# Eiropas Savienības C 155/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.155.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 155 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 8. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.155.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 155

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 8. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments un Padome |
| 2009/C 155/01 | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 155/02 | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) (
  1
  ) | 11 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments un Padome

2009/C 155/01

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (
  1
  )

1

1

2009/C 155/02

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) (
  1
  )

ECVET

1

11

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 155/03 | Euro maiņas kurss | 19 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 155/03

Euro maiņas kurss

19

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2009/C 155/04 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus TREN/SUB/01-2009 | 20 |
| | Eiropas Investīciju banka |
| 2009/C 155/05 | Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Eiropas Investīciju banka savas universitāšu pētniecības darba programmas ietvaros ierosina divas jaunas EIBURS finansiālā atbalsta jomas | 21 |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2009/C 155/06 | Paziņojums par atklātu konkursu EPSO/AST/100-101/09 | 23 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 155/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  ) | 24 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2009/C 155/04

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus TREN/SUB/01-2009

20

Eiropas Investīciju banka

2009/C 155/05

Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Eiropas Investīciju banka savas universitāšu pētniecības darba programmas ietvaros ierosina divas jaunas EIBURS finansiālā atbalsta jomas

21

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2009/C 155/06

Paziņojums par atklātu konkursu EPSO/AST/100-101/09

23

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 155/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5570 – Platinum/Delphi) (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments un Padome

| 8.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES IETEIKUMS

(2009. gada 18. jūnijs)

par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 155/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Pārejot uz ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām (Eiropadome Lisabonas sanāksme 2000. gadā), ir jāmodernizē un nepārtraukti jāuzlabo profesionālās izglītības un apmācību (“PIA”) sistēmas, reaģējot uz straujajām pārmaiņām ekonomikā un sabiedrībā, lai šīs sistēmas varētu palīdzēt palielināt nodarbinātību un sociālo integrāciju un uzlabot vispārēju mūžizglītības pieejamību, tostarp nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

(1)

Pārejot uz ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām (Eiropadome Lisabonas sanāksme 2000. gadā), ir jāmodernizē un nepārtraukti jāuzlabo profesionālās izglītības un apmācību (“PIA”) sistēmas, reaģējot uz straujajām pārmaiņām ekonomikā un sabiedrībā, lai šīs sistēmas varētu palīdzēt palielināt nodarbinātību un sociālo integrāciju un uzlabot vispārēju mūžizglītības pieejamību, tostarp nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām.

| (2) | Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gadā tika noteikts mērķis līdz 2010. gadam padarīt Eiropas izglītības un apmācību sistēmas par pasaules kvalitātes atsauces kritēriju. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gadā tika noteikts mērķis līdz 2010. gadam padarīt Eiropas izglītības un apmācību sistēmas par pasaules kvalitātes atsauces kritēriju.

| (3) | Lisabonas Integrētās pamatnostādnes izaugsmei un darbavietām 2005.–2008. gadam aicina dalībvalstis izstrādāt finansiāli un citādi pieejamas mūžizglītības sistēmas, kas reaģētu uz zināšanās balstītas ekonomikas un sabiedrības mainīgajām prasībām. Izglītības un apmācību sistēmu adaptācija un kapacitātes palielināšana ir vajadzīga, lai uzlabotu to nozīmi darba tirgū. Tādēļ izglītības un apmācību politikā noteiktajiem uzdevumiem arvien vairāk būtu jāpapildina ekonomikas un darba tirgus politikas mērķi, lai sociālo saliedētību apvienotu ar konkurētspēju. |
| --- | --- |

(3)

Lisabonas Integrētās pamatnostādnes izaugsmei un darbavietām 2005.–2008. gadam aicina dalībvalstis izstrādāt finansiāli un citādi pieejamas mūžizglītības sistēmas, kas reaģētu uz zināšanās balstītas ekonomikas un sabiedrības mainīgajām prasībām. Izglītības un apmācību sistēmu adaptācija un kapacitātes palielināšana ir vajadzīga, lai uzlabotu to nozīmi darba tirgū. Tādēļ izglītības un apmācību politikā noteiktajiem uzdevumiem arvien vairāk būtu jāpapildina ekonomikas un darba tirgus politikas mērķi, lai sociālo saliedētību apvienotu ar konkurētspēju.

| (4) | Pēc tam, kad 2002. gada 19. decembrī tika pieņemta Padomes Rezolūcija par ciešākas sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācību jomā Eiropā (4) (“Kopenhāgenas process”), kā arī turpmākā darba rezultātā, Komisijai, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem, EEZ, EBTA un kandidātvalstīm sadarbojoties jautājumā par kvalitātes nodrošināšanas prioritāti, ir izstrādāta kopējā kvalitātes nodrošināšanas ietvarstruktūra (“CQAF”), ņemot vērā līdzšinējo pieredzi un dažādu līdzdalības valstu “labo praksi”. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad 2002. gada 19. decembrī tika pieņemta Padomes Rezolūcija par ciešākas sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācību jomā Eiropā (4) (“Kopenhāgenas process”), kā arī turpmākā darba rezultātā, Komisijai, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem, EEZ, EBTA un kandidātvalstīm sadarbojoties jautājumā par kvalitātes nodrošināšanas prioritāti, ir izstrādāta kopējā kvalitātes nodrošināšanas ietvarstruktūra (“CQAF”), ņemot vērā līdzšinējo pieredzi un dažādu līdzdalības valstu “labo praksi”.

| (5) | Saskaņā ar Padomes un Komisijas 2004. gada Kopīgo starpposma ziņojumu Eiropadomei “Par 2010. gada izglītības un apmācību darba programmu” (5) Eiropas galvenajām prioritātēm vajadzētu būt CQAF PIA jomā (kā daļa no pasākumiem saistībā ar Kopenhāgenas deklarāciju) un “saskaņotu kvalitātes nodrošināšanas standartu, procedūru un pamatnostādņu kopuma” izstrādei (6) (saistībā ar Boloņas procesu un kā daļa no darba programmas attiecībā uz izglītības un apmācību sistēmu uzdevumiem). |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Padomes un Komisijas 2004. gada Kopīgo starpposma ziņojumu Eiropadomei “Par 2010. gada izglītības un apmācību darba programmu” (5) Eiropas galvenajām prioritātēm vajadzētu būt CQAF PIA jomā (kā daļa no pasākumiem saistībā ar Kopenhāgenas deklarāciju) un “saskaņotu kvalitātes nodrošināšanas standartu, procedūru un pamatnostādņu kopuma” izstrādei (6) (saistībā ar Boloņas procesu un kā daļa no darba programmas attiecībā uz izglītības un apmācību sistēmu uzdevumiem).

| (6) | Izglītības padome 2004. gada maijā (7) apstiprināja CQAF pieeju un aicināja dalībvalstis un Komisiju kopā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām savas kompetences robežās to veicināt, ievērojot brīvprātības principu. |
| --- | --- |

(6)

Izglītības padome 2004. gada maijā (7) apstiprināja CQAF pieeju un aicināja dalībvalstis un Komisiju kopā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām savas kompetences robežās to veicināt, ievērojot brīvprātības principu.

| (7) | Ar Eiropas tīklu kvalitātes nodrošināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībās (8) izveidoja Eiropas platformu, kas ļāva atbilstīgi turpināt darbu, ņemot vērā Padomes 2004. gada secinājumus un Helsinku paziņojumu, kā arī veicināja valstu ilgtspējīgu sadarbību. |
| --- | --- |

(7)

Ar Eiropas tīklu kvalitātes nodrošināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībās (8) izveidoja Eiropas platformu, kas ļāva atbilstīgi turpināt darbu, ņemot vērā Padomes 2004. gada secinājumus un Helsinku paziņojumu, kā arī veicināja valstu ilgtspējīgu sadarbību.

| (8) | Helsinku 2006. gada paziņojumā uzsvērta vajadzība turpināt izstrādāt un ieviest kopējus Eiropas instrumentus, kas būtu īpaši orientēti uz PIA, izmantojot CQAF ietvertos principus, kā minēts Padomes 2004. gada maija Secinājumos par kvalitātes nodrošināšanu PIA jomā, lai veicinātu kvalitātes uzlabošanas kultūru un plašāku līdzdalību Eiropas tīklā kvalitātes nodrošināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

(8)

Helsinku 2006. gada paziņojumā uzsvērta vajadzība turpināt izstrādāt un ieviest kopējus Eiropas instrumentus, kas būtu īpaši orientēti uz PIA, izmantojot CQAF ietvertos principus, kā minēts Padomes 2004. gada maija Secinājumos par kvalitātes nodrošināšanu PIA jomā, lai veicinātu kvalitātes uzlabošanas kultūru un plašāku līdzdalību Eiropas tīklā kvalitātes nodrošināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā.

| (9) | Ar šo ieteikumu tiek izveidota Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra (“ietvarstruktūra”) kā atsauces instruments, lai palīdzētu dalībvalstīm, pamatojoties uz vienotiem Eiropas kritērijiem, veicināt un pārraudzīt nepārtrauktus uzlabojumus PIA sistēmās, kuras pamatojas uz CQAF un attīsta to tālāk. Ietvarstruktūrai būtu jāsekmē PIA kvalitātes uzlabošana un jāpalielina dalībvalstu PIA politikas pasākumu pārredzamība un saskaņotība, tādējādi veicinot savstarpēju uzticēšanos, darbinieku un apmācāmo personu mobilitāti, kā arī mūžizglītību. |
| --- | --- |

(9)

Ar šo ieteikumu tiek izveidota Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra (“ietvarstruktūra”) kā atsauces instruments, lai palīdzētu dalībvalstīm, pamatojoties uz vienotiem Eiropas kritērijiem, veicināt un pārraudzīt nepārtrauktus uzlabojumus PIA sistēmās, kuras pamatojas uz CQAF un attīsta to tālāk. Ietvarstruktūrai būtu jāsekmē PIA kvalitātes uzlabošana un jāpalielina dalībvalstu PIA politikas pasākumu pārredzamība un saskaņotība, tādējādi veicinot savstarpēju uzticēšanos, darbinieku un apmācāmo personu mobilitāti, kā arī mūžizglītību.

| (10) | Ietvarstruktūrā būtu jāiekļauj kvalitātes nodrošināšana un uzlabošanas cikls plānošanai, ieviešanai, novērtēšanai un PIA pārskatīšanai, ko atbalsta vienoti kvalitātes kritēriji, provizoriskie deskriptori un rādītāji. Pārraudzības procesi, tostarp iekšējo un ārējo vērtēšanas mehānismu apvienojums, pēc vajadzības jānosaka dalībvalstīm, lai apzinātu sistēmu, procesu un procedūru priekšrocības, kā arī uzlabojamās jomas. Ietvarstruktūrai būtu jāietver novērtēšanas līdzekļu izmantošana, lai gūtu pierādījumus par efektivitāti. |
| --- | --- |

(10)

Ietvarstruktūrā būtu jāiekļauj kvalitātes nodrošināšana un uzlabošanas cikls plānošanai, ieviešanai, novērtēšanai un PIA pārskatīšanai, ko atbalsta vienoti kvalitātes kritēriji, provizoriskie deskriptori un rādītāji. Pārraudzības procesi, tostarp iekšējo un ārējo vērtēšanas mehānismu apvienojums, pēc vajadzības jānosaka dalībvalstīm, lai apzinātu sistēmu, procesu un procedūru priekšrocības, kā arī uzlabojamās jomas. Ietvarstruktūrai būtu jāietver novērtēšanas līdzekļu izmantošana, lai gūtu pierādījumus par efektivitāti.

| (11) | Ietvarstruktūra būtu jāizmanto PIA sistēmas, PIA apmācību sniedzēju un kvalificēšanas līmenī. Tā paredz sistēmisku pieeju kvalitātei, ietverot un savstarpēji saistot attiecīgos līmeņus un dalībniekus. Ietvarstruktūra paredz īpaši pievērsties kvalitātes uzlabošanai, apvienojot iekšēju un ārēju vērtēšanu, pārskatīšanu un procesu uzlabošanu, ko apliecina izmērāmi rezultāti un kvalitatīvā analīze. Ietvarstruktūrai būtu jākļūst par turpmākās attīstības pamatu, izmantojot sadarbību Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

(11)

Ietvarstruktūra būtu jāizmanto PIA sistēmas, PIA apmācību sniedzēju un kvalificēšanas līmenī. Tā paredz sistēmisku pieeju kvalitātei, ietverot un savstarpēji saistot attiecīgos līmeņus un dalībniekus. Ietvarstruktūra paredz īpaši pievērsties kvalitātes uzlabošanai, apvienojot iekšēju un ārēju vērtēšanu, pārskatīšanu un procesu uzlabošanu, ko apliecina izmērāmi rezultāti un kvalitatīvā analīze. Ietvarstruktūrai būtu jākļūst par turpmākās attīstības pamatu, izmantojot sadarbību Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī.

| (12) | Piedāvājot konkrētus līdzekļus, lai atbalstītu vērtēšanas un kvalitātes uzlabošanas kultūru visos līmeņos, šis ieteikums sekmē uz pierādījumiem balstītas politikas un prakses izmantošanu, kas ir efektīvākas un vienlīdzīgākas politikas pamats, saskaņā ar Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2006. gada Secinājumiem par efektivitāti un vienlīdzīgumu Eiropas izglītības un apmācību sistēmās (9). |
| --- | --- |

(12)

Piedāvājot konkrētus līdzekļus, lai atbalstītu vērtēšanas un kvalitātes uzlabošanas kultūru visos līmeņos, šis ieteikums sekmē uz pierādījumiem balstītas politikas un prakses izmantošanu, kas ir efektīvākas un vienlīdzīgākas politikas pamats, saskaņā ar Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2006. gada Secinājumiem par efektivitāti un vienlīdzīgumu Eiropas izglītības un apmācību sistēmās (9).

| (13) | Ar šo ieteikumu paredz izveidot ietvarstruktūru, lai apzinātu un atbalstītu labāko praksi un apmainītos ar to ne tikai valsts, bet arī vietējā un reģionālā līmenī visos attiecīgajos tīklos, tostarp Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras tīklā. |
| --- | --- |

(13)

Ar šo ieteikumu paredz izveidot ietvarstruktūru, lai apzinātu un atbalstītu labāko praksi un apmainītos ar to ne tikai valsts, bet arī vietējā un reģionālā līmenī visos attiecīgajos tīklos, tostarp Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras tīklā.

