksena on toimia merten käytön lisääntymisen vaatimalla tavalla ja edistää rauhanomaista yhteiseloa tällä rajallisella ja hauraalla alueella.

| — | katsoo, että kyseinen suunnittelu edellyttää monitasoisen hallinnoinnin hengessä ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen laadittua innovatiivista hallintojärjestelmää. Komitea korostaa alue- ja paikallisviranomaisten merkittävää roolia merten aluesuunnittelussa tiettyjen politiikkojen rahoittajina, mutta myös siksi, että ne ovat läheisyytensä ansiosta paras taso eri käyttötapojen rauhanomaisen rinnakkaiselon järjestämiseen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että kyseinen suunnittelu edellyttää monitasoisen hallinnoinnin hengessä ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen laadittua innovatiivista hallintojärjestelmää. Komitea korostaa alue- ja paikallisviranomaisten merkittävää roolia merten aluesuunnittelussa tiettyjen politiikkojen rahoittajina, mutta myös siksi, että ne ovat läheisyytensä ansiosta paras taso eri käyttötapojen rauhanomaisen rinnakkaiselon järjestämiseen.

| — | suhtautuu myönteisesti työhön, jota komissio on tehnyt merten aluesuunnittelun alalla, sekä tahtoon kehittää unionin tasolla yhteisiä periaatteita. Komitea katsoo, että Euroopan unionin rooli voisi sekä metodien että periaatteiden tasolla kehittyä normatiivisempaan suuntaan, esimerkiksi nykyisiin merikohtaisiin alueellisiin sopimuksiin tukeutuen. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti työhön, jota komissio on tehnyt merten aluesuunnittelun alalla, sekä tahtoon kehittää unionin tasolla yhteisiä periaatteita. Komitea katsoo, että Euroopan unionin rooli voisi sekä metodien että periaatteiden tasolla kehittyä normatiivisempaan suuntaan, esimerkiksi nykyisiin merikohtaisiin alueellisiin sopimuksiin tukeutuen.

| — | Kannattaa komission pyrkimystä sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi, jotta merikuljetuksista voitaisiin tehdä houkuttelevampia ja kilpailukykyisempiä. Komitea on kuitenkin pahoillaan siitä, että konkreettiset toimet liittyvät lähinnä tähän taloudelliseen ulottuvuuteen. Se nimittäin toivoisi, että sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat huomioitaisiin kokonaisvaltaisesti. |
| --- | --- |

—

Kannattaa komission pyrkimystä sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi, jotta merikuljetuksista voitaisiin tehdä houkuttelevampia ja kilpailukykyisempiä. Komitea on kuitenkin pahoillaan siitä, että konkreettiset toimet liittyvät lähinnä tähän taloudelliseen ulottuvuuteen. Se nimittäin toivoisi, että sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat huomioitaisiin kokonaisvaltaisesti.

| — | toistaa esittämänsä pyynnön tutkia mahdollisuutta tarkistaa EU:n rahoitusjärjestelmää siten, että luotaisiin kaikkien merikysymysten käsittelemistä varten yksi ainoa yksinkertaistettu järjestelmä Euroopan rannikko- ja saarialueille tarkoitetun rahaston yhteyteen, seuraavasta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 käytävien keskusteluiden puitteissa. |
| --- | --- |

—

toistaa esittämänsä pyynnön tutkia mahdollisuutta tarkistaa EU:n rahoitusjärjestelmää siten, että luotaisiin kaikkien merikysymysten käsittelemistä varten yksi ainoa yksinkertaistettu järjestelmä Euroopan rannikko- ja saarialueille tarkoitetun rahaston yhteyteen, seuraavasta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 käytävien keskusteluiden puitteissa.

| — | pitää tervetulleena merten moottoriteille osoitettujen tukien selvittämistä, mutta toivoisi kunnianhimoisempaa lähestymistapaa ja yhteisön varoilla tuettavien toimien ja investointien luonteen kattavaa tukemista, sillä viime vuosina käynnistetyt järjestelmät eivät ole tuottaneet lupaavia tuloksia esimerkiksi palvelun lyhyen aikavälin luotettavuutta koskeviin vaatimuksiin liittyen. |
| --- | --- |

—

pitää tervetulleena merten moottoriteille osoitettujen tukien selvittämistä, mutta toivoisi kunnianhimoisempaa lähestymistapaa ja yhteisön varoilla tuettavien toimien ja investointien luonteen kattavaa tukemista, sillä viime vuosina käynnistetyt järjestelmät eivät ole tuottaneet lupaavia tuloksia esimerkiksi palvelun lyhyen aikavälin luotettavuutta koskeviin vaatimuksiin liittyen.

| Esittelijä | Michel DELEBARRE, Dunkerquen kaupunginjohtaja (FR, PSE) |
| --- | --- |

Esittelijä

Michel DELEBARRE, Dunkerquen kaupunginjohtaja (FR, PSE)

Viiteasiakirjat

Merten aluesuunnittelua koskeva toimintasuunnitelma yhteisten periaatteiden saavuttamiseksi EU:ssa, KOM(2008) 791 lopullinen, komission 25. marraskuuta 2008 antama tiedonanto

EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset, KOM(2009) 8 lopullinen, komission 21. tammikuuta 2009 antama tiedonanto

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhteisön jäsenvaltioiden satamiin saapuvia tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta, KOM(2009) 11 lopullinen, 21. tammikuuta 2009

Tiedonanto ja toimintasuunnitelma esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen luomiseksi, KOM(2009) 10 lopullinen, 21. tammikuuta 2009

Komission tiedonanto merten moottoriteiden avaamiseen myönnettävää yhteisön rahoitusta täydentävää valtiontukea koskevista ohjeista (2008/C 317/08)

1   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | tunnustaa komission ottaneen merkittäviä edistysaskeleita ja suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelmien tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja omaksuttuun yhtenäiseen lähestymistapaan. Se katsoo, että unionin meripolitiikan on liityttävä globaaliin ja monialaiseen kehykseen, joka ”kattaa kaikki näkökulmat ihmisen suhteesta valtameriin ja meriin”. (1) |
| --- | --- |

1.

tunnustaa komission ottaneen merkittäviä edistysaskeleita ja suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelmien tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja omaksuttuun yhtenäiseen lähestymistapaan. Se katsoo, että unionin meripolitiikan on liityttävä globaaliin ja monialaiseen kehykseen, joka ”kattaa kaikki näkökulmat ihmisen suhteesta valtameriin ja meriin”. (1)

| 2. | muistuttaa, että lähes puolet Euroopan väestöstä (2) asuu unionin rannikkoalueilla ja kaupungeissa, joiden osuus Euroopan bruttokansantuotteesta on noin 40 prosenttia. Alue- ja paikallisviranomaisten toimivalta meripolitiikkaan liittyvillä aloilla vaihtelee, mutta ne ovat sopiva taso edistämään erilaisten alakohtaisten politiikkojen koordinointia kentällä. Lisäksi rannikkoalueiden alue- ja paikallisviranomaisilla on erityinen vastuu rannikkoalueiden käytöstä ja hoidosta: niiden on hoidettava paineita, jotka johtuvat ihmisten toiminnasta rannikolla ja merellä aiheutuvista eturistiriidoista, ja tähdättävä sellaiseen kestävään kehitykseen ja työllisyystasoon, jotka ovat yhteensopivia meriympäristön tarvitseman suojelun kanssa. Ne ovat tästä syystä kehittäneet asiantuntemusta tällaisia alueita koskevaan yhdennettyyn strategiseen suunnitteluun, jossa on mukana hyvin erilaisia aiheita koskevia politiikkoja: liikenne, satamien kunnostus, turvallisuus, kaupunkikehitys, merten aluesuunnittelu, ammatillinen koulutus sekä rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito (Integrated Coastal Zone Management, ICZM). |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että lähes puolet Euroopan väestöstä (2) asuu unionin rannikkoalueilla ja kaupungeissa, joiden osuus Euroopan bruttokansantuotteesta on noin 40 prosenttia. Alue- ja paikallisviranomaisten toimivalta meripolitiikkaan liittyvillä aloilla vaihtelee, mutta ne ovat sopiva taso edistämään erilaisten alakohtaisten politiikkojen koordinointia kentällä. Lisäksi rannikkoalueiden alue- ja paikallisviranomaisilla on erityinen vastuu rannikkoalueiden käytöstä ja hoidosta: niiden on hoidettava paineita, jotka johtuvat ihmisten toiminnasta rannikolla ja merellä aiheutuvista eturistiriidoista, ja tähdättävä sellaiseen kestävään kehitykseen ja työllisyystasoon, jotka ovat yhteensopivia meriympäristön tarvitseman suojelun kanssa. Ne ovat tästä syystä kehittäneet asiantuntemusta tällaisia alueita koskevaan yhdennettyyn strategiseen suunnitteluun, jossa on mukana hyvin erilaisia aiheita koskevia politiikkoja: liikenne, satamien kunnostus, turvallisuus, kaupunkikehitys, merten aluesuunnittelu, ammatillinen koulutus sekä rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito (Integrated Coastal Zone Management, ICZM).

| 3. | toteaa, että EU:n meripolitiikan asianmukainen täytäntöönpano edellyttää hallintoa, johon alue- ja paikallistoimijat osallistuvat nykyistä suoremmin. Sellaisen aitoon kumppanuuteen perustuvan meripolitiikan hallinnoinnin avulla, jossa olisivat mukana kaikki päätöksentekotasot sekä kansalaisyhteiskunta, voitaisiin mahdolliset eturistiriidat havaita riittävän ajoissa ja niihin voitaisiin löytää paikallisiin olosuhteisiin sopeutettuja ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että EU:n meripolitiikan asianmukainen täytäntöönpano edellyttää hallintoa, johon alue- ja paikallistoimijat osallistuvat nykyistä suoremmin. Sellaisen aitoon kumppanuuteen perustuvan meripolitiikan hallinnoinnin avulla, jossa olisivat mukana kaikki päätöksentekotasot sekä kansalaisyhteiskunta, voitaisiin mahdolliset eturistiriidat havaita riittävän ajoissa ja niihin voitaisiin löytää paikallisiin olosuhteisiin sopeutettuja ratkaisuja.

| 4. | yhtyy näkemykseen, jonka komissio esittää meriasioiden hallinnointia koskevia suuntaviivoja käsittelevässä tiedonannossaan (3) ja jonka mukaan rannikkoalueet eivät yksinomaan hyödy meripolitiikkaan sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta, vaan ne voivat myös kärsiä kyseisen lähestymistavan puuttumisen kielteisistä seurauksista. |
| --- | --- |

4.

yhtyy näkemykseen, jonka komissio esittää meriasioiden hallinnointia koskevia suuntaviivoja käsittelevässä tiedonannossaan (3) ja jonka mukaan rannikkoalueet eivät yksinomaan hyödy meripolitiikkaan sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta, vaan ne voivat myös kärsiä kyseisen lähestymistavan puuttumisen kielteisistä seurauksista.

| 5. | katsoo, että on luotava yhtymäkohtia alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen ja yhdennetyn meripolitiikan kehittämisen välille erityisesti, jotta varmistetaan aluekehityksen entistä parempi johdonmukaisuus rannikko- ja saarialueilla sekä suhteessa sisämaahan ja -satamiin, ja parannettava erityistoimien tulevan rahoituksen koordinointia edellä mainituilla alueilla. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että on luotava yhtymäkohtia alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen ja yhdennetyn meripolitiikan kehittämisen välille erityisesti, jotta varmistetaan aluekehityksen entistä parempi johdonmukaisuus rannikko- ja saarialueilla sekä suhteessa sisämaahan ja -satamiin, ja parannettava erityistoimien tulevan rahoituksen koordinointia edellä mainituilla alueilla.

| 6. | toistaa näin ollen esittämänsä pyynnön ”tutkia mahdollisuutta tarkistaa EU:n rahoitusjärjestelmää siten, että luotaisiin kaikkien tai useimpien merikysymysten käsittelemistä varten yksi ainoa yksinkertaistettu järjestelmä Euroopan rannikko- ja saarialueille tarkoitetun rahaston yhteyteen”, seuraavasta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 käytävien keskusteluiden puitteissa. (4) |
| --- | --- |

6.

toistaa näin ollen esittämänsä pyynnön ”tutkia mahdollisuutta tarkistaa EU:n rahoitusjärjestelmää siten, että luotaisiin kaikkien tai useimpien merikysymysten käsittelemistä varten yksi ainoa yksinkertaistettu järjestelmä Euroopan rannikko- ja saarialueille tarkoitetun rahaston yhteyteen”, seuraavasta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 käytävien keskusteluiden puitteissa. (4)

| 7. | tukee varauksetta komission käynnistämää hanketta sellaisen merialueilla toteutettavia hankkeita koskevan tietokannan perustamiseksi, joka sisältää tietoja yhteisön kaikkien rahastojen edunsaajista, ja katsoo, että edellä mainittu tietokanta on välttämätön avoimuuden varmistamiseksi alalla sekä hyvien käytäntöjen vaihdon edistämiseksi. Komitea toivoo voivansa osallistua tietokannan – jonka odotetaan olevan käytettävissä vuoteen 2010 mennessä – hallinnointiin. |
| --- | --- |

7.

tukee varauksetta komission käynnistämää hanketta sellaisen merialueilla toteutettavia hankkeita koskevan tietokannan perustamiseksi, joka sisältää tietoja yhteisön kaikkien rahastojen edunsaajista, ja katsoo, että edellä mainittu tietokanta on välttämätön avoimuuden varmistamiseksi alalla sekä hyvien käytäntöjen vaihdon edistämiseksi. Komitea toivoo voivansa osallistua tietokannan – jonka odotetaan olevan käytettävissä vuoteen 2010 mennessä – hallinnointiin.

Merten aluesuunnittelu
   (5)

| 8. | suhtautuu toimintasuunnitelmaan myönteisesti ja tukee komission ehdotuksia kymmenen suunnittelua koskevan periaatteen kehittämisestä. Periaatteista voisi lopulta tulla yhteisiä ja kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavia. |
| --- | --- |

8.

suhtautuu toimintasuunnitelmaan myönteisesti ja tukee komission ehdotuksia kymmenen suunnittelua koskevan periaatteen kehittämisestä. Periaatteista voisi lopulta tulla yhteisiä ja kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavia.

| 9. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin toteuttaa yhdennettyä meripolitiikkaa. Sininen kirja tarjoaa selvän etenemissuunnitelman merivarojen ja rannikkoalueiden varojen hallinnoimiseksi koko Euroopassa. Komitea kannustaa komissiota jatkamaan näitä ponnistuksia ja pyytää sitä selventämään merten aluesuunnittelun liittämistä muihin Euroopan unionin käynnistämiin toimiin ja etenkin luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettuun direktiiviin 92/43/ETY, vesipolitiikan puitedirektiiviin, meristrategiadirektiiviin ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevaan Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseen. Merten aluesuunnittelun tulisi osaltaan lisätä eri säädösten välistä synergiaa, jotta voidaan välttää mahdolliset epäselvyydet ja päällekkäisyydet. |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin toteuttaa yhdennettyä meripolitiikkaa. Sininen kirja tarjoaa selvän etenemissuunnitelman merivarojen ja rannikkoalueiden varojen hallinnoimiseksi koko Euroopassa. Komitea kannustaa komissiota jatkamaan näitä ponnistuksia ja pyytää sitä selventämään merten aluesuunnittelun liittämistä muihin Euroopan unionin käynnistämiin toimiin ja etenkin luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettuun direktiiviin 92/43/ETY, vesipolitiikan puitedirektiiviin, meristrategiadirektiiviin ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevaan Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseen. Merten aluesuunnittelun tulisi osaltaan lisätä eri säädösten välistä synergiaa, jotta voidaan välttää mahdolliset epäselvyydet ja päällekkäisyydet.

| 10. | katsoo, että strategisen suunnittelun ja hallinnon järjestämisen on edellettävä alueellista soveltamista. Strategisella suunnittelulla on nimittäin perustava asema suunnitteluprosessissa, sillä sen avulla voidaan edistää tavoitteiden ja keinojen lähentämistä ja ohjata suunnittelua. Tämän yhteisen suunnitteluvaiheen ansiosta voidaan muotoilla periaatteet ja suuntaviivat ja määritellä ne painopisteet, jotka ovat ensisijaisia suunnittelun valmistelussa sekä välitysmenettelyssä, johon prosessi johtaa. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että strategisen suunnittelun ja hallinnon järjestämisen on edellettävä alueellista soveltamista. Strategisella suunnittelulla on nimittäin perustava asema suunnitteluprosessissa, sillä sen avulla voidaan edistää tavoitteiden ja keinojen lähentämistä ja ohjata suunnittelua. Tämän yhteisen suunnitteluvaiheen ansiosta voidaan muotoilla periaatteet ja suuntaviivat ja määritellä ne painopisteet, jotka ovat ensisijaisia suunnittelun valmistelussa sekä välitysmenettelyssä, johon prosessi johtaa.

| 11. | katsoo, että monitasoisen hallinnoinnin hengessä ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen laaditun innovatiivisen hallintojärjestelmän täytäntöönpano on välttämätöntä, jotta voidaan määritellä aluesuunnittelua ohjaavat strategiset suuntaviivat. Aluesuunnittelua on välttämättä toteutettava useammalla tasolla merikohtaisesta suunnittelusta aina paikallistasolle asti. Komitea toteaa lisäksi, että vaikka komission omaksumasta ekosysteemipohjaisesta lähestymistavasta (6) ollaankin yhtä mieltä, se ei kuitenkaan välttämättä sovellu kaikkiin merellä tapahtuviin toimintoihin. Näin ollen AK toivoo komission lisäävän tuleviin ehdotuksiinsa merikohtaisen tason tai aluemeren käsitteen, joka on riittävän laaja tämän salakarin välttämiseen. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että monitasoisen hallinnoinnin hengessä ja toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen laaditun innovatiivisen hallintojärjestelmän täytäntöönpano on välttämätöntä, jotta voidaan määritellä aluesuunnittelua ohjaavat strategiset suuntaviivat. Aluesuunnittelua on välttämättä toteutettava useammalla tasolla merikohtaisesta suunnittelusta aina paikallistasolle asti. Komitea toteaa lisäksi, että vaikka komission omaksumasta ekosysteemipohjaisesta lähestymistavasta (6) ollaankin yhtä mieltä, se ei kuitenkaan välttämättä sovellu kaikkiin merellä tapahtuviin toimintoihin. Näin ollen AK toivoo komission lisäävän tuleviin ehdotuksiinsa merikohtaisen tason tai aluemeren käsitteen, joka on riittävän laaja tämän salakarin välttämiseen.

| 12. | korostaa, että merten aluesuunnittelun tarkoituksena on kattaa kaikki merellä tapahtuvat toiminnot valtioiden rajoista riippumatta, jotta voidaan paremmin vastata ekosysteemisiin olosuhteisiin. Näin ollen suunnittelu on yhdennetyn meripolitiikan olennainen väline. Komitea katsoo, että järjestelmän käyttöönotto on välttämätöntä, jotta voidaan toimia merten käytön lisääntymisen vaatimalla tavalla ja edistää vastakkaisten etunäkökohtien rauhanomaista yhteiseloa tällä rajallisella ja hauraalla alueella. Komitea kuitenkin toteaa, että meriliikenteessä on vastattava haasteeseen, joka on merialueiden suunnittelun ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleissopimuksessa määritellyn merten vapauden periaatteen yhteensovittaminen. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että merten aluesuunnittelun tarkoituksena on kattaa kaikki merellä tapahtuvat toiminnot valtioiden rajoista riippumatta, jotta voidaan paremmin vastata ekosysteemisiin olosuhteisiin. Näin ollen suunnittelu on yhdennetyn meripolitiikan olennainen väline. Komitea katsoo, että järjestelmän käyttöönotto on välttämätöntä, jotta voidaan toimia merten käytön lisääntymisen vaatimalla tavalla ja edistää vastakkaisten etunäkökohtien rauhanomaista yhteiseloa tällä rajallisella ja hauraalla alueella. Komitea kuitenkin toteaa, että meriliikenteessä on vastattava haasteeseen, joka on merialueiden suunnittelun ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleissopimuksessa määritellyn merten vapauden periaatteen yhteensovittaminen.

| 13. | myöntää, että merten aluesuunnittelu on tehokas väline pyrittäessä vastaamaan kaikkien toimintojen vaatimuksiin ja käyttämään meriä mahdollisimman pitkälti ekosysteemejä kestävästi suojellen. Selkeät ja kaikkien tuntemat säännöt edistävät pitkän aikavälin investointien tekemistä ja auttavat näin lisäämään merellä tapahtuvien toimintojen osuutta Lissabonin strategian mukaisten kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea toivoo tässä yhteydessä, että komissio määrittelisi mahdollisimman pitkälti välitysmenettelyä koskevat periaatteet, jotta prosessin avoimuus voidaan taata ennalta määrätyillä riittävän joustavilla säännöillä, jotka on laadittu tiiviissä yhteistyössä merialueiden edustajien kanssa ja joissa otetaan huomioon merikohtaiset erityispiirteet. |
| --- | --- |

13.

myöntää, että merten aluesuunnittelu on tehokas väline pyrittäessä vastaamaan kaikkien toimintojen vaatimuksiin ja käyttämään meriä mahdollisimman pitkälti ekosysteemejä kestävästi suojellen. Selkeät ja kaikkien tuntemat säännöt edistävät pitkän aikavälin investointien tekemistä ja auttavat näin lisäämään merellä tapahtuvien toimintojen osuutta Lissabonin strategian mukaisten kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea toivoo tässä yhteydessä, että komissio määrittelisi mahdollisimman pitkälti välitysmenettelyä koskevat periaatteet, jotta prosessin avoimuus voidaan taata ennalta määrätyillä riittävän joustavilla säännöillä, jotka on laadittu tiiviissä yhteistyössä merialueiden edustajien kanssa ja joissa otetaan huomioon merikohtaiset erityispiirteet.

| 14. | suhtautuu myönteisesti työhön, jota komissio on tehnyt merten aluesuunnittelun alalla, sekä tahtoon kehittää unionin tasolla yhteisiä periaatteita. Komitea arvioi, että Euroopan unionilla on tällä alalla rooli alullepanevana voimana ja koordinaattorina ja että komission vuonna 2009 järjestämän kuulemisen avulla voidaan lisätä haasteiden ymmärtämistä ja ehdottaa suuntaviivoja, joilla voitaisiin edistää yhteistä lähestymistapaa. Näin ollen komitea ehdottaa, että komissio laatisi kuulemisen perusteella valkoisen kirjan. |
| --- | --- |

14.

suhtautuu myönteisesti työhön, jota komissio on tehnyt merten aluesuunnittelun alalla, sekä tahtoon kehittää unionin tasolla yhteisiä periaatteita. Komitea arvioi, että Euroopan unionilla on tällä alalla rooli alullepanevana voimana ja koordinaattorina ja että komission vuonna 2009 järjestämän kuulemisen avulla voidaan lisätä haasteiden ymmärtämistä ja ehdottaa suuntaviivoja, joilla voitaisiin edistää yhteistä lähestymistapaa. Näin ollen komitea ehdottaa, että komissio laatisi kuulemisen perusteella valkoisen kirjan.

| 15. | katsoo, että Euroopan unionin rooli voisi sekä metodien että periaatteiden tasolla kehittyä normatiivisempaan suuntaan, jotta voitaisiin taata merten aluesuunnittelun aito koordinoiminen asianomaisissa jäsenvaltioissa ja niiden välillä. Tässä yhteydessä komitea viittaa kokemuksiin, joita on jo saatu aluetasolla, erityisesti Välimeren alueella merialueiden suojelua koskevan Barcelonan sopimuksen ja etenkin seitsemännen pöytäkirjan puitteissa. Pöytäkirjalla asianomaiset jäsenvaltiot päättivät toteuttaa yhteisesti rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon (ICZM) periaatteita Välimerellä ja ottaa käyttöön sitovia välineitä. Sen lisäksi, että Euroopan unioni kannustaa omaksumaan yhteisen lähestymistavan merten aluesuunnitteluun, se voisi auttaa siinä, että nykyisissä merikohtaisissa alueellisissa sopimuksissa alettaisiin soveltaa merialueiden kestävän ja yhdennetyn kehityksen lähestymistapaa asianomaisilla merialueilla. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että Euroopan unionin rooli voisi sekä metodien että periaatteiden tasolla kehittyä normatiivisempaan suuntaan, jotta voitaisiin taata merten aluesuunnittelun aito koordinoiminen asianomaisissa jäsenvaltioissa ja niiden välillä. Tässä yhteydessä komitea viittaa kokemuksiin, joita on jo saatu aluetasolla, erityisesti Välimeren alueella merialueiden suojelua koskevan Barcelonan sopimuksen ja etenkin seitsemännen pöytäkirjan puitteissa. Pöytäkirjalla asianomaiset jäsenvaltiot päättivät toteuttaa yhteisesti rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon (ICZM) periaatteita Välimerellä ja ottaa käyttöön sitovia välineitä. Sen lisäksi, että Euroopan unioni kannustaa omaksumaan yhteisen lähestymistavan merten aluesuunnitteluun, se voisi auttaa siinä, että nykyisissä merikohtaisissa alueellisissa sopimuksissa alettaisiin soveltaa merialueiden kestävän ja yhdennetyn kehityksen lähestymistapaa asianomaisilla merialueilla.

| 16. | rohkaisee voimakkaasti komissiota tukemaan merikohtaisia pilottihankkeita, jotta voidaan testata ehdotettujen periaatteiden soveltumista erilaisiin aluemeriin. Komitea muistuttaa, että unionin ulkoalueet tulee sisällyttää järjestelmään olennaisena osana, sillä suuri osa Euroopan merialueista kuuluu niihin. |
| --- | --- |

16.

rohkaisee voimakkaasti komissiota tukemaan merikohtaisia pilottihankkeita, jotta voidaan testata ehdotettujen periaatteiden soveltumista erilaisiin aluemeriin. Komitea muistuttaa, että unionin ulkoalueet tulee sisällyttää järjestelmään olennaisena osana, sillä suuri osa Euroopan merialueista kuuluu niihin.

| 17. | korostaa alue- ja paikallisviranomaisten merkittävää roolia merten aluesuunnittelussa etenkin tiettyjen politiikkojen rahoittajina, mutta myös siksi, että ne ovat läheisyytensä ansiosta paras taso eri käyttötapojen rauhanomaisen rinnakkaiselon järjestämiseen. Vakiintuneilla meri- ja rannikkoalueiden kumppanuuksilla ja meriverkostoilla on keskeinen rooli pyrittäessä helpottamaan merten aluesuunnittelun kehittämistä ja toteutusta jäsenvaltioissa. Vaikka toimivalta aluevesien ja talousvyöhykkeiden (7) hallinnoinnista kuuluu useimmiten jäsenvaltioille, alue- ja paikallisviranomaiset toimivat kuitenkin oman toimivaltansa ja vastuunsa perusteella asioissa, jotka liittyvät vesien hallinnointiin. Ne saattavat toimia esimerkiksi satamaviranomaisina tai suojeltujen alueiden hallinnoijina. Niiden vastuulla on yleisesti ottaen edistää tasapainoista ja solidaarista kehitystä, jonka on koskettava myös merialueita. |
| --- | --- |

17.

korostaa alue- ja paikallisviranomaisten merkittävää roolia merten aluesuunnittelussa etenkin tiettyjen politiikkojen rahoittajina, mutta myös siksi, että ne ovat läheisyytensä ansiosta paras taso eri käyttötapojen rauhanomaisen rinnakkaiselon järjestämiseen. Vakiintuneilla meri- ja rannikkoalueiden kumppanuuksilla ja meriverkostoilla on keskeinen rooli pyrittäessä helpottamaan merten aluesuunnittelun kehittämistä ja toteutusta jäsenvaltioissa. Vaikka toimivalta aluevesien ja talousvyöhykkeiden (7) hallinnoinnista kuuluu useimmiten jäsenvaltioille, alue- ja paikallisviranomaiset toimivat kuitenkin oman toimivaltansa ja vastuunsa perusteella asioissa, jotka liittyvät vesien hallinnointiin. Ne saattavat toimia esimerkiksi satamaviranomaisina tai suojeltujen alueiden hallinnoijina. Niiden vastuulla on yleisesti ottaen edistää tasapainoista ja solidaarista kehitystä, jonka on koskettava myös merialueita.

| 18. | korostaa myös, että maa- ja merialueiden suunnittelua on toteutettava yhtenäisesti ja johdonmukaisesti, jotta maan ja meren kohtaamispintaa voidaan hallinnoida asianmukaisesti erityisesti rannikkovyöhykkeellä. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon (ICZM) puitteissa tehdystä työstä. |
| --- | --- |

18.

korostaa myös, että maa- ja merialueiden suunnittelua on toteutettava yhtenäisesti ja johdonmukaisesti, jotta maan ja meren kohtaamispintaa voidaan hallinnoida asianmukaisesti erityisesti rannikkovyöhykkeellä. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon (ICZM) puitteissa tehdystä työstä.

| 19. | muistuttaa, että Euroopan alueet ja kaupungit käynnistävät jo nyt esimerkiksi Interreg-ohjelmien puitteissa rajatylittävää tai valtioidenvälistä yhteistyötä, jonka ansiosta ne voivat toteuttaa merialueiden hallintaan liittyviä yhteisiä hankkeita. Komitea pitää myös täysin mahdollisena, että eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) voisivat tarjota kiinnostavia mahdollisuuksia alueelliseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että Euroopan alueet ja kaupungit käynnistävät jo nyt esimerkiksi Interreg-ohjelmien puitteissa rajatylittävää tai valtioidenvälistä yhteistyötä, jonka ansiosta ne voivat toteuttaa merialueiden hallintaan liittyviä yhteisiä hankkeita. Komitea pitää myös täysin mahdollisena, että eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) voisivat tarjota kiinnostavia mahdollisuuksia alueelliseen yhteistyöhön.

| 20. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on perustanut Euroopan meripoliittiseen seurantakeskuksen ja tietoverkon, jonka pitäisi vuoden 2009 loppuun mennessä saada aikaan prototyyppi Euroopan merikartastoksi. Komitea toivoo, että tuleva merikartasto voidaan nivoa yhteen helmikuussa 2009 esitellyn Google Ocean -välineen kanssa. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on perustanut Euroopan meripoliittiseen seurantakeskuksen ja tietoverkon, jonka pitäisi vuoden 2009 loppuun mennessä saada aikaan prototyyppi Euroopan merikartastoksi. Komitea toivoo, että tuleva merikartasto voidaan nivoa yhteen helmikuussa 2009 esitellyn Google Ocean -välineen kanssa.

| 21. | pahoittelee sitä, ettei komissio käsittele toissijaisuusperiaatetta riittävästi. Tällä hetkellä komission ehdotuksen taustalla on joukko oikeusperustoja (jotka liittyvät esimerkiksi liikennepolitiikkaan ja kestävään kehitykseen). Maankäyttöpolitiikkojen on kuitenkin tähän asti katsottu Nizzan sopimuksen perusteella kuuluvan jäsenvaltioiden yksinomaisen toimivallan piiriin. Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja uuden alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen myötä voidaan kysyä, voisiko esimerkiksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artikla (Nizzan sopimuksen 308 artikla) olla sopiva oikeusperusta merten aluesuunnittelua koskeville tuleville normatiivisille toimille. |
| --- | --- |

21.

pahoittelee sitä, ettei komissio käsittele toissijaisuusperiaatetta riittävästi. Tällä hetkellä komission ehdotuksen taustalla on joukko oikeusperustoja (jotka liittyvät esimerkiksi liikennepolitiikkaan ja kestävään kehitykseen). Maankäyttöpolitiikkojen on kuitenkin tähän asti katsottu Nizzan sopimuksen perusteella kuuluvan jäsenvaltioiden yksinomaisen toimivallan piiriin. Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja uuden alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen myötä voidaan kysyä, voisiko esimerkiksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artikla (Nizzan sopimuksen 308 artikla) olla sopiva oikeusperusta merten aluesuunnittelua koskeville tuleville normatiivisille toimille.

