# Uradni list C 235/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.235.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 235 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5230. september 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.235.slv

Uradni list

Evropske unije

C 235

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5230. september 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 235/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 235/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5610 – Predica/SFL/Parholding) (
  1
  ) | 5 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 235/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2009/C 235/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5610 – Predica/SFL/Parholding) (
  1
  )

1

5

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 235/03 | Menjalni tečaji eura | 6 |
| 2009/C 235/04 | Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (
  1
  ) | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 235/03

Menjalni tečaji eura

6

2009/C 235/04

Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (
  1
  )

1

7

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 235/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5549 – EDF/Segebel) (
  1
  ) | 26 |
| 2009/C 235/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough) (
  1
  ) | 27 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 235/07 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 28 |
| 2009/C 235/08 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 32 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 235/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5549 – EDF/Segebel) (
  1
  )

1

26

2009/C 235/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough) (
  1
  )

1

27

DRUGI AKTI

Komisija

2009/C 235/07

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

28

2009/C 235/08

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 30.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 235/01

| Datum sprejetja odločitve | 13.7.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | NN 32/09 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Enterprise Management Incentives (EMI) |
| Pravna podlaga | Income Tax (Earnings and Pensions) Act 2003, Taxation of Chargeable Gains Act 1992 (TCGA), Social Security Contributions and Benefits Act 1992 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Mala in srednja podjetja, Zaposlovanje, Rizični kapital |
| Oblika pomoči | Davčna ugodnost |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 210 mio. GBP |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 6.4.2018 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | HM Revenue & Customs |
| UNITED KINGDOM |

Datum sprejetja odločitve

13.7.2009

Referenčna številka državne pomoči

NN 32/09

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Enterprise Management Incentives (EMI)

Pravna podlaga

Income Tax (Earnings and Pensions) Act 2003, Taxation of Chargeable Gains Act 1992 (TCGA), Social Security Contributions and Benefits Act 1992

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Mala in srednja podjetja, Zaposlovanje, Rizični kapital

Oblika pomoči

Davčna ugodnost

Proračun

Načrtovani letni izdatki 210 mio. GBP

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 6.4.2018

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

HM Revenue & Customs

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 14.8.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 220/09 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Mecklenburg-Vorpommern |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Richtlinie für die Übernahme von Bürgschaften des Landes Mecklenburg-Vorpommern zugunsten von Unternehmen in Schwierigkeiten (Sanierungs-Bürgschaftsrichtlinie) |
| Pravna podlaga | Haushaltsgesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern in der jeweils gültigen Fassung, insb. § 14 Abs. 1;
  Landeshaushaltsordnung und dazu erlassene Verwaltungsvorschriften, insbesondere § 39 LHO |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Reševanje podjetij v težavah, Prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 10 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 1.3.2009–1.3.2019 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Finanzministerium Mecklenburg-Vorpommern und zuständiges Fachministerium Finanzministerium Mecklenburg-Vorpommern |
| Schloßstr. 9—11 |
| 19053 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

14.8.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 220/09

Država članica

Nemčija

Regija

Mecklenburg-Vorpommern

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Richtlinie für die Übernahme von Bürgschaften des Landes Mecklenburg-Vorpommern zugunsten von Unternehmen in Schwierigkeiten (Sanierungs-Bürgschaftsrichtlinie)

Pravna podlaga

Haushaltsgesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern in der jeweils gültigen Fassung, insb. § 14 Abs. 1;

Landeshaushaltsordnung und dazu erlassene Verwaltungsvorschriften, insbesondere § 39 LHO

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Reševanje podjetij v težavah, Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 10 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

1.3.2009–1.3.2019

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Finanzministerium Mecklenburg-Vorpommern und zuständiges Fachministerium Finanzministerium Mecklenburg-Vorpommern

Schloßstr. 9—11

19053 Schwerin

DEUTSCHLAND

| und zuständiges Fachministerium, i.d.R. das Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Johannes-Stelling-Str. 14 |
| 19053 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

und zuständiges Fachministerium, i.d.R. das Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus Mecklenburg-Vorpommern

Johannes-Stelling-Str. 14

19053 Schwerin

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 3.9.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 355/09 |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Prolongation and modification of the Hungarian bank support scheme N 664/08 |
| Pravna podlaga | Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System (2008. évi CIV. törvény a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo, dokapitalizacija |
| Proračun | Skupni proračun: 300 milijard HUF za dokapitalizacijo in 1 500 milijard HUF za jamstvo |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 31.12.2009 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministry of finance |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