| (14) | Šajā ieteikumā ņem vērā “Kopējos principus kvalitātes nodrošināšanai izglītībā un apmācībās”, kas ir ietverti III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumam (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju sistēmas izveidošanu mūžizglītībai (10) (“EQF”). Tādēļ ietvarstruktūrai būtu jāatbalsta EQF ieviešana, jo īpaši mācību rezultātu atestācijas kvalitātes jomā. Tai būtu arī jāpalīdz ieviest citi Eiropas instrumenti, piemēram, Eiropas kredītpunktu sistēma PIA jomā, un vienotie Eiropas principi neformālās un informālās izglītības apzināšanai un atzīšanai. |
| --- | --- |

(14)

Šajā ieteikumā ņem vērā “Kopējos principus kvalitātes nodrošināšanai izglītībā un apmācībās”, kas ir ietverti III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumam (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju sistēmas izveidošanu mūžizglītībai (10) (“EQF”). Tādēļ ietvarstruktūrai būtu jāatbalsta EQF ieviešana, jo īpaši mācību rezultātu atestācijas kvalitātes jomā. Tai būtu arī jāpalīdz ieviest citi Eiropas instrumenti, piemēram, Eiropas kredītpunktu sistēma PIA jomā, un vienotie Eiropas principi neformālās un informālās izglītības apzināšanai un atzīšanai.

| (15) | Tā kā šis ieteikums nav saistošs, tas ir saskaņā ar Līguma 5. pantā minēto subsidiaritātes principu, jo ieteikuma mērķis ir atbalstīt un papildināt dalībvalstu rīcību, atvieglojot turpmāku sadarbību starp tām, lai uzlabotu PIA pārredzamību un veicinātu mobilitāti un mūžizglītību. Tas būtu jāīsteno saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem un praksi. Šis ieteikums atbilst norādītajā pantā minētajam proporcionalitātes principam, jo ieteikums neaizstāj un nenosaka valsts kvalitātes nodrošinājuma sistēmas. Ar ietvarstruktūru neparedz konkrētu kvalitātes nodrošinājuma sistēmu vai pieeju, bet nodrošina kopējos principus, kvalitātes kritērijus, provizoriskos deskriptorus un rādītājus, kas var palīdzēt novērtēt un uzlabot pašreizējās sistēmas un PIA nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā šis ieteikums nav saistošs, tas ir saskaņā ar Līguma 5. pantā minēto subsidiaritātes principu, jo ieteikuma mērķis ir atbalstīt un papildināt dalībvalstu rīcību, atvieglojot turpmāku sadarbību starp tām, lai uzlabotu PIA pārredzamību un veicinātu mobilitāti un mūžizglītību. Tas būtu jāīsteno saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem un praksi. Šis ieteikums atbilst norādītajā pantā minētajam proporcionalitātes principam, jo ieteikums neaizstāj un nenosaka valsts kvalitātes nodrošinājuma sistēmas. Ar ietvarstruktūru neparedz konkrētu kvalitātes nodrošinājuma sistēmu vai pieeju, bet nodrošina kopējos principus, kvalitātes kritērijus, provizoriskos deskriptorus un rādītājus, kas var palīdzēt novērtēt un uzlabot pašreizējās sistēmas un PIA nodrošinājumu.

| (16) | II pielikumā minētie atsauces rādītāji ir paredzēti, lai saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi atbalstītu PIA sistēmu un/vai mācību centru novērtēšanu un kvalitātes uzlabošanu un lai piedāvātu instrumentu kopumu, no kura daudzie lietotāji var izraudzīties rādītājus, kas tiem šķiet atbilstošākie viņu konkrētās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas prasībām. Attiecībā uz būtību un mērķi, tie būtu jānošķir no rādītājiem un kritērijiem, kas minēti Padomes 2007. gada 25. maija Secinājumos par saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā (11). |
| --- | --- |

(16)

II pielikumā minētie atsauces rādītāji ir paredzēti, lai saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un praksi atbalstītu PIA sistēmu un/vai mācību centru novērtēšanu un kvalitātes uzlabošanu un lai piedāvātu instrumentu kopumu, no kura daudzie lietotāji var izraudzīties rādītājus, kas tiem šķiet atbilstošākie viņu konkrētās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas prasībām. Attiecībā uz būtību un mērķi, tie būtu jānošķir no rādītājiem un kritērijiem, kas minēti Padomes 2007. gada 25. maija Secinājumos par saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā (11).

| (17) | Ja dalībvalstis izmantotu un turpinātu izstrādāt ietvarstruktūru, tas palīdzētu uzlabot un attīstīt PIA sistēmas, atbalstīt mūžizglītības stratēģijas, sekmēt Eiropas darba tirgus integrāciju un EQF īstenošanu, kā arī veicinātu kvalitātes uzlabošanas kultūru visos līmeņos, vienlaikus saglabājot valstu izglītības sistēmu lielo daudzveidību. |
| --- | --- |

(17)

Ja dalībvalstis izmantotu un turpinātu izstrādāt ietvarstruktūru, tas palīdzētu uzlabot un attīstīt PIA sistēmas, atbalstīt mūžizglītības stratēģijas, sekmēt Eiropas darba tirgus integrāciju un EQF īstenošanu, kā arī veicinātu kvalitātes uzlabošanas kultūru visos līmeņos, vienlaikus saglabājot valstu izglītības sistēmu lielo daudzveidību.

| (18) | Šim ieteikumam būtu jāveicina izglītības un apmācības sistēmu modernizēšana, jāuzlabo apmācības efektivitāte, cenšoties nodrošināt, lai cilvēki nepārtrauktu mācības, neiegūstot kvalifikāciju, jāuzlabo izglītības, apmācības un nodarbinātības savstarpējā saistība, jāveido formālās, neformālās un informālās izglītības saikne un jāpaplašina kvalifikāciju piešķiršana, pamatojoties uz gūto pieredzi, |
| --- | --- |

(18)

Šim ieteikumam būtu jāveicina izglītības un apmācības sistēmu modernizēšana, jāuzlabo apmācības efektivitāte, cenšoties nodrošināt, lai cilvēki nepārtrauktu mācības, neiegūstot kvalifikāciju, jāuzlabo izglītības, apmācības un nodarbinātības savstarpējā saistība, jāveido formālās, neformālās un informālās izglītības saikne un jāpaplašina kvalifikāciju piešķiršana, pamatojoties uz gūto pieredzi,

IESAKA DALĪBVALSTĪM:

| 1) | izmantot un turpmāk izstrādāt Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūru (“ietvarstruktūra”), kvalitātes kritērijus, provizoriskos deskriptorus un atsauces rādītājus, kā noteikts un detalizēti izklāstīts I un II pielikumā, lai turpmāk uzlabotu un attīstītu PIA sistēmas, atbalstītu mūžizglītības stratēģiju, EQF un Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartas ieviešanu, kā arī veicinātu kvalitātes uzlabošanas kultūru un inovāciju visos līmeņos. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pārejai PIA uz augstāko izglītību; |
| --- | --- |

1)

izmantot un turpmāk izstrādāt Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūru (“ietvarstruktūra”), kvalitātes kritērijus, provizoriskos deskriptorus un atsauces rādītājus, kā noteikts un detalizēti izklāstīts I un II pielikumā, lai turpmāk uzlabotu un attīstītu PIA sistēmas, atbalstītu mūžizglītības stratēģiju, EQF un Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartas ieviešanu, kā arī veicinātu kvalitātes uzlabošanas kultūru un inovāciju visos līmeņos. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pārejai PIA uz augstāko izglītību;

| 2) | katrai dalībvalstij ne vēlāk kā līdz 2011. gada 18. jūnija izstrādāt pieeju, kuras mērķis ir attiecīgā gadījumā uzlabot valsts kvalitātes nodrošināšanas sistēmas un racionāli izmantot ietvarstruktūru, iesaistot sociālos partnerus, reģionālās un vietējās varas iestādes un visas citas attiecīgās ieinteresētās personas, saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi; |
| --- | --- |

2)

katrai dalībvalstij ne vēlāk kā līdz 2011. gada 18. jūnija izstrādāt pieeju, kuras mērķis ir attiecīgā gadījumā uzlabot valsts kvalitātes nodrošināšanas sistēmas un racionāli izmantot ietvarstruktūru, iesaistot sociālos partnerus, reģionālās un vietējās varas iestādes un visas citas attiecīgās ieinteresētās personas, saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi;

| 3) | aktīvi piedalīties Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras tīklā (“ietvarstruktūras tīkls”), kas ir pamats kopēju principu, atsauces kritēriju un rādītāju, pamatnostādņu un kvalitātes uzlabošanas līdzekļu turpmākai izstrādei PIA jomā, attiecīgi, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

3)

aktīvi piedalīties Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras tīklā (“ietvarstruktūras tīkls”), kas ir pamats kopēju principu, atsauces kritēriju un rādītāju, pamatnostādņu un kvalitātes uzlabošanas līdzekļu turpmākai izstrādei PIA jomā, attiecīgi, valstu, reģionālā un vietējā līmenī;

| 4) | ja tādas vēl nav, izveidot PIA kvalitātes nodrošināšanas valsts references centru, kas būtu saistīts ar konkrētām struktūrvienībām un prasībām katrā dalībvalstī un saskaņā ar katras dalībvalsts tradīcijām apvienotu attiecīgās iestādes un iesaistītu sociālos partnerus un visas attiecīgās ieinteresētās personas valsts un reģionālā līmenī, lai nodrošinātu iniciatīvu turpināšanu. References centriem būtu jānodrošina:






  — | plaša ieinteresēto personu loka informēšana par ietvarstruktūras tīkla darbībām, |
| --- | --- | --- |

4)

ja tādas vēl nav, izveidot PIA kvalitātes nodrošināšanas valsts references centru, kas būtu saistīts ar konkrētām struktūrvienībām un prasībām katrā dalībvalstī un saskaņā ar katras dalībvalsts tradīcijām apvienotu attiecīgās iestādes un iesaistītu sociālos partnerus un visas attiecīgās ieinteresētās personas valsts un reģionālā līmenī, lai nodrošinātu iniciatīvu turpināšanu. References centriem būtu jānodrošina:

—

plaša ieinteresēto personu loka informēšana par ietvarstruktūras tīkla darbībām,

| — | aktīvs atbalsts ietvarstruktūras tīkla darba programmas ieviešanai, |
| --- | --- |

—

aktīvs atbalsts ietvarstruktūras tīkla darba programmas ieviešanai,

| — | konkrētu iniciatīvu veikšana, kas veicinātu ietvarstruktūras turpmāku izstrādi valsts kontekstā, |
| --- | --- |

—

konkrētu iniciatīvu veikšana, kas veicinātu ietvarstruktūras turpmāku izstrādi valsts kontekstā,

| — | atbalsts pašvērtēšanai, kas ir efektīvs kvalitātes nodrošināšanas papildlīdzeklis un saistībā ar ietvarstruktūras tīkla darba programmas īstenošanu ļauj konstatēt sasniegumus un apzināt jomas, kurās jāveic uzlabojumi, |
| --- | --- |

—

atbalsts pašvērtēšanai, kas ir efektīvs kvalitātes nodrošināšanas papildlīdzeklis un saistībā ar ietvarstruktūras tīkla darba programmas īstenošanu ļauj konstatēt sasniegumus un apzināt jomas, kurās jāveic uzlabojumi,

| — | efektīva informācijas izplatīšana ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

—

efektīva informācijas izplatīšana ieinteresētajām personām;

| 5) | pamatojoties uz ietvarstruktūras tīkla atsauces kritērijiem, kas jādefinē sadarbībā ar Komisiju un dalībvalstīm, ik pēc četriem gadiem veikt ieviešanas procesa pārskatīšanu un ziņot par to, šādu ziņojumu ietverot katrā otrajā brīvprātīgajā valsts progresa ziņojumā saistībā ar turpmāko stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

5)

pamatojoties uz ietvarstruktūras tīkla atsauces kritērijiem, kas jādefinē sadarbībā ar Komisiju un dalībvalstīm, ik pēc četriem gadiem veikt ieviešanas procesa pārskatīšanu un ziņot par to, šādu ziņojumu ietverot katrā otrajā brīvprātīgajā valsts progresa ziņojumā saistībā ar turpmāko stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītībā un apmācībā.

APSTIPRINA KOMISIJAS NOLŪKUS:

| 1) | palīdzēt dalībvalstīm veikt iepriekšminētos uzdevumus, jo īpaši veicinot sadarbību un savstarpēju mācīšanos, testēšanu un norādījumu materiālu izstrādi un sniedzot informāciju par PIA kvalitātes pasākumiem dalībvalstīs; |
| --- | --- |

1)

palīdzēt dalībvalstīm veikt iepriekšminētos uzdevumus, jo īpaši veicinot sadarbību un savstarpēju mācīšanos, testēšanu un norādījumu materiālu izstrādi un sniedzot informāciju par PIA kvalitātes pasākumiem dalībvalstīs;

| 2) | veicināt ietvarstruktūras tīkla izveidi un kopā ar dalībvalstīm piedalīties tā darbā, vajadzības gadījumā sekmējot politikas izstrādi šajā jomā ar konkrētiem priekšlikumiem un iniciatīvām; |
| --- | --- |

2)

veicināt ietvarstruktūras tīkla izveidi un kopā ar dalībvalstīm piedalīties tā darbā, vajadzības gadījumā sekmējot politikas izstrādi šajā jomā ar konkrētiem priekšlikumiem un iniciatīvām;

| 3) | nodrošināt turpmākos pasākumus pēc šā ieteikuma īstenošanas, reizi četros gados sniedzot ziņojumus Eiropas Parlamentam, Padomei un vietējām un reģionālajām iestādēm par gūto pieredzi un ietekmi nākotnē, tostarp nepieciešamības gadījumā šā ieteikuma pārskatīšanu, ko veic, sadarbojoties ar dalībvalstīm un iesaistot dažādas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

3)

nodrošināt turpmākos pasākumus pēc šā ieteikuma īstenošanas, reizi četros gados sniedzot ziņojumus Eiropas Parlamentam, Padomei un vietējām un reģionālajām iestādēm par gūto pieredzi un ietekmi nākotnē, tostarp nepieciešamības gadījumā šā ieteikuma pārskatīšanu, ko veic, sadarbojoties ar dalībvalstīm un iesaistot dažādas ieinteresētās personas;

| 4) | pamatojoties uz minēto ziņojumu un sadarbojoties ar dalībvalstīm, izvērtēt šā ieteikuma īstenošanu un vajadzības gadījumā to pārskatīt. |
| --- | --- |

4)

pamatojoties uz minēto ziņojumu un sadarbojoties ar dalībvalstīm, izvērtēt šā ieteikuma īstenošanu un vajadzības gadījumā to pārskatīt.

Briselē, 2009. gada 18. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Štefan FÜLE

---

(1)  OV C 100, 30.4.2009., 136. lpp.