Merikuljetukset

| 22. | katsoo, että merikuljetukset ovat olennainen osa Euroopan taloutta – sillä ne tuottavat tuloja ja työpaikkoja, kehittävät inhimillistä ja teknistä tietämystä ja vaikuttavat ympäristönsuojelun tasoon ja kilpailukykyyn – mutta komitea vaatii kuitenkin erityisiä meriturvallisuuteen liittyviä varotoimia. Merikuljetusten merkitystä kestävän talouden kannalta on lisättävä jatkuvasti poistamalla esteitä, jotka alalla esiintyy muihin liikennemuotoihin verrattuina, sekä lisäämällä ympäristösäännöksiä. Vaikka merikuljetukset reagoivatkin erittäin herkästi taloustilanteen heilahteluihin, ne ovat kuitenkin reaalitalouden tärkeimpiä ylläpitäjiä. Niinpä Euroopan satamien on varustetasonsa ja palveluidensa puolesta oltava valmiina vastaamaan merenkulkualan tarpeisiin heti, kun taloustilanne alkaa parantua. Euroopan satamien varustetasoa ei ole kuluneen vuosikymmenen aikana mukautettu samaan tahtiin kuin useimmissa maailman satamissa, lähinnä Aasiassa. Eurooppalaiset satamarakenteet on näin ollen välttämättä nostettava kestävän kehityksen periaatteita noudattaen muiden kanssa samalle tasolle, jotta maailmankaupan tuleviin haasteisiin voidaan vastata. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että merikuljetukset ovat olennainen osa Euroopan taloutta – sillä ne tuottavat tuloja ja työpaikkoja, kehittävät inhimillistä ja teknistä tietämystä ja vaikuttavat ympäristönsuojelun tasoon ja kilpailukykyyn – mutta komitea vaatii kuitenkin erityisiä meriturvallisuuteen liittyviä varotoimia. Merikuljetusten merkitystä kestävän talouden kannalta on lisättävä jatkuvasti poistamalla esteitä, jotka alalla esiintyy muihin liikennemuotoihin verrattuina, sekä lisäämällä ympäristösäännöksiä. Vaikka merikuljetukset reagoivatkin erittäin herkästi taloustilanteen heilahteluihin, ne ovat kuitenkin reaalitalouden tärkeimpiä ylläpitäjiä. Niinpä Euroopan satamien on varustetasonsa ja palveluidensa puolesta oltava valmiina vastaamaan merenkulkualan tarpeisiin heti, kun taloustilanne alkaa parantua. Euroopan satamien varustetasoa ei ole kuluneen vuosikymmenen aikana mukautettu samaan tahtiin kuin useimmissa maailman satamissa, lähinnä Aasiassa. Eurooppalaiset satamarakenteet on näin ollen välttämättä nostettava kestävän kehityksen periaatteita noudattaen muiden kanssa samalle tasolle, jotta maailmankaupan tuleviin haasteisiin voidaan vastata.

| 23. | kannattaa pyrkimystä sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi, jotta merikuljetuksista voitaisiin tehdä houkuttelevampia ja kilpailukykyisempiä. Komitea on kuitenkin pahoillaan siitä, että konkreettiset toimet liittyvät lähinnä tähän teemaan. Se nimittäin toivoisi, että sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat huomioitaisiin kokonaisvaltaisesti. |
| --- | --- |

23.

kannattaa pyrkimystä sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi, jotta merikuljetuksista voitaisiin tehdä houkuttelevampia ja kilpailukykyisempiä. Komitea on kuitenkin pahoillaan siitä, että konkreettiset toimet liittyvät lähinnä tähän teemaan. Se nimittäin toivoisi, että sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat huomioitaisiin kokonaisvaltaisesti.

| 24. | korostaa, että meriliikennepolitiikka on laadittava siten, että se muodostaa osan siitä logistisesta ketjusta, johon se kuuluu. Satamakeskukset on siis nähtävä välttämättöminä etappeina eri kuljetusmuotojen välillä kuljetettaessa tavaroita paikasta toiseen Euroopassa tai kansainvälisesti. Satamia ei tule pitää vain lähtö- tai päätepisteinä, vaan keskeisinä määrittävinä tekijöinä ovelta ovelle -kuljetuksissa. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että meriliikennepolitiikka on laadittava siten, että se muodostaa osan siitä logistisesta ketjusta, johon se kuuluu. Satamakeskukset on siis nähtävä välttämättöminä etappeina eri kuljetusmuotojen välillä kuljetettaessa tavaroita paikasta toiseen Euroopassa tai kansainvälisesti. Satamia ei tule pitää vain lähtö- tai päätepisteinä, vaan keskeisinä määrittävinä tekijöinä ovelta ovelle -kuljetuksissa.

| 25. | korostaa, että satamista on tehtävä aitoja kuljetusketjujen virtuaalisen hallinnan viitekeskuksia, jotka voivat ennakoida rahtivirtojen hallinnointia. Tällä tavoin tietojärjestelmiä, joiden avulla kuljetus- ja logistiikkapalveluita optimoidaan rahdin reaaliaikaisen seurannan avulla, voidaan käyttää myös satamassaolon aikana. Näin ollen on tarpeen parantaa niiden järjestelmien yhteentoimivuutta, joita hyödynnetään toisaalta satamakeskuksissa ja toisaalta sisämaakuljetusten solmukohdissa. Mikäli tällaista järjestelmää ei vielä ole, on se syytä kehittää. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että satamista on tehtävä aitoja kuljetusketjujen virtuaalisen hallinnan viitekeskuksia, jotka voivat ennakoida rahtivirtojen hallinnointia. Tällä tavoin tietojärjestelmiä, joiden avulla kuljetus- ja logistiikkapalveluita optimoidaan rahdin reaaliaikaisen seurannan avulla, voidaan käyttää myös satamassaolon aikana. Näin ollen on tarpeen parantaa niiden järjestelmien yhteentoimivuutta, joita hyödynnetään toisaalta satamakeskuksissa ja toisaalta sisämaakuljetusten solmukohdissa. Mikäli tällaista järjestelmää ei vielä ole, on se syytä kehittää.

| 26. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen mukauttaa merikuljetuksia rasittavien hallinnollisten ja tullirasitteiden määrä muihin kuljetusmuotoihin. On esimerkiksi täysin epärealistista suositella rahtikuljetusten siirtämistä maanteiltä merille merten moottoriteiden käsitteen mukaisesti niin kauan, kun muodollisuudet, jotka koskevat raskaan tavaraliikenteen ajoneuvojen lastaamista laivoihin tai niistä pois, ovat mahdollisten käyttäjien kannalta mahdottomia noudattaa. Sääntöjä tulisi leikata sen vuoksi mittoihin, jotka vastaavat merikuljetusten erityisiä olosuhteita (merten avoimuus ja siten rajojen epämääräisyys satamissa, meriympäristöön onnettomuuksien jne. vuoksi kohdistuvat erityiset riskitilanteet). |
| --- | --- |

26.

suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen mukauttaa merikuljetuksia rasittavien hallinnollisten ja tullirasitteiden määrä muihin kuljetusmuotoihin. On esimerkiksi täysin epärealistista suositella rahtikuljetusten siirtämistä maanteiltä merille merten moottoriteiden käsitteen mukaisesti niin kauan, kun muodollisuudet, jotka koskevat raskaan tavaraliikenteen ajoneuvojen lastaamista laivoihin tai niistä pois, ovat mahdollisten käyttäjien kannalta mahdottomia noudattaa. Sääntöjä tulisi leikata sen vuoksi mittoihin, jotka vastaavat merikuljetusten erityisiä olosuhteita (merten avoimuus ja siten rajojen epämääräisyys satamissa, meriympäristöön onnettomuuksien jne. vuoksi kohdistuvat erityiset riskitilanteet).

Meristrategia vuoteen 2018
   (8)

| 27. | suhtautuu myönteisesti komission kehittämiin suosituksiin, jotka liittyvät asiakirjan keskeisimpiin teemoihin:






  — | tuetaan yleispätevien sääntöjen noudattamiseen perustuvia oikeudenmukaisia olosuhteita merenkulkualan kansainvälisessä kaupassa |
| --- | --- | --- |

27.

suhtautuu myönteisesti komission kehittämiin suosituksiin, jotka liittyvät asiakirjan keskeisimpiin teemoihin:

—

tuetaan yleispätevien sääntöjen noudattamiseen perustuvia oikeudenmukaisia olosuhteita merenkulkualan kansainvälisessä kaupassa

| — | korostetaan mereen liittyvien ammattien arvoa (koulutus, pätevöityminen, ammattimaistuminen) ja noudatetaan ILO:n säännöksiä merenkulkijoiden oikeudenmukaisesta kohtelusta ja heidän elinoloistaan ja palkkauksestaan |
| --- | --- |

—

korostetaan mereen liittyvien ammattien arvoa (koulutus, pätevöityminen, ammattimaistuminen) ja noudatetaan ILO:n säännöksiä merenkulkijoiden oikeudenmukaisesta kohtelusta ja heidän elinoloistaan ja palkkauksestaan

| — | pyritään jätteettömään ja päästöttömään merenkulkuun ja sitoudutaan voimakkaasti kestävän kehityksen periaatteisiin |
| --- | --- |

—

pyritään jätteettömään ja päästöttömään merenkulkuun ja sitoudutaan voimakkaasti kestävän kehityksen periaatteisiin

| — | taataan pysyvällä tavalla merenkulun turvallisuus noudattamalla annettuja sääntöjä ja kehittämällä ehkäiseviä toimia. |
| --- | --- |

—

taataan pysyvällä tavalla merenkulun turvallisuus noudattamalla annettuja sääntöjä ja kehittämällä ehkäiseviä toimia.

| 28. | pohtii kuitenkin, riittävätkö Euroopan unionin voimavarat täytäntöönpanoon, sillä strategian kattama ala on hyvin laaja. Komitea ehdottaa tähän liittyen, että komissio asettaisi käsiteltävät kysymykset tärkeysjärjestykseen ja määrittelisi toteutettaville toimille painopisteet laatimalla yhdessä jäsenvaltioiden ja kaikkien asianomaisten tahojen kanssa yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa vuoden 2009 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

28.

pohtii kuitenkin, riittävätkö Euroopan unionin voimavarat täytäntöönpanoon, sillä strategian kattama ala on hyvin laaja. Komitea ehdottaa tähän liittyen, että komissio asettaisi käsiteltävät kysymykset tärkeysjärjestykseen ja määrittelisi toteutettaville toimille painopisteet laatimalla yhdessä jäsenvaltioiden ja kaikkien asianomaisten tahojen kanssa yksityiskohtaisen etenemissuunnitelman mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa vuoden 2009 loppuun mennessä.

| 29. | pahoittelee sitä, että konkreettiset toimet liittyvät ainoastaan kaupallisten toimien vapauttamiseen kilpailukyvyn ja tuottavuuden edistämiseksi. Komitea toteaa, että ympäristönsuojelu tai parempien sosiaalisten normien takaaminen merenkulkijoille rajoittuu pelkästään suurten periaatteiden ilmaisemiseen ilman, että niiden toteuttamiselle asetettaisiin aikataulua tai määriteltäisiin konkreettisia toimia. |
| --- | --- |

29.

pahoittelee sitä, että konkreettiset toimet liittyvät ainoastaan kaupallisten toimien vapauttamiseen kilpailukyvyn ja tuottavuuden edistämiseksi. Komitea toteaa, että ympäristönsuojelu tai parempien sosiaalisten normien takaaminen merenkulkijoille rajoittuu pelkästään suurten periaatteiden ilmaisemiseen ilman, että niiden toteuttamiselle asetettaisiin aikataulua tai määriteltäisiin konkreettisia toimia.

| 30. | korostaa merikuljetusten olevan kestävyysajattelun mukainen kuljetusmuoto, joka edistää ratkaisevalla tavalla ilmastonmuutoksen ja ilmansaasteiden torjuntaa ja yleensäkin kuljetussektorin muuttamista ympäristöystävällisemmäksi. Komitea katsoo, että ympäristöä paremmin kunnioittavan kuljetusjärjestelmän kehittämisen tulisi olla poliittinen painopiste. AK arvioi, että siirtymällä merikuljetuksiin voidaan vastata sekä kasvaviin kuljetustarpeisiin (matkustajat ja rahti) että ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyviin tarpeisiin. Komitea on pahoillaan siitä, etteivät kansainväliset merikuljetukset sisälly vielä Kioton mekanismeihin eivätkä kasvihuonepäästöjen vähentämistä koskevaan aikatauluun. Komitea rohkaisee näin ollen Kansainvälistä merenkulkujärjestöä (International Maritime Organisation, IMO) ehdottamaan Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 järjestettävää YK:n ilmastokonferenssia silmällä pitäen pikaisesti kaikkiin aluksiin niiden lippuvaltiosta riippumatta sovellettavaa kasvihuonekaasupäästöjä koskevaa sitovaa sääntelyä. Lopullisena tavoitteena tulisi olla sääntelyjärjestelmän hyväksyminen vuonna 2011. Euroopan komission tulisi pyrkiä tukemaan yhtenäisiä ja avoimia alusten ja satamien ympäristösertifikaatteja, kuten ESI:tä (Environmental Ship Index), jota WPCI-aloite (World Ports Climate Initiative) on kehittämässä. Jotta eurooppalaiselle merenkulkualalle kohdistuvia kilpailuhaittoja voitaisiin mahdollisuuksien mukaan välttää, Euroopan unionin tulisi huolehtia siitä, että sitovia määräyksiä laaditaan ensisijaisesti kansainvälisellä tasolla. Lisäksi tulisi tarkistaa, millaisia vaikutuksia olisi ympäristön saastuttamisasteen mukaan porrastettujen satamamaksujen käyttöönotolla. |
| --- | --- |

30.

korostaa merikuljetusten olevan kestävyysajattelun mukainen kuljetusmuoto, joka edistää ratkaisevalla tavalla ilmastonmuutoksen ja ilmansaasteiden torjuntaa ja yleensäkin kuljetussektorin muuttamista ympäristöystävällisemmäksi. Komitea katsoo, että ympäristöä paremmin kunnioittavan kuljetusjärjestelmän kehittämisen tulisi olla poliittinen painopiste. AK arvioi, että siirtymällä merikuljetuksiin voidaan vastata sekä kasvaviin kuljetustarpeisiin (matkustajat ja rahti) että ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyviin tarpeisiin. Komitea on pahoillaan siitä, etteivät kansainväliset merikuljetukset sisälly vielä Kioton mekanismeihin eivätkä kasvihuonepäästöjen vähentämistä koskevaan aikatauluun. Komitea rohkaisee näin ollen Kansainvälistä merenkulkujärjestöä (International Maritime Organisation, IMO) ehdottamaan Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 järjestettävää YK:n ilmastokonferenssia silmällä pitäen pikaisesti kaikkiin aluksiin niiden lippuvaltiosta riippumatta sovellettavaa kasvihuonekaasupäästöjä koskevaa sitovaa sääntelyä. Lopullisena tavoitteena tulisi olla sääntelyjärjestelmän hyväksyminen vuonna 2011. Euroopan komission tulisi pyrkiä tukemaan yhtenäisiä ja avoimia alusten ja satamien ympäristösertifikaatteja, kuten ESI:tä (Environmental Ship Index), jota WPCI-aloite (World Ports Climate Initiative) on kehittämässä. Jotta eurooppalaiselle merenkulkualalle kohdistuvia kilpailuhaittoja voitaisiin mahdollisuuksien mukaan välttää, Euroopan unionin tulisi huolehtia siitä, että sitovia määräyksiä laaditaan ensisijaisesti kansainvälisellä tasolla. Lisäksi tulisi tarkistaa, millaisia vaikutuksia olisi ympäristön saastuttamisasteen mukaan porrastettujen satamamaksujen käyttöönotolla.

| 31. | korostaa, että pyrittäessä muuttamaan merikuljetukset ympäristöystävällisemmiksi tulee laivojen ekologisen jalanjäljen pienentämistoimien lisäksi mitata ja supistaa satama- ja logistiikkalaitteiden ympäristövaikutuksia. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että eurooppalaisten satamien kilpailukyvyn varmistamisen kannalta välttämätön satamien muutostöihin liittyvien menettelyjen kiihdyttäminen ei saa heikentää ympäristöarviointien laatua. On myös laadittava täsmälliset säännöt, jotka eivät anna tilaa erilaisille tulkinnoille ja siten vääristä kilpailua. Meri-, satama- ja logistiikkatoimintojen nivomista sujuvasti kaupunkimiljööseen on pidettävä EU:n meripolitiikan erityistavoitteena. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että pyrittäessä muuttamaan merikuljetukset ympäristöystävällisemmiksi tulee laivojen ekologisen jalanjäljen pienentämistoimien lisäksi mitata ja supistaa satama- ja logistiikkalaitteiden ympäristövaikutuksia. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että eurooppalaisten satamien kilpailukyvyn varmistamisen kannalta välttämätön satamien muutostöihin liittyvien menettelyjen kiihdyttäminen ei saa heikentää ympäristöarviointien laatua. On myös laadittava täsmälliset säännöt, jotka eivät anna tilaa erilaisille tulkinnoille ja siten vääristä kilpailua. Meri-, satama- ja logistiikkatoimintojen nivomista sujuvasti kaupunkimiljööseen on pidettävä EU:n meripolitiikan erityistavoitteena.

| 32. | katsoo, että merikuljetusten tulee näyttää esimerkkiä kuljetussektorin muuttamisessa ympäristöystävällisemmäksi, ja kehottaa tässä yhteydessä Euroopan unionia tukemaan voimakkaasti tutkimusta ja innovointia alusten ja satamien ympäristönsuojelun tason parantamiseksi. Esimerkiksi tulisi ottaa huomioon, että on vältettävä alusten aiheuttamaa vesien pilaantumista. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että merikuljetusten tulee näyttää esimerkkiä kuljetussektorin muuttamisessa ympäristöystävällisemmäksi, ja kehottaa tässä yhteydessä Euroopan unionia tukemaan voimakkaasti tutkimusta ja innovointia alusten ja satamien ympäristönsuojelun tason parantamiseksi. Esimerkiksi tulisi ottaa huomioon, että on vältettävä alusten aiheuttamaa vesien pilaantumista.

| 33. | toteaa, että esitettyjen suositusten toteuttaminen edellyttää huomattavien resurssien käyttöönottoa, ja kehottaa komissiota arvioimaan ehdotettujen järjestelmien kuluja, erittelemään eri rahoitusmahdollisuudet ja ehdottamaan rahoituksen jakautumista osapuolten välillä. Komitea arvioi, että merikuljetuksia olisi tuettava enemmän yhteisön varoilla, sillä ne ovat ympäristön kannalta kestävämpi kuljetusmuoto kuin esimerkiksi maantiekuljetukset. Komitea kehottaakin ryhtymään kaikkiin tarvittaviin aloitteisiin asian vaatimien yhteisön taloudellisten resurssien varmistamiseksi. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että esitettyjen suositusten toteuttaminen edellyttää huomattavien resurssien käyttöönottoa, ja kehottaa komissiota arvioimaan ehdotettujen järjestelmien kuluja, erittelemään eri rahoitusmahdollisuudet ja ehdottamaan rahoituksen jakautumista osapuolten välillä. Komitea arvioi, että merikuljetuksia olisi tuettava enemmän yhteisön varoilla, sillä ne ovat ympäristön kannalta kestävämpi kuljetusmuoto kuin esimerkiksi maantiekuljetukset. Komitea kehottaakin ryhtymään kaikkiin tarvittaviin aloitteisiin asian vaatimien yhteisön taloudellisten resurssien varmistamiseksi.

| 34. | katsoo, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen seuraavassa tarkistuksessa tulisi mahdollistaa se, että satamiin ja satamien sisämaayhteyksien parantamiseen tehtävien investointien merkitystä lisätään EU:n talousarviossa (rakennerahastot, TEN-T ja Marco Polo). Jäsenvaltioiden ja komission neuvottelemat kompromissit ovat johtaneet merten ja satamien kannalta vahingolliseen epätasapainoon. Erilaisten satamien (pienten ja keskisuurten satamien merkityksen tunnustaminen meriyhteyksien parantamisessa) ja alueiden (keskeiset/syrjäiset) on tulevaisuudessa oltava tasapainoisemmin edustettuina Euroopan satamakartalla, ja yhteisön kaikkien rahoitusvälineiden on oltava käytettävissä tasapainon luomiseen. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen seuraavassa tarkistuksessa tulisi mahdollistaa se, että satamiin ja satamien sisämaayhteyksien parantamiseen tehtävien investointien merkitystä lisätään EU:n talousarviossa (rakennerahastot, TEN-T ja Marco Polo). Jäsenvaltioiden ja komission neuvottelemat kompromissit ovat johtaneet merten ja satamien kannalta vahingolliseen epätasapainoon. Erilaisten satamien (pienten ja keskisuurten satamien merkityksen tunnustaminen meriyhteyksien parantamisessa) ja alueiden (keskeiset/syrjäiset) on tulevaisuudessa oltava tasapainoisemmin edustettuina Euroopan satamakartalla, ja yhteisön kaikkien rahoitusvälineiden on oltava käytettävissä tasapainon luomiseen.

| 35. | arvioi, että eri kuljetusmuotojen tasapuolisten kilpailusääntöjen takaamiseksi tulee ulkoiset (erityisesti ympäristöön liittyvät) kulut sisällyttää hintoihin, ja toteaa, että ennen sisällyttämisen toteutumista markkinasääntöjen ei saa antaa yksinään säädellä meriliikennettä. |
| --- | --- |

35.

arvioi, että eri kuljetusmuotojen tasapuolisten kilpailusääntöjen takaamiseksi tulee ulkoiset (erityisesti ympäristöön liittyvät) kulut sisällyttää hintoihin, ja toteaa, että ennen sisällyttämisen toteutumista markkinasääntöjen ei saa antaa yksinään säädellä meriliikennettä.

| 36. | palauttaa mieleen myös haasteen, joka liittyy eriytetyn tuen kohdistamiseen yhteisön saaristoalueille, joiden kilpailukyky ja mahdollisuudet osallistua kansainvälisiin ja Euroopan sisäisiin toimintoihin ovat vahvasti riippuvaisia merikuljetuksista. Komitea toistaa toiveensa siitä, että unionin saarialueet yhdistettäisiin ”merten moottoritiejärjestelmään” ja parannettaisiin näin alueiden yhteyksiä yhteismarkkinoille. (9) |
| --- | --- |

36.

palauttaa mieleen myös haasteen, joka liittyy eriytetyn tuen kohdistamiseen yhteisön saaristoalueille, joiden kilpailukyky ja mahdollisuudet osallistua kansainvälisiin ja Euroopan sisäisiin toimintoihin ovat vahvasti riippuvaisia merikuljetuksista. Komitea toistaa toiveensa siitä, että unionin saarialueet yhdistettäisiin ”merten moottoritiejärjestelmään” ja parannettaisiin näin alueiden yhteyksiä yhteismarkkinoille. (9)

| 37. | tukee ehdotusta perustaa erityistyöryhmä selvittämään keinoja, joilla voidaan saavuttaa oikea tasapaino merenkulkijoiden työehtojen ja Euroopan kauppalaivaston kilpailukyvyn välillä. Komitea ehdottaa työryhmän tehtävänkuvauksen laajentamista siten, että tehtävänä olisi myös määritellä sosiaalinen minimitaso, jolloin inhimillisistä tekijöistä tulisi keskeisiä kehitystä tukevia tekijöitä. Komitea katsoo, että miehistön koulutuksella ja ammattimaisuudella sekä elin- ja työoloilla on keskeinen asema kaikkien niiden toimien kannalta, joiden tavoitteena on taata meriliikennepalveluiden kilpailukyky ja merenkulun turvallisuus sekä ympäristön kunnioittaminen. Komitea kehottaakin Euroopan unionia kehittämään työnvälitystoimistojen (niin kutsutut manning agencies – miehistöä laivoille välittävät toimistot) sääntelyä ja valvontaa koskevan erityismekanismin ja ottamaan lähtökohdaksi ILO:n yleissopimusten määräykset samaan tapaan kuin STCW-yleissopimuksen (kansainvälinen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskeva yleissopimus) pohjalta koulutuskeskuksia varten perustetussa mekanismissa. |
| --- | --- |

37.

tukee ehdotusta perustaa erityistyöryhmä selvittämään keinoja, joilla voidaan saavuttaa oikea tasapaino merenkulkijoiden työehtojen ja Euroopan kauppalaivaston kilpailukyvyn välillä. Komitea ehdottaa työryhmän tehtävänkuvauksen laajentamista siten, että tehtävänä olisi myös määritellä sosiaalinen minimitaso, jolloin inhimillisistä tekijöistä tulisi keskeisiä kehitystä tukevia tekijöitä. Komitea katsoo, että miehistön koulutuksella ja ammattimaisuudella sekä elin- ja työoloilla on keskeinen asema kaikkien niiden toimien kannalta, joiden tavoitteena on taata meriliikennepalveluiden kilpailukyky ja merenkulun turvallisuus sekä ympäristön kunnioittaminen. Komitea kehottaakin Euroopan unionia kehittämään työnvälitystoimistojen (niin kutsutut manning agencies – miehistöä laivoille välittävät toimistot) sääntelyä ja valvontaa koskevan erityismekanismin ja ottamaan lähtökohdaksi ILO:n yleissopimusten määräykset samaan tapaan kuin STCW-yleissopimuksen (kansainvälinen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskeva yleissopimus) pohjalta koulutuskeskuksia varten perustetussa mekanismissa.

| 38. | painottaa komission tavoin sitä, että koulutuskysymyksillä on keskeinen merkitys merenkulkualan kaikille ammattialoille, ja kannattaa aiheeseen liittyviä ehdotuksia. Komitea pitää erityisen tervetulleena ehdotettua toimenpidettä Erasmus-ohjelman kaltaisen järjestelmän ottamiseksi käyttöön merenkulkualalla. Komitea kehottaa komissiota jatkamaan ehdotuksen kehittämistä sen ehtojen ja soveltamisalan selventämiksi ja nimenomaan sen kysymyksen selvittämiseksi, miten kattaa pelkän päällystön koulutuksen sijasta kaikki merenkulkualan koulutukseen osallistuvat nuoret. |
| --- | --- |

38.

painottaa komission tavoin sitä, että koulutuskysymyksillä on keskeinen merkitys merenkulkualan kaikille ammattialoille, ja kannattaa aiheeseen liittyviä ehdotuksia. Komitea pitää erityisen tervetulleena ehdotettua toimenpidettä Erasmus-ohjelman kaltaisen järjestelmän ottamiseksi käyttöön merenkulkualalla. Komitea kehottaa komissiota jatkamaan ehdotuksen kehittämistä sen ehtojen ja soveltamisalan selventämiksi ja nimenomaan sen kysymyksen selvittämiseksi, miten kattaa pelkän päällystön koulutuksen sijasta kaikki merenkulkualan koulutukseen osallistuvat nuoret.

| 39. | katsoo, että henkilöresursseihin, merimiestaitoihin ja merenkulkualan taitotietoon liittyvien ehdotusten tulee koskea koko merenkulkualaa, mukaan luettuna sen maalle ulottuvat jatkeet, kuten työpaikat, jotka sijaitsevat satamissa tai liittyvät logistiikkatoimintoihin sekä merikuljetuksia edeltäviin tai seuraaviin liityntäkuljetuksiin. Olisi siis suotavaa laatia unionin tasolla yleispuitteet hyville käytännöille, joihin kaikki pyrkisivät, mutta määritellä myös joitakin rajoitteita, joilla kiellettäisiin – esimerkiksi – jälleenlaivaukseen liittyvä omahuolinnan periaate. Tällaiset puitteet ovat mahdolliset ainoastaan siinä tapauksessa, että niitä voidaan soveltaa joustavasti yksittäisten satamakeskusten tasolla. Satamapalvelujen vapauttamista koskevan direktiivin hylkääminen kahdesti on osoitus siitä, että kaikki – oletusarvoisesti tiukat – lainsäädäntöaloitteet on tuomittu epäonnistumaan. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että henkilöresursseihin, merimiestaitoihin ja merenkulkualan taitotietoon liittyvien ehdotusten tulee koskea koko merenkulkualaa, mukaan luettuna sen maalle ulottuvat jatkeet, kuten työpaikat, jotka sijaitsevat satamissa tai liittyvät logistiikkatoimintoihin sekä merikuljetuksia edeltäviin tai seuraaviin liityntäkuljetuksiin. Olisi siis suotavaa laatia unionin tasolla yleispuitteet hyville käytännöille, joihin kaikki pyrkisivät, mutta määritellä myös joitakin rajoitteita, joilla kiellettäisiin – esimerkiksi – jälleenlaivaukseen liittyvä omahuolinnan periaate. Tällaiset puitteet ovat mahdolliset ainoastaan siinä tapauksessa, että niitä voidaan soveltaa joustavasti yksittäisten satamakeskusten tasolla. Satamapalvelujen vapauttamista koskevan direktiivin hylkääminen kahdesti on osoitus siitä, että kaikki – oletusarvoisesti tiukat – lainsäädäntöaloitteet on tuomittu epäonnistumaan.

| 40. | kannustaa komissiota täsmentämään, mitkä ovat ne keinot, joilla vältetään turvallisuustoimien huomioimiseen liittyvä kilpailun vääristyminen satamien välillä. |
| --- | --- |

40.

kannustaa komissiota täsmentämään, mitkä ovat ne keinot, joilla vältetään turvallisuustoimien huomioimiseen liittyvä kilpailun vääristyminen satamien välillä.

| 41. | kehottaa komissiota täsmentämään, mitkä ovat ne keinot, joilla vältetään satamien välisen kilpailun vääristyminen pantaessa täytäntöön unionin direktiiveistä johtuvia velvoitteita erityisesti turvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota täsmentämään, mitkä ovat ne keinot, joilla vältetään satamien välisen kilpailun vääristyminen pantaessa täytäntöön unionin direktiiveistä johtuvia velvoitteita erityisesti turvallisuuden alalla.

| 42. | on tyytyväinen meriturvallisuutta koskeviin ehdotuksiin ja toteaa, että näiden kysymysten yhdenmukaistamisessa on edetty merkittävästi. Komitea korostaa, että Euroopan parlamentin hiljattain hyväksymä kolmas meriturvallisuuspaketti (Erika III) on osoitus kyvystä yhdenmukaistaa merikuljetuksia koskevia sääntöjä. Komitea on huolestunut meriliikenteen uusista riskeistä – varsinkin konttialusten tai kemikaalisäiliöalusten aiheuttamista riskeistä onnettomuustapauksissa – erityisesti nykytilanteessa, jossa laivojen koko on kasvanut, ja kehottaa komissiota täsmentämään toimenpiteitä, joihin on jo ryhdytty tai joita on suunniteltu, kyseisen ongelman ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

42.

on tyytyväinen meriturvallisuutta koskeviin ehdotuksiin ja toteaa, että näiden kysymysten yhdenmukaistamisessa on edetty merkittävästi. Komitea korostaa, että Euroopan parlamentin hiljattain hyväksymä kolmas meriturvallisuuspaketti (Erika III) on osoitus kyvystä yhdenmukaistaa merikuljetuksia koskevia sääntöjä. Komitea on huolestunut meriliikenteen uusista riskeistä – varsinkin konttialusten tai kemikaalisäiliöalusten aiheuttamista riskeistä onnettomuustapauksissa – erityisesti nykytilanteessa, jossa laivojen koko on kasvanut, ja kehottaa komissiota täsmentämään toimenpiteitä, joihin on jo ryhdytty tai joita on suunniteltu, kyseisen ongelman ratkaisemiseksi.

| 43. | katsoo, että tulee omaksua erityinen toimintamalli niihin salmiin nähden, joiden kautta kulkee pääosa maailman kuljetuksista. Sen tarkoituksena olisi koordinoida paremmin hallinnointia näillä alueilla, joihin kohdistuu vakavia vaaroja, joihin paikalliset toimijat joutuvat suoraan vastaamaan. Merionnettomuuden seuraukset esimerkiksi Pas-de-Calais'n kaltaisessa suuressa salmessa olisivat taloudellisesti ja ympäristön kannalta merkittävät sekä kyseisillä merialueilla että koko Euroopassa. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että tulee omaksua erityinen toimintamalli niihin salmiin nähden, joiden kautta kulkee pääosa maailman kuljetuksista. Sen tarkoituksena olisi koordinoida paremmin hallinnointia näillä alueilla, joihin kohdistuu vakavia vaaroja, joihin paikalliset toimijat joutuvat suoraan vastaamaan. Merionnettomuuden seuraukset esimerkiksi Pas-de-Calais'n kaltaisessa suuressa salmessa olisivat taloudellisesti ja ympäristön kannalta merkittävät sekä kyseisillä merialueilla että koko Euroopassa.

| 44. | toteaa, että kansalliset tulli- ja eläinlääkintätarkastuksiin liittyvät käytännöt saattavat aiheuttaa kilpailun vääristymistä, ja toivoo näin ollen komission tehostavan direktiivien täytäntöönpanon valvontaa säädöstekstille uskollisen tulkinnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että kansalliset tulli- ja eläinlääkintätarkastuksiin liittyvät käytännöt saattavat aiheuttaa kilpailun vääristymistä, ja toivoo näin ollen komission tehostavan direktiivien täytäntöönpanon valvontaa säädöstekstille uskollisen tulkinnan varmistamiseksi.

| 45. | korostaa meripolitiikan ulkoisen ulottuvuuden merkitystä etenkin kuljetussektorilla. Komitea katsoo, että yhdenmukaistamalla Euroopan eri alusrekisterien toimintasääntöjä voitaisiin vahvistaa Euroopan unionin asemaa Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä ja ottaa uusi askel kohti merikuljetuksia koskevien sääntöjen yleistä yhdenmukaistamista. Se toivoo näin ollen, että EU toisi äänensä paremmin kuuluviin kansainvälisissä yhteyksissä (IMO, WTO ja ILO), jotta eurooppalaiset merikuljetukset voisivat kehittyä avoimemmassa ja lojaalimmassa kilpailuympäristössä. Komitea rohkaisee komissiota pyrkimyksissä koordinoida jäsenvaltioiden näkökantoja IMO:ssa ja toivoo, että Euroopan unionille myönnettäisiin tarkkailijan asema kyseisessä organisaatiossa. |
| --- | --- |

45.

korostaa meripolitiikan ulkoisen ulottuvuuden merkitystä etenkin kuljetussektorilla. Komitea katsoo, että yhdenmukaistamalla Euroopan eri alusrekisterien toimintasääntöjä voitaisiin vahvistaa Euroopan unionin asemaa Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä ja ottaa uusi askel kohti merikuljetuksia koskevien sääntöjen yleistä yhdenmukaistamista. Se toivoo näin ollen, että EU toisi äänensä paremmin kuuluviin kansainvälisissä yhteyksissä (IMO, WTO ja ILO), jotta eurooppalaiset merikuljetukset voisivat kehittyä avoimemmassa ja lojaalimmassa kilpailuympäristössä. Komitea rohkaisee komissiota pyrkimyksissä koordinoida jäsenvaltioiden näkökantoja IMO:ssa ja toivoo, että Euroopan unionille myönnettäisiin tarkkailijan asema kyseisessä organisaatiossa.

| 46. | pohtii meristrategialle valittua ajanjaksoa 2009–2018 ja toivoo, että se mukautettaisiin (jälkikäteen) uuden, vuoden 2010 jälkeisen Lissabonin strategian aikatauluun. |
| --- | --- |

46.

pohtii meristrategialle valittua ajanjaksoa 2009–2018 ja toivoo, että se mukautettaisiin (jälkikäteen) uuden, vuoden 2010 jälkeisen Lissabonin strategian aikatauluun.