3.9.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 355/09

Država članica

Madžarska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Prolongation and modification of the Hungarian bank support scheme N 664/08

Pravna podlaga

Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System (2008. évi CIV. törvény a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo, dokapitalizacija

Proračun

Skupni proračun: 300 milijard HUF za dokapitalizacijo in 1 500 milijard HUF za jamstvo

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 31.12.2009

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministry of finance

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 26.6.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 356/09 |
| Država članica | Irska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Anglo-Irish Bank |
| Pravna podlaga | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Drugi načini kapitalskega vlaganja |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 4 000 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 26.6.2009–26.12.2009 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance |
| Government Building |
| Upper Merrion Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Datum sprejetja odločitve

26.6.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 356/09

Država članica

Irska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Anglo-Irish Bank

Pravna podlaga

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 4 000 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

26.6.2009–26.12.2009

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance

Government Building

Upper Merrion Street

Dublin 2

IRELAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 3.9.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 376/09 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Brandenburg |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Förderrichtlinie des Ministerium für Wirtschaft zur Gewährung von Zuwendungen zur Konsolidierung und Standortsicherung für kleine und mittlere Unternehmen im Land Brandenburg — Konsolidierungs- und Standortsicherungsprogramm (KoSta) |
| Pravna podlaga | Haushaltsordnung des Landes Brandenburg (Landeshaushaltsordnung — LHO) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Reševanje podjetij v težavah, Prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Subvencioniranje obresti |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 10 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 30 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 10.10.2009–9.10.2012 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104—106 |
| 14480 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

3.9.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 376/09

Država članica

Nemčija

Regija

Brandenburg

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Förderrichtlinie des Ministerium für Wirtschaft zur Gewährung von Zuwendungen zur Konsolidierung und Standortsicherung für kleine und mittlere Unternehmen im Land Brandenburg — Konsolidierungs- und Standortsicherungsprogramm (KoSta)

Pravna podlaga

Haushaltsordnung des Landes Brandenburg (Landeshaushaltsordnung — LHO) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Reševanje podjetij v težavah, Prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Subvencioniranje obresti

Proračun

Načrtovani letni izdatki 10 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 30 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

10.10.2009–9.10.2012

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104—106

14480 Potsdam

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 30.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/5

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5610 – Predica/SFL/Parholding)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 235/02

Komisija se je 24. septembra 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5610. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5610. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 30.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. septembra 2009

2009/C 235/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4549 |
| JPY | japonski jen | 130,91 |
| DKK | danska krona | 7,4440 |
| GBP | funt šterling | 0,91180 |
| SEK | švedska krona | 10,2330 |
| CHF | švicarski frank | 1,5124 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,5150 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,180 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 269,55 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7063 |
| PLN | poljski zlot | 4,2135 |
| RON | romunski leu | 4,1926 |
| TRY | turška lira | 2,1680 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6690 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5861 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,2758 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0361 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0641 |
| KRW | južnokorejski won | 1 725,71 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,8180 |
| CNY | kitajski juan | 9,9341 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2708 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 148,90 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0711 |
| PHP | filipinski peso | 69,240 |
| RUB | ruski rubelj | 43,8814 |
| THB | tajski bat | 48,906 |
| BRL | brazilski real | 2,6088 |
| MXN | mehiški peso | 19,7575 |
| INR | indijska rupija | 70,0030 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4549

JPY

japonski jen

130,91

DKK

danska krona

7,4440

GBP

funt šterling

0,91180

SEK

švedska krona

10,2330

CHF

švicarski frank

1,5124

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,5150

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,180

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

269,55

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7063

PLN

poljski zlot

4,2135

RON

romunski leu

4,1926

TRY

turška lira

2,1680

AUD

avstralski dolar

1,6690

CAD

kanadski dolar

1,5861

HKD

hongkonški dolar

11,2758

NZD

novozelandski dolar

2,0361

SGD

singapurski dolar

2,0641

KRW

južnokorejski won

1 725,71

ZAR

južnoafriški rand

10,8180

CNY

kitajski juan

9,9341

HRK

hrvaška kuna

7,2708

IDR

indonezijska rupija

14 148,90

MYR

malezijski ringit

5,0711

PHP

filipinski peso

69,240

RUB

ruski rubelj

43,8814

THB

tajski bat

48,906

BRL

brazilski real

2,6088

MXN

mehiški peso

19,7575

INR

indijska rupija

70,0030

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 30.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/7

---

Sporočilo Komisije

Smernice Skupnosti o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 235/04

1.   UVOD

| 1. | Širokopasovna povezljivost je ključni del razvoja, uvajanja in uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v gospodarstvu in družbi. Širokopasovni dostop je strateško pomemben, ker lahko pospeši prispevek te tehnologije k rasti in inovacijam v vseh gospodarskih panogah ter k socialni in teritorialni koheziji. Komisija dejavno podpira široko razpoložljivost širokopasovnih storitev za vse evropske državljane, kot določajo lizbonska strategija in naknadna sporočila (1). |
| --- | --- |

1.