1

(2)  OV C 325, 19.12.2008., 48. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 11. maija Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV C 13, 18.1.2003., 2. lpp.

4

(5)  OV C 104, 30.4.2004., 1. lpp.

5

(6)  “Realizējot Eiropas augstākās izglītības telpu”. Augstākās izglītības ministru konferences paziņojums, Berlīne, 2003. gada 19. septembris.

6

(7)  Padomes secinājumi par kvalitātes nodrošināšanu profesionālajā izglītībā un apmācībās, 2004. gada 28. maijs.

7

(8)  Pēc tam, kad bija saņemts Profesionālās izglītības padomdevējas komitejas labvēlīgs atzinums, Komisija 2005. gada oktobrī izveidoja Eiropas tīklu kvalitātes nodrošināšanai PIA jomā. Dalībniekus deleģēja dalībvalstis, kandidātvalstis, EBTA un EEZ valstis un Eiropas sociālo partneru organizācijas, ievērojot skaidri noteiktu procedūru.

8

(9)  OV C 298, 8.12.2006., 3. lpp.

9

(10)  OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.

10

(11)  OV C 311, 21.12.2007., 13. lpp.

11

---

PIELIKUMU IEVADS

Ar šo ieteikumu izveido Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūru (“ietvarstruktūra”), kas ietver kvalitātes nodrošināšanas un uzlabošanas ciklu (plānošana, īstenošana, novērtēšana/pārskatīšana un pārskatīšana vai grozīšana), pamatojoties uz tādu kvalitātes kritēriju, provizorisko deskriptoru un rādītāju kopumu, kas piemērojami kvalitātes nodrošināšanai gan PIA sistēmu, gan PIA apmācības sniedzēju līmenī. Mērķis nav ieviest jaunus standartus, bet gan atbalstīt dalībvalstu centienus, vienlaikus saglabājot to īstenoto pieeju daudzveidību.

Ietvarstruktūra būtu jāuzskata par instrumentu kopumu, no kura daudzie lietotāji var izraudzīties deskriptorus un rādītājus, kas tiem šķiet atbilstošākie viņu konkrētās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas prasībām.

Ierosinātie deskriptori (I pielikums) un rādītāji (II pielikums) ir vienīgi indikatīvi, un ietvarstruktūras lietotāji tos var izraudzīties un piemērot saskaņā ar visām vai daļējām viņu prasībām un attiecīgo situāciju.

Tos var piemērot profesionālās sākumizglītības (IVT) un/vai profesionālās tālākizglītības (CVT) jomā saskaņā ar katras dalībvalsts attiecīgajām individuālajām PIA sistēmas iezīmēm un attiecīgo PIA sniedzēju veidu.

Tos paredzēts izmantot saskaņā ar brīvprātības principu, ņemot vērā to potenciālo pievienoto vērtību un atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei. Tie nav jāuzskata nedz par kritērijiem, nedz rādītājiem, lai sagatavotu ziņojumus par dažādu valstu sistēmu kvalitāti un efektivitāti vai lai šīs sistēmas salīdzinātu. Šo sistēmu kvalitātes pārraudzība ir vienīgi dalībvalstu ziņā.

I PIELIKUMS

EIROPAS KVALITĀTES NODROŠINĀŠANAS PAMATPRINCIPU IETVARSTRUKTŪRA – KVALITĀTES KRITĒRIJI UN PROVIZORISKIE DESKRIPTORI
   (1)

Šajā pielikumā ir ierosināti vienoti kvalitātes kritēriji un provizoriskie deskriptori, kurus dalībvalstis var piemērot pēc saviem ieskatiem, lai atvieglotu ietvarstruktūras ieviešanu (2).

| Kvalitātes kritēriji | Provizoriskie deskriptori PIA sistēmas līmenī | Provizoriskie descriptive PIA sniedzēja līmenī |
| --- | --- | --- |
| Plānošana atspoguļo stratēģisko nākotnes redzējumu, kurš ir kopīgs attiecīgajām ieinteresētajām personām un ietver skaidri noteiktus mērķus/uzdevumus, pasākumus un rādītājus | PIA mērķi/uzdevumi ir aprakstīti vidējam un ilgam laikposmam un ir saistīti ar Eiropas mērķiem
  Attiecīgās ieinteresētās personas piedalās PIA mērķu un uzdevumu noteikšanā dažādos līmeņos
  Tiek noteikti un pārraudzīti sasniedzamie līmeņi, izmantojot konkrētus rādītājus (panākumu kritērijus)
  Ir izveidoti mehānismi un procedūras apmācību vajadzību identificēšanai
  Ir radīta informēšanas politika, kas nodrošina kvalitātes rezultātu/iznākuma optimālu atklāšanu saskaņā ar valsts/reģionālām datu aizsardzības prasībām
  Ir definēti standarti un pamatnostādnes indivīdu kompetences atzīšanai, apstiprināšanai un sertificēšanai | Eiropas, valsts un reģionālās PIA politikas mērķus/uzdevumus atspoguļo vietējie sasniedzamie līmeņi, ko nosaka PIA sniedzēji
  Ir noteikti un tiek pārraudzīti skaidri formulēti mērķi/uzdevumi un sasniedzamie līmeņi
  Notiek pastāvīga apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai identificētu konkrētās vietējās/individuālās vajadzības
  Ir skaidri sadalīta atbildība par kvalitātes vadību un izstrādi
  Personāls tiek iesaistīts agrīnā plānošanas posmā, tostarp attiecībā uz kvalitātes izstrādi
  Apmācību sniedzēji plāno iniciatīvas sadarbībai ar citiem PIA sniedzējiem
  Attiecīgās ieinteresētās personas piedalās vietējo vajadzību analīzes procesā
  PIA apmācību sniedzējiem ir skaidri formulēta un pārredzama kvalitātes nodrošināšanas sistēma |
| Ieviešanas plāni ir izstrādāti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, un tie ietver skaidri formulētus principus | Ieviešanas plāni ir izveidoti sadarbībā ar sociālajiem partneriem, PIA sniedzējiem un citām attiecīgajām ieinteresētājām personām dažādos līmeņos
  Ieviešanas plāni ietver apsvērumus par nepieciešamajiem resursiem, lietotāju kapacitāti un atbalstam vajadzīgajiem līdzekļiem un pamatnostādnēm
  Ir radītas pamatnostādnes un standarti ieviešanai dažādos līmeņos
  Ieviešanas plāni ietver konkrētu atbalstu pedagogu un pasniedzēju mācībām
  Ir skaidri aprakstīti PIA sniedzēju pienākumi ieviešanas procesā un nodrošināta to pārredzamība
  Ir radīta valsts un/vai reģionālā kvalitātes nodrošināšanas ietvarstruktūra, kura ietver pamatnostādnes un kvalitātes standartus apmācību sniedzēja līmenī, lai veicinātu nepārtrauktu uzlabošanu un pašregulēšanu | Attiecīgi ir iekšēji sadalīti/piešķirti resursi, lai sasniegtu ieviešanas plānos noteiktos līmeņus
  Nepārprotami tiek atbalstītas attiecīgās un piederīgās partnerības, lai īstenotu plānotos pasākumus
  Personāla kompetences veidošanas stratēģiskajā plānā ir īpaši norādīta vajadzība mācīt pedagogus un pasniedzējus
  Personāls regulāri piedalās mācībās un attīsta sadarbību ar attiecīgajām ārējām ieinteresētajām personām, lai atbalstītu spēju pilnveidošanu un kvalitātes uzlabošanu, kā arī uzlabotu darba izpildi |
| Regulāri notiek iznākuma un procesu novērtēšana, pamatojoties uz izmērāmiem rezultātiem | Ir radīta vērtēšanas metodika, kas ietver iekšējo un ārējo vērtēšanu
  Ir saskaņota un skaidri aprakstīta ieinteresēto personu līdzdalība pārraudzības un vērtēšanas procesā
  Valsts/reģionālie standarti un procesi kvalitātes uzlabošanai un nodrošināšanai ir atbilstoši un proporcionāli nozares vajadzībām
  Vajadzības gadījumā notiek sistēmu pašvērtēšana un iekšēja un ārēja pārskatīšana.
  Ir ieviestas savlaicīga brīdinājuma sistēmas
  Tiek lietoti darba izpildes rādītāji
  Notiek svarīga, regulāra un saskaņota datu vākšana, lai novērtētu panākumus un noteiktu uzlabojamās jomas. Ir radītas atbilstīgas datu vākšanas metodes, piemēram, aptaujas un rādītāji/mērvienības | Periodiski notiek pašnovērtēšana saskaņā ar valsts un reģionāliem noteikumiem/ietvarstruktūrām vai saskaņā ar PIA sniedzēju iniciatīvu
  Vērtēšana un pārskatīšana attiecas uz izglītības procesiem un rezultātiem/iznākumu, ietverot arī izglītojamo apmierinātības novērtējumu un personāla darba izpildi un apmierinātību
  Vērtēšana un pārskatīšana ietver piemērotus un efektīvus mehānismus, lai iesaistītu iekšējās un ārējās ieinteresētās personas
  Ir ieviestas savlaicīga brīdinājuma sistēmas |
| Pārskatīšana | Procedūras, mehānismi un instrumenti pārskatīšanas veikšanai ir definēti visos līmeņos
  Procesi tiek regulāri pārskatīti un izstrādāti rīcības plāni pārmaiņu panākšanai. Notiek attiecīga sistēmu pielāgošana
  Tiek nodrošināta publiski pieejama informācija par vērtēšanas iznākumu | Apkopo apmācāmo personu atsauksmes par individuālo mācību pieredzi un par mācību un pasniegšanas vidi. Kopā ar pasniedzēju atsauksmēm tās tiek izmantotas turpmāko pasākumu vajadzībām
  Informācija par pārskatīšanas iznākumu ir plaši un publiski pieejama
  Atsauksmju iegūšanas un pārskatīšanas procedūras ir organizācijas stratēģiskā mācību procesa daļa
  Vērtēšanas procesa rezultāti/iznākums tiek apspriests ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, un tiek ieviesti attiecīgi rīcības plāni |

Kvalitātes kritēriji

Provizoriskie deskriptori PIA sistēmas līmenī

Provizoriskie descriptive PIA sniedzēja līmenī

Plānošana atspoguļo stratēģisko nākotnes redzējumu, kurš ir kopīgs attiecīgajām ieinteresētajām personām un ietver skaidri noteiktus mērķus/uzdevumus, pasākumus un rādītājus

PIA mērķi/uzdevumi ir aprakstīti vidējam un ilgam laikposmam un ir saistīti ar Eiropas mērķiem

Attiecīgās ieinteresētās personas piedalās PIA mērķu un uzdevumu noteikšanā dažādos līmeņos

Tiek noteikti un pārraudzīti sasniedzamie līmeņi, izmantojot konkrētus rādītājus (panākumu kritērijus)

Ir izveidoti mehānismi un procedūras apmācību vajadzību identificēšanai

Ir radīta informēšanas politika, kas nodrošina kvalitātes rezultātu/iznākuma optimālu atklāšanu saskaņā ar valsts/reģionālām datu aizsardzības prasībām

Ir definēti standarti un pamatnostādnes indivīdu kompetences atzīšanai, apstiprināšanai un sertificēšanai

Eiropas, valsts un reģionālās PIA politikas mērķus/uzdevumus atspoguļo vietējie sasniedzamie līmeņi, ko nosaka PIA sniedzēji

Ir noteikti un tiek pārraudzīti skaidri formulēti mērķi/uzdevumi un sasniedzamie līmeņi

Notiek pastāvīga apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai identificētu konkrētās vietējās/individuālās vajadzības

Ir skaidri sadalīta atbildība par kvalitātes vadību un izstrādi

Personāls tiek iesaistīts agrīnā plānošanas posmā, tostarp attiecībā uz kvalitātes izstrādi

Apmācību sniedzēji plāno iniciatīvas sadarbībai ar citiem PIA sniedzējiem

Attiecīgās ieinteresētās personas piedalās vietējo vajadzību analīzes procesā

PIA apmācību sniedzējiem ir skaidri formulēta un pārredzama kvalitātes nodrošināšanas sistēma

Ieviešanas plāni ir izstrādāti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, un tie ietver skaidri formulētus principus

Ieviešanas plāni ir izveidoti sadarbībā ar sociālajiem partneriem, PIA sniedzējiem un citām attiecīgajām ieinteresētājām personām dažādos līmeņos

Ieviešanas plāni ietver apsvērumus par nepieciešamajiem resursiem, lietotāju kapacitāti un atbalstam vajadzīgajiem līdzekļiem un pamatnostādnēm

Ir radītas pamatnostādnes un standarti ieviešanai dažādos līmeņos

Ieviešanas plāni ietver konkrētu atbalstu pedagogu un pasniedzēju mācībām

Ir skaidri aprakstīti PIA sniedzēju pienākumi ieviešanas procesā un nodrošināta to pārredzamība

Ir radīta valsts un/vai reģionālā kvalitātes nodrošināšanas ietvarstruktūra, kura ietver pamatnostādnes un kvalitātes standartus apmācību sniedzēja līmenī, lai veicinātu nepārtrauktu uzlabošanu un pašregulēšanu

Attiecīgi ir iekšēji sadalīti/piešķirti resursi, lai sasniegtu ieviešanas plānos noteiktos līmeņus

Nepārprotami tiek atbalstītas attiecīgās un piederīgās partnerības, lai īstenotu plānotos pasākumus

Personāla kompetences veidošanas stratēģiskajā plānā ir īpaši norādīta vajadzība mācīt pedagogus un pasniedzējus

Personāls regulāri piedalās mācībās un attīsta sadarbību ar attiecīgajām ārējām ieinteresētajām personām, lai atbalstītu spēju pilnveidošanu un kvalitātes uzlabošanu, kā arī uzlabotu darba izpildi

Regulāri notiek iznākuma un procesu novērtēšana, pamatojoties uz izmērāmiem rezultātiem

Ir radīta vērtēšanas metodika, kas ietver iekšējo un ārējo vērtēšanu

Ir saskaņota un skaidri aprakstīta ieinteresēto personu līdzdalība pārraudzības un vērtēšanas procesā

Valsts/reģionālie standarti un procesi kvalitātes uzlabošanai un nodrošināšanai ir atbilstoši un proporcionāli nozares vajadzībām

Vajadzības gadījumā notiek sistēmu pašvērtēšana un iekšēja un ārēja pārskatīšana.