Esteetön merialue

| 47. | jakaa tavoitteen, jonka mukaan lähimerenkulun kehittämistä haittaavat hallinnolliset menettelyt poistetaan tai niitä kevennetään osittain tai kokonaisuudessaan EU:n alueella samalla, kun taataan turvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso. |
| --- | --- |

47.

jakaa tavoitteen, jonka mukaan lähimerenkulun kehittämistä haittaavat hallinnolliset menettelyt poistetaan tai niitä kevennetään osittain tai kokonaisuudessaan EU:n alueella samalla, kun taataan turvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso.

| 48. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen perustaa esteetön merialue, jonka ansiosta sisämarkkinat voitaisiin saattaa loppuun merikuljetusten alalla. Komitea kuitenkin pahoittelee sitä, ettei komissio viittaa yhteiseen merialueeseen, joka kattaisi muutakin kuin hallinnollisten ja verotuksellisten esteiden poistamisen eurooppalaisten satamien väliä kulkevilta aluksilta. |
| --- | --- |

48.

suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen perustaa esteetön merialue, jonka ansiosta sisämarkkinat voitaisiin saattaa loppuun merikuljetusten alalla. Komitea kuitenkin pahoittelee sitä, ettei komissio viittaa yhteiseen merialueeseen, joka kattaisi muutakin kuin hallinnollisten ja verotuksellisten esteiden poistamisen eurooppalaisten satamien väliä kulkevilta aluksilta.

| 49. | toivoo, että sosiaaliset näkökohdat otettaisiin täysimääräisesti huomioon ja että Euroopan unioni varmistaisi työelämää ja ympäristösuojelua koskevien kansainvälisten sääntöjen paremman noudattamisen, jotta voitaisiin säilyttää oikeudenmukaiset kilpailuolosuhteet maailmanlaajuisesti. Komitea katsoo näin ollen, että komission ehdottamat toimenpiteet ovat vain todellisen yhteisen merialueen perustamisen ensimmäinen välivaihe, ja suhtautuu tässä mielessä myönteisesti 21. tammikuuta 2009 julkaistussa komission tiedonannossa esitettyihin edistäviin toimenpiteisiin. Lisäksi komitea kehottaa komissiota esittämään viipymättä yhteisen merialueen toteuttamisen seuraavat vaiheet. |
| --- | --- |

49.

toivoo, että sosiaaliset näkökohdat otettaisiin täysimääräisesti huomioon ja että Euroopan unioni varmistaisi työelämää ja ympäristösuojelua koskevien kansainvälisten sääntöjen paremman noudattamisen, jotta voitaisiin säilyttää oikeudenmukaiset kilpailuolosuhteet maailmanlaajuisesti. Komitea katsoo näin ollen, että komission ehdottamat toimenpiteet ovat vain todellisen yhteisen merialueen perustamisen ensimmäinen välivaihe, ja suhtautuu tässä mielessä myönteisesti 21. tammikuuta 2009 julkaistussa komission tiedonannossa esitettyihin edistäviin toimenpiteisiin. Lisäksi komitea kehottaa komissiota esittämään viipymättä yhteisen merialueen toteuttamisen seuraavat vaiheet.

| 50. | on tyytyväinen ehdotettuihin suuntaviivoihin, jotka koskevat yksinkertaistamista, yhdenmukaistamista, yhden palvelupisteen järjestelmää ja sähköistä tiedonsiirtoa. Komitea katsoo, ettei jonkin jäsenvaltion alusrekisteriin kirjatuille aluksille, jotka purjehtivat kahden Euroopan unionin sataman välillä, tulisi asettaa tiukempia dokumentointivaatimuksia kuin muille kuljetustavoille, mikäli erityisesti merikuljetuksiin liittyvät turvallisuusnäkökohdat eivät sanele sitä. |
| --- | --- |

50.

on tyytyväinen ehdotettuihin suuntaviivoihin, jotka koskevat yksinkertaistamista, yhdenmukaistamista, yhden palvelupisteen järjestelmää ja sähköistä tiedonsiirtoa. Komitea katsoo, ettei jonkin jäsenvaltion alusrekisteriin kirjatuille aluksille, jotka purjehtivat kahden Euroopan unionin sataman välillä, tulisi asettaa tiukempia dokumentointivaatimuksia kuin muille kuljetustavoille, mikäli erityisesti merikuljetuksiin liittyvät turvallisuusnäkökohdat eivät sanele sitä.

| 51. | nostaa esiin toimet, joita on jo toteutettu ilmoitusmuodollisuuksien ja niiden sähköiseen muotoon muuttamisen alalla. Komitea on tyytyväinen pyrkimykseen jatkaa jäsenvaltioiden välillä hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista ja yhdenmukaistamista erityisesti tulliin, eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun liittyvillä aloilla. |
| --- | --- |

51.

nostaa esiin toimet, joita on jo toteutettu ilmoitusmuodollisuuksien ja niiden sähköiseen muotoon muuttamisen alalla. Komitea on tyytyväinen pyrkimykseen jatkaa jäsenvaltioiden välillä hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista ja yhdenmukaistamista erityisesti tulliin, eläinlääkintään ja kasvinsuojeluun liittyvillä aloilla.

| 52. | pahoittelee komission käyttämää epäonnistunutta sanamuotoa toteamuksessa ”[l]uotsipalvelut saattavat olla todellinen este” ja muistuttaa luotsipalveluiden merkityksestä satamien ja niiden lähialueiden meriturvallisuudelle. Komitea kehottaakin unionia ja jäsenvaltioita osoittamaan mahdollisimman suurta tinkimättömyyttä, kun luotsipalveluille myönnettäviä poikkeuksia koskevia puitteita määritellään. |
| --- | --- |

52.

pahoittelee komission käyttämää epäonnistunutta sanamuotoa toteamuksessa ”[l]uotsipalvelut saattavat olla todellinen este” ja muistuttaa luotsipalveluiden merkityksestä satamien ja niiden lähialueiden meriturvallisuudelle. Komitea kehottaakin unionia ja jäsenvaltioita osoittamaan mahdollisimman suurta tinkimättömyyttä, kun luotsipalveluille myönnettäviä poikkeuksia koskevia puitteita määritellään.

| 53. | kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin sellaisten vääristymien ehkäisemiseksi, jotka johtuvat tulkintaeroista jo yhdenmukaistettujen menettelyjen soveltamisessa. |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin sellaisten vääristymien ehkäisemiseksi, jotka johtuvat tulkintaeroista jo yhdenmukaistettujen menettelyjen soveltamisessa.

| 54. | suhtautuu myönteisesti yhden palvelupisteen järjestelmää koskevaan tavoitteeseen, mutta toteaa, että tavoitteen mukaisten varusteiden hankkiminen alan kaikille toimijoille edellyttää raskaita investointeja. Komitea katsoo, että eurooppalaisella SafeSeaNet-verkolla on ensisijainen asema dokumentaation vaihdon järkeistämisessä ja nopeuttamisessa merikuljetusalan toimijoiden välillä. Komitea pitää satamakaupunkien varustelun tukemista välttämättömänä dokumentaation vaihtojärjestelmien tehokkuuden ja kyseisen eurooppalaisen verkoston menestyksellisen toiminnan varmistamiseksi. Lisäksi komitea kiinnittää komission huomiota eräistä ehdotetuista toimenpiteistä pienille ja keskisuurille satamille aiheutuviin seurauksiin ja kehottaa ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta kyseiset toimenpiteet eivät johda eurooppalaisen satamaverkoston tasapainon kannalta haitalliseen kilpailun vääristymiseen. |
| --- | --- |

54.

suhtautuu myönteisesti yhden palvelupisteen järjestelmää koskevaan tavoitteeseen, mutta toteaa, että tavoitteen mukaisten varusteiden hankkiminen alan kaikille toimijoille edellyttää raskaita investointeja. Komitea katsoo, että eurooppalaisella SafeSeaNet-verkolla on ensisijainen asema dokumentaation vaihdon järkeistämisessä ja nopeuttamisessa merikuljetusalan toimijoiden välillä. Komitea pitää satamakaupunkien varustelun tukemista välttämättömänä dokumentaation vaihtojärjestelmien tehokkuuden ja kyseisen eurooppalaisen verkoston menestyksellisen toiminnan varmistamiseksi. Lisäksi komitea kiinnittää komission huomiota eräistä ehdotetuista toimenpiteistä pienille ja keskisuurille satamille aiheutuviin seurauksiin ja kehottaa ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta kyseiset toimenpiteet eivät johda eurooppalaisen satamaverkoston tasapainon kannalta haitalliseen kilpailun vääristymiseen.

Merten moottoriteiden avaamiseen myönnettävää yhteisön rahoitusta täydentävä valtiontuki
   (10)

| 55. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen selvittää, miten suhteutuvat toisiinsa sellaiset erilaiset valtiontukijärjestelmät, jotka täydentävät merten moottoriteiden avaamiseen myönnettävää yhteisön rahoitusta. Komitea korostaa julkisen vallan myöntämien rahoitustukien ratkaisevan tärkeää asemaa lähimerenkulun kehittämisessä. Se muistuttaa, että maantieliikenteen ruuhkien purkamista ja rahtiliikenteen ympäristövaikutusten vähentämistä koskevat tavoitteet perustelevat täysimääräisesti sen, että julkinen valta tukee merten moottoriteihin liittyviä hankkeita. Näin ollen mahdollisuuteen hyödyntää valtiontukia valtakunnallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla tulee suhtautua myönteisesti. Sitä ei kuitenkaan tule pitää riittävänä vastauksena siihen tosiseikkaan, että merten moottoriteihin on osoitettu liian vähän yhteisön määrärahoja. |
| --- | --- |

55.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen selvittää, miten suhteutuvat toisiinsa sellaiset erilaiset valtiontukijärjestelmät, jotka täydentävät merten moottoriteiden avaamiseen myönnettävää yhteisön rahoitusta. Komitea korostaa julkisen vallan myöntämien rahoitustukien ratkaisevan tärkeää asemaa lähimerenkulun kehittämisessä. Se muistuttaa, että maantieliikenteen ruuhkien purkamista ja rahtiliikenteen ympäristövaikutusten vähentämistä koskevat tavoitteet perustelevat täysimääräisesti sen, että julkinen valta tukee merten moottoriteihin liittyviä hankkeita. Näin ollen mahdollisuuteen hyödyntää valtiontukia valtakunnallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla tulee suhtautua myönteisesti. Sitä ei kuitenkaan tule pitää riittävänä vastauksena siihen tosiseikkaan, että merten moottoriteihin on osoitettu liian vähän yhteisön määrärahoja.

| 56. | pahoittelee sitä, että komission hankkeiden tarkastelun yhteydessä valitsemat kriteerit vastaavat lähinnä palvelun lyhyen aikavälin luotettavuutta koskeviin vaatimuksiin, vaikka luotettavuutta on erittäin vaikea saavuttaa lyhyessä ajassa toisaalta merkittävien alkuinvestointien vuoksi ja toisaalta alusten käyttöasteen liittyvän epävarmuuden vuoksi. Tästä on osoituksena esimerkiksi Toulonin ja Civitavecchian (Rooma) satamien välisestä reitistä vuosina 2005–2008 tehty tutkimus. |
| --- | --- |

56.

pahoittelee sitä, että komission hankkeiden tarkastelun yhteydessä valitsemat kriteerit vastaavat lähinnä palvelun lyhyen aikavälin luotettavuutta koskeviin vaatimuksiin, vaikka luotettavuutta on erittäin vaikea saavuttaa lyhyessä ajassa toisaalta merkittävien alkuinvestointien vuoksi ja toisaalta alusten käyttöasteen liittyvän epävarmuuden vuoksi. Tästä on osoituksena esimerkiksi Toulonin ja Civitavecchian (Rooma) satamien välisestä reitistä vuosina 2005–2008 tehty tutkimus.

| 57. | aprikoi, miksei komissio käsittele kattavasti sellaisten toimien ja investointien luonnetta, joita voitaisiin tukea yhteisön varoilla, sillä viime vuosina käynnistetyt järjestelmät eivät ole tuottaneet lupaavia tuloksia. Sen lisäksi, että tietyt ehdotettujen rahoitusmekanismien osa-alueet ovat monimutkaisia, ne saattavat olla jopa epäsopivia tai vain hyvin pienessä määrin hyödyllisiä merten moottoritie -palvelun käynnistämisen synnyttämien tarpeiden suhteen. |
| --- | --- |

57.

aprikoi, miksei komissio käsittele kattavasti sellaisten toimien ja investointien luonnetta, joita voitaisiin tukea yhteisön varoilla, sillä viime vuosina käynnistetyt järjestelmät eivät ole tuottaneet lupaavia tuloksia. Sen lisäksi, että tietyt ehdotettujen rahoitusmekanismien osa-alueet ovat monimutkaisia, ne saattavat olla jopa epäsopivia tai vain hyvin pienessä määrin hyödyllisiä merten moottoritie -palvelun käynnistämisen synnyttämien tarpeiden suhteen.

| 58. | ehdottaa, että merenkulun toimijan rakennuttamat tai hankkimat alukset, jotka kulkevat merten moottoriteillä, voitaisiin niiden liikkuvuusominaisuudesta huolimatta rinnastaa – poikkeuksellisesti – perusrakenteisiin. Tällöin näitä aluksia voitaisiin tukea samalla tavoin kuin tuetaan joitakin maantie- ja rautatieliikenteen investointeja. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön ja eritoten Ferring-asiassa (asia C-53/00) ja Altmark-asiassa (asia C-280/00) annettujen tuomioiden mukaan sen ei kuitenkaan pidä johtaa sellaisen taloudellisen tuen myöntämiseen mainittujen alusten liikennöintiin, joka ylittäisi julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä maksettavan taloudellisen korvauksen. Merten moottoriteiden käsitteeseen liittyvät ympäristöhaasteet ovat niin suuria, että tarvitaan poikkeussäännöksiä. Vaikutukset, joita tavarakuljetusten siirtämisen maanteiltä merelle odotetaan tuottavan, tulevat näkyviin ainoastaan siinä tapauksessa, että siirtäminen on tuloksekasta. Näin ollen on järkevää ennakoida kuljetusten siirtämistä suuntaamalla rahoitusta edeltä käsin uudelleen. |
| --- | --- |

58.

ehdottaa, että merenkulun toimijan rakennuttamat tai hankkimat alukset, jotka kulkevat merten moottoriteillä, voitaisiin niiden liikkuvuusominaisuudesta huolimatta rinnastaa – poikkeuksellisesti – perusrakenteisiin. Tällöin näitä aluksia voitaisiin tukea samalla tavoin kuin tuetaan joitakin maantie- ja rautatieliikenteen investointeja. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön ja eritoten Ferring-asiassa (asia C-53/00) ja Altmark-asiassa (asia C-280/00) annettujen tuomioiden mukaan sen ei kuitenkaan pidä johtaa sellaisen taloudellisen tuen myöntämiseen mainittujen alusten liikennöintiin, joka ylittäisi julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä maksettavan taloudellisen korvauksen. Merten moottoriteiden käsitteeseen liittyvät ympäristöhaasteet ovat niin suuria, että tarvitaan poikkeussäännöksiä. Vaikutukset, joita tavarakuljetusten siirtämisen maanteiltä merelle odotetaan tuottavan, tulevat näkyviin ainoastaan siinä tapauksessa, että siirtäminen on tuloksekasta. Näin ollen on järkevää ennakoida kuljetusten siirtämistä suuntaamalla rahoitusta edeltä käsin uudelleen.

| 59. | toivoo, että yksityiset toimijat (laivanvarustajat, logistiikan ammattilaiset, tavarankuljettajat), joilla on olennaisen tärkeä rooli merten moottoriteiden toteuttamisessa, otettaisiin täysimittaisesti mukaan ja heitä kuultaisiin laadittaessa syvällistä analyysia syistä, jotka jarruttavat heidän päätöksentekoaan merten moottoritie -palvelun käynnistämisen suhteen. |
| --- | --- |

59.

toivoo, että yksityiset toimijat (laivanvarustajat, logistiikan ammattilaiset, tavarankuljettajat), joilla on olennaisen tärkeä rooli merten moottoriteiden toteuttamisessa, otettaisiin täysimittaisesti mukaan ja heitä kuultaisiin laadittaessa syvällistä analyysia syistä, jotka jarruttavat heidän päätöksentekoaan merten moottoritie -palvelun käynnistämisen suhteen.

| 60. | suosittelee näin ollen, että jäsenvaltioiden perustamien lähimerenkulkua edistävien virastojen (kansallisten osaamiskeskusten) asema tunnustettaisiin aiempaa paremmin ja että niiden tehtäväkenttää laajennettaisiin. Niiden käytössä olevia inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja tulisi näin ollen lisätä esimerkiksi solmimalla kumppanuussopimuksia merenkulkualalla aktiivisten alue- ja paikallisviranomaisten sekä kuljetusketjun yksityisten toimijoiden (laivanvarustajat, logistiikan ammattilaiset, huolitsijat) kanssa. |
| --- | --- |

60.

suosittelee näin ollen, että jäsenvaltioiden perustamien lähimerenkulkua edistävien virastojen (kansallisten osaamiskeskusten) asema tunnustettaisiin aiempaa paremmin ja että niiden tehtäväkenttää laajennettaisiin. Niiden käytössä olevia inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja tulisi näin ollen lisätä esimerkiksi solmimalla kumppanuussopimuksia merenkulkualalla aktiivisten alue- ja paikallisviranomaisten sekä kuljetusketjun yksityisten toimijoiden (laivanvarustajat, logistiikan ammattilaiset, huolitsijat) kanssa.

| 61. | katsoo, että merten moottoriteiden avaamiseen myönnettävää yhteisön rahoitusta täydentävän valtiontuen järjestelmä olisi voitu luettavuuden parantamiseksi sisällyttää merenkulun valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja käsittelevään tekstiin. |
| --- | --- |

61.

katsoo, että merten moottoriteiden avaamiseen myönnettävää yhteisön rahoitusta täydentävän valtiontuen järjestelmä olisi voitu luettavuuden parantamiseksi sisällyttää merenkulun valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja käsittelevään tekstiin.

| 62. | kehottaa yleisemmin komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta sopeuttaa kaikki valtiontukiin ja yhteisön rahoitukseen liittyvät säännöt merten moottoriteiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

62.

kehottaa yleisemmin komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta sopeuttaa kaikki valtiontukiin ja yhteisön rahoitukseen liittyvät säännöt merten moottoriteiden kehittämiseen.

| 63. | katsoo komission tavoin, että ”potentiaalisten tarjoajien kannalta on myös olennaisen tärkeää, että vahvistetaan ennalta määritetyn suuruinen julkinen rahoitus, johon tarjoajat voivat luottaa”. Komitea toteaa tähän liittyen, että takaisinmaksua koskevat lausekkeet voivat myös jarruttaa taloudellisia toimijoita, joiden harteilla painaa uhka siitä, että rahalliset avustukset on hankkeiden päätyttyä maksettava takaisin, mikäli tavoitteita ei ole saavutettu. Komitea tukee näkemystä, jonka mukaan merten moottoriteille annettavan valtiontuen ehdoksi on asetettava tiettyjen tarkkojen tavoitteiden saavuttaminen. Komitea kuitenkin ehdottaa, että komissio tutkisi mahdollisuuksia asettaa merten moottoriteitä koskevien hankkeiden täytäntöönpanolle porrastettuja tavoitteita, joiden mukaan julkisen vallan myöntämän tuen jatkuminen määräytyisi. |
| --- | --- |

63.

katsoo komission tavoin, että ”potentiaalisten tarjoajien kannalta on myös olennaisen tärkeää, että vahvistetaan ennalta määritetyn suuruinen julkinen rahoitus, johon tarjoajat voivat luottaa”. Komitea toteaa tähän liittyen, että takaisinmaksua koskevat lausekkeet voivat myös jarruttaa taloudellisia toimijoita, joiden harteilla painaa uhka siitä, että rahalliset avustukset on hankkeiden päätyttyä maksettava takaisin, mikäli tavoitteita ei ole saavutettu. Komitea tukee näkemystä, jonka mukaan merten moottoriteille annettavan valtiontuen ehdoksi on asetettava tiettyjen tarkkojen tavoitteiden saavuttaminen. Komitea kuitenkin ehdottaa, että komissio tutkisi mahdollisuuksia asettaa merten moottoriteitä koskevien hankkeiden täytäntöönpanolle porrastettuja tavoitteita, joiden mukaan julkisen vallan myöntämän tuen jatkuminen määräytyisi.

| 64. | kehottaa komissiota levittämään toimijoille tietoa politiikkansa perusteista erittäin laajasti virallisten julkaisujen ulkopuolellakin. Samassa yhteydessä olisi hyvä tehdä selväksi, että komissio aikoo päättäväisesti vastata merkittävään haasteeseen tavarakuljetusten siirtämisestä maanteiltä merelle hyödyntämällä mukautettuja toimia. Samalla huolehditaan siitä, ettei synny räikeitä kilpailun vääristymiä ja että kaikki poikkeuksetta tapahtuu kestävään kehitykseen liittyvien tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota levittämään toimijoille tietoa politiikkansa perusteista erittäin laajasti virallisten julkaisujen ulkopuolellakin. Samassa yhteydessä olisi hyvä tehdä selväksi, että komissio aikoo päättäväisesti vastata merkittävään haasteeseen tavarakuljetusten siirtämisestä maanteiltä merelle hyödyntämällä mukautettuja toimia. Samalla huolehditaan siitä, ettei synny räikeitä kilpailun vääristymiä ja että kaikki poikkeuksetta tapahtuu kestävään kehitykseen liittyvien tavoitteiden mukaisesti.

Ilmoitusmuodollisuudet, joita sovelletaan jäsenvaltioiden satamiin saapuviin tai niistä lähteviin aluksiin

| 65. | tiedostaa, että hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen yleistämällä sähköistä tiedonsiirtoa ja järkeistämällä ilmoitusmuodollisuuksia auttaa parantamaan merikuljetusten houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

65.

tiedostaa, että hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen yleistämällä sähköistä tiedonsiirtoa ja järkeistämällä ilmoitusmuodollisuuksia auttaa parantamaan merikuljetusten houkuttelevuutta.

| 66. | toteaa, että kyseiset toimet vaikuttavat myönteisesti myös ympäristönsuojeluun ja meriturvallisuuteen, sillä niiden ansiosta miehistö vapautuu hallinnollisista tehtävistä ja voi keskittyä valvontaan. Tietojen välittäminen sähköisesti antaa lisäksi viranomaisille mahdollisuuden saada reaaliajassa tarvittavat tiedot sen määrittämiseksi, miten laajoja toimia onnettomuuden sattuessa tarvittaisiin. |
| --- | --- |

66.

toteaa, että kyseiset toimet vaikuttavat myönteisesti myös ympäristönsuojeluun ja meriturvallisuuteen, sillä niiden ansiosta miehistö vapautuu hallinnollisista tehtävistä ja voi keskittyä valvontaan. Tietojen välittäminen sähköisesti antaa lisäksi viranomaisille mahdollisuuden saada reaaliajassa tarvittavat tiedot sen määrittämiseksi, miten laajoja toimia onnettomuuden sattuessa tarvittaisiin.

| 67. | on tyytyväinen siihen, että menetelmäksi on valittu asteittainen yhdenmukaistaminen, joka varmistaa yhteensopivuuden ja yhtenäisyyden Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) aikataulun kanssa. IMO on toiminnalle sopiva foorumi, mistä on osoituksena esimerkiksi ehdotus väliaikaiseksi eurooppalaiseksi lomakkeeksi, jolla on tarkoitus yhdenmukaistaa turvallisuuteen liittyviä tiedusteluja ennen kuin käyttöön saadaan kansainvälisellä tasolla yhdenmukaistettu lomake. Komitea tukee tässä yhteydessä FAL-komitean kokouksiin osallistuville Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtuuskunnille esitettyä pyyntöä ”pyrkiä lähentämään FAL-yleissopimuksen lomakkeita ja olemassa olevassa yhteisön lainsäädännössä vaadittuja lomakkeita toisiinsa”. |
| --- | --- |

67.

on tyytyväinen siihen, että menetelmäksi on valittu asteittainen yhdenmukaistaminen, joka varmistaa yhteensopivuuden ja yhtenäisyyden Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) aikataulun kanssa. IMO on toiminnalle sopiva foorumi, mistä on osoituksena esimerkiksi ehdotus väliaikaiseksi eurooppalaiseksi lomakkeeksi, jolla on tarkoitus yhdenmukaistaa turvallisuuteen liittyviä tiedusteluja ennen kuin käyttöön saadaan kansainvälisellä tasolla yhdenmukaistettu lomake. Komitea tukee tässä yhteydessä FAL-komitean kokouksiin osallistuville Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtuuskunnille esitettyä pyyntöä ”pyrkiä lähentämään FAL-yleissopimuksen lomakkeita ja olemassa olevassa yhteisön lainsäädännössä vaadittuja lomakkeita toisiinsa”.

| 68. | tukee tavoitetta yleistää sähköisen tiedonvaihtojärjestelmän käyttö helmikuun 15. päivään 2013 mennessä, mutta toteaa, että varusteiden hankkiminen koko merikuljetusketjulle edellyttää merkittäviä investointeja. Tiedonsiirtojärjestelmien kehittämisestä aiheutuvat kulut ovat pienten satamien näkökulmasta suuria. Näin ollen komitea kehottaa komissiota erittelemään, mitä rahoitustukia voitaisiin hyödyntää tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

68.

tukee tavoitetta yleistää sähköisen tiedonvaihtojärjestelmän käyttö helmikuun 15. päivään 2013 mennessä, mutta toteaa, että varusteiden hankkiminen koko merikuljetusketjulle edellyttää merkittäviä investointeja. Tiedonsiirtojärjestelmien kehittämisestä aiheutuvat kulut ovat pienten satamien näkökulmasta suuria. Näin ollen komitea kehottaa komissiota erittelemään, mitä rahoitustukia voitaisiin hyödyntää tässä yhteydessä.

| 69. | katsoo komission tavoin, että muodollisuuksien ja hallinnollisten asiakirjojen yksinkertaistamisella ja yhdenmukaistamisella on merkittävä rooli lähimerenkulun edistämisessä. Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että FAL-lomakkeita ei vaadita Euroopan unionin satamien välillä liikennöiviltä aluksilta. Komitea kuitenkin toteaa, että alusten ja satamarakenteiden kansainvälisessä turvasäännöstössä (International Ship and Port Facility Security, ISPS) tulisi mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon lähimerenkulun toimijat. |
| --- | --- |

69.

katsoo komission tavoin, että muodollisuuksien ja hallinnollisten asiakirjojen yksinkertaistamisella ja yhdenmukaistamisella on merkittävä rooli lähimerenkulun edistämisessä. Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että FAL-lomakkeita ei vaadita Euroopan unionin satamien välillä liikennöiviltä aluksilta. Komitea kuitenkin toteaa, että alusten ja satamarakenteiden kansainvälisessä turvasäännöstössä (International Ship and Port Facility Security, ISPS) tulisi mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon lähimerenkulun toimijat.

| 70. | pahoittelee sitä, että komission asiakirjoissa ei käsitellä lainkaan laittoman maahanmuuton torjuntaa, vaikka laiton maahanmuutto hidastaa merkittävästi ko. alojen toimintoja ja aiheuttaa tietyillä alueilla merkittäviä kuluja. |
| --- | --- |

70.

pahoittelee sitä, että komission asiakirjoissa ei käsitellä lainkaan laittoman maahanmuuton torjuntaa, vaikka laiton maahanmuutto hidastaa merkittävästi ko. alojen toimintoja ja aiheuttaa tietyillä alueilla merkittäviä kuluja.

| 71. | kehottaa lisäksi kaikkia jäsenvaltioita hyväksymään kokonaisuudessaan etsintä- ja pelastuspalvelusta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SAR) ja ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS). Näissä yleissopimuksissa määritellään koko kansainväliselle yhteisölle yhteiset säännöt, jotka koskevat toimia haaksirikkoisten, haaksirikkoutumisvaarassa olevien tai pulaan jätettyjen pelastamiseksi ja ensiavun antamiseksi heille unionin merialueilla. Komitea katsoo kuitenkin, että näiden sääntöjen hyväksymisen yhteydessä on myös luotava Euroopan unionin tasolle yhteisvastuun välineitä, sillä meritse tapahtuvan laittoman maahanmuuton hallinnointia ei voida jättää yksinomaan niiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden vastuulle, joiden rannikoille saapuu paljon maahanpyrkijöitä. Komitea korostaa samalla, että merihädässä olevien maahanpyrkijöiden ja pakolaisten etsintä- ja pelastuspalvelujen parantamiseen tähtäävät toimet ovat vain yksi osa keinoista ratkaista meritse tapahtuvan laittoman maahanmuuton aiheuttamia laajempia ongelmia. |
| --- | --- |

71.

kehottaa lisäksi kaikkia jäsenvaltioita hyväksymään kokonaisuudessaan etsintä- ja pelastuspalvelusta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SAR) ja ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS). Näissä yleissopimuksissa määritellään koko kansainväliselle yhteisölle yhteiset säännöt, jotka koskevat toimia haaksirikkoisten, haaksirikkoutumisvaarassa olevien tai pulaan jätettyjen pelastamiseksi ja ensiavun antamiseksi heille unionin merialueilla. Komitea katsoo kuitenkin, että näiden sääntöjen hyväksymisen yhteydessä on myös luotava Euroopan unionin tasolle yhteisvastuun välineitä, sillä meritse tapahtuvan laittoman maahanmuuton hallinnointia ei voida jättää yksinomaan niiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden vastuulle, joiden rannikoille saapuu paljon maahanpyrkijöitä. Komitea korostaa samalla, että merihädässä olevien maahanpyrkijöiden ja pakolaisten etsintä- ja pelastuspalvelujen parantamiseen tähtäävät toimet ovat vain yksi osa keinoista ratkaista meritse tapahtuvan laittoman maahanmuuton aiheuttamia laajempia ongelmia.

Bryssel 17. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Ks. AK:n lausunto CdR 22/2008 aiheesta ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka”, kohta 1.

1

(2)  Väestö, jonka asuinseutu sijaitsee alle 50 kilometrin etäisyydellä merestä tai valtamerestä.

2

(3)  Meripolitiikkaan sovellettavaa yhdennettyä lähestymistapaa koskevat suuntaviivat: kohti parasta toimintatapaa meriasioiden yhdennetyssä hallinnoinnissa ja sidosryhmien kuulemisessa, KOM(2008) 395 lopullinen.

3

(4)  Ks. AK:n lausunto CdR 22/2008, kohta 14.

4

(5)  Ks. KOM(2008) 791 lopullinen.

5

(6)  Ks. erityisesti meriympäristöä koskevasta strategiasta laadittu puitedirektiivi.

6

(7)  Exclusive Econimic Zones (EEZ).

7

(8)  Ks. KOM(2009) 8 lopullinen.

8

(9)  Ks. AK:n lausunto CdR 119/2006 aiheesta ”Euroopan komission vuoden 2001 liikennepolitiikan valkoisen kirjan väliarviointi”, kohta 4.4.

9

(10)  Ks. 2008/C 317/08.

10

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/73 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/73

---

Alueiden Komitean lausunto aiheesta yhteisön kalastuksenvalvontajärjestelmä

(2009/C 211/11)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pitää yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) valvontajärjestelmän perusteellista muuttamista erittäin tervetulleena ja pyytää neuvostoa ja Euroopan komissiota ottamaan huomioon laivastojen ja kalastusalueiden monimuotoisuuden |
| --- | --- |

—

pitää yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) valvontajärjestelmän perusteellista muuttamista erittäin tervetulleena ja pyytää neuvostoa ja Euroopan komissiota ottamaan huomioon laivastojen ja kalastusalueiden monimuotoisuuden

| — | uskoo, että toimintakulttuuri, jossa sääntöjä noudatetaan, pääsee kehittymään vain, jos valvontatoimenpiteet toteutetaan vuoropuhelun ja yhteisymmärryksen perusteella sen sijaan, että ne määrättäisiin ylhäältä. AK on tältä osin tyytyväinen asetuksen uusiin säännöksiin, joiden avulla jäsenvaltiot voidaan pakottaa noudattamaan yhteisön kalastuspolitiikan tavoitteita, mutta uskoo, että tällaisten toimenpiteiden suhteellisuutta on kuitenkin syytä arvioida huolellisesti. Tähän liittyen AK torjuu kiintiöiden siirto- tai vaihtokiellon. |
| --- | --- |

—

uskoo, että toimintakulttuuri, jossa sääntöjä noudatetaan, pääsee kehittymään vain, jos valvontatoimenpiteet toteutetaan vuoropuhelun ja yhteisymmärryksen perusteella sen sijaan, että ne määrättäisiin ylhäältä. AK on tältä osin tyytyväinen asetuksen uusiin säännöksiin, joiden avulla jäsenvaltiot voidaan pakottaa noudattamaan yhteisön kalastuspolitiikan tavoitteita, mutta uskoo, että tällaisten toimenpiteiden suhteellisuutta on kuitenkin syytä arvioida huolellisesti. Tähän liittyen AK torjuu kiintiöiden siirto- tai vaihtokiellon.

| — | kehottaa selkiyttämään virkistyskalastusta koskevia lupasäännöksiä. Tällainen kalastus voi säätelemättömänä vaarantaa kalakantojen elvytyssuunnitelmat. Komitea kuitenkin katsoo, että säädöksen seuraamusten tulee olla suhteellisia eikä ylenmääräisiä. |
| --- | --- |

—

kehottaa selkiyttämään virkistyskalastusta koskevia lupasäännöksiä. Tällainen kalastus voi säätelemättömänä vaarantaa kalakantojen elvytyssuunnitelmat. Komitea kuitenkin katsoo, että säädöksen seuraamusten tulee olla suhteellisia eikä ylenmääräisiä.

| — | on erityisen huolestunut kestävästä ja kannattavasta pienimuotoisesta kalastuksesta ja pyytää selventämään uusia säännöksiä, joiden mukaan 10–15 metriä pitkiin aluksiin on asennettava satelliittiseurantajärjestelmä, niissä on käytettävä sähköistä kalastuspäiväkirjaa ja niistä on täytettävä sähköiset purkamisilmoitukset. Komitea torjuu ajatuksen asentaa kaikkiin yli 15 metrisiin aluksiin automaattinen tunnistusjärjestelmä ja kehottaa myöntämää poikkeuksen konetehojen varmentamisvaatimuksesta alle 10 metrisille aluksille, joilla käytetään yksinomaan kiinteitä pyyntivälineitä. |
| --- | --- |

—

on erityisen huolestunut kestävästä ja kannattavasta pienimuotoisesta kalastuksesta ja pyytää selventämään uusia säännöksiä, joiden mukaan 10–15 metriä pitkiin aluksiin on asennettava satelliittiseurantajärjestelmä, niissä on käytettävä sähköistä kalastuspäiväkirjaa ja niistä on täytettävä sähköiset purkamisilmoitukset. Komitea torjuu ajatuksen asentaa kaikkiin yli 15 metrisiin aluksiin automaattinen tunnistusjärjestelmä ja kehottaa myöntämää poikkeuksen konetehojen varmentamisvaatimuksesta alle 10 metrisille aluksille, joilla käytetään yksinomaan kiinteitä pyyntivälineitä.

| Esittelijä | : | Simon Day, Devonin kreivikunnanvaltuuston jäsen (UK, PPE) |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Simon Day, Devonin kreivikunnanvaltuuston jäsen (UK, PPE)

Lähdeasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisön valvontajärjestelmästä yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi (KOM(2008) 718 lopullinen)

Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön valvontajärjestelmästä yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi (KOM(2008) 721 lopullinen – 2008/0216 CNS)

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | pitää yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) valvontajärjestelmän muuttamista erittäin tervetulleena. Valvonta on nykyisellään tehotonta, epätasaista ja kallista. |
| --- | --- |

1.

pitää yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) valvontajärjestelmän muuttamista erittäin tervetulleena. Valvonta on nykyisellään tehotonta, epätasaista ja kallista.

| 2. | hyväksyy asetetut tavoitteet eli valvonnan yksinkertaistamisen, yhdenmukaistamisen ja tehostamisen mahdollisimman alhaisin kustannuksin sekä sellaisen toimintakulttuurin kehittämisen, joka tukee sääntöjen noudattamista. |
| --- | --- |

2.

hyväksyy asetetut tavoitteet eli valvonnan yksinkertaistamisen, yhdenmukaistamisen ja tehostamisen mahdollisimman alhaisin kustannuksin sekä sellaisen toimintakulttuurin kehittämisen, joka tukee sääntöjen noudattamista.

| 3. | katsoo, että läpikotainen uudistaminen on tarpeen ja että uutta asetusta koskeva vaihtoehto 3 on realistisin. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että läpikotainen uudistaminen on tarpeen ja että uutta asetusta koskeva vaihtoehto 3 on realistisin.

A.   Alueellisen ja paikallisen ulottuvuuden huomioonottaminen

| 4. | pyytää neuvostoa ja Euroopan komissiota ottamaan huomioon laivastojen ja kalastusalueiden monimuotoisuuden ja erityisominaisuudet ehdotuksen johdanto-osan 18 kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

4.

pyytää neuvostoa ja Euroopan komissiota ottamaan huomioon laivastojen ja kalastusalueiden monimuotoisuuden ja erityisominaisuudet ehdotuksen johdanto-osan 18 kappaleessa esitetyllä tavalla.

| 5. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota kalastuksesta erityisen riippuvaisten perifeeristen merialueiden tarpeisiin. Edellytyksenä on pidettävä joustavuutta ja mahdollisuutta toteuttaa kyseessä olevan alueen erityisolosuhteisiin räätälöityjä erityistoimenpiteitä. (1) |
| --- | --- |

5.