Širokopasovna povezljivost je ključni del razvoja, uvajanja in uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v gospodarstvu in družbi. Širokopasovni dostop je strateško pomemben, ker lahko pospeši prispevek te tehnologije k rasti in inovacijam v vseh gospodarskih panogah ter k socialni in teritorialni koheziji. Komisija dejavno podpira široko razpoložljivost širokopasovnih storitev za vse evropske državljane, kot določajo lizbonska strategija in naknadna sporočila (1).

| 2. | Komisija je 26. novembra 2008 sprejela Evropski načrt za oživitev gospodarstva (v nadaljnjem besedilu: načrt za oživitev gospodarstva) (2), da bi Evropa našla izhod iz finančne in gospodarske krize. Strategija za širokopasovne povezave je pomemben del načrta za oživitev gospodarstva (3). Namen načrta je zlasti povečati naložbe EU v posamezne strateške sektorje, kot je širokopasovni dostop, ki lahko kratkoročno podpre gospodarstvo in dolgoročno vzpostavi temeljno infrastrukturo za trajnostno gospodarsko rast. |
| --- | --- |

2.

Komisija je 26. novembra 2008 sprejela Evropski načrt za oživitev gospodarstva (v nadaljnjem besedilu: načrt za oživitev gospodarstva) (2), da bi Evropa našla izhod iz finančne in gospodarske krize. Strategija za širokopasovne povezave je pomemben del načrta za oživitev gospodarstva (3). Namen načrta je zlasti povečati naložbe EU v posamezne strateške sektorje, kot je širokopasovni dostop, ki lahko kratkoročno podpre gospodarstvo in dolgoročno vzpostavi temeljno infrastrukturo za trajnostno gospodarsko rast.

| 3. | Komisija je v okviru načrta za oživitev gospodarstva in za doseganje 100-odstotne pokritosti s hitrim internetom za vse državljane do leta 2010 vložila 1,02 milijarde EUR v Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja. Del tega zneska se bo porabil za postavitev širokopasovne infrastrukture v podeželskih območjih, da bodo ta lahko dostopala do interneta, ustvarjala nova delovna mesta in pomagala podjetjem pri nadaljnji rasti (4). Poleg tega je veliko držav članic že napovedalo podporo za naložbe v hitro širokopasovno infrastrukturo na podeželskih in manj pokritih območjih ter tudi pospešitev razvoja zelo hitrih dostopovnih omrežij naslednje generacije (next generation access networks, v nadaljnjem besedilu: NGA) (5) na velikih območjih na svojih ozemljih, vključno z mestnimi območji ali območji, kjer je že na voljo osnovna širokopasovna infrastruktura. |
| --- | --- |

3.

Komisija je v okviru načrta za oživitev gospodarstva in za doseganje 100-odstotne pokritosti s hitrim internetom za vse državljane do leta 2010 vložila 1,02 milijarde EUR v Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja. Del tega zneska se bo porabil za postavitev širokopasovne infrastrukture v podeželskih območjih, da bodo ta lahko dostopala do interneta, ustvarjala nova delovna mesta in pomagala podjetjem pri nadaljnji rasti (4). Poleg tega je veliko držav članic že napovedalo podporo za naložbe v hitro širokopasovno infrastrukturo na podeželskih in manj pokritih območjih ter tudi pospešitev razvoja zelo hitrih dostopovnih omrežij naslednje generacije (next generation access networks, v nadaljnjem besedilu: NGA) (5) na velikih območjih na svojih ozemljih, vključno z mestnimi območji ali območji, kjer je že na voljo osnovna širokopasovna infrastruktura.