Ir ieviestas savlaicīga brīdinājuma sistēmas

Tiek lietoti darba izpildes rādītāji

Notiek svarīga, regulāra un saskaņota datu vākšana, lai novērtētu panākumus un noteiktu uzlabojamās jomas. Ir radītas atbilstīgas datu vākšanas metodes, piemēram, aptaujas un rādītāji/mērvienības

Periodiski notiek pašnovērtēšana saskaņā ar valsts un reģionāliem noteikumiem/ietvarstruktūrām vai saskaņā ar PIA sniedzēju iniciatīvu

Vērtēšana un pārskatīšana attiecas uz izglītības procesiem un rezultātiem/iznākumu, ietverot arī izglītojamo apmierinātības novērtējumu un personāla darba izpildi un apmierinātību

Vērtēšana un pārskatīšana ietver piemērotus un efektīvus mehānismus, lai iesaistītu iekšējās un ārējās ieinteresētās personas

Ir ieviestas savlaicīga brīdinājuma sistēmas

Pārskatīšana

Procedūras, mehānismi un instrumenti pārskatīšanas veikšanai ir definēti visos līmeņos

Procesi tiek regulāri pārskatīti un izstrādāti rīcības plāni pārmaiņu panākšanai. Notiek attiecīga sistēmu pielāgošana

Tiek nodrošināta publiski pieejama informācija par vērtēšanas iznākumu

Apkopo apmācāmo personu atsauksmes par individuālo mācību pieredzi un par mācību un pasniegšanas vidi. Kopā ar pasniedzēju atsauksmēm tās tiek izmantotas turpmāko pasākumu vajadzībām

Informācija par pārskatīšanas iznākumu ir plaši un publiski pieejama

Atsauksmju iegūšanas un pārskatīšanas procedūras ir organizācijas stratēģiskā mācību procesa daļa

Vērtēšanas procesa rezultāti/iznākums tiek apspriests ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, un tiek ieviesti attiecīgi rīcības plāni

---

(1)  Šajā ieteikumā lietoto definīciju pamatā ir Cedefop mācību kvalitātes glosārijs (darba dokuments, 2003. gada novembris).

(2)  Sīkāks izvēlēto kvalitātes rādītāju kopums ir ietverts II pielikumā.

II PIELIKUMS

IZRAUDZĪTO PIA KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANAS RĀDĪTĀJU KRITĒRIJU KOPUMS

Šajā pielikumā ir piedāvāts izsmeļošs izraudzīto kvalitātes rādītāju kopums, ko var izmantot, lai palīdzētu veikt PIA sistēmu un/vai PIA sniedzēju vērtēšanu un kvalitātes uzlabošanu. Rādītāju kopums tiks sīkāk izstrādāts uz divpusējas un/vai daudzpusējas Eiropas sadarbības pamata, izmantojot Eiropas datus un valsts reģistrus.

Attiecībā uz to būtību un mērķi, tie ir jānošķir no rādītājiem un kritērijiem, kas minēti Padomes 2007. gada 25. maija secinājumos par saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā.

Turklāt rādītāju tabulā neiekļauj valsts mēroga apvienotos rādītājus, ja to nav vai tos ir grūti iegūt. Šādu valsts mēroga rādītāju apkopošanu var veikt vēlākā posmā, pamatojoties uz kopēju vienošanos starp dalībvalstīm, Komisiju un Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu sistēmas tīklu.

| Rādītājs | Rādītāja veids | Politikas mērķis |
| --- | --- | --- |
| Svarīgākie kvalitātes nodrošinājuma rādītāji |
| Nr. 1
  Kvalitātes nodrošināšanas sistēmu svarīgums PIA sniedzējiem:






  a) | apmācību sniedzēju daļa, kas lieto iekšējās kvalitātes nodrošinājuma sistēmas saskaņā ar tiesību aktiem/savu iniciatīvu |

Rādītājs

Rādītāja veids

Politikas mērķis

Svarīgākie kvalitātes nodrošinājuma rādītāji

Nr. 1

Kvalitātes nodrošināšanas sistēmu svarīgums PIA sniedzējiem:

a)

apmācību sniedzēju daļa, kas lieto iekšējās kvalitātes nodrošinājuma sistēmas saskaņā ar tiesību aktiem/savu iniciatīvu

| b) | akreditēto PIA sniedzēju daļa |
| --- | --- |

b)

akreditēto PIA sniedzēju daļa

Konteksta/ieguldījuma rādītājs

Veicināt kvalitātes uzlabošanas kultūru PIA sniedzēju līmenī

Palielināt apmācību kvalitātes pārredzamību

Uzlabot savstarpējo uzticēšanos mācību nodrošinājumam

Nr. 2

Ieguldījums pedagogu un pasniedzēju mācībās:

| a) | pedagogu un pasniedzēju daļa, kas piedalās padziļinātās apmācībās |
| --- | --- |

a)

pedagogu un pasniedzēju daļa, kas piedalās padziļinātās apmācībās

| b) | ieguldīto līdzekļu apjoms |
| --- | --- |

b)

ieguldīto līdzekļu apjoms

Ieguldījuma/procesa rādītājs

Veicināt pedagogu un pasniedzēju atbildību kvalitātes izstrādes procesā PIA jomā

Uzlabot PIA sistēmas spēju reaģēt uz mainīgo pieprasījumu darba tirgū

Palielināt individuālās mācīšanās spēju pilnveidošanu

Uzlabot apmācāmo personu sasniegumus

Rādītāji, kas palīdz noteikt kvalitātes mērķus attiecībā uz PIA politiku

Nr. 3

Piedalīšanās līmenis PIA programmās

Dalībnieku skaits PIA programmās atkarībā no programmas veida (1) un individuālajiem kritērijiem (2)

Ieguldījuma/procesa/iznākuma rādītājs

PIA sistēmas un PIA sniedzēja līmenī iegūt pamata informāciju par PIA priekšrocībām

Mērķtiecīgs atbalsts, lai palielinātu PIA pieejamību, tostarp nelabvēlīgām grupām

Nr. 4

PIA programmu pabeigšanas līmenis

To personu skaits, kuras sekmīgi pabeigušas/nav pabeigušas PIA programmas, atkarībā no programmas veida un individuālajiem kritērijiem

Process/Iznākums/Iznākuma rādītājs

Iegūt pamata informāciju par izglītības sasniegumiem un mācību procesa kvalitāti

Aprēķināt “atbiruma” līmeņus salīdzinājumā ar piedalīšanās līmeni

Atbalstīt sekmīgu mācību pabeigšanu kā vienu no galvenajiem PIA kvalitātes mērķiem

Atbalstīt adaptētu mācību nodrošinājumu, tostarp nelabvēlīgām grupām

Nr. 5

Darbā iekārtošanas līmenis saistībā ar PIA programmām:

| a) | PIA dalībnieku darba vieta kādā noteiktā brīdī pēc mācību beigšanas atkarībā no programmas veida un individuālajiem kritērijiem (3) |
| --- | --- |

a)

PIA dalībnieku darba vieta kādā noteiktā brīdī pēc mācību beigšanas atkarībā no programmas veida un individuālajiem kritērijiem (3)

| b) | nodarbināto apmācīto personu skaits kādā noteiktā brīdī pēc mācību beigšanas atkarībā no programmas veida un individuālajiem kritērijiem |
| --- | --- |

b)

nodarbināto apmācīto personu skaits kādā noteiktā brīdī pēc mācību beigšanas atkarībā no programmas veida un individuālajiem kritērijiem

Iznākuma rādītājs

Atbalstīt nodarbinātību

Uzlabot PIA spēju reaģēt uz mainīgo pieprasījumu darba tirgū

Atbalstīt adaptētu mācību nodrošinājumu, tostarp nelabvēlīgām grupām

Nr. 6

Apgūto prasmju izmantošana darba vietā:

| a) | informācija par personu iegūto nodarbošanos pēc apmācību beigšanas atkarībā no mācību veida un individuālajiem kritērijiem |
| --- | --- |

a)

informācija par personu iegūto nodarbošanos pēc apmācību beigšanas atkarībā no mācību veida un individuālajiem kritērijiem

| b) | personu un darba devēju apmierinātības līmenis ar apgūtajām prasmēm/kompetenci |
| --- | --- |

b)

personu un darba devēju apmierinātības līmenis ar apgūtajām prasmēm/kompetenci

Iznākuma rādītājs

(kvalitatīvo un kvantitatīvo datu apvienojums)

Palielināt nodarbinātību

Uzlabot PIA spēju reaģēt uz mainīgo pieprasījumu darba tirgū

Atbalstīt adaptētu mācību nodrošinājumu, tostarp nelabvēlīgām grupām

Svarīgākie kvalitātes nodrošinājuma rādītāji

Nr. 7

Bezdarba līmenis (4) atkarībā no individuālajiem kritērijiem

Konteksta rādītājs

Pamata informācija politikas lēmumu pieņemšanai PIA sistēmu līmenī

Nr. 8

Riska grupu pārsvars:

| a) | PIA dalībnieku procentuālā attiecība, kas klasificēti kā nelabvēlīgas grupas (noteiktā reģionā vai mikrorajonā) atkarībā no vecuma un dzimuma |
| --- | --- |

a)

PIA dalībnieku procentuālā attiecība, kas klasificēti kā nelabvēlīgas grupas (noteiktā reģionā vai mikrorajonā) atkarībā no vecuma un dzimuma

| b) | nelabvēlīgo grupu sekmju līmenis atkarībā no vecuma un dzimuma |
| --- | --- |

b)

nelabvēlīgo grupu sekmju līmenis atkarībā no vecuma un dzimuma

Konteksta rādītājs

Pamata informācija politikas lēmumu pieņemšanai PIA sistēmu līmenī

Atbalsts PIA pieejamībai nelabvēlīgām grupām

Atbalsts adaptētam mācību nodrošinājumam nelabvēlīgām grupām

Nr. 9

Mehānismi apmācību pieprasījuma apzināšanai darba tirgū:

| a) | informācija par mehānismiem, kas izveidoti, lai identificētu mainīgās prasības dažādos līmeņos |
| --- | --- |

a)

informācija par mehānismiem, kas izveidoti, lai identificētu mainīgās prasības dažādos līmeņos

| b) | pierādījumi par to efektivitāti |
| --- | --- |

b)

pierādījumi par to efektivitāti

Konteksta/ieguldījuma rādītājs

(kvalitatīvā informācija)

Uzlabot PIA spēju reaģēt uz mainīgo pieprasījumu darba tirgū

Atbalstīt nodarbinātību

Nr. 10

Shēmas, ko izmanto PIA labākas pieejamības veicināšanai:

| a) | informācija par esošajām shēmām dažādos līmeņos |
| --- | --- |

a)

informācija par esošajām shēmām dažādos līmeņos

| b) | pierādījumi par to efektivitāti |
| --- | --- |

b)

pierādījumi par to efektivitāti

Procesa rādītājs

(kvalitatīvā informācija)

Atbalstīt PIA pieejamību, tostarp nelabvēlīgām grupām

Atbalstīt adaptētu mācību nodrošinājumu

---

(1)  Attiecībā uz IVT: sešu nedēļu laikposms, kas vajadzīgs, lai apmācāmo personu uzskatītu par dalībnieku.

Attiecībā uz mūžizglītību: iedzīvotāju procentuālā attiecība, kas ieskaitīti oficiālās PIA programmās.

(2)  Līdztekus pamata informācijai par dzimumu un vecumu varētu izmantot citus sociālos kritērijus, piemēram, skolas pamešanu agrā vecumā, visaugstāko sasniegumu izglītībā, migranta statusu, personas ar invaliditāti, bezdarba ilgumu.

(3)  Attiecībā uz IVT: ietverot informāciju par to, kur nonāk no apmācībām atskaitītās personas.

(4)  Saskaņā ar SDO un ESAO definīciju – nestrādājošas 15–74 gadus vecas personas, kas aktīvi meklē darbu un ir gatavas sākt strādāt.

---

| 8.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/11

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES IETEIKUMS

(2009. gada 18. jūnijs)

par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 155/02

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu iedzīvotāju personisko un profesionālo attīstību, kā arī konkurētspēju, nodarbinātību un sociālo kohēziju Kopienā, ir būtiski attīstīt un atzīt viņu zināšanas, prasmes un kompetences. Šajā ziņā tam būtu jāveicina darba ņēmēju un izglītojamo personu pārrobežu mobilitāte un Eiropas darba tirgus piedāvājuma un pieprasījuma prasību apmierināšana. Tāpēc Kopienas līmenī būtu jāveicina un jāuzlabo iesaistīšanās mūžizglītībā un tās pieejamība visiem, kā arī formālās, neformālās un informālās mācībās indivīdu sasniegto mācību rezultātu pārnešana, atzīšana un uzkrāšana. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu iedzīvotāju personisko un profesionālo attīstību, kā arī konkurētspēju, nodarbinātību un sociālo kohēziju Kopienā, ir būtiski attīstīt un atzīt viņu zināšanas, prasmes un kompetences. Šajā ziņā tam būtu jāveicina darba ņēmēju un izglītojamo personu pārrobežu mobilitāte un Eiropas darba tirgus piedāvājuma un pieprasījuma prasību apmierināšana. Tāpēc Kopienas līmenī būtu jāveicina un jāuzlabo iesaistīšanās mūžizglītībā un tās pieejamība visiem, kā arī formālās, neformālās un informālās mācībās indivīdu sasniegto mācību rezultātu pārnešana, atzīšana un uzkrāšana.

| (2) | Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gadā secināja, ka kvalifikāciju lielākai pārredzamībai un mūžizglītībai vajadzētu būt diviem galvenajiem komponentiem, kas nepieciešami, lai Kopienas izglītības un apmācības sistēmas pielāgotu zināšanu sabiedrības prasībām un augstāka līmeņa un kvalitatīvākas nodarbinātības vajadzībām. Turklāt Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gadā uzsvēra pārredzamības un atzīšanas metožu uzlabošanas svarīgumu profesionālajā izglītībā un apmācībā (“PIA”). |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gadā secināja, ka kvalifikāciju lielākai pārredzamībai un mūžizglītībai vajadzētu būt diviem galvenajiem komponentiem, kas nepieciešami, lai Kopienas izglītības un apmācības sistēmas pielāgotu zināšanu sabiedrības prasībām un augstāka līmeņa un kvalitatīvākas nodarbinātības vajadzībām. Turklāt Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gadā uzsvēra pārredzamības un atzīšanas metožu uzlabošanas svarīgumu profesionālajā izglītībā un apmācībā (“PIA”).

| (3) | PIA sistēmas, kas ir viena no galvenajām mūžizglītības jomām, ir tieši saistīta ar vispārējo un augstāko izglītību un ar katras dalībvalsts nodarbinātības un sociālo politiku. Tā kā šai sistēmai ir starpnozaru ietekme, tā ne tikai sekmē Eiropas ekonomikas konkurētspēju un apmierina darba tirgus vajadzības, bet arī veicina sociālo kohēziju, vienlīdzību un iedzīvotāju līdzdalību un iesaistīšanos. |
| --- | --- |