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota kalastuksesta erityisen riippuvaisten perifeeristen merialueiden tarpeisiin. Edellytyksenä on pidettävä joustavuutta ja mahdollisuutta toteuttaa kyseessä olevan alueen erityisolosuhteisiin räätälöityjä erityistoimenpiteitä. (1)

| 6. | korostaa, että YKP:n hajauttamisessa, jota alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien perustaminen ja Euroopan komission kalastuksen pääosaston uudelleenjärjestely heijastelevat, painotetaan tarvetta ottaa käyttöön uusi aluemerien valvontaa koskeva poliittinen viitekehys. Tämä edellyttää Euroopan komission parempaa kykyä palvella alueellisesta mallista seuraavaa monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että YKP:n hajauttamisessa, jota alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien perustaminen ja Euroopan komission kalastuksen pääosaston uudelleenjärjestely heijastelevat, painotetaan tarvetta ottaa käyttöön uusi aluemerien valvontaa koskeva poliittinen viitekehys. Tämä edellyttää Euroopan komission parempaa kykyä palvella alueellisesta mallista seuraavaa monimuotoisuutta.

| 7. | korostaa kalastuksen uuden hallintajärjestelmän aiheuttamia muutoksia kalastuksen valvonnasta vastaaville paikallisille ja alueellisille viranomaisille. Uusi järjestelmä voidaan toteuttaa onnistuneesti vain, jos jäsenvaltiot antavat asianmukaisesti muutetun toimivallan kaikille hallintotasoille, joita asia koskee. Edellytyksenä ovat terveiden organisaatiorakenteiden riittävät rahoitus- ja henkilöstöresurssit ja niiden riittävät keinot valvoa ja edistää luonnollista säännösten noudattamisen kulttuuria ja näiden keinojen koordinoituun hyödyntämiseen tarvittavat työkalut. |
| --- | --- |

7.

korostaa kalastuksen uuden hallintajärjestelmän aiheuttamia muutoksia kalastuksen valvonnasta vastaaville paikallisille ja alueellisille viranomaisille. Uusi järjestelmä voidaan toteuttaa onnistuneesti vain, jos jäsenvaltiot antavat asianmukaisesti muutetun toimivallan kaikille hallintotasoille, joita asia koskee. Edellytyksenä ovat terveiden organisaatiorakenteiden riittävät rahoitus- ja henkilöstöresurssit ja niiden riittävät keinot valvoa ja edistää luonnollista säännösten noudattamisen kulttuuria ja näiden keinojen koordinoituun hyödyntämiseen tarvittavat työkalut.

B.   Uusi, yhteinen lähestymistapa valvontaan ja seurantaan nähden

Yleiset säännökset

| 8. | kannattaa jäsenvaltioiden ja alueiden, komission ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston vastuiden selkeyttämistä päällekkäisten tehtävien välttämiseksi. Euroopan komissio tarjoaa jatkossakin seurantatoimenpiteet, joita tarvitaan kalastusta koskevien sääntöjen yhtenäisen noudattamisen varmistamiseen kaikilla alueilla. |
| --- | --- |

8.

kannattaa jäsenvaltioiden ja alueiden, komission ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston vastuiden selkeyttämistä päällekkäisten tehtävien välttämiseksi. Euroopan komissio tarjoaa jatkossakin seurantatoimenpiteet, joita tarvitaan kalastusta koskevien sääntöjen yhtenäisen noudattamisen varmistamiseen kaikilla alueilla.

| 9. | on tyytyväinen uusiin säännöksiin strategisen suunnittelun, taktisen tavoitteenasettelun ja pistekoestrategian lujittamisesta sekä järjestelmällisestä riskien analysoinnista kalastuksen valvonnassa. Tämän uuden työkalun koordinoimattoman käytön välttämiseksi alueiden komitea kannattaa valvontaviranomaisten avustamista niin, että esimerkiksi yhteisön kalastuksenvalvontavirasto kehittää yhdenmukaisia riskinhallintamenettelyjä kaikilla tasoilla, kuten 112 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

9.

on tyytyväinen uusiin säännöksiin strategisen suunnittelun, taktisen tavoitteenasettelun ja pistekoestrategian lujittamisesta sekä järjestelmällisestä riskien analysoinnista kalastuksen valvonnassa. Tämän uuden työkalun koordinoimattoman käytön välttämiseksi alueiden komitea kannattaa valvontaviranomaisten avustamista niin, että esimerkiksi yhteisön kalastuksenvalvontavirasto kehittää yhdenmukaisia riskinhallintamenettelyjä kaikilla tasoilla, kuten 112 artiklassa säädetään.

| 10. | on erityisen tyytyväinen jäsenvaltioita koskevaan uuteen velvoitteeseen perustaa yksi viranomainen, joka koordinoi kaikkien kansallisten valvontaviranomaisten valvontatoimia (5 artiklan 5 kohta). |
| --- | --- |

10.

on erityisen tyytyväinen jäsenvaltioita koskevaan uuteen velvoitteeseen perustaa yksi viranomainen, joka koordinoi kaikkien kansallisten valvontaviranomaisten valvontatoimia (5 artiklan 5 kohta).

Hallintotaakan ja kustannusten vähentäminen

| 11. | odottaa toimintakustannusten alenevan merkittävästi (30 prosenttia), jolloin jäsenvaltioiden ja alueiden valvontajärjestelmien kustannustehokkuus paranee, jos uudenaikaisia tekniikoita ja rationalisoituja valvontajärjestelmiä käytetään täysimääräisesti. Komitea katsoo kuitenkin, että mikäli alennus ei toteudu ja jäsenvaltioiden ja alueiden taloudellinen taakkaa kasvaa, on tarvittavat määrärahat osoitettava EU:n talousarviosta, varsinkin kun otetaan huomioon, että eräiden jäsenvaltioiden vastuu yhteisen kalastuspolitiikan valvonnasta on niiden saaliskiintiöihin nähden suhteeton. |
| --- | --- |

11.

odottaa toimintakustannusten alenevan merkittävästi (30 prosenttia), jolloin jäsenvaltioiden ja alueiden valvontajärjestelmien kustannustehokkuus paranee, jos uudenaikaisia tekniikoita ja rationalisoituja valvontajärjestelmiä käytetään täysimääräisesti. Komitea katsoo kuitenkin, että mikäli alennus ei toteudu ja jäsenvaltioiden ja alueiden taloudellinen taakkaa kasvaa, on tarvittavat määrärahat osoitettava EU:n talousarviosta, varsinkin kun otetaan huomioon, että eräiden jäsenvaltioiden vastuu yhteisen kalastuspolitiikan valvonnasta on niiden saaliskiintiöihin nähden suhteeton.

| 12. | kannustaa neuvostoa painottamaan kustannustehokkuuden saavuttamista perustamalla rannikkoalueille julkisia rakenteita, joissa kalastukseen liittyvä hallinto yhdistyy paremmin muihin meritoimintoihin, ja sillä, että rannikkojäsenvaltiot ja niiden lähellä olevat alueet perustavat yhteisiä kalastuksen valvontalaitoksia. |
| --- | --- |

12.

kannustaa neuvostoa painottamaan kustannustehokkuuden saavuttamista perustamalla rannikkoalueille julkisia rakenteita, joissa kalastukseen liittyvä hallinto yhdistyy paremmin muihin meritoimintoihin, ja sillä, että rannikkojäsenvaltiot ja niiden lähellä olevat alueet perustavat yhteisiä kalastuksen valvontalaitoksia.

| 13. | on hiljattain suositellut kalastuksen tarkastuslaitosten yhdistämistä esimerkiksi ympäristöasioiden tarkastuslaitosten, rajavalvonnan, meripelastuspalveluiden ja väestönsuojelutoimien kaltaisiin tehtäviin (2) ja on tyytyväinen uuteen säännökseen yhdennetyn merivalvontaverkoston perustamisesta (4 artikla, 112 artikla [yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimivaltaa koskeva 17g artikla]). |
| --- | --- |

13.

on hiljattain suositellut kalastuksen tarkastuslaitosten yhdistämistä esimerkiksi ympäristöasioiden tarkastuslaitosten, rajavalvonnan, meripelastuspalveluiden ja väestönsuojelutoimien kaltaisiin tehtäviin (2) ja on tyytyväinen uuteen säännökseen yhdennetyn merivalvontaverkoston perustamisesta (4 artikla, 112 artikla [yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimivaltaa koskeva 17g artikla]).

Uudenaikaisen tekniikan käytön lisääminen

| 14. | suhtautuu varovaisen myönteisesti ehdotukseen uudenaikaisen tekniikan ja tehokkaiden tiedonvarmentamisjärjestelmien käytöstä mukaan lukien alusten seuranta ja muut sopivat ja kustannustehokkaat järjestelmät (9–11 artikla), mikä heijastelee osittain alueiden komitean aiempaa suositusta. (3) Vaikka sähköinen valvonta onkin olennainen osa kalastuksen kustannustehokasta valvontaa, valvonta- ja hallintajärjestelmissä ei saisi olla päällekkäisyyttä. Järjestelmien tulisi olla oikeassa suhteessa aluksen kokoon ja matkan kestoon ja tapahtumapaikkaan nähden. Alueiden komitea muistuttaa erityisesti, että automaattinen tunnistusjärjestelmä on tarkoitettu merenkulun turvallisuuden parantamiseen eikä se sovellu kalastuksen valvontaan. |
| --- | --- |

14.

suhtautuu varovaisen myönteisesti ehdotukseen uudenaikaisen tekniikan ja tehokkaiden tiedonvarmentamisjärjestelmien käytöstä mukaan lukien alusten seuranta ja muut sopivat ja kustannustehokkaat järjestelmät (9–11 artikla), mikä heijastelee osittain alueiden komitean aiempaa suositusta. (3) Vaikka sähköinen valvonta onkin olennainen osa kalastuksen kustannustehokasta valvontaa, valvonta- ja hallintajärjestelmissä ei saisi olla päällekkäisyyttä. Järjestelmien tulisi olla oikeassa suhteessa aluksen kokoon ja matkan kestoon ja tapahtumapaikkaan nähden. Alueiden komitea muistuttaa erityisesti, että automaattinen tunnistusjärjestelmä on tarkoitettu merenkulun turvallisuuden parantamiseen eikä se sovellu kalastuksen valvontaan.

| 15. | Tekniikka kehittyy jatkuvasti, ja alueiden komitea vaatii, että asetuksesta tehdään tulevaisuudenkestävä sisällyttämällä siihen tehokkaat säännösmekanismit, joiden avulla voidaan toteuttaa ilmastonmuutoksen edellyttämiä muutoksia. Se kehottaa ottamaan mukaan paikalliset ja alueelliset viranomaiset ja tuottajaorganisaatiot jäljitysvälineitä, kuten geneettistä analyysiä, koskeviin pilottihankkeisiin (13 artiklan 1 kohta). |
| --- | --- |

15.

Tekniikka kehittyy jatkuvasti, ja alueiden komitea vaatii, että asetuksesta tehdään tulevaisuudenkestävä sisällyttämällä siihen tehokkaat säännösmekanismit, joiden avulla voidaan toteuttaa ilmastonmuutoksen edellyttämiä muutoksia. Se kehottaa ottamaan mukaan paikalliset ja alueelliset viranomaiset ja tuottajaorganisaatiot jäljitysvälineitä, kuten geneettistä analyysiä, koskeviin pilottihankkeisiin (13 artiklan 1 kohta).

Kalastuksen ja markkinoinnin seuranta

| 16. | painottaa, että merellä tehtävät tarkastukset on säilytettävä, sillä ne ovat tällä hetkellä ainoa menetelmä, jolla voidaan asianmukaisesti valvoa kalastusvälineitä, säilytysmenetelmiä, silmäkokoa jne., jotka monesti kuuluvat kalastuksen ympäristövaikutuksia koskevien säännösten piiriin. |
| --- | --- |

16.

painottaa, että merellä tehtävät tarkastukset on säilytettävä, sillä ne ovat tällä hetkellä ainoa menetelmä, jolla voidaan asianmukaisesti valvoa kalastusvälineitä, säilytysmenetelmiä, silmäkokoa jne., jotka monesti kuuluvat kalastuksen ympäristövaikutuksia koskevien säännösten piiriin.

| 17. | kannattaa kaksiosaista lähestymistapaa, jossa pyritään löytämään tasapaino merellä ja maalla tehtävien tarkastusten välille. Sen tulisi sisältää a) parannuksia merellä tehtäviin, olennaisiin ja tehokkaisiin tarkastuksiin ja b) parannuksia maalla tehtäviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin niin että keskitytään tärkeisiin satamiin ja myös tuontikalan valvonnan parantamiseen. Kalavarojen arvioinnissa on olennaista saada nykyistä luotettavampaa tietoa saaliiden purkamisesta satamissa. |
| --- | --- |

17.

kannattaa kaksiosaista lähestymistapaa, jossa pyritään löytämään tasapaino merellä ja maalla tehtävien tarkastusten välille. Sen tulisi sisältää a) parannuksia merellä tehtäviin, olennaisiin ja tehokkaisiin tarkastuksiin ja b) parannuksia maalla tehtäviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin niin että keskitytään tärkeisiin satamiin ja myös tuontikalan valvonnan parantamiseen. Kalavarojen arvioinnissa on olennaista saada nykyistä luotettavampaa tietoa saaliiden purkamisesta satamissa.

| 18. | on tyytyväinen uusiin konetehon seura-, varmentamis- ja ristiintarkastuskeinoihin (30–32 artikla), koska laivastojen hallinnointi on edelleen olennainen osa YKP:aa. Alle 10 metrisille aluksille, joilla käytetään yksinomaan kiinteitä pyyntivälineitä, tulisi kuitenkin myöntää poikkeus. |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen uusiin konetehon seura-, varmentamis- ja ristiintarkastuskeinoihin (30–32 artikla), koska laivastojen hallinnointi on edelleen olennainen osa YKP:aa. Alle 10 metrisille aluksille, joilla käytetään yksinomaan kiinteitä pyyntivälineitä, tulisi kuitenkin myöntää poikkeus.

| 19. | on erityisen huolestunut kestävästä ja kannattavasta pienimuotoisesta kalastuksesta, ja pyytää selventämään uusia säännöksiä, joiden mukaan 10–15 metriä pitkiin aluksiin on asennettava satelliittiseurantajärjestelmä (9 artikla), niissä on käytettävä sähköistä kalastuspäiväkirjaa (14 artikla) ja niistä on täytettävä sähköiset purkamisilmoitukset (21 artikla), vaikka jäsenvaltiot voivatkin ottaa käyttöön säännöksiä koskevia poikkeuksia. Alueiden komitea tukee pienten alusten mahdollisuuksia noudattaa uusia säännöksiä ja vaatii laajempia poikkeuksia tai asiaan tarkoitetun yhteisön ja kansallisen rahoituksen lisäämistä. |
| --- | --- |

19.

on erityisen huolestunut kestävästä ja kannattavasta pienimuotoisesta kalastuksesta, ja pyytää selventämään uusia säännöksiä, joiden mukaan 10–15 metriä pitkiin aluksiin on asennettava satelliittiseurantajärjestelmä (9 artikla), niissä on käytettävä sähköistä kalastuspäiväkirjaa (14 artikla) ja niistä on täytettävä sähköiset purkamisilmoitukset (21 artikla), vaikka jäsenvaltiot voivatkin ottaa käyttöön säännöksiä koskevia poikkeuksia. Alueiden komitea tukee pienten alusten mahdollisuuksia noudattaa uusia säännöksiä ja vaatii laajempia poikkeuksia tai asiaan tarkoitetun yhteisön ja kansallisen rahoituksen lisäämistä.

| 20. | kannustaa paikallisen ja alueellisen tason hankkeita, joilla tuetaan rahoituksen turvin edellä mainittujen valvontajärjestelmien tai vastaavien järjestelmien vapaaehtoista käyttöönottoa 10–15 metriä pienemmissä aluksissa esimerkiksi suojeltujen merialueiden ja suojeluvyöhykkeiden hallinnon vuoksi. |
| --- | --- |

20.

kannustaa paikallisen ja alueellisen tason hankkeita, joilla tuetaan rahoituksen turvin edellä mainittujen valvontajärjestelmien tai vastaavien järjestelmien vapaaehtoista käyttöönottoa 10–15 metriä pienemmissä aluksissa esimerkiksi suojeltujen merialueiden ja suojeluvyöhykkeiden hallinnon vuoksi.

| 21. | on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden ja alueiden tulisi riittävän valvonnan tason takaamiseksi valvoa alle 10 metrin pituisia aluksia pistokoesuunnitelman avulla. Alueiden komitea pyytää kuitenkin selvennystä siihen, että pistokoesuunnitelmien on oltava mahdollisuuksien mukaan ”vakiomuotoisia alueiden sisällä” (16 artiklan 2 kohta ja 22 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

21.

on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden ja alueiden tulisi riittävän valvonnan tason takaamiseksi valvoa alle 10 metrin pituisia aluksia pistokoesuunnitelman avulla. Alueiden komitea pyytää kuitenkin selvennystä siihen, että pistokoesuunnitelmien on oltava mahdollisuuksien mukaan ”vakiomuotoisia alueiden sisällä” (16 artiklan 2 kohta ja 22 artiklan 2 kohta).

| 22. | on tyytyväinen uusiin markkinoinnin valvontaa koskeviin yhdenmukaistettuihin tarkastusstandardeihin, joiden tavoitteena on purettujen saalismäärien täydellinen jäljitettävyys. Tämä auttaa vähentämään saaliin laittomia purkuja ja antaa kuluttajille markkinoille saattamisen kaikissa vaiheissa olennaiset tuotantoa koskevat tiedot (51 artikla). |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen uusiin markkinoinnin valvontaa koskeviin yhdenmukaistettuihin tarkastusstandardeihin, joiden tavoitteena on purettujen saalismäärien täydellinen jäljitettävyys. Tämä auttaa vähentämään saaliin laittomia purkuja ja antaa kuluttajille markkinoille saattamisen kaikissa vaiheissa olennaiset tuotantoa koskevat tiedot (51 artikla).

Monivuotisten suunnitelmien ja teknisten toimenpiteiden erityisvalvonta

| 23. | pyytää, että paikalliset ja alueelliset valvontaviranomaiset osallistuvat nimettyjen satamien määrittelyyn (34 artikla) ja monivuotisiin suunnitelmiin sovellettavien kansallisten ja alueellisten valvontaohjelmien laadintaan (36 artikla). |
| --- | --- |

23.

pyytää, että paikalliset ja alueelliset valvontaviranomaiset osallistuvat nimettyjen satamien määrittelyyn (34 artikla) ja monivuotisiin suunnitelmiin sovellettavien kansallisten ja alueellisten valvontaohjelmien laadintaan (36 artikla).

| 24. | vaatii uudelleen niiden teknisten toimenpiteiden parempaa valvontaa, joiden tavoitteena on pois heitettävien määrien vähentäminen ja jopa poistaminen kokonaan, kuitenkin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen ja kannusteita tarjoten. (4) Pakollisten pois heitettävien mereen palauttamisen viivyttämisestä ei kuitenkaan nähtävästi ole hyötyä, ja vain määrää koskevat arviot tulisi kirjata. |
| --- | --- |

24.

vaatii uudelleen niiden teknisten toimenpiteiden parempaa valvontaa, joiden tavoitteena on pois heitettävien määrien vähentäminen ja jopa poistaminen kokonaan, kuitenkin paikalliset olosuhteet huomioon ottaen ja kannusteita tarjoten. (4) Pakollisten pois heitettävien mereen palauttamisen viivyttämisestä ei kuitenkaan nähtävästi ole hyötyä, ja vain määrää koskevat arviot tulisi kirjata.

| 25. | on tyytyväinen ehdotukseen uudesta, aiempaa paremmasta suojeltuja merialueita koskevasta alusten satelliittiseurantajärjestelmästä (39 artikla), joka antaa viranomaisille paremmat mahdollisuudet toteuttaa näitä alueita koskevaa hallintovelvollisuuttaan. Suojellut merialueet tulisi kuitenkin myös määritellä tarkasti, ja niiden tarkoitus tulisi ilmoittaa asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että valvotaan vain aluksia, joilla ei ole lupaa kalastaa kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen ehdotukseen uudesta, aiempaa paremmasta suojeltuja merialueita koskevasta alusten satelliittiseurantajärjestelmästä (39 artikla), joka antaa viranomaisille paremmat mahdollisuudet toteuttaa näitä alueita koskevaa hallintovelvollisuuttaan. Suojellut merialueet tulisi kuitenkin myös määritellä tarkasti, ja niiden tarkoitus tulisi ilmoittaa asianmukaisesti, jotta voidaan varmistaa, että valvotaan vain aluksia, joilla ei ole lupaa kalastaa kyseisillä alueilla.

Virkistyskalastuksen seuranta

| 26. | kehottaa neuvostoa selkeyttämään virkistyskalastusta koskevan uuden 47 artiklan soveltamisalaa. Tällainen kalastus voi säätelemättömänä vaarantaa kalakantojen elvytyssuunnitelmat esimerkiksi ammattimaisen kalastusmatkailun vuoksi tai kaupallisen kalastuskauden ulkopuolisena aikana. |
| --- | --- |

26.

kehottaa neuvostoa selkeyttämään virkistyskalastusta koskevan uuden 47 artiklan soveltamisalaa. Tällainen kalastus voi säätelemättömänä vaarantaa kalakantojen elvytyssuunnitelmat esimerkiksi ammattimaisen kalastusmatkailun vuoksi tai kaupallisen kalastuskauden ulkopuolisena aikana.

C.   Toimintakulttuuri, jossa sääntöjä noudatetaan

| 27. | pyytää viittaamaan asetuksen johdanto-osan 5 kappaleessa voimakkaammin sellaisen luontevan toimintakulttuurin, jossa sääntöjä noudatetaan, kehittymiseen kaikkien toimijoiden keskuudessa. Tätä tulisi pitää kaikkien tehokkaiden valvontajärjestelmän uudistuksien kulmakivenä. |
| --- | --- |

27.

pyytää viittaamaan asetuksen johdanto-osan 5 kappaleessa voimakkaammin sellaisen luontevan toimintakulttuurin, jossa sääntöjä noudatetaan, kehittymiseen kaikkien toimijoiden keskuudessa. Tätä tulisi pitää kaikkien tehokkaiden valvontajärjestelmän uudistuksien kulmakivenä.

| 28. | uskoo, että toimintakulttuuri, jossa sääntöjä noudatetaan, pääsee kehittymään vain, jos valvontatoimenpiteet toteutetaan vuoropuhelun ja yhteisymmärryksen perusteella sen sijaan, että ne määrättäisiin ylhäältä. Kalastajien, valvontaviranomaisten, tutkimuslaitosten, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja kalastusteollisuuden kesken on tarpeen kehittää kumppanuus, jossa perustetaan Euroopan kalastusrahaston neljännen toimintalinjan mukaisia paikallisia ryhmiä ja alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia avustamaan yhteistyössä. Alueiden komitea on painottanut, että kalastajille on annettava vastuu kalastuksen ja kalastusoikeuksien valvonnasta. (5) |
| --- | --- |

28.

uskoo, että toimintakulttuuri, jossa sääntöjä noudatetaan, pääsee kehittymään vain, jos valvontatoimenpiteet toteutetaan vuoropuhelun ja yhteisymmärryksen perusteella sen sijaan, että ne määrättäisiin ylhäältä. Kalastajien, valvontaviranomaisten, tutkimuslaitosten, valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja kalastusteollisuuden kesken on tarpeen kehittää kumppanuus, jossa perustetaan Euroopan kalastusrahaston neljännen toimintalinjan mukaisia paikallisia ryhmiä ja alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia avustamaan yhteistyössä. Alueiden komitea on painottanut, että kalastajille on annettava vastuu kalastuksen ja kalastusoikeuksien valvonnasta. (5)

| 29. | kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan kaikin keinoin, että edellä kuvailtua toimintakulttuuria noudattavat myös kaikki kansainväliset kumppanit ja että se pätee myös vesialueilla, joilla EU:n alukset toimivat. |
| --- | --- |

29.

kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan kaikin keinoin, että edellä kuvailtua toimintakulttuuria noudattavat myös kaikki kansainväliset kumppanit ja että se pätee myös vesialueilla, joilla EU:n alukset toimivat.

| 30. | katsoo, että kalastusta koskevien valvontasääntöjen yksinkertaistaminen on ensisijainen tavoite, (6) ja on tyytyväinen komission merkittävään tätä koskevaan aloitteeseen. Tämä vähentää julkisviranomaisille ja yksityissektorille aiheutuvaa hallintotaakkaa, mikä puolestaan helpottaa sääntöjen noudattamisen valvomista. Lisäksi se parantaa eturyhmien luottamusta, mikä edistää vaatimusten noudattamisen kulttuuria. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että kalastusta koskevien valvontasääntöjen yksinkertaistaminen on ensisijainen tavoite, (6) ja on tyytyväinen komission merkittävään tätä koskevaan aloitteeseen. Tämä vähentää julkisviranomaisille ja yksityissektorille aiheutuvaa hallintotaakkaa, mikä puolestaan helpottaa sääntöjen noudattamisen valvomista. Lisäksi se parantaa eturyhmien luottamusta, mikä edistää vaatimusten noudattamisen kulttuuria.

Yhdenmukaistettujen varoittavien seuraamusten käyttöönotto

| 31. | on tyytyväinen vakavista rikkomisista määrättäviin yhdenmukaisiin ja varoittaviin hallinnollisiin seuraamuksiin (82 artikla) sekä pisteytysjärjestelmään (84 artikla), joka voi johtaa kalastusluvan määräaikaiseen keskeyttämiseen tai pysyvään perumiseen. Komitea pitää myös rikkomisia koskevia jäsenvaltioiden rekisterejä tervetulleina (85 artikla). |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen vakavista rikkomisista määrättäviin yhdenmukaisiin ja varoittaviin hallinnollisiin seuraamuksiin (82 artikla) sekä pisteytysjärjestelmään (84 artikla), joka voi johtaa kalastusluvan määräaikaiseen keskeyttämiseen tai pysyvään perumiseen. Komitea pitää myös rikkomisia koskevia jäsenvaltioiden rekisterejä tervetulleina (85 artikla).

| 32. | uskoo, että kaikki tämä heijastelee alueiden komitean aiempia vetoomuksia varoittavien toimenpiteiden ja rangaistustoimenpiteiden puolesta (7) ja auttaa korjaamaan nykyjärjestelmän satunnaisuutta, poistaa rikoksenteon kannattavuuden ja vähentää määräyksiä rikkovien muuttamista sellaisiin jäsenvaltioihin, joissa seuraamukset ovat lievimpiä. |
| --- | --- |

32.

uskoo, että kaikki tämä heijastelee alueiden komitean aiempia vetoomuksia varoittavien toimenpiteiden ja rangaistustoimenpiteiden puolesta (7) ja auttaa korjaamaan nykyjärjestelmän satunnaisuutta, poistaa rikoksenteon kannattavuuden ja vähentää määräyksiä rikkovien muuttamista sellaisiin jäsenvaltioihin, joissa seuraamukset ovat lievimpiä.

| 33. | vetoaa jäsenvaltioihin ja alueisiin, jotta ne yhdenmukaistaisivat rajat ylittävillä kalastusalueilla, esimerkiksi rajat ylittävillä suojelluilla merialueilla, tapahtuvista rikkomisista aiheutuvat seuraamukset. |
| --- | --- |

33.

vetoaa jäsenvaltioihin ja alueisiin, jotta ne yhdenmukaistaisivat rajat ylittävillä kalastusalueilla, esimerkiksi rajat ylittävillä suojelluilla merialueilla, tapahtuvista rikkomisista aiheutuvat seuraamukset.

| 34. | ottaa huomioon toiveet käyttää tukiaisia sakkojen lisäksi seuraamuskeinona siten, että useita ja vakavia rikkomuksia tehneille aluksille ei myönnetä julkisia avustuksia tai tukia. Vaatimusten noudattamiseen perustuvan toimintakulttuurin kehittymiselle olisi kuitenkin suurta apua myönteisistä kannusteista, kuten ylimääräisistä kalastuspäivistä tai muista palkkioista, jotka myönnetään esimerkiksi valikoivampien pyydysten käytön, kalastuksen reaaliaikaisen kieltämisen tai kantojen välttämistä koskeviin järjestelmiin osallistumisen perusteella. |
| --- | --- |

34.

ottaa huomioon toiveet käyttää tukiaisia sakkojen lisäksi seuraamuskeinona siten, että useita ja vakavia rikkomuksia tehneille aluksille ei myönnetä julkisia avustuksia tai tukia. Vaatimusten noudattamiseen perustuvan toimintakulttuurin kehittymiselle olisi kuitenkin suurta apua myönteisistä kannusteista, kuten ylimääräisistä kalastuspäivistä tai muista palkkioista, jotka myönnetään esimerkiksi valikoivampien pyydysten käytön, kalastuksen reaaliaikaisen kieltämisen tai kantojen välttämistä koskeviin järjestelmiin osallistumisen perusteella.

Jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston välinen yhteistyö

| 35. | on tyytyväinen vahvistettuihin säännöksiin jäsenvaltioiden/alueiden ja komission kalastuksenvalvontaa harjoittavien elinten yhteistyön lisäämisestä ja siihen liittyen uudesta suhtautumisesta tietojenvaihtoon. Kalastuksenvalvontavirastolla tulisi olla merkittävä rooli tämän toimintamallin edistämisessä. |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen vahvistettuihin säännöksiin jäsenvaltioiden/alueiden ja komission kalastuksenvalvontaa harjoittavien elinten yhteistyön lisäämisestä ja siihen liittyen uudesta suhtautumisesta tietojenvaihtoon. Kalastuksenvalvontavirastolla tulisi olla merkittävä rooli tämän toimintamallin edistämisessä.

| 36. | panee merkille, että yhteiskäyttösuunnitelmien edistämisessä merellä on edetty. Maalla tapahtuvien tarkastusten osalta vastaava kehitys ei näyttäisi olevan yhtä pitkällä. Lisäksi on käynnistettävä yhteistyö unioni ulkopuolisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja varmistettava, että kyseisillä viranomaisilla on käytettävissään tarvittavat keinot ja riittävästi toimivaltaa. |
| --- | --- |

36.

panee merkille, että yhteiskäyttösuunnitelmien edistämisessä merellä on edetty. Maalla tapahtuvien tarkastusten osalta vastaava kehitys ei näyttäisi olevan yhtä pitkällä. Lisäksi on käynnistettävä yhteistyö unioni ulkopuolisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja varmistettava, että kyseisillä viranomaisilla on käytettävissään tarvittavat keinot ja riittävästi toimivaltaa.

| 37. | uskoo, että uusi, suojattu verkkosivusto tietojen vaihtamista varten (106–108 artikla) ja käytettävissä olevien tietojen järjestelmälliset ristiintarkastukset (102 artikla) parantavat Euroopan komission kykyä arvioida, miten hyvin jäsenvaltiot käytännössä toteuttavat yhteistä kalastuspolitiikkaa. |
| --- | --- |

37.

uskoo, että uusi, suojattu verkkosivusto tietojen vaihtamista varten (106–108 artikla) ja käytettävissä olevien tietojen järjestelmälliset ristiintarkastukset (102 artikla) parantavat Euroopan komission kykyä arvioida, miten hyvin jäsenvaltiot käytännössä toteuttavat yhteistä kalastuspolitiikkaa.

| 38. | on jo aiemmin kannattanut ”eurooppalaisen kalastusalan tarkastuslaitoksen” (8) perustamista ja on tältä osin tyytyväinen yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimivallan laajentamiseen ehdotetun asetuksen 112 artiklan mukaisesti. Alueiden komitea pitää kuitenkin kiinni siitä, että kalastuksenvalvontaviraston apu kansallisille, alueellisille ja paikallisille kalastuksenvalvontaviranomaisille kattaa merellä ja maalla toteutettavien valvonta- ja tarkastusmenettelyjen standardoinnin, kansallisten koulutusstandardien varmennuksen, työpajojen ja seminaarien järjestämisen sekä sellaisen tukipalvelun tarjoamisen, josta jäsenvaltiot, alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat (RAC) ja ammattialajärjestöt voivat saada tietoa sääntelyn laajuudesta ja merkityksestä. |
| --- | --- |

38.

on jo aiemmin kannattanut ”eurooppalaisen kalastusalan tarkastuslaitoksen” (8) perustamista ja on tältä osin tyytyväinen yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimivallan laajentamiseen ehdotetun asetuksen 112 artiklan mukaisesti. Alueiden komitea pitää kuitenkin kiinni siitä, että kalastuksenvalvontaviraston apu kansallisille, alueellisille ja paikallisille kalastuksenvalvontaviranomaisille kattaa merellä ja maalla toteutettavien valvonta- ja tarkastusmenettelyjen standardoinnin, kansallisten koulutusstandardien varmennuksen, työpajojen ja seminaarien järjestämisen sekä sellaisen tukipalvelun tarjoamisen, josta jäsenvaltiot, alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat (RAC) ja ammattialajärjestöt voivat saada tietoa sääntelyn laajuudesta ja merkityksestä.

D.   Yhteisen kalastuspolitiikan tehokas toteuttaminen

Uudet valvonta- ja tarkastusvaatimukset

| 39. | myöntää, että seuraamuksien kiristämisen lisäksi on tarpeen nostaa rikkomusten havaitsemisastetta, kun on kyse tarkastus- ja valvontaviranomaisten valvontajärjestelmistä. Komitea on tyytyväinen valvonta- ja tarkkailujärjestelmien yhtenäistämistä ja tarkkailu- ja seurantaraporttien saatavuutta koskeviin uusiin säännöksiin (61–64 artikla). |
| --- | --- |

39.

myöntää, että seuraamuksien kiristämisen lisäksi on tarpeen nostaa rikkomusten havaitsemisastetta, kun on kyse tarkastus- ja valvontaviranomaisten valvontajärjestelmistä. Komitea on tyytyväinen valvonta- ja tarkkailujärjestelmien yhtenäistämistä ja tarkkailu- ja seurantaraporttien saatavuutta koskeviin uusiin säännöksiin (61–64 artikla).

| 40. | kannattaa jäsenvaltioiden mahdollisuutta tarkastaa nyt omia tai toisen jäsenvaltion aluksia myös alle 12 merimailin etäisyydellä rannikosta ja tehdä tarkastuksia toisen jäsenvaltion alueella (71–73 artikla). Alueiden komitea kannustaa raja-alueilla toimivia paikallisia ja alueellisia valvontaelimiä löytämään synergiaetuja hakeutumalla tarkastustoiminnassa läheiseen yhteistyöhön ja toteuttamaan 72 artiklassa tarkoitetut lupamenettelyt nopeasti. |
| --- | --- |

40.

kannattaa jäsenvaltioiden mahdollisuutta tarkastaa nyt omia tai toisen jäsenvaltion aluksia myös alle 12 merimailin etäisyydellä rannikosta ja tehdä tarkastuksia toisen jäsenvaltion alueella (71–73 artikla). Alueiden komitea kannustaa raja-alueilla toimivia paikallisia ja alueellisia valvontaelimiä löytämään synergiaetuja hakeutumalla tarkastustoiminnassa läheiseen yhteistyöhön ja toteuttamaan 72 artiklassa tarkoitetut lupamenettelyt nopeasti.