| 4. | Opozoriti je treba, da je Komisija v dokumentu „Akcijski načrt državnih pomoči – Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009“ (6) navedla, da so lahko ukrepi državne pomoči pod določenimi pogoji učinkovito orodje za doseganje ciljev skupnega interesa. Državna pomoč lahko zlasti odpravi tržne nepopolnosti ter tako izboljša učinkovitost delovanja trgov in okrepi konkurenčnost. Če trgi sicer zagotavljajo učinkovite rezultate, vendar z vidika kohezijske politike veljajo za nezadovoljive, se lahko državna pomoč uporabi tudi za doseganje bolj zaželenih in uravnoteženih rezultatov na trgu. Dobro ciljno usmerjena državna intervencija na področju širokopasovnega dostopa lahko zlasti prispeva k zmanjšanju „digitalne ločnice“ (7), ki ločuje območja ali regije znotraj države, kjer so na voljo cenovno dostopne in konkurenčne širokopasovne storitve, od območij, kjer take storitve niso na voljo. |
| --- | --- |

4.

Opozoriti je treba, da je Komisija v dokumentu „Akcijski načrt državnih pomoči – Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009“ (6) navedla, da so lahko ukrepi državne pomoči pod določenimi pogoji učinkovito orodje za doseganje ciljev skupnega interesa. Državna pomoč lahko zlasti odpravi tržne nepopolnosti ter tako izboljša učinkovitost delovanja trgov in okrepi konkurenčnost. Če trgi sicer zagotavljajo učinkovite rezultate, vendar z vidika kohezijske politike veljajo za nezadovoljive, se lahko državna pomoč uporabi tudi za doseganje bolj zaželenih in uravnoteženih rezultatov na trgu. Dobro ciljno usmerjena državna intervencija na področju širokopasovnega dostopa lahko zlasti prispeva k zmanjšanju „digitalne ločnice“ (7), ki ločuje območja ali regije znotraj države, kjer so na voljo cenovno dostopne in konkurenčne širokopasovne storitve, od območij, kjer take storitve niso na voljo.

| 5. | Hkrati je treba zagotoviti, da državna pomoč ne ovira tržnih pobud v sektorju širokopasovnih povezav. Če bi se državna pomoč za širokopasovni dostop uporabila na območjih, v katera bi udeleženci na trgu verjetno vlagali ali so to že storili, bi to lahko vplivalo na naložbe operaterjev širokopasovnih povezav, ki so jih že izvedli v skladu s tržnimi pogoji, in resno ogrozilo spodbude udeležencev na trgu za vlaganje v širokopasovni dostop. V takih primerih lahko državna pomoč za širokopasovni dostop negativno vpliva na zastavljeni cilj. Glavni cilj nadzora nad državno pomočjo na področju širokopasovnega dostopa je zagotoviti, da se bo z ukrepi državne pomoči dosegla višja stopnja pokritosti s širokopasovnim omrežjem in večja gostota omrežnih povezav ali da bi se ta stopnja dosegla hitreje kot brez pomoči, in zagotoviti, da pozitivni učinki pomoči prevladajo nad negativnimi v smislu izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

5.

Hkrati je treba zagotoviti, da državna pomoč ne ovira tržnih pobud v sektorju širokopasovnih povezav. Če bi se državna pomoč za širokopasovni dostop uporabila na območjih, v katera bi udeleženci na trgu verjetno vlagali ali so to že storili, bi to lahko vplivalo na naložbe operaterjev širokopasovnih povezav, ki so jih že izvedli v skladu s tržnimi pogoji, in resno ogrozilo spodbude udeležencev na trgu za vlaganje v širokopasovni dostop. V takih primerih lahko državna pomoč za širokopasovni dostop negativno vpliva na zastavljeni cilj. Glavni cilj nadzora nad državno pomočjo na področju širokopasovnega dostopa je zagotoviti, da se bo z ukrepi državne pomoči dosegla višja stopnja pokritosti s širokopasovnim omrežjem in večja gostota omrežnih povezav ali da bi se ta stopnja dosegla hitreje kot brez pomoči, in zagotoviti, da pozitivni učinki pomoči prevladajo nad negativnimi v smislu izkrivljanja konkurence.

| 6. | Opozoriti je treba, da regulativni okvir za elektronske komunikacije obravnava tudi vprašanja, povezana s širokopasovnim dostopom (8). Veleprodajni trgi širokopasovnega dostopa so bili do zdaj v vseh državah članicah predmet predhodne ureditve. V zvezi s tem so Komisija (9) in nacionalni organi (10) že sprejeli več pobud za obravnavanje novih izzivov, ki jih z regulativnega vidika ustvarjajo omrežja NGA, zlasti v zvezi s dostopom. |
| --- | --- |

6.