(3)

PIA sistēmas, kas ir viena no galvenajām mūžizglītības jomām, ir tieši saistīta ar vispārējo un augstāko izglītību un ar katras dalībvalsts nodarbinātības un sociālo politiku. Tā kā šai sistēmai ir starpnozaru ietekme, tā ne tikai sekmē Eiropas ekonomikas konkurētspēju un apmierina darba tirgus vajadzības, bet arī veicina sociālo kohēziju, vienlīdzību un iedzīvotāju līdzdalību un iesaistīšanos.

| (4) | Padomes 2002. gada 19. decembra Rezolūcijā par ciešākas sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācības jomā Eiropā (4) (“Kopenhāgenas process”) un Padomes un Komisijas 2004. gada Kopīgajā starpposma ziņojumā par 2010. gada darba programmas izglītībai un apmācībai īstenošanu (5) uzsvērta kredītpunktu pārneses sistēmas nozīme profesionālajā izglītībā un apmācībā, savukārt Padomes un Komisijas 2008. gada kopīgajā progresa ziņojumā (6) ir uzsvērta vajadzība pastiprināt centienus, lai uzlabotu PIA kvalitāti un pievilcību. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 2002. gada 19. decembra Rezolūcijā par ciešākas sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācības jomā Eiropā (4) (“Kopenhāgenas process”) un Padomes un Komisijas 2004. gada Kopīgajā starpposma ziņojumā par 2010. gada darba programmas izglītībai un apmācībai īstenošanu (5) uzsvērta kredītpunktu pārneses sistēmas nozīme profesionālajā izglītībā un apmācībā, savukārt Padomes un Komisijas 2008. gada kopīgajā progresa ziņojumā (6) ir uzsvērta vajadzība pastiprināt centienus, lai uzlabotu PIA kvalitāti un pievilcību.

| (5) | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2004. gada 15. novembra secinājumos par turpmākām prioritātēm ciešākai sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā Eiropā par prioritāti atzina Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmas PIA izstrādi un īstenošanu, kas izglītojamajām personām, pārejot no vienas profesionālās apmācības sistēmas uz citu, ļautu balstīties uz savā mācību ceļā iegūtajiem sasniegumiem. |
| --- | --- |

(5)

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2004. gada 15. novembra secinājumos par turpmākām prioritātēm ciešākai sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā Eiropā par prioritāti atzina Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmas PIA izstrādi un īstenošanu, kas izglītojamajām personām, pārejot no vienas profesionālās apmācības sistēmas uz citu, ļautu balstīties uz savā mācību ceļā iegūtajiem sasniegumiem.

| (6) | Šā ieteikuma mērķis ir radīt Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālajai izglītībai un apmācībai (“ECVET”), kas paredzēta, lai atvieglotu indivīdu, kuri cenšas iegūt kvalifikāciju, pārbaudītu mācību rezultātu pārnešanu, atzīšanu un uzkrāšanu. Tas uzlabos vispārēju izpratni par iedzīvotāju mācību rezultātiem, kā arī šo rezultātu pārredzamību, starpvalstu mobilitāti un pārnesamību gan starp dalībvalstīm, gan, attiecīgos gadījumos, pašās dalībvalstīs, veidojot pārrobežu mūžizglītības telpu, kā arī valsts līmenī sekmēs kvalifikāciju mobilitāti un pārnesamību darba tirgū un starp dažādām ekonomikas nozarēm; turklāt tiks attīstīta un pastiprināta Eiropas mēroga sadarbība vispārējās un profesionālās izglītības jomā. |
| --- | --- |

(6)

Šā ieteikuma mērķis ir radīt Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālajai izglītībai un apmācībai (“ECVET”), kas paredzēta, lai atvieglotu indivīdu, kuri cenšas iegūt kvalifikāciju, pārbaudītu mācību rezultātu pārnešanu, atzīšanu un uzkrāšanu. Tas uzlabos vispārēju izpratni par iedzīvotāju mācību rezultātiem, kā arī šo rezultātu pārredzamību, starpvalstu mobilitāti un pārnesamību gan starp dalībvalstīm, gan, attiecīgos gadījumos, pašās dalībvalstīs, veidojot pārrobežu mūžizglītības telpu, kā arī valsts līmenī sekmēs kvalifikāciju mobilitāti un pārnesamību darba tirgū un starp dažādām ekonomikas nozarēm; turklāt tiks attīstīta un pastiprināta Eiropas mēroga sadarbība vispārējās un profesionālās izglītības jomā.

| (7) | ECVET pamatā vajadzētu būt principiem un tehniskajām specifikācijām, kas izklāstītas II pielikumā. Turklāt tās pamatā vajadzētu būt kopējiem kvalitātes nodrošināšanas principiem, kas izklāstīti Padomes 2004. gada 28. maija Secinājumos par kvalitātes nodrošināšanu profesionālās izglītības un apmācību jomā un Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (7). |
| --- | --- |

(7)

ECVET pamatā vajadzētu būt principiem un tehniskajām specifikācijām, kas izklāstītas II pielikumā. Turklāt tās pamatā vajadzētu būt kopējiem kvalitātes nodrošināšanas principiem, kas izklāstīti Padomes 2004. gada 28. maija Secinājumos par kvalitātes nodrošināšanu profesionālās izglītības un apmācību jomā un Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (7).

| (8) | ECVET ir piemērojama visiem mācību rezultātiem, kādus principā iespējams sasniegt dažādos izglītības un mācību ceļos visos izglītības līmeņos saistībā ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu mūžizglītībai (“EQF”) un pēc tam pārnest un atzīt. Tāpēc šis ieteikums palīdz sasniegt plašākus mērķus saistībā ar mūžizglītības veicināšanu un darbinieku un izglītojamo nodarbinātības iespēju, atvērtību mobilitātei un sociālās integrācijas palielināšanu. Ar to jo īpaši atvieglos elastīgu un individualizētu ceļu izstrādi, kā arī ļaus apliecināt tos mācību rezultātus, kuri iegūti neformālajās un informālajās mācībās. |
| --- | --- |

(8)

ECVET ir piemērojama visiem mācību rezultātiem, kādus principā iespējams sasniegt dažādos izglītības un mācību ceļos visos izglītības līmeņos saistībā ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu mūžizglītībai (“EQF”) un pēc tam pārnest un atzīt. Tāpēc šis ieteikums palīdz sasniegt plašākus mērķus saistībā ar mūžizglītības veicināšanu un darbinieku un izglītojamo nodarbinātības iespēju, atvērtību mobilitātei un sociālās integrācijas palielināšanu. Ar to jo īpaši atvieglos elastīgu un individualizētu ceļu izstrādi, kā arī ļaus apliecināt tos mācību rezultātus, kuri iegūti neformālajās un informālajās mācībās.

| (9) | Pārredzamiem kvalitātes nodrošināšanas principiem, informācijas apmaiņai un partnerību veidošanai starp kompetentajām institūcijām kvalifikācijas piešķiršanai, profesionālās izglītības un apmācības sniedzējiem un citām atbilstošajām ieinteresētajām personām būtu jāpalīdz veidot savstarpēju uzticību un būtu jāveicina šā ieteikuma īstenošana. |
| --- | --- |

(9)

Pārredzamiem kvalitātes nodrošināšanas principiem, informācijas apmaiņai un partnerību veidošanai starp kompetentajām institūcijām kvalifikācijas piešķiršanai, profesionālās izglītības un apmācības sniedzējiem un citām atbilstošajām ieinteresētajām personām būtu jāpalīdz veidot savstarpēju uzticību un būtu jāveicina šā ieteikuma īstenošana.

| (10) | Šim ieteikumam būtu jāatvieglo PIA izmantoto kredītpunktu sistēmu un augstākās izglītības sektorā izmantotās Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmas (“ECTS”) savienojamība, salīdzināmība un papildināmība, tādējādi veicinot izglītības un apmācības līmeņu lielāku pārredzamību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi. |
| --- | --- |

(10)

Šim ieteikumam būtu jāatvieglo PIA izmantoto kredītpunktu sistēmu un augstākās izglītības sektorā izmantotās Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmas (“ECTS”) savienojamība, salīdzināmība un papildināmība, tādējādi veicinot izglītības un apmācības līmeņu lielāku pārredzamību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

| (11) | Pārbaudītu neformālu un informālu mācību rezultātu apstiprināšana jāveicina saskaņā ar Padomes 2004. gada 28. maija Secinājumiem par kopējiem Eiropas principiem oficiāli neatzītu un nereģistrētu mācību identificēšanai un apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(11)

Pārbaudītu neformālu un informālu mācību rezultātu apstiprināšana jāveicina saskaņā ar Padomes 2004. gada 28. maija Secinājumiem par kopējiem Eiropas principiem oficiāli neatzītu un nereģistrētu mācību identificēšanai un apstiprināšanai.

| (12) | Šis ieteikums papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (8), kurā dalībvalstīm ieteikts veicināt ciešu saikni starp EQF un pašreizējām vai turpmākām Eiropas sistēmām saistībā ar kredītpunktu pārnešanu un uzkrāšanu augstākajā izglītībā un PIA. EQF galvenais mērķis ir uzlabot jau iegūto kvalifikāciju pārredzamību, salīdzināmību un pārnesamību, savukārt ECVET mērķis ir atvieglot indivīdu mācību rezultātu pārnešanu, atzīšanu un uzkrāšanu to ceļā uz kvalifikācijas iegūšanu. |
| --- | --- |

(12)

Šis ieteikums papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas Kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (8), kurā dalībvalstīm ieteikts veicināt ciešu saikni starp EQF un pašreizējām vai turpmākām Eiropas sistēmām saistībā ar kredītpunktu pārnešanu un uzkrāšanu augstākajā izglītībā un PIA. EQF galvenais mērķis ir uzlabot jau iegūto kvalifikāciju pārredzamību, salīdzināmību un pārnesamību, savukārt ECVET mērķis ir atvieglot indivīdu mācību rezultātu pārnešanu, atzīšanu un uzkrāšanu to ceļā uz kvalifikācijas iegūšanu.

| (13) | Šajā ieteikumā ņemts vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2241/2004/EK (2004. gada 15. decembris) par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 18. decembris) par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā – Eiropas mobilitātes kvalitātes harta (10). |
| --- | --- |

(13)

Šajā ieteikumā ņemts vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2241/2004/EK (2004. gada 15. decembris) par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2006. gada 18. decembris) par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā – Eiropas mobilitātes kvalitātes harta (10).

| (14) | Ar šo ieteikumu būtu jāveicina vietējo un reģionālo kompetento iestāžu iesaistīšanās vajadzības gadījumā valsts vai citu kvalifikāciju sistēmu savienošanā ar ECVET. |
| --- | --- |

(14)

Ar šo ieteikumu būtu jāveicina vietējo un reģionālo kompetento iestāžu iesaistīšanās vajadzības gadījumā valsts vai citu kvalifikāciju sistēmu savienošanā ar ECVET.

| (15) | Šim ieteikumam nevajadzētu skart Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (11), ar ko piešķir tiesības un uzliek pienākumus gan attiecīgajai valsts iestādei, gan migrantiem. ECVET izmantošana nedrīkstētu ietekmēt piekļuvi darba tirgum, ja profesionālā kvalifikācija ir atzīta saskaņā ar Direktīvu 2005/36/EK. Turklāt ECVET nedod pilsoņiem jaunas tiesības saņemt mācību rezultātu vai kredītpunktu automātisku atzīšanu. |
| --- | --- |

(15)

Šim ieteikumam nevajadzētu skart Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (11), ar ko piešķir tiesības un uzliek pienākumus gan attiecīgajai valsts iestādei, gan migrantiem. ECVET izmantošana nedrīkstētu ietekmēt piekļuvi darba tirgum, ja profesionālā kvalifikācija ir atzīta saskaņā ar Direktīvu 2005/36/EK. Turklāt ECVET nedod pilsoņiem jaunas tiesības saņemt mācību rezultātu vai kredītpunktu automātisku atzīšanu.

| (16) | Atbilstoši Līguma 149. un 150. pantam ECVET ieviešana un īstenošana ir brīvprātīga, un tāpēc to var veikt tikai saskaņā ar esošajiem valstu normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

(16)

Atbilstoši Līguma 149. un 150. pantam ECVET ieviešana un īstenošana ir brīvprātīga, un tāpēc to var veikt tikai saskaņā ar esošajiem valstu normatīvajiem aktiem.

| (17) | Ņemot vērā to, ka šā ieteikuma mērķus – proti, atbalstīt un papildināt dalībvalstu rīcību, veicināt sadarbību starp tām, palielināt pārskatāmību un sekmēt mobilitāti un mūžizglītību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā ieteikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, ciktāl tas neaizstāj un nenosaka valsts kvalifikāciju sistēmas un/vai kvalifikācijas un/vai valstu kredītpunktu sistēmas, nenosaka īpašus mācību rezultātus vai indivīda kompetences, un tā mērķis nav kvalifikācijas sistēmas sadalīt sīkāk vai saskaņot, |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā to, ka šā ieteikuma mērķus – proti, atbalstīt un papildināt dalībvalstu rīcību, veicināt sadarbību starp tām, palielināt pārskatāmību un sekmēt mobilitāti un mūžizglītību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā ieteikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, ciktāl tas neaizstāj un nenosaka valsts kvalifikāciju sistēmas un/vai kvalifikācijas un/vai valstu kredītpunktu sistēmas, nenosaka īpašus mācību rezultātus vai indivīda kompetences, un tā mērķis nav kvalifikācijas sistēmas sadalīt sīkāk vai saskaņot,

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:

| 1) | veicināt I un II pielikumā izklāstīto Eiropas kredītsistēmu profesionālajai izglītībai un apmācībai (“ECVET”) visos EQF līmeņos ar atsauci uz PIA kvalifikācijām, lai atvieglotu pārrobežu mobilitāti un mācību rezultātu atzīšanu PIA, kā arī pārrobežu mūžizglītību; |
| --- | --- |

1)

veicināt I un II pielikumā izklāstīto Eiropas kredītsistēmu profesionālajai izglītībai un apmācībai (“ECVET”) visos EQF līmeņos ar atsauci uz PIA kvalifikācijām, lai atvieglotu pārrobežu mobilitāti un mācību rezultātu atzīšanu PIA, kā arī pārrobežu mūžizglītību;

| 2) | izveidot vajadzīgos apstākļus un pieņemt pasākumus, lai no 2012. gada saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi un pamatojoties uz izmēģināšanu un pārbaudēm, pakāpeniski varētu ieviest un izmantot ECVET nolūkā pārnest, atzīt un uzkrāt indivīdu mācību rezultātus, kas sasniegti formālās mācību sistēmās un, vajadzības gadījumā, neformālās un informālās mācībās; |
| --- | --- |