Komission tutkimus-, hallinto- ja valvontaoikeuksien lisääminen

| 41. | tukee Euroopan komission nykyisten oikeuksien käytön lisäämistä jossakin määrin siltä osin kuin tavoitteena on tasavertaisten toimintaedellytysten luominen valvonnan alalla ja kun yhteisön kalastuspolitiikan valvontavastuu säilyy ensisijaisesti jäsenvaltioilla. Alueiden komitea suhtautuu varovaisen myönteisesti Euroopan komissiolle myönnettäviin lisävaltuuksiin, jotka koskevat riippumattomien tarkastusten tekemistä (90 artikla) ja kansallisten valvontajärjestelmien tutkimista (92 artikla). Toisaalta on tarpeen selkeyttää Euroopan komission uutta toimivaltaa määrätä puutteellisesti toimivalle jäsenvaltiolle erityinen toimintasuunnitelma yhteisön kalastuspolitiikan toteuttamisen tueksi (94 artiklan 4 kohta). |
| --- | --- |

41.

tukee Euroopan komission nykyisten oikeuksien käytön lisäämistä jossakin määrin siltä osin kuin tavoitteena on tasavertaisten toimintaedellytysten luominen valvonnan alalla ja kun yhteisön kalastuspolitiikan valvontavastuu säilyy ensisijaisesti jäsenvaltioilla. Alueiden komitea suhtautuu varovaisen myönteisesti Euroopan komissiolle myönnettäviin lisävaltuuksiin, jotka koskevat riippumattomien tarkastusten tekemistä (90 artikla) ja kansallisten valvontajärjestelmien tutkimista (92 artikla). Toisaalta on tarpeen selkeyttää Euroopan komission uutta toimivaltaa määrätä puutteellisesti toimivalle jäsenvaltiolle erityinen toimintasuunnitelma yhteisön kalastuspolitiikan toteuttamisen tueksi (94 artiklan 4 kohta).

| 42. | vetoaa Euroopan komissioon, jotta se torjuisi houkutuksen tehdä mikrotason päätöksiä. Alueiden komitea kyseenalaistaa näin ollen reaaliaikaisen kalastuksen kieltämistä (26 artikla) koskevan toimivallan siirtämisen komissiolle, vaikka siitä voisikin olla hyötyä lajeille, joihin liikakalastus vaikuttaa. |
| --- | --- |

42.

vetoaa Euroopan komissioon, jotta se torjuisi houkutuksen tehdä mikrotason päätöksiä. Alueiden komitea kyseenalaistaa näin ollen reaaliaikaisen kalastuksen kieltämistä (26 artikla) koskevan toimivallan siirtämisen komissiolle, vaikka siitä voisikin olla hyötyä lajeille, joihin liikakalastus vaikuttaa.

| 43. | painottaa, että uuden toimivallan saamisen pitäisi perustua jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön uudelleen määrittelyn ja Euroopan komission meri- ja kalastusasioiden pääosaston ja kalastuksenvalvontaviraston kapasiteetin kehittämisen lisäksi myös entistä yhdenmukaisempaan toimintaan Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston kanssa. |
| --- | --- |

43.

painottaa, että uuden toimivallan saamisen pitäisi perustua jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön uudelleen määrittelyn ja Euroopan komission meri- ja kalastusasioiden pääosaston ja kalastuksenvalvontaviraston kapasiteetin kehittämisen lisäksi myös entistä yhdenmukaisempaan toimintaan Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston kanssa.

Toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan vaatimusten noudattaminen jäsenvaltioissa

| 44. | myöntää, että yhteisön kalakannan määrätietoinen hallinta voi vaarantua etenkin vaeltavien kalalajien osalta, mikäli yksikin jäsenvaltio laiminlyö toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon. Alueiden komitea panee merkille, että jäsenvaltion laiminlyödessä velvollisuutensa ainoa komission tällä hetkellä käytettävissä keino on rikkomismenettely, joka on erittäin pitkä eikä takaa seuraamusten määräämistä. |
| --- | --- |

44.

myöntää, että yhteisön kalakannan määrätietoinen hallinta voi vaarantua etenkin vaeltavien kalalajien osalta, mikäli yksikin jäsenvaltio laiminlyö toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon. Alueiden komitea panee merkille, että jäsenvaltion laiminlyödessä velvollisuutensa ainoa komission tällä hetkellä käytettävissä keino on rikkomismenettely, joka on erittäin pitkä eikä takaa seuraamusten määräämistä.

| 45. | on tältä osin tyytyväinen asetuksen uusiin säännöksiin, joiden avulla jäsenvaltiot voidaan pakottaa noudattamaan yhteisön kalastuspolitiikan tavoitteita, kuten mahdollisuus sulkea kyseinen kalastusalue komission aloitteesta (96 artikla) sekä komission jäsenvaltiolle myöntämän rahoitustuen keskeyttäminen ja lakkauttaminen (95 artikla). Alueiden komitea on kuitenkin huolestunut siitä, että toimivallan laajentaminen muun muassa kiintiöiden alentamiseen (98 artikla) ja kiintiöiden siirron kieltämiseen (99 artikla) voi johtaa siihen, että komissio voi yksipuolisesti muuttaa jäsenvaltioiden suurimpia sallittuja saaliita (TAC) ja niille myönnettyjen kiintiöiden suhteellista vakautta. |
| --- | --- |

45.

on tältä osin tyytyväinen asetuksen uusiin säännöksiin, joiden avulla jäsenvaltiot voidaan pakottaa noudattamaan yhteisön kalastuspolitiikan tavoitteita, kuten mahdollisuus sulkea kyseinen kalastusalue komission aloitteesta (96 artikla) sekä komission jäsenvaltiolle myöntämän rahoitustuen keskeyttäminen ja lakkauttaminen (95 artikla). Alueiden komitea on kuitenkin huolestunut siitä, että toimivallan laajentaminen muun muassa kiintiöiden alentamiseen (98 artikla) ja kiintiöiden siirron kieltämiseen (99 artikla) voi johtaa siihen, että komissio voi yksipuolisesti muuttaa jäsenvaltioiden suurimpia sallittuja saaliita (TAC) ja niille myönnettyjen kiintiöiden suhteellista vakautta.

| 46. | uskoo, että tällaisten toimenpiteiden suhteellisuutta on kuitenkin syytä arvioida huolellisesti. Alueiden komitea on huolissaan siitä, että hinta tulee jäsenvaltioiden asemesta yhteisön rannikkoalueiden ja niillä harjoitettavan kalastuselinkeinon maksettavaksi. |
| --- | --- |

46.

uskoo, että tällaisten toimenpiteiden suhteellisuutta on kuitenkin syytä arvioida huolellisesti. Alueiden komitea on huolissaan siitä, että hinta tulee jäsenvaltioiden asemesta yhteisön rannikkoalueiden ja niillä harjoitettavan kalastuselinkeinon maksettavaksi.

| 47. | kannustaa Euroopan komissiota jatkamaan samanaikaisesti enemmän yhteistyöhön painottuvaa lähestymistapaa, joka alkoi joidenkin jäsenvaltioiden kanssa allekirjoitetuista uusista yhteisymmärryspöytäkirjoista. Ne sisältävät selvästi määriteltyjä vertailutavoitteita kyseisten jäsenvaltioiden kalastuksenvalvontajärjestelmien kehittämiseksi. Myös paikallisten ja alueellisten toimielinten pitäisi osallistua tällaisten pöytäkirjojen laatimiseen. |
| --- | --- |

47.

kannustaa Euroopan komissiota jatkamaan samanaikaisesti enemmän yhteistyöhön painottuvaa lähestymistapaa, joka alkoi joidenkin jäsenvaltioiden kanssa allekirjoitetuista uusista yhteisymmärryspöytäkirjoista. Ne sisältävät selvästi määriteltyjä vertailutavoitteita kyseisten jäsenvaltioiden kalastuksenvalvontajärjestelmien kehittämiseksi. Myös paikallisten ja alueellisten toimielinten pitäisi osallistua tällaisten pöytäkirjojen laatimiseen.

II.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Ehdotus neuvoston asetukseksi, johdanto-osan 29 perustelukappale

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| (29) | Komissiolle olisi annettava valtuudet kieltää kalastus, kun jäsenvaltion kiintiö tai TAC tulee täyteen. Lisäksi komissiolla olisi oltava valtuudet alentaa kiintiöitä ja kieltää kiintiöiden siirrot tai vaihdot varmistaakseen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen jäsenvaltioissa. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

(29)

Komissiolle olisi annettava valtuudet kieltää kalastus, kun jäsenvaltion kiintiö tai TAC tulee täyteen. Lisäksi komissiolla olisi oltava valtuudet alentaa kiintiöitä ja kieltää kiintiöiden siirrot tai vaihdot varmistaakseen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen jäsenvaltioissa.

| (29) | Komissiolle olisi annettava valtuudet kieltää kalastus, kun jäsenvaltion kiintiö tai TAC tulee täyteen. Lisäksi komissiolla olisi oltava valtuudet alentaa kiintiöitä ja kieltää kiintiöiden siirrot tai vaihdot varmistaakseen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(29)

Komissiolle olisi annettava valtuudet kieltää kalastus, kun jäsenvaltion kiintiö tai TAC tulee täyteen. Lisäksi komissiolla olisi oltava valtuudet alentaa kiintiöitä ja kieltää kiintiöiden siirrot tai vaihdot varmistaakseen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden saavuttamisen jäsenvaltioissa.

Perustelu

Alueiden komitea myöntää, että jos jäsenvaltio antaa laivastonsa toistuvasti ylittää kiintiönsä tai jättää toteuttamatta yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattamisen varmistamisen edellyttämät toimenpiteet, jäsenvaltiolle tulee määrätä seuraamus. Siinä käytettäviin mekanismeihin ei kuitenkaan tulisi kuulua kiintiöiden alentamista ja kiintiöiden siirtojen tai vaihtojen kieltämistä, koska tämä ei vaikuta laiminlyönnin tehneeseen jäsenvaltioon, vaan kalastuslaivastoon, joka ei välttämättä ole osallistunut laiminlyöntiin lainkaan, ja kiintiöiden vaihtamisen osalta jopa toisiin jäsenvaltioihin, joilla ei ole mitään tekemistä kyseisen laiminlyönnin kanssa. Toimenpiteistä seuraisi lisäksi, että komissio voisi yksipuolisesti muuttaa jäsenvaltioiden keskinäistä suhteellista vakautta.

Muutosehdotus 2

Ehdotus neuvoston asetukseksi, 4 artiklan 21 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| (21) | ’satelliittiseurantajärjestelmän tiedoilla’ tarkoitetaan kalastusaluksille asennettujen satelliittiseurantalaitteiden välityksellä lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle toimitettavia tietoja, jotka liittyvät kalastusalusten tunnisteisiin, maantieteelliseen sijaintiin, päivämäärään, kellonaikaan, kurssiin ja nopeuteen; |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

(21)

’satelliittiseurantajärjestelmän tiedoilla’ tarkoitetaan kalastusaluksille asennettujen satelliittiseurantalaitteiden välityksellä lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle toimitettavia tietoja, jotka liittyvät kalastusalusten tunnisteisiin, maantieteelliseen sijaintiin, päivämäärään, kellonaikaan, kurssiin ja nopeuteen;

| (21) | ’satelliittiseurantajärjestelmän tiedoilla’ tarkoitetaan kalastusaluksille asennettujen satelliittiseurantalaitteiden tai vastaavien maanpäällisten seurantajärjestelmien välityksellä lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle toimitettavia tietoja, jotka liittyvät kalastusalusten tunnisteisiin, maantieteelliseen sijaintiin, päivämäärään, kellonaikaan, kurssiin ja nopeuteen; |
| --- | --- |

(21)

’satelliittiseurantajärjestelmän tiedoilla’ tarkoitetaan kalastusaluksille asennettujen satelliittiseurantalaitteiden tai vastaavien maanpäällisten seurantajärjestelmien välityksellä lippuvaltion kalastuksenseurantakeskukselle toimitettavia tietoja, jotka liittyvät kalastusalusten tunnisteisiin, maantieteelliseen sijaintiin, päivämäärään, kellonaikaan, kurssiin ja nopeuteen;

Perustelu

Ehdotettu määritelmä estäisi sellaisten edullisempien, mutta yhtä tehokkaiden alusten seurantajärjestelmien käytön asianmukaisen testauksen jälkeen, jotka voisivat soveltua paremmin kokonaispituudeltaan 10–15 metrin kalastusaluksiin, jotka toimivat riittävän lähellä rannikkoa maanpäällisiä seurantajärjestelmiä ajatellen. Alueiden komitea tarkistaa tämän määritelmän ja siihen liittyvät 9 artiklan kohdan (katso muutosehdotus 7).

Muutosehdotus 3

Ehdotus neuvoston asetukseksi, 4 artikla, 24 kohdan jälkeen lisättävä uusi kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| | ’
  vakavalla rikkomuksella’

  toimintaa, jota on pidettävä erityisen haitallisena yhteisön kalastuspolitiikan sääntöjen asianmukaisen noudattamisen kannalta etenkin kannan säilyttämiseen, kalastustoiminnan valvontaan ja kalastustuotteiden markkinoille saattamiseen liittyvissä asioissa ja erityisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 42 artiklan 1 kohdassa luetelluissa toiminnoissa. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

’
  vakavalla rikkomuksella’

  toimintaa, jota on pidettävä erityisen haitallisena yhteisön kalastuspolitiikan sääntöjen asianmukaisen noudattamisen kannalta etenkin kannan säilyttämiseen, kalastustoiminnan valvontaan ja kalastustuotteiden markkinoille saattamiseen liittyvissä asioissa ja erityisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 42 artiklan 1 kohdassa luetelluissa toiminnoissa.

Perustelu

Alueiden komitea haluaa selkeyttää sitä, mitä on pidettävä ”vakavina” rikkomuksina, joihin sovelletaan 82 artiklaa. Jäsenvaltioiden tekemiin vaihteleviin tulkintoihin tulisi kiinnittää enemmän huomiota, ja sovellettavien perusteiden tulisi olla mahdollisimman yhtenäisiä.

Muutosehdotus 4

Ehdotus neuvoston asetukseksi, 4 artikla, 24 kohdan jälkeen lisättävä uusi kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| | ’huutokauppakeskuksella’

  luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolla on kalan huutokauppakeskustoimintaan tarvittava rekisteröinti ja lupa; keskuksessa kala myydään tarjouskilpailun perusteella tai suoramyyntinä rekisteröidyille ostajille. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

’huutokauppakeskuksella’

  luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolla on kalan huutokauppakeskustoimintaan tarvittava rekisteröinti ja lupa; keskuksessa kala myydään tarjouskilpailun perusteella tai suoramyyntinä rekisteröidyille ostajille.

Perustelu

Alueiden komitea huomauttaa, ettei ”huutokauppakeskuksen” määritelmää ole ehdotettu, vaikka 52 artiklassa edellytetään tiettyjen erien ensimyyntiä huutokauppakeskuksessa. ”Huutokaupan” käsite ei saisi tässä asetuksessa rajoittua koskemaan vain ”tarjouskilpailua”.

Muutosehdotus 5

Ehdotus neuvoston asetukseksi, 4 artikla, 24 kohdan jälkeen lisättävä uusi kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| | ”Virkistyskalastuksella”

  muuta kuin kaupallista ja lupaan perustuvaa kalastusta, jota harjoitetaan laajamittaisesti lisenssittömiltä aluksilta tai avomerellä toimivilta aluksilta ja joka kohdistuu monivuotisen suunnitelman kattamaan kantaan. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

”Virkistyskalastuksella”

  muuta kuin kaupallista ja lupaan perustuvaa kalastusta, jota harjoitetaan laajamittaisesti lisenssittömiltä aluksilta tai avomerellä toimivilta aluksilta ja joka kohdistuu monivuotisen suunnitelman kattamaan kantaan.

Perustelu

Asetusehdotuksen 47 artiklassa viitataan ”virkistyskalastukseen”. Komissio saattaa muotoilla 47 artiklan uudelleen, mutta alueiden komitea ehdottaa ”virkistyskalastuksen” määritelmän lisäämistä asiayhteyden selventämiseksi.

Muu kuin kaupallinen virkistyskalastus tarkoittaa kuitenkin yleensä kaikkea merialueella tapahtuvaa kalastusta, mukaan lukien urheilukalastus, virkistyskalastus ja kilpailut, joka tehdään alukselta, jolle ei tarvitse hankkia 3. päivänä elokuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1281/2005 tarkoitettua yhteisön kalastuslisenssiä.

Muutosehdotus 6

Komission ehdotus asetukseksi, 5 artiklan 6 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   Euroopan kalatalousrahastosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti maksettavien tukien ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 8 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin myönnettävän yhteisön rahoitustuen edellytyksenä on, että jäsenvaltiot täyttävät velvoitteensa, jonka mukaan niiden on varmistettava yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvien säilyttämistä, valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevien sellaisten sääntöjen noudattaminen ja täytäntöönpanon valvonta, jotka liittyvät rahoitettaviin toimenpiteisiin tai vaikuttavat niiden tehokkuuteen, ja hallinnoitava ja ylläpidettävä tätä varten tehokasta järjestelmää sääntöjen tarkastamista, seurantaa, tarkkailua ja täytäntöönpanon valvontaa varten. | 6.   Euroopan kalatalousrahastosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti maksettavien tukien ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 8 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin myönnettävän yhteisön rahoitustuen edellytyksenä on, että jäsenvaltiot täyttävät velvoitteensa, jonka mukaan niiden on varmistettava yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvien säilyttämistä, valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevien sellaisten sääntöjen noudattaminen ja täytäntöönpanon valvonta, jotka liittyvät rahoitettaviin toimenpiteisiin tai vaikuttavat niiden tehokkuuteen, ja hallinnoitava ja ylläpidettävä tätä varten tehokasta järjestelmää sääntöjen tarkastamista, seurantaa, tarkkailua ja täytäntöönpanon valvontaa varten. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

6.   Euroopan kalatalousrahastosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti maksettavien tukien ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 8 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin myönnettävän yhteisön rahoitustuen edellytyksenä on, että jäsenvaltiot täyttävät velvoitteensa, jonka mukaan niiden on varmistettava yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvien säilyttämistä, valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevien sellaisten sääntöjen noudattaminen ja täytäntöönpanon valvonta, jotka liittyvät rahoitettaviin toimenpiteisiin tai vaikuttavat niiden tehokkuuteen, ja hallinnoitava ja ylläpidettävä tätä varten tehokasta järjestelmää sääntöjen tarkastamista, seurantaa, tarkkailua ja täytäntöönpanon valvontaa varten.

6.   Euroopan kalatalousrahastosta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 mukaisesti maksettavien tukien ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 8 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin myönnettävän yhteisön rahoitustuen edellytyksenä on, että jäsenvaltiot täyttävät velvoitteensa, jonka mukaan niiden on varmistettava yhteiseen kalastuspolitiikkaan liittyvien säilyttämistä, valvontaa, tarkastuksia ja täytäntöönpanon valvontaa koskevien sellaisten sääntöjen noudattaminen ja täytäntöönpanon valvonta, jotka liittyvät rahoitettaviin toimenpiteisiin tai vaikuttavat niiden tehokkuuteen, ja hallinnoitava ja ylläpidettävä tätä varten tehokasta järjestelmää sääntöjen tarkastamista, seurantaa, tarkkailua ja täytäntöönpanon valvontaa varten.

Perustelu

Alueiden komitea katsoo, että parempaan säätelyyn liittyy sekä kannusteita että seuraamuksia. Jos yhteisön kalastuspolitiikan sääntöjä ei noudateta kaikilta osin, rikkomuksen käsittelyn on oltava suhteellista, jolloin vain vakavat laiminlyönnit käsitellään asianmukaisessa tuomioistuimessa. Euroopan kalatalousrahastosta maksettavien tukien liittäminen yleiseen vaatimusten noudattamiseen ja valvontavelvoitteisiin ei ole hyväksyttävää. Kohta aiheuttaa huomattavaa lainsäädännöllistä epävarmuutta. (ks. 95 artikla.)

Muutosehdotus 7

Komission ehdotus asetukseksi, 9 artiklan 1 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioilla on oltava käytössään alusten satelliittiseurantajärjestelmä, jonka avulla ne voivat tehokkaasti seurata lippunsa alla purjehtivien kalastusalusten kalastustoimintaa näiden sijainnista riippumatta sekä vesillään harjoitettavaa kalastustoimintaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava näiden tietojen paikkansapitävyyden säännöllinen seuranta ja toimittava viipymättä, kun tietojen havaitaan olevan virheellisiä. | 1.   Jäsenvaltioilla on oltava käytössään alusten satelliittiseurantajärjestelmä ja tarvittaessa maanpäällinen seurantajärjestelmä, jonka avulla ne voivat tehokkaasti seurata lippunsa alla purjehtivien kalastusalusten kalastustoimintaa näiden sijainnista riippumatta sekä vesillään harjoitettavaa kalastustoimintaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava näiden tietojen paikkansapitävyyden säännöllinen seuranta ja toimittava viipymättä, kun tietojen havaitaan olevan virheellisiä. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioilla on oltava käytössään alusten satelliittiseurantajärjestelmä, jonka avulla ne voivat tehokkaasti seurata lippunsa alla purjehtivien kalastusalusten kalastustoimintaa näiden sijainnista riippumatta sekä vesillään harjoitettavaa kalastustoimintaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava näiden tietojen paikkansapitävyyden säännöllinen seuranta ja toimittava viipymättä, kun tietojen havaitaan olevan virheellisiä.

1.   Jäsenvaltioilla on oltava käytössään alusten satelliittiseurantajärjestelmä ja tarvittaessa maanpäällinen seurantajärjestelmä, jonka avulla ne voivat tehokkaasti seurata lippunsa alla purjehtivien kalastusalusten kalastustoimintaa näiden sijainnista riippumatta sekä vesillään harjoitettavaa kalastustoimintaa. Jäsenvaltioiden on varmistettava näiden tietojen paikkansapitävyyden säännöllinen seuranta ja toimittava viipymättä, kun tietojen havaitaan olevan virheellisiä.

Perustelu

Katso muutosehdotus 2.

Muutosehdotus 8

Ehdotus neuvoston asetukseksi, 10 artikla

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 10 artikla

  Automaattinen tunnistusjärjestelmä

  1.   Kokonaispituudeltaan yli 15 metriä pitkillä kalastusaluksilla on oltava asennettuna ja pidettävä toiminnassa automaattinen tunnistusjärjestelmä, joka vastaa kansainvälisen merenkulkujärjestön vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on ajan tasalle saatettuna, V luvun 19 säännön 2.4.5 kohdan mukaisesti asettamia vaatimuksia.
  2.   Jäsenvaltioiden on käytettävä automaattisen tunnistusjärjestelmän tietoja ristiintarkastuksiin muiden, 102 ja 103 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen kanssa. Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että automaattisesta tunnistusjärjestelmästä saatavat, niiden lipun alla purjehtivia kalastusaluksia koskevat tiedot ovat niiden kansallisten kalastuksenvalvontaviranomaisten käytettävissä. Jäsenvaltioiden on varmistettava kyseisten tietojen paikkansapitävyyden säännöllinen seuranta ja toimittava viipymättä, kun tietojen havaitaan olevan virheellisiä. | 10 artikla



  Automaattinen tunnistusjärjestelmä



  1.   Kokonaispituudeltaan yli 15 metriä pitkillä kalastusaluksilla on oltava asennettuna ja pidettävä toiminnassa automaattinen tunnistusjärjestelmä, joka vastaa kansainvälisen merenkulkujärjestön vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on ajan tasalle saatettuna, V luvun 19 säännön 2.4.5 kohdan mukaisesti asettamia vaatimuksia.


  2.   Jäsenvaltioiden on käytettävä automaattisen tunnistusjärjestelmän tietoja ristiintarkastuksiin muiden, 102 ja 103 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen kanssa. Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että automaattisesta tunnistusjärjestelmästä saatavat, niiden lipun alla purjehtivia kalastusaluksia koskevat tiedot ovat niiden kansallisten kalastuksenvalvontaviranomaisten käytettävissä. Jäsenvaltioiden on varmistettava kyseisten tietojen paikkansapitävyyden säännöllinen seuranta ja toimittava viipymättä, kun tietojen havaitaan olevan virheellisiä. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

10 artikla

Automaattinen tunnistusjärjestelmä

1.   Kokonaispituudeltaan yli 15 metriä pitkillä kalastusaluksilla on oltava asennettuna ja pidettävä toiminnassa automaattinen tunnistusjärjestelmä, joka vastaa kansainvälisen merenkulkujärjestön vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on ajan tasalle saatettuna, V luvun 19 säännön 2.4.5 kohdan mukaisesti asettamia vaatimuksia.

2.   Jäsenvaltioiden on käytettävä automaattisen tunnistusjärjestelmän tietoja ristiintarkastuksiin muiden, 102 ja 103 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen kanssa. Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että automaattisesta tunnistusjärjestelmästä saatavat, niiden lipun alla purjehtivia kalastusaluksia koskevat tiedot ovat niiden kansallisten kalastuksenvalvontaviranomaisten käytettävissä. Jäsenvaltioiden on varmistettava kyseisten tietojen paikkansapitävyyden säännöllinen seuranta ja toimittava viipymättä, kun tietojen havaitaan olevan virheellisiä.

10 artikla

Automaattinen tunnistusjärjestelmä

1.   Kokonaispituudeltaan yli 15 metriä pitkillä kalastusaluksilla on oltava asennettuna ja pidettävä toiminnassa automaattinen tunnistusjärjestelmä, joka vastaa kansainvälisen merenkulkujärjestön vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on ajan tasalle saatettuna, V luvun 19 säännön 2.4.5 kohdan mukaisesti asettamia vaatimuksia.

2.   Jäsenvaltioiden on käytettävä automaattisen tunnistusjärjestelmän tietoja ristiintarkastuksiin muiden, 102 ja 103 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen kanssa. Tätä varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että automaattisesta tunnistusjärjestelmästä saatavat, niiden lipun alla purjehtivia kalastusaluksia koskevat tiedot ovat niiden kansallisten kalastuksenvalvontaviranomaisten käytettävissä. Jäsenvaltioiden on varmistettava kyseisten tietojen paikkansapitävyyden säännöllinen seuranta ja toimittava viipymättä, kun tietojen havaitaan olevan virheellisiä.

Perustelu

Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) SOLAS-yleissopimuksessa edellytetään automaattisten tunnistusjärjestelmien asentamista kansainvälisiä matkoja tekeviin aluksiin, joiden bruttovetoisuusluku on vähintään 300, ja kaikkiin matkustaja-aluksiin niiden koosta riippumatta. Automaattinen tunnistusjärjestelmä on nyt asennettu maailmanlaajuisesti 40 000 alukseen navigoinnin ja kansainvälisen merikuljetusalan turvallisuuden parantamiseksi. Automaattisten tunnistusjärjestelmien asentaminen kaikkiin yli 15 metrin pituisiin kalastusaluksiin ylikuormittaisi väistämättä järjestelmää ja heikentäisi sen meriturvallisuuteen liittyvää tehokkuutta.

Muutosehdotus 9

Komission ehdotus asetukseksi, 14 artiklan 1 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkien yhteisön kalastusalusten päälliköiden on pidettävä toiminnastaan kalastuspäiväkirjaa, josta ilmenee erityisesti kaikki pyydettyjen ja aluksella olevien lajien määrät, jotka elopainona ilmaistuna ovat yli 15 kilogrammaa, pyyntipäivä ja asianomainen maantieteellinen alue, joka ilmoitetaan viittaamalla suuralueeseen ja alueeseen, osa-alueeseen tai tarvittaessa tilastoruutuun, jolla yhteisön lainsäädännön mukaisesti sovelletaan saalisrajoituksia, sekä käytetty pyydyslaji, sanotun kuitenkaan rajoittamatta erityissääntöjen soveltamista. Kalastuspäiväkirjaan on merkittävä myös kunkin lajin merellä pois heitetyt määrät. Päällikkö vastaa kalastuspäiväkirjaan merkittyjen tietojen paikkansapitävyydestä. | 1.   Kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkien yhteisön kalastusalusten päälliköiden on pidettävä toiminnastaan paperimuotoista kalastuspäiväkirjaa, josta ilmenee erityisesti kaikki pyydettyjen ja aluksella olevien lajien määrät, jotka elopainona ilmaistuna ovat yli 15
  50 kilogrammaa, pyyntipäivä ja asianomainen maantieteellinen alue, joka ilmoitetaan viittaamalla suuralueeseen ja alueeseen, osa-alueeseen tai tarvittaessa tilastoruutuun, jolla yhteisön lainsäädännön mukaisesti sovelletaan saalisrajoituksia, sekä käytetty pyydyslaji, sanotun kuitenkaan rajoittamatta erityissääntöjen soveltamista. Kalastuspäiväkirjaan on merkittävä myös kunkin lajin merellä pois heitetyt määrät
  Kalastuspäiväkirjaan voidaan kirjata arviointitarkoitusta varten arvio kunkin lajin merellä pois heitetyistä määristä. Päällikkö vastaa kalastuspäiväkirjaan merkittyjen tietojen paikkansapitävyydestä. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

1.   Kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkien yhteisön kalastusalusten päälliköiden on pidettävä toiminnastaan kalastuspäiväkirjaa, josta ilmenee erityisesti kaikki pyydettyjen ja aluksella olevien lajien määrät, jotka elopainona ilmaistuna ovat yli 15 kilogrammaa, pyyntipäivä ja asianomainen maantieteellinen alue, joka ilmoitetaan viittaamalla suuralueeseen ja alueeseen, osa-alueeseen tai tarvittaessa tilastoruutuun, jolla yhteisön lainsäädännön mukaisesti sovelletaan saalisrajoituksia, sekä käytetty pyydyslaji, sanotun kuitenkaan rajoittamatta erityissääntöjen soveltamista. Kalastuspäiväkirjaan on merkittävä myös kunkin lajin merellä pois heitetyt määrät. Päällikkö vastaa kalastuspäiväkirjaan merkittyjen tietojen paikkansapitävyydestä.

1.   Kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkien yhteisön kalastusalusten päälliköiden on pidettävä toiminnastaan paperimuotoista kalastuspäiväkirjaa, josta ilmenee erityisesti kaikki pyydettyjen ja aluksella olevien lajien määrät, jotka elopainona ilmaistuna ovat yli 15
  50 kilogrammaa, pyyntipäivä ja asianomainen maantieteellinen alue, joka ilmoitetaan viittaamalla suuralueeseen ja alueeseen, osa-alueeseen tai tarvittaessa tilastoruutuun, jolla yhteisön lainsäädännön mukaisesti sovelletaan saalisrajoituksia, sekä käytetty pyydyslaji, sanotun kuitenkaan rajoittamatta erityissääntöjen soveltamista. Kalastuspäiväkirjaan on merkittävä myös kunkin lajin merellä pois heitetyt määrät
  Kalastuspäiväkirjaan voidaan kirjata arviointitarkoitusta varten arvio kunkin lajin merellä pois heitetyistä määristä. Päällikkö vastaa kalastuspäiväkirjaan merkittyjen tietojen paikkansapitävyydestä.

Perustelu

Alueiden komitea pitää sanan ”paperimuotoinen” lisäämistä oikeudellisen selkeyden vuoksi tarpeellisena, kun otetaan huomioon muutettu 15 artikla.

Alueiden komitea katsoo, että tämän artiklan määrälliset rajoitukset aiheuttavat kalastusalusten päälliköille uuden ja poikkeuksellisen rasitteen, joka koskee pois heitettyjen määrien kirjaamista, ja joka ei vaikuta kalastusmahdollisuuksien käyttöön. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 tekstissä säädetään, että ”merellä poisheitetyt määrät voidaan kirjata arviointitarkoituksia varten.” Alueiden komitea suosittelee tämän tekstin käyttöä.

Muutosehdotus 10

Komission ehdotus asetukseksi, 14 artiklan 3 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Kalastuspäiväkirjaan merkittyjen aluksella pidettyjen kalojen määrää kilogrammoina arvioitaessa sallittu poikkeama on 5 prosenttia. | 3.   Kalastuspäiväkirjaan merkittyjen aluksella pidettyjen sekä TACien ja kiintiöiden soveltamisalaan kuuluvien kalojen määrää kilogrammoina arvioitaessa sallittu poikkeama on 5
  12 prosenttia. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

3.   Kalastuspäiväkirjaan merkittyjen aluksella pidettyjen kalojen määrää kilogrammoina arvioitaessa sallittu poikkeama on 5 prosenttia.

3.   Kalastuspäiväkirjaan merkittyjen aluksella pidettyjen sekä TACien ja kiintiöiden soveltamisalaan kuuluvien kalojen määrää kilogrammoina arvioitaessa sallittu poikkeama on 5
  12 prosenttia.

Perustelu

Alueiden komitea huomauttaa, että poikkeaman raja on sattumanvaraisesti valittu luku, jolle ei ole tieteellisiä perusteita. MRAG-yhtiön kalastusaluksilla tekemissä käytännön kokeissa on todettu, että poikkeamat vaihtelevat paljon ja ettei korreloivia tekijöitä juurikaan ole. Jos halutaan hyväksyä jokin tietty luku, sillä tulisi olla tehokas vaikutus ja luvun tulisi olla oikeassa suhteessa valvontavaatimuksiin. Alueiden komitea katsoo, ettei ehdotettu poikkeamaraja ole käytännössä mahdollinen, vaan käyttöön tulisi ottaa nykyjärjestelmän ja kantojen palauttamiseen liittyvän raja-arvon välinen kompromissi. Säännöksen tulisi koskea vain TAC-lajeja.

Muutosehdotus 11

Komission ehdotus asetukseksi, 15 artiklan 1 ja 2 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 15 artikla

  Kalastuspäiväkirjan tietojen sähköinen kirjaaminen ja toimittaminen

  1.   Kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkien yhteisön kalastusalusten päälliköiden on kirjattava kalastuspäiväkirjan tiedot sähköisesti ja lähetettävä ne sähköisessä muodossa lippujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään kerran päivässä
  2.   Edellä 1 kohtaa sovelletaan kokonaispituudeltaan yli 15 metriä mutta enintään 24 metriä pitkiin yhteisön kalastusaluksiin 1 päivästä heinäkuuta 2011 sekä kokonaispituudeltaan yli 10 metriä mutta enintään 15 metriä pitkiin yhteisön kalastusaluksiin 1 päivästä tammikuuta 2012. Kokonaispituudeltaan enintään 15 metriä olevat yhteisön alukset voidaan vapauttaa 1 kohdan säännöksistä, jos ne






  a) | harjoittavat toimintaansa yksinomaan lippujäsenvaltion aluemerillä; tai |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

15 artikla

Kalastuspäiväkirjan tietojen sähköinen kirjaaminen ja toimittaminen

1.   Kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkien yhteisön kalastusalusten päälliköiden on kirjattava kalastuspäiväkirjan tiedot sähköisesti ja lähetettävä ne sähköisessä muodossa lippujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään kerran päivässä

2.   Edellä 1 kohtaa sovelletaan kokonaispituudeltaan yli 15 metriä mutta enintään 24 metriä pitkiin yhteisön kalastusaluksiin 1 päivästä heinäkuuta 2011 sekä kokonaispituudeltaan yli 10 metriä mutta enintään 15 metriä pitkiin yhteisön kalastusaluksiin 1 päivästä tammikuuta 2012. Kokonaispituudeltaan enintään 15 metriä olevat yhteisön alukset voidaan vapauttaa 1 kohdan säännöksistä, jos ne

a)

harjoittavat toimintaansa yksinomaan lippujäsenvaltion aluemerillä; tai

| b) | eivät ole merellä koskaan pidempään kuin 24 tuntia laskettuna lähtöhetkestä satamaan paluuseen. |
| --- | --- |

b)

eivät ole merellä koskaan pidempään kuin 24 tuntia laskettuna lähtöhetkestä satamaan paluuseen.

15 artikla

Kalastuspäiväkirjan tietojen sähköinen kirjaaminen ja toimittaminen

1.   Kokonaispituudeltaan yli 10
  15 metriä pitkien yhteisön kalastusalusten päälliköiden on kirjattava kalastuspäiväkirjan tiedot sähköisesti ja lähetettävä ne sähköisessä muodossa lippujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään kerran päivässä

2.   Edellä 1 kohtaa sovelletaan kokonaispituudeltaan yli 15 metriä mutta enintään 24 metriä pitkiin yhteisön kalastusaluksiin 1 päivästä heinäkuuta 2011 sekä kokonaispituudeltaan yli 10 metriä mutta enintään 15 metriä pitkiin yhteisön kalastusaluksiin 1 päivästä tammikuuta 2012. Kokonaispituudeltaan enintään 15 metriä olevat yhteisön alukset voidaan vapauttaa 1 kohdan säännöksistä, jos ne

| a) | harjoittavat toimintaansa yksinomaan lippujäsenvaltion aluemerillä; tai |
| --- | --- |

a)

harjoittavat toimintaansa yksinomaan lippujäsenvaltion aluemerillä; tai

| b) | eivät ole merellä koskaan pidempään kuin 24 tuntia laskettuna lähtöhetkestä satamaan paluuseen. |
| --- | --- |

b)

eivät ole merellä koskaan pidempään kuin 24 tuntia laskettuna lähtöhetkestä satamaan paluuseen.