2)

izveidot vajadzīgos apstākļus un pieņemt pasākumus, lai no 2012. gada saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi un pamatojoties uz izmēģināšanu un pārbaudēm, pakāpeniski varētu ieviest un izmantot ECVET nolūkā pārnest, atzīt un uzkrāt indivīdu mācību rezultātus, kas sasniegti formālās mācību sistēmās un, vajadzības gadījumā, neformālās un informālās mācībās;

| 3) | atbalstīt tādu valstu un Eiropas partnerību un sadarbības tīklu veidošanu, kas paredzēti ECVET izmēģināšanai, īstenošanai un veicināšanai, iesaistot iestādes, kas atbildīgas par diplomu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu jomu, PIA sniedzējus, sociālos partnerus un citas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

3)

atbalstīt tādu valstu un Eiropas partnerību un sadarbības tīklu veidošanu, kas paredzēti ECVET izmēģināšanai, īstenošanai un veicināšanai, iesaistot iestādes, kas atbildīgas par diplomu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu jomu, PIA sniedzējus, sociālos partnerus un citas ieinteresētās personas;

| 4) | nodrošināt, ka ieinteresētajām personām un indivīdiem PIA jomā ir piekļuve informācijai un norādījumiem attiecībā uz ECVET izmantošanu, vienlaikus veicinot informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm. Turklāt nodrošināt, ka kompetentās iestādes pienācīgi publisko ECVET piemērošanu kvalifikācijām un ka ar to saistītajos Europass dokumentos, ko izdod kompetentās iestādes, ir precīzi formulēta attiecīgā informācija; |
| --- | --- |

4)

nodrošināt, ka ieinteresētajām personām un indivīdiem PIA jomā ir piekļuve informācijai un norādījumiem attiecībā uz ECVET izmantošanu, vienlaikus veicinot informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm. Turklāt nodrošināt, ka kompetentās iestādes pienācīgi publisko ECVET piemērošanu kvalifikācijām un ka ar to saistītajos Europass dokumentos, ko izdod kompetentās iestādes, ir precīzi formulēta attiecīgā informācija;

| 5) | izmantojot ECVET, saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi piemērot kopējos PIA kvalitātes nodrošināšanas principus, kuri izklāstīti Padomes 2004. gada 28. maija Secinājumos par kvalitātes nodrošināšanu profesionālajā izglītībā un apmācībā, jo īpaši attiecībā uz mācību rezultātu pārbaudi, apstiprināšanu un atzīšanu; |
| --- | --- |

5)

izmantojot ECVET, saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi piemērot kopējos PIA kvalitātes nodrošināšanas principus, kuri izklāstīti Padomes 2004. gada 28. maija Secinājumos par kvalitātes nodrošināšanu profesionālajā izglītībā un apmācībā, jo īpaši attiecībā uz mācību rezultātu pārbaudi, apstiprināšanu un atzīšanu;

| 6) | nodrošināt, ka saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem, struktūrām un prasībām atbilstošos līmeņos ir darbotiesspējīgi koordinācijas un uzraudzības mehānismi, lai garantētu ECVET īstenošanai veikto iniciatīvu kvalitāti, pārredzamību un konsekvenci. |
| --- | --- |

6)

nodrošināt, ka saskaņā ar katras dalībvalsts tiesību aktiem, struktūrām un prasībām atbilstošos līmeņos ir darbotiesspējīgi koordinācijas un uzraudzības mehānismi, lai garantētu ECVET īstenošanai veikto iniciatīvu kvalitāti, pārredzamību un konsekvenci.

APSTIPRINA KOMISIJAS NOLŪKUS:

| 1) | atbalstīt dalībvalstis 1. līdz 6. punktā minēto uzdevumu izpildē un ECVET principu un tehnisko specifikāciju izmantošanā kā tie izklāstīti II pielikumā, jo īpaši atvieglojot pārbaudi, sadarbību, savstarpēju mācīšanos un reklāmu, kā arī, uzsākot informatīvus un konsultāciju pasākumus un vienlaikus nodrošinot, lai norādījumu materiāls būtu pieejams visiem interesentiem; |
| --- | --- |

1)

atbalstīt dalībvalstis 1. līdz 6. punktā minēto uzdevumu izpildē un ECVET principu un tehnisko specifikāciju izmantošanā kā tie izklāstīti II pielikumā, jo īpaši atvieglojot pārbaudi, sadarbību, savstarpēju mācīšanos un reklāmu, kā arī, uzsākot informatīvus un konsultāciju pasākumus un vienlaikus nodrošinot, lai norādījumu materiāls būtu pieejams visiem interesentiem;

| 2) | sadarbībā ar dalībvalstīm, valstu un Eiropas ekspertiem un lietotājiem izstrādāt lietotāju rokasgrāmatas un instrumentus, un pieņemt attiecīgos Europass dokumentus; sadarbībā ar PIA un augstākās izglītības ekspertiem un lietotājiem Eiropas un dalībvalstu mērogā vairot specializētas zināšanas, lai uzlabotu ECVET un augstākās izglītības sektorā izmantotās ECTS salīdzināmību un papildināmību, un regulāri sniegt informāciju par ECVET īstenošanu; |
| --- | --- |

2)

sadarbībā ar dalībvalstīm, valstu un Eiropas ekspertiem un lietotājiem izstrādāt lietotāju rokasgrāmatas un instrumentus, un pieņemt attiecīgos Europass dokumentus; sadarbībā ar PIA un augstākās izglītības ekspertiem un lietotājiem Eiropas un dalībvalstu mērogā vairot specializētas zināšanas, lai uzlabotu ECVET un augstākās izglītības sektorā izmantotās ECTS salīdzināmību un papildināmību, un regulāri sniegt informāciju par ECVET īstenošanu;

| 3) | veicināt Eiropas ECVET tīklu un kopā ar dalībvalstīm piedalīties tajā, iesaistot attiecīgās PIA ieinteresētās personas un valstu kompetentās iestādes, kas piedalās Eiropas ECVET sadarbības tīklā, lai izplatītu un atbalstītu ECVET dalībvalstīs un lai izveidotu ilgtspējīgu platformu informācijas un pieredzes apmaiņai starp dalībvalstīm; uz šā tīkla pamata izveidot ECVET lietotāju grupu, lai dotu ieguldījumu lietotāju rokasgrāmatas atjaunināšanā un veicinātu sadarbības procesa kvalitāti un sadarbības procesa vispārējo saskaņotību ECVET īstenošanai; |
| --- | --- |

3)

veicināt Eiropas ECVET tīklu un kopā ar dalībvalstīm piedalīties tajā, iesaistot attiecīgās PIA ieinteresētās personas un valstu kompetentās iestādes, kas piedalās Eiropas ECVET sadarbības tīklā, lai izplatītu un atbalstītu ECVET dalībvalstīs un lai izveidotu ilgtspējīgu platformu informācijas un pieredzes apmaiņai starp dalībvalstīm; uz šā tīkla pamata izveidot ECVET lietotāju grupu, lai dotu ieguldījumu lietotāju rokasgrāmatas atjaunināšanā un veicinātu sadarbības procesa kvalitāti un sadarbības procesa vispārējo saskaņotību ECVET īstenošanai;

| 4) | uzraudzīt un sekot līdzi veiktajiem pasākumiem, tostarp izmēģināšanai un pārbaudēm, jo īpaši atjauninot norādījumu materiālu, un pēc šā pasākuma pārbaudes un novērtēšanas, kas veikta sadarbībā ar dalībvalstīm, līdz 2014. gada 18. jūnijam ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par iegūto pieredzi un turpmāko ietekmi, un, ja nepieciešams, par šā ieteikuma iespējamo pārskatīšanu un pielāgošanu, ietverot pielikumu un norādījumu materiālu atjaunināšanu sadarbībā ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4)

uzraudzīt un sekot līdzi veiktajiem pasākumiem, tostarp izmēģināšanai un pārbaudēm, jo īpaši atjauninot norādījumu materiālu, un pēc šā pasākuma pārbaudes un novērtēšanas, kas veikta sadarbībā ar dalībvalstīm, līdz 2014. gada 18. jūnijam ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par iegūto pieredzi un turpmāko ietekmi, un, ja nepieciešams, par šā ieteikuma iespējamo pārskatīšanu un pielāgošanu, ietverot pielikumu un norādījumu materiālu atjaunināšanu sadarbībā ar dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 18. jūnijā.

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Štefan FÜLE

---

(1)  OV C 100, 30.4.2009., 140. lpp.

1

(2)  OV C 325, 19.12.2008., 48. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2009. gada 11. maija Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV C 13, 18.1.2003., 2. lpp.

4

(5)  OV C 104, 30.4.2004., 1. lpp.

5

(6)  OV C 86, 5.4.2008., 1. lpp.

6

(7)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.

7

(8)  OV C 111, 6.5.2008, 1. lpp.

8

(9)  OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.

9

(10)  OV L 394, 30.12.2006., 5. lpp.

10

(11)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

11

---

I PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS

Šajā ieteikumā lietotas šādas definīcijas:

| a) | “kvalifikācija” ir oficiāls pārbaudes un atzīšanas procesa rezultāts, ko iegūst, kad kompetenta iestāde konstatē, ka indivīds ir sasniedzis mācību rezultātus atbilstoši konkrētiem standartiem; |
| --- | --- |

a)

“kvalifikācija” ir oficiāls pārbaudes un atzīšanas procesa rezultāts, ko iegūst, kad kompetenta iestāde konstatē, ka indivīds ir sasniedzis mācību rezultātus atbilstoši konkrētiem standartiem;

| b) | “mācību rezultāti” ir atzinumi par to, ko izglītojamais zina, izprot un spēj darīt pēc mācību procesa pabeigšanas, un tie ir definēti zināšanu, prasmju un kompetenču izteiksmē; |
| --- | --- |

b)

“mācību rezultāti” ir atzinumi par to, ko izglītojamais zina, izprot un spēj darīt pēc mācību procesa pabeigšanas, un tie ir definēti zināšanu, prasmju un kompetenču izteiksmē;

| c) | “mācību rezultātu vienība” (vienība) ir kvalifikācijas sastāvdaļa, ko veido saskaņots zināšanu, prasmju un kompetences kopums, ko iespējams pārbaudīt un apstiprināt; |
| --- | --- |

c)

“mācību rezultātu vienība” (vienība) ir kvalifikācijas sastāvdaļa, ko veido saskaņots zināšanu, prasmju un kompetences kopums, ko iespējams pārbaudīt un apstiprināt;

| d) | “mācību rezultātu kredītpunkti” (kredītpunkti) ir indivīda tādu mācību rezultātu kopums, kas ir pārbaudīti un kurus var uzkrāt kvalifikācijas iegūšanai vai pārnest uz citām mācību programmām vai kvalifikācijām; |
| --- | --- |

d)

“mācību rezultātu kredītpunkti” (kredītpunkti) ir indivīda tādu mācību rezultātu kopums, kas ir pārbaudīti un kurus var uzkrāt kvalifikācijas iegūšanai vai pārnest uz citām mācību programmām vai kvalifikācijām;

| e) | “kompetentā iestāde” ir iestāde, kas atbild par kvalifikāciju izstrādi un piešķiršanu vai vienību atzīšanu vai citām ar ECVET saistītām funkcijām, piemēram, ECVET kredītpunktu piešķiršanu kvalifikācijām un vienībām, mācību rezultātu pārbaudi, apstiprināšanu un atzīšanu saskaņā ar iesaistīto valstu noteikumiem un praksēm; |
| --- | --- |

e)

“kompetentā iestāde” ir iestāde, kas atbild par kvalifikāciju izstrādi un piešķiršanu vai vienību atzīšanu vai citām ar ECVET saistītām funkcijām, piemēram, ECVET kredītpunktu piešķiršanu kvalifikācijām un vienībām, mācību rezultātu pārbaudi, apstiprināšanu un atzīšanu saskaņā ar iesaistīto valstu noteikumiem un praksēm;

| f) | “mācību rezultātu pārbaude” ir metodes un procesi, kas izmantoti, lai novērtētu līmeni, kādā mācību procesā iesaistītais faktiski ieguvis noteiktas zināšanas, prasmes un kompetenci; |
| --- | --- |

f)

“mācību rezultātu pārbaude” ir metodes un procesi, kas izmantoti, lai novērtētu līmeni, kādā mācību procesā iesaistītais faktiski ieguvis noteiktas zināšanas, prasmes un kompetenci;

| g) | “mācību rezultātu apstiprināšana” ir apstiprināšanas process, kas apliecina, ka noteikti pārbaudītie mācību rezultāti, ko sasniedzis izglītojamais, atbilst konkrētiem rezultātiem, kas var būt prasīti attiecībā uz vienību vai kvalifikāciju; |
| --- | --- |

g)

“mācību rezultātu apstiprināšana” ir apstiprināšanas process, kas apliecina, ka noteikti pārbaudītie mācību rezultāti, ko sasniedzis izglītojamais, atbilst konkrētiem rezultātiem, kas var būt prasīti attiecībā uz vienību vai kvalifikāciju;

| h) | “mācību rezultātu atzīšana” ir oficiāli sasniegto mācību rezultātu apliecināšanas process, piešķirot vienības vai kvalifikācijas; |
| --- | --- |

h)

“mācību rezultātu atzīšana” ir oficiāli sasniegto mācību rezultātu apliecināšanas process, piešķirot vienības vai kvalifikācijas;

| i) | “ECVET kredītpunkti” ir skaitlisks mācību rezultātu vispārējais atspoguļojums kvalifikācijā un vienību īpatsvara skaitlisks atspoguļojums attiecība uz kvalifikāciju. |
| --- | --- |

i)

“ECVET kredītpunkti” ir skaitlisks mācību rezultātu vispārējais atspoguļojums kvalifikācijā un vienību īpatsvara skaitlisks atspoguļojums attiecība uz kvalifikāciju.

---

II PIELIKUMS

ECVET — PRINCIPI UN TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

ECVET ir tehnisks pamats, lai pārnestu, atzītu un vajadzības gadījumā uzkrātu indivīdu mācību rezultātus kvalifikācijas ieguves nolūkā. ECVET instrumenti un metodika ietver kvalifikācijas aprakstu, kas izteikts ar mācību rezultātu vienībām saistītos kredītpunktos, pārneses un uzkrāšanas procesu un papildu dokumentus, piemēram, mācību līgumus, atzīmju lapu izrakstus un ECVET lietotāju rokasgrāmatas.