Perustelu

Alueiden komitea katsoo, että kokonaispituudeltaan yli 10 metriä mutta enintään 15 metriä pitkät kalastusalukset ovat niin pieniä, ettei sähköisten kalastuspäiväkirjojen turvallinen ja kustannustehokas käyttö ole perusteltua.

Muutosehdotus 12

Komission ehdotus asetukseksi, 17 artiklan 1 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Monivuotisiin suunnitelmiin sisältyvien erityissäännösten soveltamista rajoittamatta yhteisön kalastusalusten päälliköiden tai heidän edustajiensa on ilmoitettava vähintään neljä tuntia ennen arvioitua satamaantuloaikaa seuraavat tiedot sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka satamia he haluavat käyttää, elleivät toimivaltaiset viranomaiset ole antaneet lupaa aikaisemmalle saapumiselle:






  a) | aluksen tunnistetiedot; |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

1.   Monivuotisiin suunnitelmiin sisältyvien erityissäännösten soveltamista rajoittamatta yhteisön kalastusalusten päälliköiden tai heidän edustajiensa on ilmoitettava vähintään neljä tuntia ennen arvioitua satamaantuloaikaa seuraavat tiedot sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka satamia he haluavat käyttää, elleivät toimivaltaiset viranomaiset ole antaneet lupaa aikaisemmalle saapumiselle:

a)

aluksen tunnistetiedot;

| b) | nimetyn määräsataman nimi ja tulon syy, kuten saaliin purkaminen, jälleenlaivaus, palvelujen käyttö; |
| --- | --- |

b)

nimetyn määräsataman nimi ja tulon syy, kuten saaliin purkaminen, jälleenlaivaus, palvelujen käyttö;

| c) | kalastuslupa tai tapauksen mukaan lupa kalastustoimien tukemiseen tai kalojen jälleenlaivaukseen; |
| --- | --- |

c)

kalastuslupa tai tapauksen mukaan lupa kalastustoimien tukemiseen tai kalojen jälleenlaivaukseen;

| d) | kalastusmatkan päivämäärät ja alueet, joilta saaliit pyydettiin; |
| --- | --- |

d)

kalastusmatkan päivämäärät ja alueet, joilta saaliit pyydettiin;

| e) | arvioitu satamaan saapumispäivä ja -aika; |
| --- | --- |

e)

arvioitu satamaan saapumispäivä ja -aika;

| f) | kunkin aluksella pidetyn saalislajin määrät ja myös se, jos saalista ei ole; |
| --- | --- |

f)

kunkin aluksella pidetyn saalislajin määrät ja myös se, jos saalista ei ole;

| g) | kunkin aluksesta purettavan tai jälleenlaivattavan saalislajin määrät. |
| --- | --- |

g)

kunkin aluksesta purettavan tai jälleenlaivattavan saalislajin määrät.

1.   Monivuotisiin suunnitelmiin sisältyvien erityissäännösten soveltamista rajoittamatta yhteisön kokonaispituudeltaan yli 15 metrin pituisten kalastusalusten päälliköiden tai heidän edustajiensa on ilmoitettava vähintään neljä tuntia ennen arvioitua satamaantuloaikaa seuraavat tiedot sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka satamia he haluavat käyttää, elleivät toimivaltaiset viranomaiset ole antaneet lupaa aikaisemmalle saapumiselle:

| a) | aluksen tunnistetiedot; |
| --- | --- |

a)

aluksen tunnistetiedot;

| b) | nimetyn määräsataman nimi ja tulon syy, kuten saaliin purkaminen, jälleenlaivaus, palvelujen käyttö; |
| --- | --- |

b)

nimetyn määräsataman nimi ja tulon syy, kuten saaliin purkaminen, jälleenlaivaus, palvelujen käyttö;

| c) | kalastuslupa tai tapauksen mukaan lupa kalastustoimien tukemiseen tai kalojen jälleenlaivaukseen; |
| --- | --- |

c)

kalastuslupa tai tapauksen mukaan lupa kalastustoimien tukemiseen tai kalojen jälleenlaivaukseen;

| d) | kalastusmatkan päivämäärät ja alueet, joilta saaliit pyydettiin; |
| --- | --- |

d)

kalastusmatkan päivämäärät ja alueet, joilta saaliit pyydettiin;

| e) | arvioitu satamaan saapumispäivä ja -aika; |
| --- | --- |

e)

arvioitu satamaan saapumispäivä ja -aika;

| f) | kunkin aluksella pidetyn saalislajin määrät ja myös se, jos saalista ei ole; |
| --- | --- |

f)

kunkin aluksella pidetyn saalislajin määrät ja myös se, jos saalista ei ole;

| g) | kunkin aluksesta purettavan tai jälleenlaivattavan saalislajin määrät. |
| --- | --- |

g)

kunkin aluksesta purettavan tai jälleenlaivattavan saalislajin määrät.

Perustelu

Alueiden komitea katsoo, että kokonaispituudeltaan enintään 15 metrin pituiset pienet kalastusalukset ovat niin pieniä, että turvallisuussyistä niiltä ei voida edellyttää ilmoitusta vähintään neljä tuntia ennen arvioitua satamaantuloaikaa. Saaliin puuttumisen kirjaamista koskeva vaatimus on käsittämätön.

Muutosehdotus 13

Komission ehdotus asetukseksi, 21 artiklan 2 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Monivuotisiin suunnitelmiin sisältyvien erityissäännösten soveltamista rajoittamatta kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkän yhteisön kalastusaluksen päällikön tai hänen edustajansa on kahden tunnin kuluessa purkamisen loppuun saattamisesta toimitettava purkamisilmoituksen tiedot sähköisessä muodossa lippujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. | 2.   Monivuotisiin suunnitelmiin sisältyvien erityissäännösten soveltamista rajoittamatta kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkän yhteisön kalastusaluksen päällikön tai hänen edustajansa on kahden tunnin kuluessa purkamisen loppuun saattamisesta toimitettava purkamisilmoituksen tiedot sähköisessä muodossa, jos aluksen kokonaispituus on yli 15 metriä, ja muuten paperimuodossa, lippujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

2.   Monivuotisiin suunnitelmiin sisältyvien erityissäännösten soveltamista rajoittamatta kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkän yhteisön kalastusaluksen päällikön tai hänen edustajansa on kahden tunnin kuluessa purkamisen loppuun saattamisesta toimitettava purkamisilmoituksen tiedot sähköisessä muodossa lippujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

2.   Monivuotisiin suunnitelmiin sisältyvien erityissäännösten soveltamista rajoittamatta kokonaispituudeltaan yli 10 metriä pitkän yhteisön kalastusaluksen päällikön tai hänen edustajansa on kahden tunnin kuluessa purkamisen loppuun saattamisesta toimitettava purkamisilmoituksen tiedot sähköisessä muodossa, jos aluksen kokonaispituus on yli 15 metriä, ja muuten paperimuodossa, lippujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille.

Perustelu

Alueiden komitea huomauttaa, että aluksen päällikön on varmennettava purkamisilmoituksen tietojen pätevyys, mikä edellyttää saaliin lajittelua ja punnitsemista. Tämä kuormittava vaatimus voisi aiheuttaa huomattavia kustannuksia tulosatamissa, joissa ei ole huutokauppatiloja, ja etenkin syrjäisten rannikkoalueiden satamiin saapuville pienille aluksille. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 8 artiklassa säädetty määräaika on 48 tuntia. Alueiden komitea ehdottaa sen muotoilun käyttämistä.

Muutosehdotus 14

Komission ehdotus asetukseksi, 23 artiklan 3 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Kaikki yhteisön kalastusalusten tietystä kiintiöidystä kalakannasta tai kalakantaryhmästä saamat saaliit on luettava osaksi lippujäsenvaltioon kyseisen kalakannan tai kalakantaryhmän osalta sovellettavaa kiintiötä purkamispaikasta riippumatta. | 3.   Kaikki yhteisön kalastusalusten tietystä kiintiöidystä kalakannasta tai kalakantaryhmästä saamat saaliit
  puretut määrät on luettava osaksi lippujäsenvaltioon kyseisen kalakannan tai kalakantaryhmän osalta sovellettavaa kiintiötä purkamispaikasta riippumatta. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

3.   Kaikki yhteisön kalastusalusten tietystä kiintiöidystä kalakannasta tai kalakantaryhmästä saamat saaliit on luettava osaksi lippujäsenvaltioon kyseisen kalakannan tai kalakantaryhmän osalta sovellettavaa kiintiötä purkamispaikasta riippumatta.

3.   Kaikki yhteisön kalastusalusten tietystä kiintiöidystä kalakannasta tai kalakantaryhmästä saamat saaliit
  puretut määrät on luettava osaksi lippujäsenvaltioon kyseisen kalakannan tai kalakantaryhmän osalta sovellettavaa kiintiötä purkamispaikasta riippumatta.

Perustelu

Alueiden komitea huomauttaa, että vaikka jäsenvaltioiden kiintiöt perustuvat TAC-määriin, määrä lasketaan, ja se tulisi edelleen laskea, purkamispaikan ja ensimyynnin paikan perusteella. Pois heitettyjä määriä ei tulisi vähentää jäsenvaltioiden kiintiöstä.

Muutosehdotus 15

Komission ehdotus asetukseksi, 31 artiklan 1 kohdan johdanto

| Komission ehdotus | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Uusien moottorien, vaihtomoottorien ja teknisesti muokattujen moottorien on saatava jäsenvaltioiden viranomaisilta virallinen hyväksyntä siitä, ettei niiden teho ole moottoritodistuksessa ilmoitettua suurempi. Tällaiset hyväksynnät annetaan vain, jos moottorin teho ei ole ilmoitettua konetehoa suurempi. | 1.   Uusien moottorien, vaihtomoottorien ja teknisesti muokattujen moottorien on saatava jäsenvaltioiden viranomaisilta virallinen hyväksyntä siitä, ettei niiden teho ole moottoritodistuksessa ilmoitettua suurempi. Tällaiset hyväksynnät annetaan vain, jos moottorin teho ei ole ilmoitettua konetehoa suurempi. Konetehon varmentaminen ei koske alle 10-metrisiä aluksia, joilla käytetään ainoastaan kiinteitä pyyntivälineitä. |

Komission ehdotus

Alueiden komitean muutosehdotus

1.   Uusien moottorien, vaihtomoottorien ja teknisesti muokattujen moottorien on saatava jäsenvaltioiden viranomaisilta virallinen hyväksyntä siitä, ettei niiden teho ole moottoritodistuksessa ilmoitettua suurempi. Tällaiset hyväksynnät annetaan vain, jos moottorin teho ei ole ilmoitettua konetehoa suurempi.

1.   Uusien moottorien, vaihtomoottorien ja teknisesti muokattujen moottorien on saatava jäsenvaltioiden viranomaisilta virallinen hyväksyntä siitä, ettei niiden teho ole moottoritodistuksessa ilmoitettua suurempi. Tällaiset hyväksynnät annetaan vain, jos moottorin teho ei ole ilmoitettua konetehoa suurempi. Konetehon varmentaminen ei koske alle 10-metrisiä aluksia, joilla käytetään ainoastaan kiinteitä pyyntivälineitä.

Perustelu

Ei ole tarkoituksenmukaista varmentaa enimmäkseen pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavien kalastusalusten konetehoja. Näin ollen alle 10-metriset alukset, joilla käytetään ainoastaan kiinteitä pyyntivälineitä, tulisi vapauttaa kyseisestä vaatimuksesta. Moottorinvalmistajan antamien tietojen pitäisi riittää. Koneteho vaikuttaa ratkaisevasti kalastuksen tehokkuuteen ainoastaan troolauksessa.

Muutosehdotus 16

Komission ehdotus asetukseksi, 37 artiklan 2 kohdan johdanto

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Kalastuksissa, joissa aluksella on sallittua pitää useampaa kuin kahta pyydystyyppiä, pyydys, jota ei käytetä, on säilytettävä siten, ettei se ole käyttövalmiina, mikä edellyttää seuraavaa: | 2.   Kalastuksissa, joissa aluksella on sallittua pitää useampaa kuin kahta tai useampaa pyydystyyppiä, pyydys, jota ei käytetä, on säilytettävä siten, ettei se ole käyttövalmiina, mikä edellyttää seuraavaa: |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

2.   Kalastuksissa, joissa aluksella on sallittua pitää useampaa kuin kahta pyydystyyppiä, pyydys, jota ei käytetä, on säilytettävä siten, ettei se ole käyttövalmiina, mikä edellyttää seuraavaa:

2.   Kalastuksissa, joissa aluksella on sallittua pitää useampaa kuin kahta tai useampaa pyydystyyppiä, pyydys, jota ei käytetä, on säilytettävä siten, ettei se ole käyttövalmiina, mikä edellyttää seuraavaa:

Perustelu

Alueiden komitea uskoo, että ehdotuksessa on virhe. Toinen tai sitä useampi käyttämätön pyydys tulisi pitää säilytettynä.

Muutosehdotus 17

Komission ehdotus asetukseksi, 40 artiklan 1 ja 2 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 40 artikla

  Kulku suojellun merialueen kautta

  1.   Kulku suojellun merialueen kautta sallitaan kaikille kalastusaluksille seuraavin edellytyksin:






  a) | kaikki aluksella olevat pyydykset ovat kauttakulun aikana kiinnitettyinä ja varastoituina;
  ja |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

40 artikla

Kulku suojellun merialueen kautta

1.   Kulku suojellun merialueen kautta sallitaan kaikille kalastusaluksille seuraavin edellytyksin:

a)

kaikki aluksella olevat pyydykset ovat kauttakulun aikana kiinnitettyinä ja varastoituina;

ja

| b) | nopeus kauttakulun aikana on vähintään kuusi solmua. |
| --- | --- |

b)

nopeus kauttakulun aikana on vähintään kuusi solmua.

2.   Yhteisön kalastusalusten päälliköiden, jotka aikovat kulkea suojellun merialueen kautta, lippujäsenvaltion ja rannikkojäsenvaltion viranomaisille on toimitettava kauttakulkuraportin muodossa seuraavat tiedot:

| a) | aluksen nimi, ulkoiset tunnisteet, radiokutsutunnus ja aluksen päällikön nimi; |
| --- | --- |

a)

aluksen nimi, ulkoiset tunnisteet, radiokutsutunnus ja aluksen päällikön nimi;

| b) | ilmoituksessa tarkoitetun aluksen maantieteellisen sijainnin koordinaatit; |
| --- | --- |

b)

ilmoituksessa tarkoitetun aluksen maantieteellisen sijainnin koordinaatit;

| c) | kunkin suojellulle merialueelle saapumisen päivämäärä ja kellonaika; ja |
| --- | --- |

c)

kunkin suojellulle merialueelle saapumisen päivämäärä ja kellonaika; ja

| d) | kunkin suojellulta merialueelta poistumisen päivämäärä ja kellonaika. |
| --- | --- |

d)

kunkin suojellulta merialueelta poistumisen päivämäärä ja kellonaika.

40 artikla

Kulku suojellun merialueen kautta

1.   Kulku suojellun merialueen kautta sallitaan kaikille kalastusaluksille, joilla ei muuten ole lupaa kalastaa kyseisellä alueella, seuraavin edellytyksin:

| a) | kaikki aluksella olevat pyydykset ovat kauttakulun aikana kiinnitettyinä ja varastoituina;
  ja |
| --- | --- |

a)

kaikki aluksella olevat pyydykset ovat kauttakulun aikana kiinnitettyinä ja varastoituina;

ja

| b) | nopeus kauttakulun aikana on vähintään kuusi solmua. |
| --- | --- |

b)

nopeus kauttakulun aikana on vähintään kuusi solmua.

2.   Yhteisön kalastusalusten päälliköiden, jotka aikovat kulkea suojellun merialueen kautta tai joilla on lupa kalastaa sillä, lippujäsenvaltion ja rannikkojäsenvaltion viranomaisille on toimitettava kauttakulkuraportin muodossa lippujäsenvaltion ja rannikkojäsenvaltion viranomaisille seuraavat tiedot:

| a) | aluksen nimi, ulkoiset tunnisteet, radiokutsutunnus ja aluksen päällikön nimi; |
| --- | --- |

a)

aluksen nimi, ulkoiset tunnisteet, radiokutsutunnus ja aluksen päällikön nimi;

| b) | ilmoituksessa tarkoitetun aluksen maantieteellisen sijainnin koordinaatit; |
| --- | --- |

b)

ilmoituksessa tarkoitetun aluksen maantieteellisen sijainnin koordinaatit;

| c) | kunkin suojellulle merialueelle saapumisen päivämäärä ja kellonaika; ja |
| --- | --- |

c)

kunkin suojellulle merialueelle saapumisen päivämäärä ja kellonaika; ja

| d) | kunkin suojellulta merialueelta poistumisen päivämäärä ja kellonaika. |
| --- | --- |

d)

kunkin suojellulta merialueelta poistumisen päivämäärä ja kellonaika.

Perustelu

Alueiden komitea on hyvin huolestunut 4 artiklassa määriteltyjen suojeltujen merialueiden oikeudellisesta asemasta 39 ja 40 artiklassa ehdotetulla tavalla, koska ehdotuksen mukaan niillä olisi sama asema kuin kalastuskieltoalueilla. Kauttakulkusäännön tulisi koskea vain aluksia, joilla ei muuten ole 7 artiklan c kohtaan perustuvaa lupaa. Alueiden komitea kyseenalaistaa 39 artiklan seurantavaatimuksen ja 4 ja 40 artiklan säännökset ja ehdottaa muutosta.

Muutosehdotus 18

Komission ehdotus asetukseksi, 41 artiklan 1 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kalastusaluksen päällikön on kirjattava kaikki pois heitetyt määrät, jotka ylittävät elopainona ilmaistuna 15 kilogrammaa, ja toimitettava nämä tiedot viipymättä toimivaltaisille viranomaisilleen mahdollisuuksien mukaan sähköisesti. | 1.   Kalastusaluksen päällikön on kirjattava
  päällikkö voi kirjata
  kaikki pois heitetyt määrät, jotka ylittävät elopainona ilmaistuna 15 kilogrammaa, ja toimitettava nämä tiedot viipymättä toimivaltaisille viranomaisilleen mahdollisuuksien mukaan sähköisesti
  merellä pois heitetyn saaliin lajikohtaiset määrät lokiin arviointia varten. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

1.   Kalastusaluksen päällikön on kirjattava kaikki pois heitetyt määrät, jotka ylittävät elopainona ilmaistuna 15 kilogrammaa, ja toimitettava nämä tiedot viipymättä toimivaltaisille viranomaisilleen mahdollisuuksien mukaan sähköisesti.

1.   Kalastusaluksen päällikön on kirjattava
  päällikkö voi kirjata
  kaikki pois heitetyt määrät, jotka ylittävät elopainona ilmaistuna 15 kilogrammaa, ja toimitettava nämä tiedot viipymättä toimivaltaisille viranomaisilleen mahdollisuuksien mukaan sähköisesti
  merellä pois heitetyn saaliin lajikohtaiset määrät lokiin arviointia varten.

Perustelu

Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2847/93 säädetään, että ”merellä poisheitetyt määrät voidaan kirjata arviointitarkoituksia varten.” Alueiden komitea suosittelee muutosehdotuksen sanamuodon käyttöä. Olisi kohtuutonta edellyttää, että kaikki 15 kg ylittävät pois heitetyt määrät jouduttaisiin kirjaamaan ja ilmoittamaan toimivaltaisille viranomaisille. Alueiden komitea katsoo, että määrät, jotka on tarpeen heittää pois, tulisi palauttaa mereen viipymättä, jotta pois heitettävien kalojen yms. mahdollisuus säilyä hengissä olisi mahdollisimman suuri.

Muutosehdotus 19

Komission ehdotus asetukseksi, 47 artiklan 1 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 47 artikla

  Virkistyskalastus

  1.   Yhteisön vesillä olevalla aluksella harjoitettava, johonkin monivuotisen suunnitelman kattamaan kantaan kohdistuva virkistyskalastus edellyttää lippujäsenvaltion kyseiselle alukselle myöntämää lupaa.

  2.   Lippujäsenvaltion on kirjattava monivuotisen suunnitelman kattamiin kantoihin kohdistuvassa virkistyskalastuksessa saadut saaliit.


  3.   Virkistyskalastuksessa saatujen monivuotisen suunnitelman kattamien lajien saaliit on luettava lippujäsenvaltion vastaaviin kiintiöihin. Asianomaisten jäsenvaltioiden on vahvistettava tällaisista kiintiöistä tietty osuus, joka käytetään yksinomaan virkistyskalastukseen.


  4.   Virkistyskalastuksesta saatujen saaliiden kaupan pitäminen on kiellettyä muutoin kuin hyväntekeväisyystarkoituksiin. | 47 artikla

  Virkistyskalastus

  1.   Yhteisön vesillä olevalla aluksella, jolla ei ole lisenssiä, harjoitettava, johonkin monivuotisen suunnitelman kattamaan kantaan kohdistuva virkistyskalastus edellyttää lippujäsenvaltion kyseiselle alukselle myöntämää lupaa.

  2.   Lippujäsenvaltion on kirjattava monivuotisen suunnitelman kattamiin kantoihin kohdistuvassa virkistyskalastuksessa saadut saaliit.


  3.   Virkistyskalastuksessa saatujen monivuotisen suunnitelman kattamien lajien saaliit on luettava lippujäsenvaltion vastaaviin kiintiöihin. Asianomaisten jäsenvaltioiden on vahvistettava tällaisista kiintiöistä tietty osuus, joka käytetään yksinomaan virkistyskalastukseen.


  4.   Virkistyskalastuksesta saatujen saaliiden kaupan pitäminen on kiellettyä muutoin kuin hyväntekeväisyystarkoituksiin. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

47 artikla

Virkistyskalastus

1.   Yhteisön vesillä olevalla aluksella harjoitettava, johonkin monivuotisen suunnitelman kattamaan kantaan kohdistuva virkistyskalastus edellyttää lippujäsenvaltion kyseiselle alukselle myöntämää lupaa.

2.   Lippujäsenvaltion on kirjattava monivuotisen suunnitelman kattamiin kantoihin kohdistuvassa virkistyskalastuksessa saadut saaliit.

3.   Virkistyskalastuksessa saatujen monivuotisen suunnitelman kattamien lajien saaliit on luettava lippujäsenvaltion vastaaviin kiintiöihin. Asianomaisten jäsenvaltioiden on vahvistettava tällaisista kiintiöistä tietty osuus, joka käytetään yksinomaan virkistyskalastukseen.

4.   Virkistyskalastuksesta saatujen saaliiden kaupan pitäminen on kiellettyä muutoin kuin hyväntekeväisyystarkoituksiin.

47 artikla

Virkistyskalastus

1.   Yhteisön vesillä olevalla aluksella, jolla ei ole lisenssiä, harjoitettava, johonkin monivuotisen suunnitelman kattamaan kantaan kohdistuva virkistyskalastus edellyttää lippujäsenvaltion kyseiselle alukselle myöntämää lupaa.

2.   Lippujäsenvaltion on kirjattava monivuotisen suunnitelman kattamiin kantoihin kohdistuvassa virkistyskalastuksessa saadut saaliit.

3.   Virkistyskalastuksessa saatujen monivuotisen suunnitelman kattamien lajien saaliit on luettava lippujäsenvaltion vastaaviin kiintiöihin. Asianomaisten jäsenvaltioiden on vahvistettava tällaisista kiintiöistä tietty osuus, joka käytetään yksinomaan virkistyskalastukseen.

4.   Virkistyskalastuksesta saatujen saaliiden kaupan pitäminen on kiellettyä muutoin kuin hyväntekeväisyystarkoituksiin.

Perustelu

Alueiden komitea ehdottaa virkistyskalastuksen määrittelemistä 4 artiklan 27 kohdassa. Tässä ehdotettu teksti selkeyttää lupien ja valtuutusten asemaa. Kuten edellä poliittisten suositusten kohdassa 26 korostetaan, tällainen kalastus voi säätelemättömänä vaarantaa kalakantojen elvytyssuunnitelmat esimerkiksi ammattimaisen kalastusmatkailun vuoksi tai kaupallisen kalastuskauden ulkopuolisena aikana. Poistamalla kohdat 3 ja 4 voidaan kuitenkin varmistaa, että sääntely on suhteellista ja eikä ylenmääräistä.

Muutosehdotus 20

Komission ehdotus asetukseksi, 52 artiklan 2 ja 3 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Muita kalastustuotteita saa myydä ainoastaan huutokauppakeskuksessa tai jäsenvaltioiden hyväksymille elimille tai henkilöille.

  3.   Ostajan, joka ostaa kalastustuotteita kalastusalukselta ensimyynnissä, on oltava sen jäsenvaltion viranomaisten rekisteröimä, jossa ensimyynti tapahtuu. Kunkin ostajan alv-numero on rekisteröintiä varten ilmoitettava kansallisissa tietokannoissa. | 2.   Muita kalastustuotteita saa myydä ainoastaan huutokauppakeskuksessa tai jäsenvaltioiden hyväksymille elimille tai henkilöille.

  3.   Ostajan, joka ostaa kalastustuotteita kalastusalukselta ensimyynnissä, on oltava sen jäsenvaltion viranomaisten rekisteröimä, jossa ensimyynti tapahtuu. Kunkin ostajan rekisterinumero tai alv-numero on rekisteröintiä varten ilmoitettava kansallisissa tietokannoissa. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

2.   Muita kalastustuotteita saa myydä ainoastaan huutokauppakeskuksessa tai jäsenvaltioiden hyväksymille elimille tai henkilöille.

3.   Ostajan, joka ostaa kalastustuotteita kalastusalukselta ensimyynnissä, on oltava sen jäsenvaltion viranomaisten rekisteröimä, jossa ensimyynti tapahtuu. Kunkin ostajan alv-numero on rekisteröintiä varten ilmoitettava kansallisissa tietokannoissa.

2.   Muita kalastustuotteita saa myydä ainoastaan huutokauppakeskuksessa tai jäsenvaltioiden hyväksymille elimille tai henkilöille.

3.   Ostajan, joka ostaa kalastustuotteita kalastusalukselta ensimyynnissä, on oltava sen jäsenvaltion viranomaisten rekisteröimä, jossa ensimyynti tapahtuu. Kunkin ostajan rekisterinumero tai alv-numero on rekisteröintiä varten ilmoitettava kansallisissa tietokannoissa.

Perustelu

Alueiden komitea uskoo, ettei alv-numerolla ole kaikissa tapauksissa merkitystä, vaan jäsenvaltiot luovat rekisterinumerot.

Muutosehdotus 21

Komission ehdotus asetukseksi, 53 artiklan 1 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kaikkien kalastus- ja vesiviljelytuotteita ostavien rekisteröityjen ostajien on varmistettava, että kaikki vastaanotetut erät on punnittu toimivaltaisten viranomaisten hyväksymillä vaaoilla. Punnitus on suoritettava ennen kalan lajittelua, käsittelyä, varastossa säilyttämistä, purkupaikasta kuljettamista tai jälleenmyyntiä. | 1.   Kaikkien kalastus- ja vesiviljelytuotteita ostavien rekisteröityjen ostajien on varmistettava, että kaikki vastaanotetut erät
  edustavat näytteet kaikista vastaanotetuista eristä on punnittu toimivaltaisten viranomaisten hyväksymillä vaaoilla. Punnitus on suoritettava lajittelun yhteydessä, mutta ennen kalan lajittelua, käsittelyä, varastossa säilyttämistä, purkupaikasta kuljettamista tai jälleenmyyntiä. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

1.   Kaikkien kalastus- ja vesiviljelytuotteita ostavien rekisteröityjen ostajien on varmistettava, että kaikki vastaanotetut erät on punnittu toimivaltaisten viranomaisten hyväksymillä vaaoilla. Punnitus on suoritettava ennen kalan lajittelua, käsittelyä, varastossa säilyttämistä, purkupaikasta kuljettamista tai jälleenmyyntiä.

1.   Kaikkien kalastus- ja vesiviljelytuotteita ostavien rekisteröityjen ostajien on varmistettava, että kaikki vastaanotetut erät
  edustavat näytteet kaikista vastaanotetuista eristä on punnittu toimivaltaisten viranomaisten hyväksymillä vaaoilla. Punnitus on suoritettava lajittelun yhteydessä, mutta ennen kalan lajittelua, käsittelyä, varastossa säilyttämistä, purkupaikasta kuljettamista tai jälleenmyyntiä.

Perustelu

Alueiden komitea on huolissaan siitä, että jos jokainen kalalaatikko punnitaan, tarpeeton käsittely ja viiveet voivat heikentää kalan laatua.

Muutosehdotus 22

Komission ehdotus asetukseksi, 53 artiklan 3 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Edellä 1 kohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat sallia tuoreiden kalojen punnitsemisen niiden purkupaikasta kuljettamisen jälkeen edellyttäen, että kaloja ei ole voitu punnita purkamisen yhteydessä ja että ne kuljetetaan jäsenvaltion alueella enintään 20 kilometriä purkupaikasta sijaitsevaan määräpaikkaan. | 3.   Edellä 1 kohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat sallia tuoreiden kalojen punnitsemisen niiden purkupaikasta kuljettamisen jälkeen edellyttäen, että kaloja ei ole voitu punnita purkamisen yhteydessä ja että ne kuljetetaan jäsenvaltion alueella enintään 20
  100 kilometriä purkupaikasta sijaitsevaan määräpaikkaan. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

3.   Edellä 1 kohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat sallia tuoreiden kalojen punnitsemisen niiden purkupaikasta kuljettamisen jälkeen edellyttäen, että kaloja ei ole voitu punnita purkamisen yhteydessä ja että ne kuljetetaan jäsenvaltion alueella enintään 20 kilometriä purkupaikasta sijaitsevaan määräpaikkaan.

3.   Edellä 1 kohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat sallia tuoreiden kalojen punnitsemisen niiden purkupaikasta kuljettamisen jälkeen edellyttäen, että kaloja ei ole voitu punnita purkamisen yhteydessä ja että ne kuljetetaan jäsenvaltion alueella enintään 20
  100 kilometriä purkupaikasta sijaitsevaan määräpaikkaan.

Perustelu

Alueiden komitea on huolissaan siitä, että komissio saattaa ehdottaa toimialalle tarpeettoman kuormittavia vaatimuksia, jotka voivat heikentää toimintakulttuuria, joka perustuu vaatimusten noudattamiseen.

Muutosehdotus 23

Komission ehdotus asetukseksi, 54 artiklan 1 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Rekisteröityjen ostajien, rekisteröityjen huutokauppojen tai muiden elinten tai henkilöiden, jotka vastaavat jäsenvaltiossa purettujen kalastustuotteiden saattamisesta ensimmäistä kertaa markkinoille, on kahden tunnin kuluessa ensimyynnistä toimitettava sähköinen myynti-ilmoitus sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka alueella ensimyynti tapahtuu. Jos tämä jäsenvaltio ei ole kalat purkaneen aluksen lippuvaltio, sen on varmistettava, että myynti-ilmoituksen jäljennös toimitetaan lippujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, kun asiaa koskevat tiedot on saatu. Kyseiset ostajat, huutokaupat, elimet tai henkilöt ovat vastuussa myynti-ilmoituksen paikkansapitävyydestä. | 1.   Rekisteröityjen ostajien, rekisteröityjen huutokauppojen tai muiden elinten tai henkilöiden, jotka vastaavat jäsenvaltiossa purettujen kalastustuotteiden saattamisesta ensimmäistä kertaa markkinoille, on kahden
  48 tunnin kuluessa ensimyynnistä toimitettava sähköinen myynti-ilmoitus sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka alueella ensimyynti tapahtuu. Jos tämä jäsenvaltio ei ole kalat purkaneen aluksen lippuvaltio, sen on varmistettava, että myynti-ilmoituksen jäljennös toimitetaan lippujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, kun asiaa koskevat tiedot on saatu. Kyseiset ostajat, huutokaupat, elimet tai henkilöt ovat vastuussa myynti-ilmoituksen paikkansapitävyydestä. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

1.   Rekisteröityjen ostajien, rekisteröityjen huutokauppojen tai muiden elinten tai henkilöiden, jotka vastaavat jäsenvaltiossa purettujen kalastustuotteiden saattamisesta ensimmäistä kertaa markkinoille, on kahden tunnin kuluessa ensimyynnistä toimitettava sähköinen myynti-ilmoitus sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka alueella ensimyynti tapahtuu. Jos tämä jäsenvaltio ei ole kalat purkaneen aluksen lippuvaltio, sen on varmistettava, että myynti-ilmoituksen jäljennös toimitetaan lippujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, kun asiaa koskevat tiedot on saatu. Kyseiset ostajat, huutokaupat, elimet tai henkilöt ovat vastuussa myynti-ilmoituksen paikkansapitävyydestä.

1.   Rekisteröityjen ostajien, rekisteröityjen huutokauppojen tai muiden elinten tai henkilöiden, jotka vastaavat jäsenvaltiossa purettujen kalastustuotteiden saattamisesta ensimmäistä kertaa markkinoille, on kahden
  48 tunnin kuluessa ensimyynnistä toimitettava sähköinen myynti-ilmoitus sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jonka alueella ensimyynti tapahtuu. Jos tämä jäsenvaltio ei ole kalat purkaneen aluksen lippuvaltio, sen on varmistettava, että myynti-ilmoituksen jäljennös toimitetaan lippujäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, kun asiaa koskevat tiedot on saatu. Kyseiset ostajat, huutokaupat, elimet tai henkilöt ovat vastuussa myynti-ilmoituksen paikkansapitävyydestä.

Perustelu

Kalan saattaminen markkinoille edellyttää huomion kiinnittämistä laatuun, ja kalat tulisi toimittaa asiakkaille mahdollisimman nopeasti. Alueiden komitea katsoo, ettei ensimyynnin ja toimivaltaisille viranomaisille tehtävän ilmoituksen välistä toimitusaikaa voida käytännössä lyhentää 48 tunnista kahteen tuntiin.

Muutosehdotus 24

Komission ehdotus asetukseksi, 82 artiklan 2 ja 3 kohta

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Lisäksi kaikissa sellaisissa vakavissa rikkomisissa, joiden tasoa ei voida yhdistää vakavaan rikkomiseen syyllistymällä saatujen kalastustuotteiden arvoon, jäsenvaltioiden on varmistettava, että vakavaan rikkomiseen syyllistyneelle luonnolliselle henkilölle tai siitä vastuussa pidetylle oikeushenkilölle voidaan langettaa kustakin vakavasta rikkomisesta hallinnollinen sakko, jonka vähimmäismäärä on vähintään 5 000 euroa ja enimmäismäärä vähintään 300 000 euroa. Lippujäsenvaltiolle on ilmoitettava määrätystä sakosta viipymättä.
  3.   Jos vakava rikkominen toistuu viiden vuoden kuluessa, jäsenvaltion on määrättävä hallinnollinen sakko, jonka vähimmäismäärä on vähintään 10 000 euroa ja enimmäismäärä vähintään 600 000 euroa. | 2.   Lisäksi kaikissa sellaisissa vakavissa rikkomisissa, joiden tasoa ei voida yhdistää vakavaan rikkomiseen syyllistymällä saatujen kalastustuotteiden arvoon, jäsenvaltioiden on varmistettava, että vakavaan rikkomiseen syyllistyneelle luonnolliselle henkilölle tai siitä vastuussa pidetylle oikeushenkilölle voidaan langettaa kustakin vakavasta rikkomisesta hallinnollinen sakko, jonka vähimmäismäärä on vähintään 5 000 euroa ja enimmäismäärä vähintään
  on300 000 euroa. Lippujäsenvaltiolle on ilmoitettava määrätystä sakosta viipymättä.
  3.   Jos vakava rikkominen toistuu viiden
  yhden vuoden kuluessa, jäsenvaltion on määrättävä hallinnollinen sakko, jonka vähimmäismäärä on vähintään 10 000 euroa ja enimmäismäärä on
  vähintään600 000 euroa. |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

2.   Lisäksi kaikissa sellaisissa vakavissa rikkomisissa, joiden tasoa ei voida yhdistää vakavaan rikkomiseen syyllistymällä saatujen kalastustuotteiden arvoon, jäsenvaltioiden on varmistettava, että vakavaan rikkomiseen syyllistyneelle luonnolliselle henkilölle tai siitä vastuussa pidetylle oikeushenkilölle voidaan langettaa kustakin vakavasta rikkomisesta hallinnollinen sakko, jonka vähimmäismäärä on vähintään 5 000 euroa ja enimmäismäärä vähintään 300 000 euroa. Lippujäsenvaltiolle on ilmoitettava määrätystä sakosta viipymättä.

3.   Jos vakava rikkominen toistuu viiden vuoden kuluessa, jäsenvaltion on määrättävä hallinnollinen sakko, jonka vähimmäismäärä on vähintään 10 000 euroa ja enimmäismäärä vähintään 600 000 euroa.

2.   Lisäksi kaikissa sellaisissa vakavissa rikkomisissa, joiden tasoa ei voida yhdistää vakavaan rikkomiseen syyllistymällä saatujen kalastustuotteiden arvoon, jäsenvaltioiden on varmistettava, että vakavaan rikkomiseen syyllistyneelle luonnolliselle henkilölle tai siitä vastuussa pidetylle oikeushenkilölle voidaan langettaa kustakin vakavasta rikkomisesta hallinnollinen sakko, jonka vähimmäismäärä on vähintään 5 000 euroa ja enimmäismäärä vähintään
  on300 000 euroa. Lippujäsenvaltiolle on ilmoitettava määrätystä sakosta viipymättä.

3.   Jos vakava rikkominen toistuu viiden
  yhden vuoden kuluessa, jäsenvaltion on määrättävä hallinnollinen sakko, jonka vähimmäismäärä on vähintään 10 000 euroa ja enimmäismäärä on
  vähintään600 000 euroa.

Perustelu

Alueiden komitea katsoo, että kunkin jäsenvaltion oikeusviranomaisen tulisi määrätä sakko enintään enimmäismääräisenä. Ilmaisu ”vähintään” on tarpeeton yhdistettynä ilmaisuun ”enimmäismäärä”. Yhtenäisyyden vuoksi alueiden komitea huomauttaa, että 76 artiklassa viitataan ainoastaan ”yhden vuoden” määräaikaan.

Muutosehdotus 25

Ehdotus neuvoston asetukseksi, 99 artikla

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 99 artikla

  Kiintiöiden siirron kieltäminen

  Komissio voi kieltäytyä siirtämästä jäsenvaltion käytettävissä olevia, kalakantoja koskevia kiintiöitä seuraavalle vuodelle TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan mukaisesti, jos






  a) | asianomainen jäsenvaltio on ylittänyt siirrettävän kiintiön jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

99 artikla

Kiintiöiden siirron kieltäminen

Komissio voi kieltäytyä siirtämästä jäsenvaltion käytettävissä olevia, kalakantoja koskevia kiintiöitä seuraavalle vuodelle TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan mukaisesti, jos

a)

asianomainen jäsenvaltio on ylittänyt siirrettävän kiintiön jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai

| b) | kiintiö koskee kantaa, johon sovelletaan monivuotista suunnitelmaa tai jota saadaan saaliiksi yhdessä monivuotisen suunnitelman soveltamisalaan kuuluvan kannan kanssa, ja kyseistä monivuotisen suunnitelman alaista kantaa, jonka kanssa kyseistä kantaa saadaan saaliiksi, koskeva kiintiö tai koskevat kiintiöt on ylitetty jonakin välittömästi edeltäneistä viidestä vuodesta; tai |
| --- | --- |

b)

kiintiö koskee kantaa, johon sovelletaan monivuotista suunnitelmaa tai jota saadaan saaliiksi yhdessä monivuotisen suunnitelman soveltamisalaan kuuluvan kannan kanssa, ja kyseistä monivuotisen suunnitelman alaista kantaa, jonka kanssa kyseistä kantaa saadaan saaliiksi, koskeva kiintiö tai koskevat kiintiöt on ylitetty jonakin välittömästi edeltäneistä viidestä vuodesta; tai

| c) | asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä. |
| --- | --- |

c)

asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä.

99 artikla

Kiintiöiden siirron kieltäminen

Komissio voi kieltäytyä siirtämästä jäsenvaltion käytettävissä olevia, kalakantoja koskevia kiintiöitä seuraavalle vuodelle TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan mukaisesti, jos

| a) | asianomainen jäsenvaltio on ylittänyt siirrettävän kiintiön jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai |
| --- | --- |

a)

asianomainen jäsenvaltio on ylittänyt siirrettävän kiintiön jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai

| b) | kiintiö koskee kantaa, johon sovelletaan monivuotista suunnitelmaa tai jota saadaan saaliiksi yhdessä monivuotisen suunnitelman soveltamisalaan kuuluvan kannan kanssa, ja kyseistä monivuotisen suunnitelman alaista kantaa, jonka kanssa kyseistä kantaa saadaan saaliiksi, koskeva kiintiö tai koskevat kiintiöt on ylitetty jonakin välittömästi edeltäneistä viidestä vuodesta; tai |
| --- | --- |

b)

kiintiö koskee kantaa, johon sovelletaan monivuotista suunnitelmaa tai jota saadaan saaliiksi yhdessä monivuotisen suunnitelman soveltamisalaan kuuluvan kannan kanssa, ja kyseistä monivuotisen suunnitelman alaista kantaa, jonka kanssa kyseistä kantaa saadaan saaliiksi, koskeva kiintiö tai koskevat kiintiöt on ylitetty jonakin välittömästi edeltäneistä viidestä vuodesta; tai

| c) | asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä. |
| --- | --- |

c)

asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä.

Perustelu

Alueiden komitea on erittäin huolestunut siitä, että seuraamukseksi ehdotetaan kiintiöiden siirron kieltämistä. Vaarana on, että komissio voi yksipuolisesti muuttaa jäsenvaltioiden TACien ja kiintiöiden suhteellista tasapainoa.

Muutosehdotus 26

Ehdotus neuvoston asetukseksi, 100 artikla

| Komission teksti | Alueiden komitean muutosehdotus |
| --- | --- |
| 100 artikla

  Kiintiöiden vaihdon kieltäminen

  Komissio voi evätä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan 5 kohdan mukaisen mahdollisuuden kiintiöiden vaihtoon






  a) | sellaisten asianomaisen jäsenvaltion käytettävissä olevien kiintiöiden osalta, joiden on todettu ylittyneen yli 10 prosentilla jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai |

Komission teksti

Alueiden komitean muutosehdotus

100 artikla

Kiintiöiden vaihdon kieltäminen

Komissio voi evätä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan 5 kohdan mukaisen mahdollisuuden kiintiöiden vaihtoon

a)

sellaisten asianomaisen jäsenvaltion käytettävissä olevien kiintiöiden osalta, joiden on todettu ylittyneen yli 10 prosentilla jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai

| b) | jos asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä. |
| --- | --- |

b)

jos asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä.

100 artikla

Kiintiöiden vaihdon kieltäminen

Komissio voi evätä asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan 5 kohdan mukaisen mahdollisuuden kiintiöiden vaihtoon

| a) | sellaisten asianomaisen jäsenvaltion käytettävissä olevien kiintiöiden osalta, joiden on todettu ylittyneen yli 10 prosentilla jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai |
| --- | --- |

a)

sellaisten asianomaisen jäsenvaltion käytettävissä olevien kiintiöiden osalta, joiden on todettu ylittyneen yli 10 prosentilla jompanakumpana välittömästi edeltäneistä kahdesta vuodesta; tai

| b) | jos asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä. |
| --- | --- |

b)

jos asianomainen jäsenvaltio ei toteuta asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kyseisen kannan kalastusmahdollisuuksien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti laiminlyö 102 artiklassa tarkoitetun tietokonepohjaisen varmentamisjärjestelmän käytön tai käyttää epätyydyttävällä tavalla tähän varmentamisjärjestelmään tietoja tarjoavia järjestelmiä.

Perustelu

Alueiden komitea on erittäin huolestunut siitä, että seuraamukseksi ehdotetaan kiintiöiden vaihdon kieltämistä. Vaarana on, että komissio voi yksipuolisesti muuttaa jäsenvaltioiden TACien ja kiintiöiden suhteellista tasapainoa.

Bryssel 18. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin, CdR 153/2001 fin.

1

(2)  CdR 22/2008 fin, CdR 258/2006 fin.

2

(3)  CdR 258/2006 fin.

3

(4)  CdR 22/2008 fin, CdR 252/2004 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

4

(5)  CdR 189/2002 fin.

5

(6)  CdR 153/2001 fin.

6

(7)  CdR 258/2006 fin, CdR 189/2002 fin, CdR 153/2001 fin.

7

(8)  CdR 153/2001 fin.

8

---

| 4.9.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 211/90 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 211/90

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta syrjimättömyys ja yhtäläiset mahdollisuudet sekä yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpano

(2009/C 211/12)

ALUEIDEN KOMITEA

| — | antaa tukensa komission uudistetulle sitoumukselle esittää uusia ehdotuksia yhdenvertaisen kohtelun periaatteen panemiseksi täytäntöön uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta. Komitea kannattaa periaatetta, jonka mukaan uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvalla syrjinnällä ei ole sijaa perusoikeuksiin sitoutuneessa yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

—

antaa tukensa komission uudistetulle sitoumukselle esittää uusia ehdotuksia yhdenvertaisen kohtelun periaatteen panemiseksi täytäntöön uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta. Komitea kannattaa periaatetta, jonka mukaan uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvalla syrjinnällä ei ole sijaa perusoikeuksiin sitoutuneessa yhteiskunnassa.

| — | pitää syrjimättömyyden valtavirtaistamista ja yksilöiden hyvinvointia keskeisinä painopisteinä rakennettaessa Eurooppaa, joka on EU:n laajentumisen, muuttoliikkeen, sosiaalisten muutosten (esimerkiksi väestön ikääntymisen) ja perhe-elämän uusien suuntausten vuoksi yhä moninaisempi. |
| --- | --- |

—

pitää syrjimättömyyden valtavirtaistamista ja yksilöiden hyvinvointia keskeisinä painopisteinä rakennettaessa Eurooppaa, joka on EU:n laajentumisen, muuttoliikkeen, sosiaalisten muutosten (esimerkiksi väestön ikääntymisen) ja perhe-elämän uusien suuntausten vuoksi yhä moninaisempi.

| — | toistaa, että yhdenvertaisuuden valtavirtaistaminen voidaan toteuttaa vain paikallis- ja alueviranomaisten todellisen osallistumisen avulla. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat varsinkin julkisten terveys-, sosiaali- ja koulutuspalvelujen pääasiallisia järjestäjiä, niillä on keskeinen rooli heikossa asemassa olevien ihmisryhmien esiin nousevien tarpeiden kartoittamisessa ja niistä tiedottamisessa. |
| --- | --- |

—

toistaa, että yhdenvertaisuuden valtavirtaistaminen voidaan toteuttaa vain paikallis- ja alueviranomaisten todellisen osallistumisen avulla. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat varsinkin julkisten terveys-, sosiaali- ja koulutuspalvelujen pääasiallisia järjestäjiä, niillä on keskeinen rooli heikossa asemassa olevien ihmisryhmien esiin nousevien tarpeiden kartoittamisessa ja niistä tiedottamisessa.

| — | korostaa, että kussakin aluehallinnossa on perustettava oikeuksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien noudattamista valvova viranomaiselin, jotta sovelletaan käytännössä yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta kaikkien EU:n varoista osarahoitettavien alueellisten toimien yhteydessä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että kussakin aluehallinnossa on perustettava oikeuksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien noudattamista valvova viranomaiselin, jotta sovelletaan käytännössä yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta kaikkien EU:n varoista osarahoitettavien alueellisten toimien yhteydessä.

| Esittelijä | : | Claudette Abela Baldacchino (MT, PSE), Qrendin apulaiskunnanjohtaja |
| --- | --- | --- |

Esittelijä

:

Claudette Abela Baldacchino (MT, PSE), Qrendin apulaiskunnanjohtaja

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Syrjimättömyys ja yhtäläiset mahdollisuudet: uusi sitoutuminen

KOM(2008) 420 lopullinen

Ehdotus: neuvoston direktiivi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta

KOM(2008) 426 lopullinen

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | antaa tukensa komission uudistetulle sitoumukselle esittää uusia ehdotuksia yhdenvertaisen kohtelun periaatteen panemiseksi täytäntöön uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta. Komitea kannattaa periaatetta, jonka mukaan uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvalla syrjinnällä ei ole sijaa perusoikeuksiin sitoutuneessa yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

1.

antaa tukensa komission uudistetulle sitoumukselle esittää uusia ehdotuksia yhdenvertaisen kohtelun periaatteen panemiseksi täytäntöön uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta. Komitea kannattaa periaatetta, jonka mukaan uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvalla syrjinnällä ei ole sijaa perusoikeuksiin sitoutuneessa yhteiskunnassa.

| 2. | pitää syrjimättömyyden valtavirtaistamista ja yksilöiden hyvinvointia keskeisinä painopisteinä rakennettaessa Eurooppaa, joka on EU:n laajentumisen, muuttoliikkeen, sosiaalisten muutosten (esimerkiksi väestön ikääntymisen) ja perhe-elämän uusien suuntausten vuoksi yhä moninaisempi. |
| --- | --- |

2.

pitää syrjimättömyyden valtavirtaistamista ja yksilöiden hyvinvointia keskeisinä painopisteinä rakennettaessa Eurooppaa, joka on EU:n laajentumisen, muuttoliikkeen, sosiaalisten muutosten (esimerkiksi väestön ikääntymisen) ja perhe-elämän uusien suuntausten vuoksi yhä moninaisempi.

| 3. | muistuttaa, että vaikka viime vuosikymmenellä saavutettiin huomattavaa edistystä sukupuoleen, vammaisuuteen ja rotuun perustuvan syrjinnän torjunnassa, syrjintää vastaan annettava suoja on laajennettava kattamaan kaikki EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa tarkoitetut syrjintäperusteet. |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että vaikka viime vuosikymmenellä saavutettiin huomattavaa edistystä sukupuoleen, vammaisuuteen ja rotuun perustuvan syrjinnän torjunnassa, syrjintää vastaan annettava suoja on laajennettava kattamaan kaikki EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa tarkoitetut syrjintäperusteet.

| 4. | antaa tukensa komission uudistetulle sitoumukselle uskonnosta tai vakaumuksesta, rodusta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen ja korostaa, että sen perustana tulee olla yhteisten eurooppalaisten perusarvojen tunnustaminen ja kunnioittaminen. |
| --- | --- |

4.

antaa tukensa komission uudistetulle sitoumukselle uskonnosta tai vakaumuksesta, rodusta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen ja korostaa, että sen perustana tulee olla yhteisten eurooppalaisten perusarvojen tunnustaminen ja kunnioittaminen.

| 5. | huomauttaa, että on pohdittava, voidaanko syrjimättömyyden valtavirtaistamiseen päästä sellaisella lainsäädännöllä, joka antaa mahdollisuuden yhtäältä kohtuulliseen mukauttamiseen ja toisaalta politiikkojen ja menettelyjen yhteisiin tarkistuksiin. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että on pohdittava, voidaanko syrjimättömyyden valtavirtaistamiseen päästä sellaisella lainsäädännöllä, joka antaa mahdollisuuden yhtäältä kohtuulliseen mukauttamiseen ja toisaalta politiikkojen ja menettelyjen yhteisiin tarkistuksiin.

| 6. | huomauttaa, että valveuttaminen ja etenkin monimuotoisuuskoulutus ovat tärkeitä strategisia toimia, jotka kehittävät sosiaalisia suhteita ja vahvistavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että valveuttaminen ja etenkin monimuotoisuuskoulutus ovat tärkeitä strategisia toimia, jotka kehittävät sosiaalisia suhteita ja vahvistavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| 7. | tunnustaa viestimien keskeisen roolin objektiivisen keskustelun edistämisessä ja monimuotoisuudesta tiedottamisessa ja korostaa viestimien vastuuta sosiaalisen yhteen–kuuluvuuden edistämisestä monimuotoisuuden myönteisten seikkojen esiintuomisen avulla. |
| --- | --- |

7.

tunnustaa viestimien keskeisen roolin objektiivisen keskustelun edistämisessä ja monimuotoisuudesta tiedottamisessa ja korostaa viestimien vastuuta sosiaalisen yhteen–kuuluvuuden edistämisestä monimuotoisuuden myönteisten seikkojen esiintuomisen avulla.

Asian merkitys alue- ja paikallisviranomaisille ja AK:lle

| 8. | toistaa, että yhdenvertaisuuden valtavirtaistaminen voidaan toteuttaa vain paikallis- ja alueviranomaisten todellisen osallistumisen avulla. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat varsinkin julkisten terveys-, sosiaali- ja koulutuspalvelujen pääasiallisia järjestäjiä, niillä on keskeinen rooli heikossa asemassa olevien ihmisryhmien esiin nousevien tarpeiden kartoittamisessa ja niistä tiedottamisessa. |
| --- | --- |

8.

toistaa, että yhdenvertaisuuden valtavirtaistaminen voidaan toteuttaa vain paikallis- ja alueviranomaisten todellisen osallistumisen avulla. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat varsinkin julkisten terveys-, sosiaali- ja koulutuspalvelujen pääasiallisia järjestäjiä, niillä on keskeinen rooli heikossa asemassa olevien ihmisryhmien esiin nousevien tarpeiden kartoittamisessa ja niistä tiedottamisessa.

| 9. | korostaa, että kussakin aluehallinnossa on perustettava oikeuksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien noudattamista valvova viranomaiselin, jotta sovelletaan käytännössä yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta kaikkien EU:n varoista osarahoitettavien alueellisten toimien yhteydessä. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että kussakin aluehallinnossa on perustettava oikeuksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien noudattamista valvova viranomaiselin, jotta sovelletaan käytännössä yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta kaikkien EU:n varoista osarahoitettavien alueellisten toimien yhteydessä.

| 10. | korostaa, että koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat lähimpänä ihmisiä ja vastuussa valtaosasta näiden päivittäisen elämän sosiaalisista ja taloudellisista näkökohdista, ne ovat hyvässä asemassa soveltaakseen käytännössä ehdotetun direktiivin arvoja ja rakenteita. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat lähimpänä ihmisiä ja vastuussa valtaosasta näiden päivittäisen elämän sosiaalisista ja taloudellisista näkökohdista, ne ovat hyvässä asemassa soveltaakseen käytännössä ehdotetun direktiivin arvoja ja rakenteita.

| 11. | uskoo, että yhdenvertaisuuden valtavirtaistaminen ja syrjimättömyys koko yhteiskunnassa voidaan saavuttaa ainoastaan toimimalla yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa ja toteuttamalla integraatiopolitiikkoja hallinnon kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

11.

uskoo, että yhdenvertaisuuden valtavirtaistaminen ja syrjimättömyys koko yhteiskunnassa voidaan saavuttaa ainoastaan toimimalla yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa ja toteuttamalla integraatiopolitiikkoja hallinnon kaikilla tasoilla.

| 12. | toteaa, että kaikilla julkishallinnon tasoilla on oltava ja niillä on koordinoitava tehokkaita ja konkreettisia toimia yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi. Komitea katsoo lisäksi, että sovittelu- ja välitystoiminnan puitteissa tapahtuvan vuoropuhelun avulla kansalaiset ja instituutiot voivat tehokkaasti rakentaa uusia sosiaalisia suhteita, joiden ansiosta yhdenvertainen kohtelu on todella mahdollista. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että kaikilla julkishallinnon tasoilla on oltava ja niillä on koordinoitava tehokkaita ja konkreettisia toimia yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi. Komitea katsoo lisäksi, että sovittelu- ja välitystoiminnan puitteissa tapahtuvan vuoropuhelun avulla kansalaiset ja instituutiot voivat tehokkaasti rakentaa uusia sosiaalisia suhteita, joiden ansiosta yhdenvertainen kohtelu on todella mahdollista.

Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet sekä sääntely

| 13. | korostaa paikallis- ja aluehallinnon hajauttamisen sekä toissijaisuusperiaatteen keskeistä roolia kansalaisten osallistumisen lisäämisessä ja entistä tehokkaammassa osallistamisessa; tämä pätee erityisesti niihin, jotka saattavat joutua syrjityiksi politiikan tai ohjelmien suunnittelussa ja toteuttamisessa. |
| --- | --- |

13.

korostaa paikallis- ja aluehallinnon hajauttamisen sekä toissijaisuusperiaatteen keskeistä roolia kansalaisten osallistumisen lisäämisessä ja entistä tehokkaammassa osallistamisessa; tämä pätee erityisesti niihin, jotka saattavat joutua syrjityiksi politiikan tai ohjelmien suunnittelussa ja toteuttamisessa.

| 14. | kehottaa noudattamaan suhteellisuusperiaatetta oikeuskeinojen ja täytäntöönpanosäännösten kuten seuraamusten rajojen ja todistustaakan osalta. |
| --- | --- |

14.

kehottaa noudattamaan suhteellisuusperiaatetta oikeuskeinojen ja täytäntöönpanosäännösten kuten seuraamusten rajojen ja todistustaakan osalta.

| 15. | huomauttaa, että ehdotuksessa ei ole selvästi ilmaistu, miten laajalti direktiiviä sovelletaan ikäperusteiseen syrjintään. Monet julkiset etuudet ja oikeudet riippuvat henkilön iästä. Ikää käytetään näin ollen usein objektiivisena kriteerinä sekä lainsäädännöllisissä että hallinnollisissa kysymyksissä. Ehdotetun direktiivin nykyinen sanamuoto saattaa aiheuttaa ristiriidan tällaisten lainsäädännöllisten ja hallinnollisten päätösten ja EU-lainsäädännön välille tai jopa vaarantaa niiden laillisuuden. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että ehdotuksessa ei ole selvästi ilmaistu, miten laajalti direktiiviä sovelletaan ikäperusteiseen syrjintään. Monet julkiset etuudet ja oikeudet riippuvat henkilön iästä. Ikää käytetään näin ollen usein objektiivisena kriteerinä sekä lainsäädännöllisissä että hallinnollisissa kysymyksissä. Ehdotetun direktiivin nykyinen sanamuoto saattaa aiheuttaa ristiriidan tällaisten lainsäädännöllisten ja hallinnollisten päätösten ja EU-lainsäädännön välille tai jopa vaarantaa niiden laillisuuden.

| 16. | korostaa tarvetta vähentää hallinnollista taakkaa ja ottaa huomioon ehdotetun direktiivin vaikutukset pk-yritysten kaltaisiin taloudellisiin toimijoihin sekä kuluttajiin. |
| --- | --- |

16.

korostaa tarvetta vähentää hallinnollista taakkaa ja ottaa huomioon ehdotetun direktiivin vaikutukset pk-yritysten kaltaisiin taloudellisiin toimijoihin sekä kuluttajiin.

| 17. | panee merkille, että ehdotetussa direktiivissä ei kyseenalaisteta jäsenvaltioiden toimivaltuuksia määrittää kirkon ja valtion tai vastaavien elinten ja organisaatioiden suhdetta, opetuksen sisältöä ja koulutuksen organisointia tai antaa lainsäädäntöä siviilisäädyn tai perheaseman tunnustamisesta, lisääntymisoikeuksista, adoptiosta ja muista vastaavista kysymyksistä. |
| --- | --- |

17.

panee merkille, että ehdotetussa direktiivissä ei kyseenalaisteta jäsenvaltioiden toimivaltuuksia määrittää kirkon ja valtion tai vastaavien elinten ja organisaatioiden suhdetta, opetuksen sisältöä ja koulutuksen organisointia tai antaa lainsäädäntöä siviilisäädyn tai perheaseman tunnustamisesta, lisääntymisoikeuksista, adoptiosta ja muista vastaavista kysymyksistä.

Oikeudellisen kehyksen vahvistaminen

| 18. | myöntää tarpeen harkita nykyistä vahvemman syrjinnän vastaisen EU:n lainsäädännön tarvetta, jotta varmistetaan yhtäläinen kohtelu ja suojelu jokaiselle unionissa asuvalle ja/tai työskentelevälle. |
| --- | --- |

18.

myöntää tarpeen harkita nykyistä vahvemman syrjinnän vastaisen EU:n lainsäädännön tarvetta, jotta varmistetaan yhtäläinen kohtelu ja suojelu jokaiselle unionissa asuvalle ja/tai työskentelevälle.

| 19. | panee merkille tavoitteen saavuttaa heikossa asemassa olevien ryhmien täydellinen käytännön yhdenvertaisuus koulutuksen, sosiaaliturvan, sosiaalietuuksien sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuuden alalla. |
| --- | --- |

19.

panee merkille tavoitteen saavuttaa heikossa asemassa olevien ryhmien täydellinen käytännön yhdenvertaisuus koulutuksen, sosiaaliturvan, sosiaalietuuksien sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuuden alalla.

| 20. | kannustaa panemaan täytäntöön fyysisen, seksuaalisen ja muunlaisen hyväksikäytön kieltävät säännökset siellä, missä niitä ei ole pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

20.

kannustaa panemaan täytäntöön fyysisen, seksuaalisen ja muunlaisen hyväksikäytön kieltävät säännökset siellä, missä niitä ei ole pantu täytäntöön.

| 21. | toteaa, että tarvitaan asianmukaiset oikeudelliset menettelyt suojelemaan vähemmistöryhmiä väkivallalta ja muilta hyökkäyksiltä näiden ryhmien haavoittuvuuden vuoksi. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että tarvitaan asianmukaiset oikeudelliset menettelyt suojelemaan vähemmistöryhmiä väkivallalta ja muilta hyökkäyksiltä näiden ryhmien haavoittuvuuden vuoksi.

| 22. | huomauttaa, että oikeudellinen suojelu on erittäin tärkeää, mutta toistaa, että sovittelu- ja välityskeinoin saavutetut ratkaisut ovat toivottavampia, sillä sovitteluprosessilla on kansalaisia kouluttava ja heidän vaikutusmahdollisuuksiaan lisäävä tehtävä ja se antaa instituutioille ja palveluntarjoajille mahdollisuuden muutoksiin ja parannuksiin. |
| --- | --- |

22.

huomauttaa, että oikeudellinen suojelu on erittäin tärkeää, mutta toistaa, että sovittelu- ja välityskeinoin saavutetut ratkaisut ovat toivottavampia, sillä sovitteluprosessilla on kansalaisia kouluttava ja heidän vaikutusmahdollisuuksiaan lisäävä tehtävä ja se antaa instituutioille ja palveluntarjoajille mahdollisuuden muutoksiin ja parannuksiin.

| 23. | kehottaa komissiota ja kaikkia muita vastuuasemassa olevia viranomaisia vahvistamaan ja edistämään erityisesti paikallis- ja aluetason sosiaalista ja kulttuurista sovittelu- ja välitystoimintaa sekä edistämään etenkin julkisen palvelutarjonnan parissa työskentelevien kulttuurienvälisiä vuorovaikutustaitoja. |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota ja kaikkia muita vastuuasemassa olevia viranomaisia vahvistamaan ja edistämään erityisesti paikallis- ja aluetason sosiaalista ja kulttuurista sovittelu- ja välitystoimintaa sekä edistämään etenkin julkisen palvelutarjonnan parissa työskentelevien kulttuurienvälisiä vuorovaikutustaitoja.

| 24. | huomauttaa, että ihmiskauppa ja naisten ja lasten kaupallinen hyväksikäyttö ovat yhä yleisiä monissa jäsenvaltioissa ja että tämä nykyaikainen orjuuden muoto heikentää yhteisiä eurooppalaisia arvoja ja perusluonteisia ihmisoikeuksia. |
| --- | --- |

24.

huomauttaa, että ihmiskauppa ja naisten ja lasten kaupallinen hyväksikäyttö ovat yhä yleisiä monissa jäsenvaltioissa ja että tämä nykyaikainen orjuuden muoto heikentää yhteisiä eurooppalaisia arvoja ja perusluonteisia ihmisoikeuksia.

| 25. | toistaa olevan tarpeen toteuttaa tehokkaita toimia tällaisten paheksuttavien käytäntöjen torjumiseksi sekä kehottaa vahvistamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön ja ottamaan käyttöön tarkoituksenmukaisia palveluja ja käytänteitä maahanmuuttajien ja erityisesti naisten ja lasten informoimiseksi mahdollisesta maastamuuttoon liittyvästä petoksesta ja hyväksikäytöstä. On myös syytä vahvistaa verkostoitumista paikallis- ja aluetason yhteisten lähestymistapojen ja strategioiden avulla sekä tarjota uhreille sosiaalista tukea pääasiassa riippumattomien organisaatioiden ja järjestöjen kautta. |
| --- | --- |

25.

toistaa olevan tarpeen toteuttaa tehokkaita toimia tällaisten paheksuttavien käytäntöjen torjumiseksi sekä kehottaa vahvistamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä ja panemaan sen tehokkaasti täytäntöön ja ottamaan käyttöön tarkoituksenmukaisia palveluja ja käytänteitä maahanmuuttajien ja erityisesti naisten ja lasten informoimiseksi mahdollisesta maastamuuttoon liittyvästä petoksesta ja hyväksikäytöstä. On myös syytä vahvistaa verkostoitumista paikallis- ja aluetason yhteisten lähestymistapojen ja strategioiden avulla sekä tarjota uhreille sosiaalista tukea pääasiassa riippumattomien organisaatioiden ja järjestöjen kautta.

| 26. | muistuttaa, että ehdotetun direktiivin 3 artiklan mukaan syrjintäkieltoa on määrä soveltaa myös kaikkiin henkilöihin yksityisellä sektorilla. Komitea näkee tässä yhteydessä tulkintaongelmia, minkä vuoksi ”yksityisen sektorin” käsite on määriteltävä. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että omistusoikeus ja siihen liittyvä yksityisoikeuden autonomia on suojattu perustuslailla jäsenvaltio- ja unionitasolla. |
| --- | --- |

26.

muistuttaa, että ehdotetun direktiivin 3 artiklan mukaan syrjintäkieltoa on määrä soveltaa myös kaikkiin henkilöihin yksityisellä sektorilla. Komitea näkee tässä yhteydessä tulkintaongelmia, minkä vuoksi ”yksityisen sektorin” käsite on määriteltävä. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että omistusoikeus ja siihen liittyvä yksityisoikeuden autonomia on suojattu perustuslailla jäsenvaltio- ja unionitasolla.

| 27. | muistuttaa, että kun arvioidaan, milloin on kyseessä suhteeton taakka, on otettava huomioon myös vammaisten erilaiset tarpeet riippumatta siitä, minkälainen tai minkä asteinen fyysinen, älyllinen, psyykkinen tai aistivamma on kyseessä. |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, että kun arvioidaan, milloin on kyseessä suhteeton taakka, on otettava huomioon myös vammaisten erilaiset tarpeet riippumatta siitä, minkälainen tai minkä asteinen fyysinen, älyllinen, psyykkinen tai aistivamma on kyseessä.