ECVET ir paredzēta, lai saskaņā ar valsts tiesību aktiem un saistībā ar mobilitāti atvieglotu mācību rezultātu atzīšanu kvalifikācijas iegūšanas nolūkā. Būtu jāatzīmē, ka ECVET nedod pilsoņiem nekādas jaunas tiesības saņemt automātisku mācību rezultātu vai kredītpunktu atzīšanu. Tās piemērošana konkrētai kvalifikācijai atbilst tiesību aktiem un noteikumiem, kas ir spēkā dalībvalstīs, un ir balstīta uz šādiem principiem un tehniskajām specifikācijām:

1.   Mācību rezultātu vienības

Vienība ir kvalifikācijas sastāvdaļa, ko veido saskaņots zināšanu, prasmju un kompetences kopums, ko iespējams pārbaudīt un apstiprināt ar attiecīgu ECVET kredītpunktu skaitu. Kvalifikācija faktiski ietver vairākas vienības un to veido viss vienību kopums. Tādējādi izglītojamais var iegūt kvalifikāciju, uzkrājot nepieciešamās vienības, kas iegūtas dažādās valstīs un dažādu veidu mācībās (formālajā izglītībā un, attiecīgā gadījumā, neformālajās un informālajās mācībās), vienlaikus ievērojot valsts tiesību aktus attiecībā uz vienību uzkrāšanu un mācību rezultātu atzīšanu.

Vienībām, kas veido kvalifikācijas, jābūt:

| — | aprakstītām, izmantojot skaidrus un saprotamus terminus, atsaucoties uz tajā ietvertajām zināšanām, prasmēm un kompetencēm; |
| --- | --- |

—

aprakstītām, izmantojot skaidrus un saprotamus terminus, atsaucoties uz tajā ietvertajām zināšanām, prasmēm un kompetencēm;

| — | izveidotām un organizētām saskaņotā veidā attiecībā uz vispārējo kvalifikāciju; |
| --- | --- |

—

izveidotām un organizētām saskaņotā veidā attiecībā uz vispārējo kvalifikāciju;

| — | izveidotām tā, lai varētu atsevišķi pārbaudīt un apstiprināt vienībā ietvertos mācību rezultātus. |
| --- | --- |

—

izveidotām tā, lai varētu atsevišķi pārbaudīt un apstiprināt vienībā ietvertos mācību rezultātus.

Vienība var būt attiecināta uz vienu konkrētu kvalifikāciju vai kopēja vairākām kvalifikācijām. Paredzamos mācību rezultātus, kas veido vienību, var iegūt neatkarīgi no tā, kur vai kā tie iegūti. Tādējādi vienību nedrīkst sajaukt ar formālās izglītības mācību programmas vai apmācības sastāvdaļu.

Noteikumus un procedūras mācību rezultātu vienību raksturlielumu definēšanai un vienību kombinēšanai un uzkrāšanai noteiktas kvalifikācijas iegūšanai nosaka kompetentās institūcijas un apmācības procesā iesaistītie partneri saskaņā ar valsts vai reģiona noteikumiem.

Vienības specifikācijās jābūt:

| — | vispārējam vienības nosaukumam; |
| --- | --- |

—

vispārējam vienības nosaukumam;

| — | vispārējam tās kvalifikācijas (vai kvalifikāciju) nosaukumam, uz kuru attiecīgā gadījumā attiecas vienība; |
| --- | --- |

—

vispārējam tās kvalifikācijas (vai kvalifikāciju) nosaukumam, uz kuru attiecīgā gadījumā attiecas vienība;

| — | atsaucei uz kvalifikāciju atbilstoši EQF līmenim, ja vajadzīgs, valsts kvalifikācijas sistēmas (“VKS”) līmenim, vai ar ECVET kredītpunktiem, kas saistīti ar kvalifikāciju; |
| --- | --- |

—

atsaucei uz kvalifikāciju atbilstoši EQF līmenim, ja vajadzīgs, valsts kvalifikācijas sistēmas (“VKS”) līmenim, vai ar ECVET kredītpunktiem, kas saistīti ar kvalifikāciju;

| — | vienībā ietvertajiem mācību rezultātiem; |
| --- | --- |

—

vienībā ietvertajiem mācību rezultātiem;

| — | procedūrām un kritērijiem šo mācību rezultātu pārbaudei; |
| --- | --- |

—

procedūrām un kritērijiem šo mācību rezultātu pārbaudei;

| — | ar vienību saistītajiem ECVET kredītpunktiem; |
| --- | --- |

—

ar vienību saistītajiem ECVET kredītpunktiem;

| — | ja vajadzīgs, vienības derīguma termiņam laika izteiksmē. |
| --- | --- |

—

ja vajadzīgs, vienības derīguma termiņam laika izteiksmē.

2.   Mācību rezultātu pārnešana un uzkrāšana, ECVET partnerības

Izmantojot ECVET, pārbauda mācību rezultātu vienības, kas sasniegtas vienā mācību sistēmā, un pēc sekmīgas pārbaudes pārnes tās uz citu mācību sistēmu. Šajā otrajā mācību sistēmā tās kā daļu no attiecīgās kvalifikācijas prasībām, ko vēlas iegūt persona, apstiprina un atzīst kompetenta iestāde. Mācību rezultātu vienības tad var uzkrāt šīs kvalifikācijas iegūšanai saskaņā ar valsts vai reģiona noteikumiem. Procedūras un pamatnostādnes mācību rezultātu vienību novērtēšanai, apstiprināšanai, uzkrāšanai un atzīšanai izstrādā attiecīgās kompetentās iestādes un apmācības procesā iesaistītie partneri.

Uz ECVET balstīta un formālās izglītības sistēmās sasniegtu mācību rezultātu pārnešanai izmantotā kredītpunktu pārnešana jāatvieglo, izveidojot partnerības un sadarbības tīklus, iesaistot kompetentās iestādes, no kurām katra ir pilnvarota savā mācību sistēmā piešķirt kvalifikācijas vai vienības vai piešķirt kredītpunktus par sasniegtajiem mācību rezultātiem to pārnešanai un apstiprināšanai.

Partnerību izveides mērķis ir:

| — | nodrošināt starp partneriem vispārīgu sadarbības struktūru, kas noteikta saprašanās memorandā (“SM”), ar kura palīdzību tiek izveidota savstarpēja uzticēšanās; |
| --- | --- |

—

nodrošināt starp partneriem vispārīgu sadarbības struktūru, kas noteikta saprašanās memorandā (“SM”), ar kura palīdzību tiek izveidota savstarpēja uzticēšanās;

| — | palīdzēt partneriem konkrētas kārtības izstrādāšanā izglītojamo kredītpunktu pārnešanai. |
| --- | --- |

—

palīdzēt partneriem konkrētas kārtības izstrādāšanā izglītojamo kredītpunktu pārnešanai.

SM jāapstiprina, ka partneri:

| — | pieņem viens otra kā kompetentās iestādes statusu; |
| --- | --- |

—

pieņem viens otra kā kompetentās iestādes statusu;

| — | pieņem viens otra kvalitātes nodrošināšanas, pārbaudes, apstiprināšanas un atzīšanas kritērijus un procedūras kā atbilstošas kredītpunktu pārnešanas mērķiem; |
| --- | --- |

—

pieņem viens otra kvalitātes nodrošināšanas, pārbaudes, apstiprināšanas un atzīšanas kritērijus un procedūras kā atbilstošas kredītpunktu pārnešanas mērķiem;

| — | vienojas par partnerības darbības nosacījumiem, piemēram, mērķiem, termiņu un kārtību SM pārskatīšanai; |
| --- | --- |

—

vienojas par partnerības darbības nosacījumiem, piemēram, mērķiem, termiņu un kārtību SM pārskatīšanai;

| — | vienojas par kredītpunktu pārnešanai atbilstošo kvalifikāciju salīdzināmību, izmantojot EQF noteiktos atsauces līmeņus; |
| --- | --- |

—

vienojas par kredītpunktu pārnešanai atbilstošo kvalifikāciju salīdzināmību, izmantojot EQF noteiktos atsauces līmeņus;

| — | apzina citus dalībniekus un kompetentās iestādes, kas var būt iesaistītas attiecīgajā procesā, un to funkcijās. |
| --- | --- |

—

apzina citus dalībniekus un kompetentās iestādes, kas var būt iesaistītas attiecīgajā procesā, un to funkcijās.

Lai piemērotu ECVET mācību rezultātiem, kas iegūti neformālās un informālās mācībās vai ārpus saprašanās memorandā noteiktajām sistēmām, kompetentajai iestādei, kura pilnvarota piešķirt kvalifikācijas, vienības vai kredītpunktus, jāizveido procedūras un mehānismi šo mācību rezultātu apzināšanai, apstiprināšanai un atzīšanai, piešķirot atbilstošas vienības un ar tām saistītos ECVET kredītpunktus.

3.   Studiju līgums un personīgā protokola kopija

Lai piemērotu kredītpunktu pārnešanu, kurā iesaistīti divi partneri un konkrēts mobils izglītojamais, abas apmācībā un apstiprināšanā iesaistītās kompetentās iestādes un izglītojamais saistībā ar SM noslēdz mācību līgumu. Šajā līgumā:

| — | jānošķir kompetentā “mītnes” un “uzņemošā” iestāde (1); |
| --- | --- |

—

jānošķir kompetentā “mītnes” un “uzņemošā” iestāde (1);

| — | jānosaka konkrēti mobilitātes laikposma nosacījumi, piemēram, izglītojamās personas identitāte, mobilitātes laikposms, paredzamie mācību rezultāti un ar tiem saistītie ECVET kredītpunkti. |
| --- | --- |

—

jānosaka konkrēti mobilitātes laikposma nosacījumi, piemēram, izglītojamās personas identitāte, mobilitātes laikposms, paredzamie mācību rezultāti un ar tiem saistītie ECVET kredītpunkti.

Studiju līgumā jānosaka, ka tad, ja izglītojamais būs sasniedzis paredzētos mācību rezultātus un tos pozitīvi novērtējusi “uzņemošā” iestāde, “mītnes” iestādei saskaņā ar kompetentās iestādes izstrādātajiem noteikumiem un procedūrām tie ir jāapstiprina un jāatzīst par daļu no prasībām kvalifikācijas iegūšanai.

Kredītpunktu pārnešana starp partneriem var attiekties uz mācību rezultātiem, kas sasniegti saistībā ar formālu, vai, attiecīgā gadījumā, neformālu izglītību vai informālām mācībām. Tādējādi par sasniegtajiem rezultātiem piešķirto kredītpunktu pārnešana notiek trīs posmos:

| — | “uzņemošā” iestāde pārbauda sasniegtos mācību rezultātus un izglītojamajai personai piešķir kredītpunktus. Sasniegtie mācību rezultāti un attiecīgie ECVET kredītpunkti tiek ierakstīti izglītojamās personas “personīgajā protokola kopijā” (2); |
| --- | --- |

—

“uzņemošā” iestāde pārbauda sasniegtos mācību rezultātus un izglītojamajai personai piešķir kredītpunktus. Sasniegtie mācību rezultāti un attiecīgie ECVET kredītpunkti tiek ierakstīti izglītojamās personas “personīgajā protokola kopijā” (2);

| — | “mītnes” iestāde apstiprina kredītpunktus kā derīgu ierakstu par izglītojamās personas sasniegumiem; |
| --- | --- |

—

“mītnes” iestāde apstiprina kredītpunktus kā derīgu ierakstu par izglītojamās personas sasniegumiem;

| — | pēc tam “mītnes” iestāde atzīst iegūtos mācību rezultātus. Atzīšanas rezultātā var piešķirt vienības un attiecīgos ECVET kredītpunktus saskaņā ar “mītnes” sistēmas noteikumiem. |
| --- | --- |

—

pēc tam “mītnes” iestāde atzīst iegūtos mācību rezultātus. Atzīšanas rezultātā var piešķirt vienības un attiecīgos ECVET kredītpunktus saskaņā ar “mītnes” sistēmas noteikumiem.

Apstiprināšana un atzīšana, ko veic kompetentā “mītnes” iestāde, ir atkarīga no veiksmīgas mācību rezultātu pārbaudes, ko veic kompetentā “uzņemošā” iestāde saskaņā ar savstarpēji noteiktajām procedūrām un kvalitātes nodrošināšanas kritērijiem.

4.   
  ECVET kredītpunkti

ECVET kredītpunkti sniedz papildu informāciju par kvalifikācijām un vienībām skaitliskā izteiksmē. Tiem nav neatkarīgas vērtības no konkrētajai kvalifikācijai iegūtajiem mācību rezultātiem, uz kuriem tie attiecas, un tie atspoguļo mācību rezultātus un uzkrātās vienības. Lai nodrošinātu vienotu pieeju ECVET kredītpunktu izmantošanai, piemēro metodi, saskaņā ar kuru piešķir 60 kredītpunktus par mācību rezultātiem, ko paredzēts sasniegt oficiālā pilna laika PIA laikā gadā.

Kredītpunktu piešķiršana ECVET sistēmā parasti notiek divos posmos: ECVET piešķir vispirms kvalifikācijai kopumā un tad tās vienībām. Konkrētajai kvalifikācijai kā atsauci pieņem vienu formālo mācību sistēmu un, pamatojoties uz vienošanos, šai kvalifikācijai piešķir kopējo kredītpunktu skaitu. No šā kopējā skaita katrai vienībai piešķir ECVET kredītpunktus atbilstoši īpatsvaram, kāds tām ir kvalifikācijā.

Kvalifikācijām, kurām nav atsauces uz formālu mācību sistēmu, ECVET kredītpunktus var piešķirt, tos aprēķinot salīdzinājumā ar citu kvalifikāciju, kurai ir atsauce uz formālu mācību sistēmu. Lai noteiktu kvalifikāciju salīdzināmību, kompetentajai iestādei būtu jāatsaucas uz atbilstošu EQF līmeni vai, iespējams, valsts kvalifikācijas sistēmas līmeni vai uz līdzību ar mācību rezultātiem cieši saistītā profesionālā jomā.

Mācību rezultātu vienību īpatsvars attiecībā uz kvalifikāciju jānosaka saskaņā ar šādiem kritērijiem vai to kombināciju:

| — | mācību rezultātu, kas veido vienību līdzdalībai darba tirgū, salīdzinošais nozīmīgums pārejai uz citiem kvalifikācijas līmeņiem vai attiecībā uz sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

—

mācību rezultātu, kas veido vienību līdzdalībai darba tirgū, salīdzinošais nozīmīgums pārejai uz citiem kvalifikācijas līmeņiem vai attiecībā uz sociālo integrāciju;

| — | mācību rezultātu, kas veido vienību, sarežģītība, joma un apjoms; |
| --- | --- |

—

mācību rezultātu, kas veido vienību, sarežģītība, joma un apjoms;

| — | pūles, kas jāpieliek izglītojamajai personai, lai iegūtu vienībai nepieciešamās zināšanas, prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

—

pūles, kas jāpieliek izglītojamajai personai, lai iegūtu vienībai nepieciešamās zināšanas, prasmes un kompetences.