Politiikan välineiden vahvistaminen

| 28. | muistuttaa, että syrjinnänvastainen lainsäädäntö täytyy yhdistää sellaisiin politiikan välineisiin, joilla ehkäistään eriarvoista kohtelua, stereotypioita ja panettelua, jotta voidaan puuttua tehokkaasti syrjinnän monisyisiin ja moninaisiin muotoihin. |
| --- | --- |

28.

muistuttaa, että syrjinnänvastainen lainsäädäntö täytyy yhdistää sellaisiin politiikan välineisiin, joilla ehkäistään eriarvoista kohtelua, stereotypioita ja panettelua, jotta voidaan puuttua tehokkaasti syrjinnän monisyisiin ja moninaisiin muotoihin.

| 29. | korostaa, että ehdotetussa direktiivissä tulisi painottaa nykyistä enemmän yhdenvertaisuuden valtavirtaistamista, jotta varmistetaan, että kaikki syrjintämuodot otetaan huomioon suunniteltaessa julkisen vallan politiikkaa sekä analysoitaessa niiden vaikutuksia ja edistettäessä valistustoimintaa. |
| --- | --- |

29.

korostaa, että ehdotetussa direktiivissä tulisi painottaa nykyistä enemmän yhdenvertaisuuden valtavirtaistamista, jotta varmistetaan, että kaikki syrjintämuodot otetaan huomioon suunniteltaessa julkisen vallan politiikkaa sekä analysoitaessa niiden vaikutuksia ja edistettäessä valistustoimintaa.

| 30. | korostaa, että yhdenvertaisuuskysymykset on otettava huomioon kaikissa suunnitelmissa, politiikoissa ja ohjelmissa, ja painottaa valtavirtaistamisvälineiden ja erityisesti kuulemisen ja kaikkien sidosryhmien sekä yhteiskuntaelämän aliedustettujen ryhmien suoran osallistumisen merkitystä. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että yhdenvertaisuuskysymykset on otettava huomioon kaikissa suunnitelmissa, politiikoissa ja ohjelmissa, ja painottaa valtavirtaistamisvälineiden ja erityisesti kuulemisen ja kaikkien sidosryhmien sekä yhteiskuntaelämän aliedustettujen ryhmien suoran osallistumisen merkitystä.

| 31. | katsoo, että sosiaalidialogi sekä unionitasolla että valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja muiden edustavien organisaatioiden kanssa on elintärkeää muutoksen edistämisessä, koska erilaiset yhteiskunnalliset realiteetit ja ratkaisut voidaan kartoittaa tietoa ja osaamista sekä parhaita kokemuksia jakamalla. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että sosiaalidialogi sekä unionitasolla että valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja muiden edustavien organisaatioiden kanssa on elintärkeää muutoksen edistämisessä, koska erilaiset yhteiskunnalliset realiteetit ja ratkaisut voidaan kartoittaa tietoa ja osaamista sekä parhaita kokemuksia jakamalla.

| 32. | uskoo, että Euroopan neuvoston sosiaalisen yhteenkuuluvuuden valiokunnan kanssa tehtävä yhteistyö voisi auttaa varmistamaan yhdenvertaisuuden valtavirtaistamisperiaatteiden tehokkaan soveltamisen, ja antaa tunnustusta Euroopan komission ja Euroopan neuvoston perustaman, sosiaalipalvelujen kulttuurienvälisiä taitoja käsittelevän työryhmän toiminnalle. |
| --- | --- |

32.

uskoo, että Euroopan neuvoston sosiaalisen yhteenkuuluvuuden valiokunnan kanssa tehtävä yhteistyö voisi auttaa varmistamaan yhdenvertaisuuden valtavirtaistamisperiaatteiden tehokkaan soveltamisen, ja antaa tunnustusta Euroopan komission ja Euroopan neuvoston perustaman, sosiaalipalvelujen kulttuurienvälisiä taitoja käsittelevän työryhmän toiminnalle.

| 33. | vakuuttaa jälleen osallisuuden olevan alue- ja paikallisviranomaisille merkityksellinen asia ja korostaa erityistoimien roolia varmistettaessa tavaroiden ja palvelujen tarjonnasta syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden ja ryhmien tasapuoliset ja oikeudenmukaiset mahdollisuudet. |
| --- | --- |

33.

vakuuttaa jälleen osallisuuden olevan alue- ja paikallisviranomaisille merkityksellinen asia ja korostaa erityistoimien roolia varmistettaessa tavaroiden ja palvelujen tarjonnasta syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden ja ryhmien tasapuoliset ja oikeudenmukaiset mahdollisuudet.

| 34. | kehottaa hyödyntämään tehokkaasti rakennerahastovälineitä, jotta voidaan tukea sosiaalista osallisuutta helpottavia toimia sekä edistää työmarkkinoille pääsyä, tavaroiden ja palvelujen saatavuutta sekä yhteiskuntaelämään osallistumista yleensä. |
| --- | --- |

34.

kehottaa hyödyntämään tehokkaasti rakennerahastovälineitä, jotta voidaan tukea sosiaalista osallisuutta helpottavia toimia sekä edistää työmarkkinoille pääsyä, tavaroiden ja palvelujen saatavuutta sekä yhteiskuntaelämään osallistumista yleensä.

| 35. | kannattaa valistusohjelmia, joiden tarkoituksena on kertoa sidosryhmille heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan ja joilla pyritään torjumaan syrjintää ja häirintää. |
| --- | --- |

35.

kannattaa valistusohjelmia, joiden tarkoituksena on kertoa sidosryhmille heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan ja joilla pyritään torjumaan syrjintää ja häirintää.

| 36. | panee tyytyväisenä merkille, että useissa jäsenvaltioissa on tarjolla kaikkien lasten käytettävissä olevia palveluja, joiden tarkoituksena on opastaa lapsia tuntemaan oikeutensa. Komitea kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tarjoamaan lapsille tällaisia palveluja ja korostaa tarvetta valistaa lapsia myös oikeuksien ja velvollisuuksien suhteesta. |
| --- | --- |

36.

panee tyytyväisenä merkille, että useissa jäsenvaltioissa on tarjolla kaikkien lasten käytettävissä olevia palveluja, joiden tarkoituksena on opastaa lapsia tuntemaan oikeutensa. Komitea kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tarjoamaan lapsille tällaisia palveluja ja korostaa tarvetta valistaa lapsia myös oikeuksien ja velvollisuuksien suhteesta.

| 37. | katsoo, että on syytä hankkia lisätietoja heikossa asemassa olevien ryhmien vaikeuksista ja tarpeista ja erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten maahanmuuttajien tilanteesta, ihmiskaupasta, lasten oikeuksista, pienituloisten työntekijöiden ja pienituloisten kotitalouksien tilanteesta sekä uskontoon tai vakaumukseen ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvasta syrjinnästä. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että on syytä hankkia lisätietoja heikossa asemassa olevien ryhmien vaikeuksista ja tarpeista ja erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten maahanmuuttajien tilanteesta, ihmiskaupasta, lasten oikeuksista, pienituloisten työntekijöiden ja pienituloisten kotitalouksien tilanteesta sekä uskontoon tai vakaumukseen ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvasta syrjinnästä.

| 38. | pitää tärkeänä kerätä tietoja yhdenvertaisuuskysymyksistä, jotta saadaan kokonaisvaltainen käsitys syrjinnän nykytilanteesta, ja kannattaa yhteisten kriteerien kehittämistä tiedonkeruulle ja kertyneen aineiston analysoinnille, jotta saadaan luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja ja tilastoja aiheuttamatta kohtuutonta ylimääräistä byrokratiaa. |
| --- | --- |

38.

pitää tärkeänä kerätä tietoja yhdenvertaisuuskysymyksistä, jotta saadaan kokonaisvaltainen käsitys syrjinnän nykytilanteesta, ja kannattaa yhteisten kriteerien kehittämistä tiedonkeruulle ja kertyneen aineiston analysoinnille, jotta saadaan luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja ja tilastoja aiheuttamatta kohtuutonta ylimääräistä byrokratiaa.

Kohdennettujen lähestymistapojen kehittäminen

| 39. | kannattaa kutakin syrjintämuotoa varten erikseen suunniteltua menettelytapaa, koska eri syrjintämuodot eroavat huomattavasti toisistaan. |
| --- | --- |

39.

kannattaa kutakin syrjintämuotoa varten erikseen suunniteltua menettelytapaa, koska eri syrjintämuodot eroavat huomattavasti toisistaan.

| 40. | huomauttaa, että tietyt kansalaiset kohtaavat eräissä jäsenvaltioissa moninkertaisia syrjiviä esteitä, joita ovat esimerkiksi asianmukaisten terveydenhuoltopalvelujen, eläkkeiden ja eläkejärjestelyjen puute sekä lukuisten käytännöllisten ja edullisten tavaroiden ja palvelujen jääminen ulottumattomiin sen vuoksi, että heillä ei ole todellisia mahdollisuuksia hyödyntää internetiä ja muuta nykyteknologiaa. |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että tietyt kansalaiset kohtaavat eräissä jäsenvaltioissa moninkertaisia syrjiviä esteitä, joita ovat esimerkiksi asianmukaisten terveydenhuoltopalvelujen, eläkkeiden ja eläkejärjestelyjen puute sekä lukuisten käytännöllisten ja edullisten tavaroiden ja palvelujen jääminen ulottumattomiin sen vuoksi, että heillä ei ole todellisia mahdollisuuksia hyödyntää internetiä ja muuta nykyteknologiaa.

| 41. | kannustaa julkisia ja yksityisiä palveluntarjoajia varmistamaan käyttäjäystävälliset palvelut kunkin ihmisarvoa kunnioittavalla ja henkilökohtaisia kykyjä vastaavalla tavalla sekä tarjoamaan riittävää tietoa teknisistä näkökohdista. |
| --- | --- |

41.

kannustaa julkisia ja yksityisiä palveluntarjoajia varmistamaan käyttäjäystävälliset palvelut kunkin ihmisarvoa kunnioittavalla ja henkilökohtaisia kykyjä vastaavalla tavalla sekä tarjoamaan riittävää tietoa teknisistä näkökohdista.

| 42. | toistaa, että ehdotetulla direktiivillä tulisi myös tehostaa naisten suojelua työmarkkinoiden ulkopuolella, koska seksuaalinen häirintä, hyväksikäyttö ja väkivalta ovat jatkuva uhka naisten ihmisarvolle ja turvallisuudelle. |
| --- | --- |

42.

toistaa, että ehdotetulla direktiivillä tulisi myös tehostaa naisten suojelua työmarkkinoiden ulkopuolella, koska seksuaalinen häirintä, hyväksikäyttö ja väkivalta ovat jatkuva uhka naisten ihmisarvolle ja turvallisuudelle.

| 43. | toteaa, että sukupuolistereotypioiden sekä virallisessa opetuksessa, tiedotusvälineissä ja politiikassa vallitsevien rakenteellisten ja kulttuuristen esteiden vuoksi naiset ovat edelleen miehiä suuremmassa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, mikä johtuu sukupuolten välisistä palkkaeroista sekä naisten epäedullisesta asemasta sosiaalipalvelujen tarjonnan ja eläkeoikeuksien alalla. |
| --- | --- |

43.

toteaa, että sukupuolistereotypioiden sekä virallisessa opetuksessa, tiedotusvälineissä ja politiikassa vallitsevien rakenteellisten ja kulttuuristen esteiden vuoksi naiset ovat edelleen miehiä suuremmassa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, mikä johtuu sukupuolten välisistä palkkaeroista sekä naisten epäedullisesta asemasta sosiaalipalvelujen tarjonnan ja eläkeoikeuksien alalla.

| 44. | vaatii lainsäädännöllisiä ja poliittisia toimenpiteitä, joilla torjutaan homofobiaa (erityisesti vihanlietsontaa ja viharikoksia), poistetaan esteet asunnon saamisessa ja suora syrjintä terveydenhuoltopalveluissa sekä torjutaan kiusaamista ja häirintää oppilaitoksissa, työssä ja ammattikoulutuksessa. |
| --- | --- |

44.

vaatii lainsäädännöllisiä ja poliittisia toimenpiteitä, joilla torjutaan homofobiaa (erityisesti vihanlietsontaa ja viharikoksia), poistetaan esteet asunnon saamisessa ja suora syrjintä terveydenhuoltopalveluissa sekä torjutaan kiusaamista ja häirintää oppilaitoksissa, työssä ja ammattikoulutuksessa.

| 45. | korostaa tarvetta vahvistaa lesbojen, homojen, biseksuaalisten sekä transseksuaalien (HLBT) sosiaalista osallisuutta ja osallistumista yhteiskuntaelämään yleisesti. |
| --- | --- |

45.

korostaa tarvetta vahvistaa lesbojen, homojen, biseksuaalisten sekä transseksuaalien (HLBT) sosiaalista osallisuutta ja osallistumista yhteiskuntaelämään yleisesti.

| 46. | ehdottaa vammaisia ja heikossa asemassa olevia henkilöitä koskevien kohtuullisten mukautusten laajentamista, jotta parannetaan vammaisten mahdollisuuksia osallistua yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, hyödyntää terveydenhuolto-, asumis- ja liikennepalveluja ja kauppoja, osallistua vapaa-ajan toimintaan sekä hyödyntää muita tavaroita ja palveluja oikeasuhtaisella tavalla ja jotta voidaan tosiasiallisesti toteuttaa heidän yhdenvertainen kohtelunsa ja välttää byrokratiaa ja kantelumenettelyjen väärinkäyttöä. |
| --- | --- |

46.

ehdottaa vammaisia ja heikossa asemassa olevia henkilöitä koskevien kohtuullisten mukautusten laajentamista, jotta parannetaan vammaisten mahdollisuuksia osallistua yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, hyödyntää terveydenhuolto-, asumis- ja liikennepalveluja ja kauppoja, osallistua vapaa-ajan toimintaan sekä hyödyntää muita tavaroita ja palveluja oikeasuhtaisella tavalla ja jotta voidaan tosiasiallisesti toteuttaa heidän yhdenvertainen kohtelunsa ja välttää byrokratiaa ja kantelumenettelyjen väärinkäyttöä.

| 47. | panee merkille, että mielenterveysongelmaiset syrjäytyvät sosiaalisesti ja kärsivät stereotypioista muita todennäköisemmin. Jäsenvaltioita kehotetaan sen vuoksi kiinnittämään erityishuomiota kyseiseen väestöryhmään ja ponnistelemaan entistä enemmän mielenterveysongelmaisten auttamiseksi. Erityisesti mielenterveysongelmaisille lapsille tulisi tarjota heidän tarpeisiinsa mukautettua apua. |
| --- | --- |

47.

panee merkille, että mielenterveysongelmaiset syrjäytyvät sosiaalisesti ja kärsivät stereotypioista muita todennäköisemmin. Jäsenvaltioita kehotetaan sen vuoksi kiinnittämään erityishuomiota kyseiseen väestöryhmään ja ponnistelemaan entistä enemmän mielenterveysongelmaisten auttamiseksi. Erityisesti mielenterveysongelmaisille lapsille tulisi tarjota heidän tarpeisiinsa mukautettua apua.

| 48. | tähdentää, että syrjinnän kohteina oleville henkilöille ja ryhmille tulisi osoittaa asianmukaista huomiota ja tarjota tarvittavaa tukea heidän vaikeuksiensa lieventämiseksi koulutukseen ja ammattikoulutukseen pääsyssä ja siinä pysymisessä sekä vapaa-ajan toimintaan ja kulttuuritoimintaan osallistumisessa, jotka ovat yhteiskuntaan osallistumisen kannalta olennaisen tärkeitä tekijöitä. |
| --- | --- |

48.

tähdentää, että syrjinnän kohteina oleville henkilöille ja ryhmille tulisi osoittaa asianmukaista huomiota ja tarjota tarvittavaa tukea heidän vaikeuksiensa lieventämiseksi koulutukseen ja ammattikoulutukseen pääsyssä ja siinä pysymisessä sekä vapaa-ajan toimintaan ja kulttuuritoimintaan osallistumisessa, jotka ovat yhteiskuntaan osallistumisen kannalta olennaisen tärkeitä tekijöitä.

Moniperusteiseen syrjintään puuttuminen

| 49. | toteaa, että unionin lainsäädännössä tulisi ottaa nykyistä paremmin huomioon moniperusteinen syrjintä ensisijaisesti määrittelemällä ilmiö selvästi, jotta voidaan suojella ryhmiä ja yksilöitä, jotka ovat vaarassa kärsiä moniperusteisesta syrjinnästä (maahanmuuttajat – erityisesti naiset ja lapset –, romanilapset, ilman huoltajaa olevat alaikäiset, turvapaikanhakijat, vammaiset ja mielenterveysongelmaiset, etniseen vähemmistöön kuuluvat ikääntyneet jne.), ja vastata heidän tarpeisiinsa. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että unionin lainsäädännössä tulisi ottaa nykyistä paremmin huomioon moniperusteinen syrjintä ensisijaisesti määrittelemällä ilmiö selvästi, jotta voidaan suojella ryhmiä ja yksilöitä, jotka ovat vaarassa kärsiä moniperusteisesta syrjinnästä (maahanmuuttajat – erityisesti naiset ja lapset –, romanilapset, ilman huoltajaa olevat alaikäiset, turvapaikanhakijat, vammaiset ja mielenterveysongelmaiset, etniseen vähemmistöön kuuluvat ikääntyneet jne.), ja vastata heidän tarpeisiinsa.

| 50. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia edistämään ja tukemaan yhdenvertaisuusasioihin erikoistuneita tutkimus- ja seurantakeskuksia, joiden vastuualueeseen kuuluvat kaikki syrjintäperusteet ja jotka turvaavat sellaisten ihmisten oikeudet, jotka saattavat kokea moniperusteista syrjintää useamman ominaispiirteen tai identiteetin osan perusteella. Näiden keskusten tulee avustaa uhreja, tehdä kyselytutkimuksia, julkaista raportteja moniperusteisesta syrjinnästä ja täyttää kaikki ehdotetun direktiivin alaan kuuluvat tehtävät. |
| --- | --- |

50.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia edistämään ja tukemaan yhdenvertaisuusasioihin erikoistuneita tutkimus- ja seurantakeskuksia, joiden vastuualueeseen kuuluvat kaikki syrjintäperusteet ja jotka turvaavat sellaisten ihmisten oikeudet, jotka saattavat kokea moniperusteista syrjintää useamman ominaispiirteen tai identiteetin osan perusteella. Näiden keskusten tulee avustaa uhreja, tehdä kyselytutkimuksia, julkaista raportteja moniperusteisesta syrjinnästä ja täyttää kaikki ehdotetun direktiivin alaan kuuluvat tehtävät.

Mahdollisuus saada laadukasta työtä

| 51. | huomauttaa, että syrjintä saattaa johtaa siihen, että yksilö ei pysty hyödyntämään potentiaaliaan täysimittaisesti. Vaarana voi silloin olla päätyminen pienipalkkaisiin töihin, mikä puolestaan aiheuttaa lisäongelmia tavaroiden ja palvelujen, kuten koulutuksen ja asunnon, saannissa, mikä taas johtaa köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen. |
| --- | --- |

51.

huomauttaa, että syrjintä saattaa johtaa siihen, että yksilö ei pysty hyödyntämään potentiaaliaan täysimittaisesti. Vaarana voi silloin olla päätyminen pienipalkkaisiin töihin, mikä puolestaan aiheuttaa lisäongelmia tavaroiden ja palvelujen, kuten koulutuksen ja asunnon, saannissa, mikä taas johtaa köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen.

| 52. | painottaa, että palkkatyön saamisen esteet ovat yksi suurimmista eriarvoisuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen taustalla olevista syistä ja että hyvin usein epävarmat ja pienipalkkaiset työt päätyvät heikossa asemassa oleville ihmisille kuten nuorille ja ikääntyville työntekijöille, maahanmuuttajille sekä vammaisille. |
| --- | --- |

52.

painottaa, että palkkatyön saamisen esteet ovat yksi suurimmista eriarvoisuuden ja sosiaalisen syrjäytymisen taustalla olevista syistä ja että hyvin usein epävarmat ja pienipalkkaiset työt päätyvät heikossa asemassa oleville ihmisille kuten nuorille ja ikääntyville työntekijöille, maahanmuuttajille sekä vammaisille.

| 53. | kannattaa vapaaehtoisia peruskirjoja ja muita kannustimia, joilla rohkaistaan yrityksiä omaksumaan syrjimättömyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä menetelmiä, kuten monimuotoisuuden hallintaa yrityksissä, koska siitä on etua paitsi työnantajille myös työntekijöille ja asiakkaille. |
| --- | --- |

53.

kannattaa vapaaehtoisia peruskirjoja ja muita kannustimia, joilla rohkaistaan yrityksiä omaksumaan syrjimättömyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä menetelmiä, kuten monimuotoisuuden hallintaa yrityksissä, koska siitä on etua paitsi työnantajille myös työntekijöille ja asiakkaille.

| 54. | katsoo, että syrjimättömyys ja yhtäläiset mahdollisuudet ovat yleispäteviä periaatteita, mutta kiinnittää huomiota erityisesti lasten ja romanien muita heikompaan asemaan Euroopassa. |
| --- | --- |

54.

katsoo, että syrjimättömyys ja yhtäläiset mahdollisuudet ovat yleispäteviä periaatteita, mutta kiinnittää huomiota erityisesti lasten ja romanien muita heikompaan asemaan Euroopassa.

Romanien sosiaalinen osallisuus

| 55. | muistuttaa yhtäältä tarpeesta lisätä romanien osallistumista työelämään ja koulutukseen ja tarpeesta tunnustaa heidän panoksensa niissä sekä toisaalta vastuunjaon tarpeesta, sillä se on edellytys sille, että voidaan parantaa romanien mahdollisuuksia saada käyttöönsä tavaroita ja palveluja, kuten asunto- ja terveyspalveluja, vähentää heidän köyhyysriskiään ja riskiä joutua väkivallan ja hyväksikäytön kohteeksi sekä suojella romanilapsia terveysongelmilta, lapsiprostituution uhriksi joutumiselta, seksuaaliselta hyväksikäytöltä ja lapsikaupalta. |
| --- | --- |

55.

muistuttaa yhtäältä tarpeesta lisätä romanien osallistumista työelämään ja koulutukseen ja tarpeesta tunnustaa heidän panoksensa niissä sekä toisaalta vastuunjaon tarpeesta, sillä se on edellytys sille, että voidaan parantaa romanien mahdollisuuksia saada käyttöönsä tavaroita ja palveluja, kuten asunto- ja terveyspalveluja, vähentää heidän köyhyysriskiään ja riskiä joutua väkivallan ja hyväksikäytön kohteeksi sekä suojella romanilapsia terveysongelmilta, lapsiprostituution uhriksi joutumiselta, seksuaaliselta hyväksikäytöltä ja lapsikaupalta.

| 56. | tunnustaa erityistoimien merkityksen romaneja syrjivien käytänteiden vähentämisessä ja poistamisessa, jotta voidaan edistää romanien yhtäläistä kohtelua ja nopeuttaa heidän sosiaalisen osallisuuden prosessiaan. |
| --- | --- |

56.

tunnustaa erityistoimien merkityksen romaneja syrjivien käytänteiden vähentämisessä ja poistamisessa, jotta voidaan edistää romanien yhtäläistä kohtelua ja nopeuttaa heidän sosiaalisen osallisuuden prosessiaan.

| 57. | kehottaa hyödyntämään tehokkaasti Euroopan sosiaalirahastoa seuraaviin tarkoituksiin: hengeltään rakentavien kampanjoiden toteuttaminen ja tiedon lisääminen romanien yhteiskunnallisen panoksen merkityksestä, työllisyyssuunnitelmat, lukutaitokampanjat, ammatillinen koulutus, keskiasteen ja korkeakoulujen oppilaille tarjottavat apurahat, romanien tarpeet huomioon ottavat täsmäpalvelut (esimerkiksi naisille tarjottavat terveyspalvelut) ja muut palvelut, jotka ovat välttämättömiä romanilasten sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi, kuten hyvin järjestetyt hoitopalvelut ja sosiaalinen suojelu sekä ammatillinen koulutus (erityisesti kielitaidon parantaminen). |
| --- | --- |

57.

kehottaa hyödyntämään tehokkaasti Euroopan sosiaalirahastoa seuraaviin tarkoituksiin: hengeltään rakentavien kampanjoiden toteuttaminen ja tiedon lisääminen romanien yhteiskunnallisen panoksen merkityksestä, työllisyyssuunnitelmat, lukutaitokampanjat, ammatillinen koulutus, keskiasteen ja korkeakoulujen oppilaille tarjottavat apurahat, romanien tarpeet huomioon ottavat täsmäpalvelut (esimerkiksi naisille tarjottavat terveyspalvelut) ja muut palvelut, jotka ovat välttämättömiä romanilasten sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi, kuten hyvin järjestetyt hoitopalvelut ja sosiaalinen suojelu sekä ammatillinen koulutus (erityisesti kielitaidon parantaminen).

| 58. | suosittaa komissiolle, että se vahvistaa sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjuntaa koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalietuuksien ja sosiaaliturvan aloilla. Komitea esittää, että kaikilla perusteilla tapahtuvaa syrjintää vastaan tarjotaan yhtäläistä suojelua ja että komissio laatii aikataulun tähän liittyvien toimien toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

58.

suosittaa komissiolle, että se vahvistaa sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjuntaa koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalietuuksien ja sosiaaliturvan aloilla. Komitea esittää, että kaikilla perusteilla tapahtuvaa syrjintää vastaan tarjotaan yhtäläistä suojelua ja että komissio laatii aikataulun tähän liittyvien toimien toteuttamiseksi.

Alueiden komitean suositukset

| 59. | katsoo, että stereotypiat koulutuksessa, työelämässä ja tiedotusvälineissä ovat yhdenvertaisen kohtelun ja sosiaalisen osallisuuden merkittävä este, ja kehottaa poistamaan ne. On tärkeää varmistaa, että lapset oppivat jo varhaisella iällä kunnioittamaan erilaisiin etnisiin tai uskonnollisiin vähemmistöihin kuuluvia tai vammaisia oppilaita ja ystävystymään heidän kanssaan. |
| --- | --- |

59.

katsoo, että stereotypiat koulutuksessa, työelämässä ja tiedotusvälineissä ovat yhdenvertaisen kohtelun ja sosiaalisen osallisuuden merkittävä este, ja kehottaa poistamaan ne. On tärkeää varmistaa, että lapset oppivat jo varhaisella iällä kunnioittamaan erilaisiin etnisiin tai uskonnollisiin vähemmistöihin kuuluvia tai vammaisia oppilaita ja ystävystymään heidän kanssaan.

| 60. | katsoo, että ehdotettuun direktiiviin sisältyviä suosituksia tulisi täydentää käytännön koulutuksella ja sidosryhmien kanssa järjestettävillä konferensseilla, jotta sidosryhmille voidaan tiedottaa yhtäläisen kohtelun varmistamiseen tähtäävän tasavertaisuuden valtavirtaistamisen täysimittaisista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

60.

katsoo, että ehdotettuun direktiiviin sisältyviä suosituksia tulisi täydentää käytännön koulutuksella ja sidosryhmien kanssa järjestettävillä konferensseilla, jotta sidosryhmille voidaan tiedottaa yhtäläisen kohtelun varmistamiseen tähtäävän tasavertaisuuden valtavirtaistamisen täysimittaisista mahdollisuuksista.

| 61. | korostaa olevan tärkeää opettaa eri alojen ammattilaisille (lääkäreille, opettajille, tiedonvälityksen ammattilaisille jne.), kaikkien tasojen viranomaisille sekä palvelusektorin henkilöstölle kulttuurienvälisiä taitoja ja sosiaalista ja kulttuurista ymmärtämystä, jotta voidaan eliminoida kaikenlainen syrjivä, loukkaava ja tahditon käyttäytyminen, kyseenalaistaa stereotypioita ja saada nämä ammattilaiset tiedostamaan erilaisia ominaispiirteitä ja tarpeita omaavien henkilöiden erityistarpeet. |
| --- | --- |

61.

korostaa olevan tärkeää opettaa eri alojen ammattilaisille (lääkäreille, opettajille, tiedonvälityksen ammattilaisille jne.), kaikkien tasojen viranomaisille sekä palvelusektorin henkilöstölle kulttuurienvälisiä taitoja ja sosiaalista ja kulttuurista ymmärtämystä, jotta voidaan eliminoida kaikenlainen syrjivä, loukkaava ja tahditon käyttäytyminen, kyseenalaistaa stereotypioita ja saada nämä ammattilaiset tiedostamaan erilaisia ominaispiirteitä ja tarpeita omaavien henkilöiden erityistarpeet.

| 62. | on huolissaan mies- ja naispuolisista maahanmuuttajista, joiden köyhyys- ja syrjäytymisriski on muita suurempi työpaikalla tapahtuvan hyväksikäytön vuoksi, ja uskoo, että etnisten vähemmistöjen edustajille annettava koulutus (erityisesti kielitaidon parantaminen) ja ammatillinen koulutus kannustaisi mies- ja naispuolisia maahanmuuttajia etsimään parempia työpaikkoja. |
| --- | --- |

62.

on huolissaan mies- ja naispuolisista maahanmuuttajista, joiden köyhyys- ja syrjäytymisriski on muita suurempi työpaikalla tapahtuvan hyväksikäytön vuoksi, ja uskoo, että etnisten vähemmistöjen edustajille annettava koulutus (erityisesti kielitaidon parantaminen) ja ammatillinen koulutus kannustaisi mies- ja naispuolisia maahanmuuttajia etsimään parempia työpaikkoja.

| 63. | on erityisen huolestunut maahanmuuttajanaisista seuraavista syistä: He ovat vaarassa joutua työhön, avioliittoon tai prostituutioon liittyvän fyysisen tai seksuaalisen väärinkäytön uhreiksi. Heidän täytyy saada tietoa mahdollisten vastaanottajamaiden todellisesta tilanteesta ja vaaroista, jotta voidaan paremmin estää heidän joutumisensa ihmiskaupan uhriksi. Heidän suojeluaan ja kotouttamistaan on parannettava edelleen, jotta voidaan varmistaa heidän todelliset mahdollisuutensa nauttia ihmisoikeuksista. |
| --- | --- |

63.

on erityisen huolestunut maahanmuuttajanaisista seuraavista syistä: He ovat vaarassa joutua työhön, avioliittoon tai prostituutioon liittyvän fyysisen tai seksuaalisen väärinkäytön uhreiksi. Heidän täytyy saada tietoa mahdollisten vastaanottajamaiden todellisesta tilanteesta ja vaaroista, jotta voidaan paremmin estää heidän joutumisensa ihmiskaupan uhriksi. Heidän suojeluaan ja kotouttamistaan on parannettava edelleen, jotta voidaan varmistaa heidän todelliset mahdollisuutensa nauttia ihmisoikeuksista.

| 64. | ehdottaa, että ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten perustetaan erityinen rahasto, josta autetaan heistä vastuun ottamaan joutuvia alueita tarjoamaan kyseisille alaikäisille samat mahdollisuudet kuin muille samanikäisille lapsille sekä integroimaan heidät vastaanottavaan yhteiskuntaan. Näin voitaisiin välttyä siltä, että kyseiset lapset kärsivät kaksinkertaisesta syrjinnästä, jolle he voivat altistua alaikäisyytensä ja maahanmuuttajastatuksensa vuoksi. |
| --- | --- |

64.

ehdottaa, että ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten perustetaan erityinen rahasto, josta autetaan heistä vastuun ottamaan joutuvia alueita tarjoamaan kyseisille alaikäisille samat mahdollisuudet kuin muille samanikäisille lapsille sekä integroimaan heidät vastaanottavaan yhteiskuntaan. Näin voitaisiin välttyä siltä, että kyseiset lapset kärsivät kaksinkertaisesta syrjinnästä, jolle he voivat altistua alaikäisyytensä ja maahanmuuttajastatuksensa vuoksi.

| 65. | huomauttaa, että turvapaikan hakeminen on yhteiskunnallinen ongelma, jolla on taloudellisia ja muita vaikutuksia, ja sitä tulisi käsitellä sellaisena: ennen kaikkea tulee edistää turvapaikanhakijoiden ja erityisesti lasten ja nuorten sosiaalista integroitumista vastuunjaon avulla ja tarjoamalla heille yhtäläiset mahdollisuudet saada käyttöönsä tavaroita ja palveluja. |
| --- | --- |

65.

huomauttaa, että turvapaikan hakeminen on yhteiskunnallinen ongelma, jolla on taloudellisia ja muita vaikutuksia, ja sitä tulisi käsitellä sellaisena: ennen kaikkea tulee edistää turvapaikanhakijoiden ja erityisesti lasten ja nuorten sosiaalista integroitumista vastuunjaon avulla ja tarjoamalla heille yhtäläiset mahdollisuudet saada käyttöönsä tavaroita ja palveluja.

| 66. | kannattaa aktiivista koulutusta koskevan suunnitelman täytäntöönpanoa, jotta voidaan edistää syrjimättömyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia ja auttaa saavuttamaan Lissabonin tavoitteet taitojen jatkuvan päivittämisen ja elinikäiseen oppimiseen sitoutumisen avulla. |
| --- | --- |

66.

kannattaa aktiivista koulutusta koskevan suunnitelman täytäntöönpanoa, jotta voidaan edistää syrjimättömyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia ja auttaa saavuttamaan Lissabonin tavoitteet taitojen jatkuvan päivittämisen ja elinikäiseen oppimiseen sitoutumisen avulla.

| 67. | toteaa, että erilaisia tarpeita omaavat ryhmät tarvitsevat erikseen heitä varten suunniteltuja toimia, joita ovat esimerkiksi seuraavat: ammatillinen koulutus romaneille, maahanmuuttajille ja ikääntyneille työttömille, jotta varmistetaan heidän integroitumisensa työmarkkinoille, tietotekniikkakoulutus ikääntyville, jotta voidaan vahvistaa heidän asemaansa kuluttajina ja ostajina, maaseudulla asuville ja köyhille naisille ja lapsille suunnatut lukutaitokampanjat ja vammaisille sekä pienipalkkaisille työntekijöille ja heidän lapsilleen suunnattu opastus. |
| --- | --- |

67.

toteaa, että erilaisia tarpeita omaavat ryhmät tarvitsevat erikseen heitä varten suunniteltuja toimia, joita ovat esimerkiksi seuraavat: ammatillinen koulutus romaneille, maahanmuuttajille ja ikääntyneille työttömille, jotta varmistetaan heidän integroitumisensa työmarkkinoille, tietotekniikkakoulutus ikääntyville, jotta voidaan vahvistaa heidän asemaansa kuluttajina ja ostajina, maaseudulla asuville ja köyhille naisille ja lapsille suunnatut lukutaitokampanjat ja vammaisille sekä pienipalkkaisille työntekijöille ja heidän lapsilleen suunnattu opastus.

| 68. | korostaa tarvetta kehittää tiedotus- ja valistuskampanjoita, joiden avulla ehdotetun direktiivin suositukset tuodaan kaikkien tietoon ja tiedotetaan sidosryhmille niiden oikeuksista ja velvollisuuksista sekä kerrotaan erityistoimista ja -prosesseista uhrien avustamiseksi. |
| --- | --- |

68.

korostaa tarvetta kehittää tiedotus- ja valistuskampanjoita, joiden avulla ehdotetun direktiivin suositukset tuodaan kaikkien tietoon ja tiedotetaan sidosryhmille niiden oikeuksista ja velvollisuuksista sekä kerrotaan erityistoimista ja -prosesseista uhrien avustamiseksi.

| 69. | painottaa tasa-arvoelinten ja mahdollisesti syrjinnälle ja eriarvoiselle kohtelulle alttiiksi joutuvien etua ajavien organisaatioiden keskeistä roolia tiedon levittämisessä. Tietoa levitetään pääasiassa julkaisemalla kulttuurikysymykset huomioon ottavaa ja ryhmäkohtaista materiaalia ja internetin tiedotuskampanjoita sekä järjestämällä konferensseja. Komitea huomauttaa, että tieto on suunnattava selkeästi nimenomaisille kohderyhmille. |
| --- | --- |

69.

painottaa tasa-arvoelinten ja mahdollisesti syrjinnälle ja eriarvoiselle kohtelulle alttiiksi joutuvien etua ajavien organisaatioiden keskeistä roolia tiedon levittämisessä. Tietoa levitetään pääasiassa julkaisemalla kulttuurikysymykset huomioon ottavaa ja ryhmäkohtaista materiaalia ja internetin tiedotuskampanjoita sekä järjestämällä konferensseja. Komitea huomauttaa, että tieto on suunnattava selkeästi nimenomaisille kohderyhmille.

| 70. | toistaa, että ehdotetun direktiivin täytäntöönpano edellyttää riittäviä inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja (pääasiassa Progress-rahastosta), jotta se voi kattaa kaikki syrjintämuodot. |
| --- | --- |

70.

toistaa, että ehdotetun direktiivin täytäntöönpano edellyttää riittäviä inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja (pääasiassa Progress-rahastosta), jotta se voi kattaa kaikki syrjintämuodot.

| 71. | kehottaa kaikkia paikallis- ja alueviranomaisia toimimaan syrjimättömyyden hyväksi paikallis- ja aluetasolla edistämällä ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kehittämällä luottamusta rakentavan vuoropuhelun avulla. Kyseisen vuoropuhelun tulee tarjota ihmisille vaikutusmahdollisuuksia ja demokratisoida yhteiskuntaa sekä minimoida vastakkainasettelua ja vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi alueiden komitean tulisi edistää monimuotoisuuden arvostusta ja tuoda julki monimuotoisuudella ominaisen dynaamisuuden merkitystä innovaation, luovuuden, edistyksen sekä kaikille kuuluvan hyvinvoinnin lähteenä, joka on yhdenmukainen ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian kaltaisten perusarvojen kanssa. |
| --- | --- |

71.

kehottaa kaikkia paikallis- ja alueviranomaisia toimimaan syrjimättömyyden hyväksi paikallis- ja aluetasolla edistämällä ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kehittämällä luottamusta rakentavan vuoropuhelun avulla. Kyseisen vuoropuhelun tulee tarjota ihmisille vaikutusmahdollisuuksia ja demokratisoida yhteiskuntaa sekä minimoida vastakkainasettelua ja vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi alueiden komitean tulisi edistää monimuotoisuuden arvostusta ja tuoda julki monimuotoisuudella ominaisen dynaamisuuden merkitystä innovaation, luovuuden, edistyksen sekä kaikille kuuluvan hyvinvoinnin lähteenä, joka on yhdenmukainen ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian kaltaisten perusarvojen kanssa.

Bryssel 18. kesäkuuta 2009

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Luc VAN DEN BRANDE

---