Konkrētas vienības, kas kopīga vairākām kvalifikācijām, ECVET kredītpunktos izteiktais īpatsvars var būt atšķirīgs attiecībā uz dažādām kvalifikācijām.

ECVET kredītpunktu piešķiršanas sistēma parasti ir daļa no kvalifikāciju un vienību izstrādes. Tos izstrādā kompetentā iestāde, kas atbild par kvalifikācijas izstrādi un uzturēšanu, vai iestāde, kas īpaši pilnvarota šā uzdevuma veikšanai. Valstīs, kur jau ir valsts kredītpunktu sistēma, attiecīgās kompetentās iestādes nosaka kārtību valsts kredītpunktu pārrēķināšanai ECVET kredītpunktos.

Kvalifikācijas vai vienības veiksmīgas iegūšanas rezultātā tiek piešķirti ar to saistītie ECVET kredītpunkti, neatkarīgi no faktiskā laika, kas nepieciešams to iegūšanai.

Parasti vienību pārnešana ir saistīta ar attiecīgo ECVET kredītpunktu pārnešanu, lai tos iekļautu, kad pārnestie mācību rezultāti tiek atzīti saskaņā ar valsts vai reģiona noteikumiem. Kompetentās iestādes ziņā ir, ja nepieciešams, no jauna apsvērt vai ņemt vērā ECVET kredītpunktus, ja šim mērķim noteiktie noteikumi un metodikas ir pārredzami un balstīti uz kvalitātes nodrošināšanas principiem.

Jebkādām kvalifikācijām un ar tām saistītām vienībām, kas iegūtas neformālās vai informālās mācībās, kam nevar noteikt atsauci uz formālu mācību sistēmu, kā atsauci izmanto tos pašus ECVET kredītpunktus, ja tiek sasniegti tādi paši mācību rezultāti.

---

(1)  “Mītnes” iestāde ir iestāde, kas apstiprinās un atzīs izglītojamā sasniegtos mācību rezultātus. “Uzņemošā” iestāde ir iestāde, kas nodrošina apmācību attiecīgo mācību rezultātu sasniegšanai un pārbauda sasniegtos mācību rezultātus.

(2)  Personīgā protokola kopija ir dokuments, kur atspoguļoti pārbaudītie izglītojamo personu mācību rezultāti un piešķirtās vienības un ECVET kredītpunkti.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 8.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/19

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 7. jūlijs

2009/C 155/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4019 |
| JPY | Japānas jēna | 133,61 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4465 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86380 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,9650 |
| CHF | Šveices franks | 1,5181 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0565 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,882 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 273,20 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6971 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3740 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2117 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1593 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7484 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6223 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,8648 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,1996 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0420 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 784,41 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,1837 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,5788 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3425 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 374,43 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9746 |
| PHP | Filipīnu peso | 67,591 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,0625 |
| THB | Taizemes bats | 47,794 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,7321 |
| MXN | Meksikas peso | 18,5100 |
| INR | Indijas rūpija | 67,6140 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4019

JPY

Japānas jēna

133,61

DKK

Dānijas krona

7,4465

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86380

SEK

Zviedrijas krona

10,9650

CHF

Šveices franks

1,5181

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0565

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,882

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

273,20

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6971

PLN

Polijas zlots

4,3740

RON

Rumānijas leja

4,2117

TRY

Turcijas lira

2,1593

AUD

Austrālijas dolārs

1,7484

CAD

Kanādas dolārs

1,6223

HKD

Hongkongas dolārs

10,8648

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,1996

SGD

Singapūras dolārs

2,0420

KRW

Dienvidkorejas vons

1 784,41

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,1837

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,5788

HRK

Horvātijas kuna

7,3425

IDR

Indonēzijas rūpija

14 374,43

MYR

Malaizijas ringits

4,9746

PHP

Filipīnu peso

67,591

RUB

Krievijas rublis

44,0625

THB

Taizemes bats

47,794

BRL

Brazīlijas reāls

2,7321

MXN

Meksikas peso

18,5100

INR

Indijas rūpija

67,6140

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 8.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/20

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus TREN/SUB/01-2009

2009/C 155/04

Komisija plāno piešķirt subsīdijas, kuru kopējā summa sasniedz aptuveni EUR 4 750 000, lai veicinātu transporta politikas mērķus. Politikas prioritātes ir noteiktas Komisijas pieņemtajā 2009. gada darba programmā.

Galvenie izvēlētie temati ir ceļu drošība, transportlīdzekļu drošība un kopējais tirgus (iekšzemes un jūras navigācija).

Informācija par šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ir pieejama TREN ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē, kurai ir šāda adrese:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

Eiropas Investīciju banka

| 8.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/21

---

Aicinājums iesniegt priekšlikumus

Eiropas Investīciju banka savas universitāšu pētniecības darba programmas ietvaros ierosina divas jaunas EIBURS finansiālā atbalsta jomas

2009/C 155/05

Eiropas Investīciju banka lielāko daļu savu institucionālo attiecību ar universitātēm veido ar EIB universitāšu pētniecības darba programmu paketes starpniecību. Tā sastāv no trim dažādām programmām:

| — | EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme) – EIB universitāšu pētniecības darba sponsorēšanas programma; |
| --- | --- |

—

EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme) – EIB universitāšu pētniecības darba sponsorēšanas programma;

| — | STAREBEI (STAges de REcherche, BEI) – programma to jauno pētnieku finansiālam atbalstam, kuri iesaistīti kopīgos EIB un universitāšu projektos; un |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche, BEI) – programma to jauno pētnieku finansiālam atbalstam, kuri iesaistīti kopīgos EIB un universitāšu projektos; un

| — | EIB universitāšu tīkli (EIB University Networks) – mehānisms sadarbībai ar universitāšu tīkliem, kuru darbība liecina, ka tie ir īpaši nozīmīgi EIB grupas mērķu atbalstam. |
| --- | --- |

—

EIB universitāšu tīkli (EIB University Networks) – mehānisms sadarbībai ar universitāšu tīkliem, kuru darbība liecina, ka tie ir īpaši nozīmīgi EIB grupas mērķu atbalstam.

EIBURS piešķir finansējumu universitāšu pētniecības centriem, kas nodarbojas ar bankai īpaši svarīgiem pētniecības jautājumiem un tēmām. EIB konkursa kārtībā trīs gadus piešķir finansiālu atbalstu līdz 100 000 eiro gadā tām ieinteresētajām universitāšu fakultātēm vai ar universitātēm saistītiem pētniecības centriem ES dalībvalstīs, kandidātvalstīs vai valstīs, kas pievienojas ES, kam ir atzītas speciālās zināšanas EIB izraudzītajās jomās, lai attiecīgās iestādes varētu paplašināt darbību šajās jomās. Lai priekšlikums būtu veiksmīgs, tam jāietver plašs piedāvājuma spektrs (pētniecība, kursu un semināru organizēšana, informācijas tīkla izveide, rezultātu izplatīšana u. c.), kas būs noteikts līgumā ar banku.

2009./2010. mācību gadam EIBURS programmā izraudzītas divas jaunas pētniecības jomas:

—   Publisko e-pakalpojumu attīstība Eiropā

Gan atjaunotajā Lisabonas stratēģijā, gan Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā vispārējas ātrgaitas platjoslas piekļuves infrastruktūras izvēršana visā Eiropā ir noteikta par būtisku prasību, lai paātrinātu produktivitāti veicinošu e-pakalpojumu lietojumprogrammu izplatīšanu. Tā kā sākotnēji ar tirgus stimuliem lietojumprogrammu ieviešanā var arī nepietikt, ir paredzēts, ka, lai ekonomiski pamatotu šādas infrastruktūras izvēršanu, publiskajam sektoram būs noteicošā loma lietojumprogrammu pieprasījuma stimulēšanā. Tajā pašā laikā publiskais sektors gūtu labumu no ievērojama produktivitātes pieauguma, nodrošinot efektīvāku esošo pakalpojumu sniegšanu vai izstrādājot jaunus pakalpojumus. Tādējādi tas varētu ieguldīt nepieciešamajā infrastruktūras tīklā (ņemot vērā tā publisko preču būtību un brīvas piekļuves nepieciešamību) un norādīt pakalpojumu veidus, kādus paredzēts nodrošināt ar šo infrastruktūru (uz rezultātu balstīta pieeja).

Izpētes programmai būtu jānovērtē izvēršanas potenciāls dažādiem e-pakalpojumu veidiem (piemēram, e-pārvalde, e-veselība, e-mācības), nosakot atbilstošu privātā un publiskā sektora lomu, kā arī visefektīvākos piegādes veidus (īpaši publisko un privāto partnerību kontekstā). Tās ietvaros būtu jāņem vērā jaunas ES darbības, piemēram, Vadošā tirgus iniciatīva un publiskais iepirkums pirmskomercializācijas posmā, kuru mērķis ir veicināt, lai publiskais sektors ieņem vadošo pozīciju jaunu tirgu izveides stimulēšanā. Izpētes programmai arī būtu jāatspoguļo sabiedrības interese izstrādāt uz pieprasījumu vērstas iniciatīvas, kas balstītas uz IKT (informācijas un komunikāciju tehnoloģijas) lietojumprogrammām citās nozarēs, piemēram, transporta un it īpaši enerģētikas nozarē, kur IKT loma energoefektivitātes veicināšanā var būt pat ļoti būtiska.

Projekts var ietvert jebkādas papildu darbības izpētes jomā, kuras Universitātes centrs vēlas uzsākt ar sponsoru atbalstu, piemēram, i) kursu un semināru rīkošanu; ii) datu bāzu izveidi un aptauju izstrādi; un iii) padziļinātu gadījumu izpēti.

—   Ietekmes uz vidi vērtējums no finansiālā un ekonomiskā aspekta

Vides un tās ietekmes uz cilvēku labklājību vērtējums no finansiālā un ekonomiskā aspekta īpaši attiecas uz savstarpēji saistītajiem klimata pārmaiņu un bioloģiskās daudzveidības jautājumiem, kas 21. gadsimtā, domājams, kļūs par nozīmīgām globālām problēmām.

Klimata pārmaiņas jau tagad ir vērojamas: pasaule kļūst siltāka ar visām no tā izrietošām sekām, un tas saasina esošos draudus ekosistēmām un bioloģiskajai daudzveidībai.

Nepārtrauktā dzīvotņu iznīcināšana un sadrumstalošana īpaši apdraud tādas ekosistēmas kā meži, mitrāji un piekrastes zonas. Rezultātā ir apdraudētas arī dažādas ekosistēmu pamatfunkcijas, piemēram, aizsardzība pret plūdiem, apputeksnēšana, veselīgas augsnes saglabāšana un oglekļa sekvestrācija. Lai saglabātu šo ekosistēmu pamatfunkcijas, ir nepieciešams nodrošināt to ilgtermiņa funkcionalitāti. Veselīgas ekosistēmas ir noturīgākas pret klimata pārmaiņu izraisītajām sekām un ar to saistītajai laika apstākļu nepastāvībai.

Ņemot vērā šo informāciju un balstoties uz esošajiem pētījumu rezultātiem un pieredzi, EIB aicina iesniegt pētniecības priekšlikumus vienā vai abās no šādām saistītajām jomām:

| — | ekosistēmu aizsardzības izmaksas un ieguvumi klimata pārmaiņu kontekstā, atzīstot nepieciešamību novērst esošos draudus, lai stiprinātu noturību pret klimata pārmaiņu radītajām sekām, kā arī veselīgu ekosistēmu loma (un vērtība) gan attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu, gan pielāgošanos tām; |
| --- | --- |

—

ekosistēmu aizsardzības izmaksas un ieguvumi klimata pārmaiņu kontekstā, atzīstot nepieciešamību novērst esošos draudus, lai stiprinātu noturību pret klimata pārmaiņu radītajām sekām, kā arī veselīgu ekosistēmu loma (un vērtība) gan attiecībā uz klimata pārmaiņu mazināšanu, gan pielāgošanos tām;

| — | uz tirgu balstītas pieejas, kas pamatojas uz oglekļa tirgus pieredzi, izmantošana ekosistēmu pamatfunkciju aizsardzībā un veicināšanā. |
| --- | --- |

—

uz tirgu balstītas pieejas, kas pamatojas uz oglekļa tirgus pieredzi, izmantošana ekosistēmu pamatfunkciju aizsardzībā un veicināšanā.

Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 2009. gada 30. septembris. Priekšlikumi, kas iesniegti pēc šī termiņa beigām, netiks izskatīti. Priekšlikumi jānosūta uz šādu adresi:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms. Luisa Ferreira, Co-ordinator.

Plašāka informācija par EIBURS atlases kārtību, kā arī par citām programmām un mehānismiem pieejama EIB tīmekļa vietnē www.eib.org/universities

---

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 8.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/23

---

PAZIŅOJUMS PAR ATKLĀTU KONKURSU EPSO/AST/100-101/09

2009/C 155/06

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko atklātos konkursus Bulgārijas un Rumānijas pilsoņiem asistentu sekretariāta jomā (AST 1) pieņemšanai darbā

| — | EPSO/AST/100/09 – Asistenti, kuriem ir Bulgārijas pilsonība (BG) |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/100/09 – Asistenti, kuriem ir Bulgārijas pilsonība (BG)

| — | EPSO/AST/101/09 – Asistenti, kuriem ir Rumānijas pilsonība (RO) |
| --- | --- |

—

EPSO/AST/101/09 – Asistenti, kuriem ir Rumānijas pilsonība (RO)

Paziņojums par konkursu ir publicēts Oficiālā Vēstneša C sērijā 155 A 2009. gada 8. jūlijā tikai bulgāru un rumāņu valodā.

Sīkāka informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē http://eu-careers.eu

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 8.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/24

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5570 – Platinum/Delphi)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 155/07

| 1. | Komisija 2009. gada 30. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Platinum Equity LLC (“Platinum”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmuma Delphi Corporation (“Delphi”, ASV), iegādājoties akcijas un aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 30. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Platinum Equity LLC (“Platinum”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmuma Delphi Corporation (“Delphi”, ASV), iegādājoties akcijas un aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Platinum: privātais kapitāls, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Platinum: privātais kapitāls,

| — | uzņēmums Delphi: mobilu elektronisko un transportēšanas sistēmu ražošana autoindustrijas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Delphi: mobilu elektronisko un transportēšanas sistēmu ražošana autoindustrijas vajadzībām.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 2 2964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5570 – Platinum/Delphi uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 2 2964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5570 – Platinum/Delphi uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---