Opozoriti je treba, da regulativni okvir za elektronske komunikacije obravnava tudi vprašanja, povezana s širokopasovnim dostopom (8). Veleprodajni trgi širokopasovnega dostopa so bili do zdaj v vseh državah članicah predmet predhodne ureditve. V zvezi s tem so Komisija (9) in nacionalni organi (10) že sprejeli več pobud za obravnavanje novih izzivov, ki jih z regulativnega vidika ustvarjajo omrežja NGA, zlasti v zvezi s dostopom.

| 7. | Te smernice povzemajo politiko Komisije glede uporabe pravil o državni pomoči iz Pogodbe ES za ukrepe, ki podpirajo postavitev tradicionalnih širokopasovnih omrežij (oddelek 2), ter obravnavajo tudi več vprašanj v zvezi z oceno ukrepov, ki so namenjeni spodbujanju in podpori hitrega uvajanja omrežij NGA (oddelek 3). |
| --- | --- |

7.

Te smernice povzemajo politiko Komisije glede uporabe pravil o državni pomoči iz Pogodbe ES za ukrepe, ki podpirajo postavitev tradicionalnih širokopasovnih omrežij (oddelek 2), ter obravnavajo tudi več vprašanj v zvezi z oceno ukrepov, ki so namenjeni spodbujanju in podpori hitrega uvajanja omrežij NGA (oddelek 3).

| 8. | Komisija bo uporabila smernice iz tega sporočila pri oceni državne pomoči za širokopasovni dostop, s čimer bo povečala pravno varnost in preglednost svojega postopka odločanja. |
| --- | --- |

8.

Komisija bo uporabila smernice iz tega sporočila pri oceni državne pomoči za širokopasovni dostop, s čimer bo povečala pravno varnost in preglednost svojega postopka odločanja.

2.   POLITIKA KOMISIJE O DRŽAVNI POMOČI ZA PROJEKTE NA PODROČJU ŠIROKOPASOVNIH POVEZAV

2.1   Uporaba pravil o državni pomoči

| 9. | Komisija je izjemno naklonjena državnim ukrepom za postavitev širokopasovnega omrežja v podeželskih in manj pokritih območjih, bolj kritična pa je glede ukrepov pomoči na območjih, kjer je širokopasovna infrastruktura že na voljo in konkurenca obstaja. Kadar je državna intervencija za podporo postavitvi širokopasovnega omrežja izpolnjevala pogoje državne pomoči v smislu člena 87(1), je Komisija njeno združljivost do zdaj ocenjevala zlasti na podlagi člena 87(3). Politika Komisije o državni pomoči glede državnih ukrepov za podporo postavitvi širokopasovnih omrežij je povzeta v oddelkih 2.2 in 2.3 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

9.

Komisija je izjemno naklonjena državnim ukrepom za postavitev širokopasovnega omrežja v podeželskih in manj pokritih območjih, bolj kritična pa je glede ukrepov pomoči na območjih, kjer je širokopasovna infrastruktura že na voljo in konkurenca obstaja. Kadar je državna intervencija za podporo postavitvi širokopasovnega omrežja izpolnjevala pogoje državne pomoči v smislu člena 87(1), je Komisija njeno združljivost do zdaj ocenjevala zlasti na podlagi člena 87(3). Politika Komisije o državni pomoči glede državnih ukrepov za podporo postavitvi širokopasovnih omrežij je povzeta v oddelkih 2.2 in 2.3 v nadaljevanju.

2.2   Člen 87(1): Prisotnost pomoči

| 10. | V skladu s členom 87(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Na podlagi tega se ukrep obravnava kot državna pomoč, če izpolnjuje naslednje kumulativne pogoje:






  (a) | ukrep se financira iz državnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

10.

V skladu s členom 87(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Na podlagi tega se ukrep obravnava kot državna pomoč, če izpolnjuje naslednje kumulativne pogoje:

(a)

ukrep se financira iz državnih sredstev;

| (b) | podjetjem zagotavlja gospodarsko prednost; |
| --- | --- |

(b)

podjetjem zagotavlja gospodarsko prednost;

| (c) | prednost je selektivna in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco; |
| --- | --- |

(c)

prednost je selektivna in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco;

| (d) | ukrep vpliva na trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(d)

ukrep vpliva na trgovino znotraj Skupnosti.

| 11. | Kot je razvidno iz prakse sprejemanja odločitev Komisije v zvezi z državno pomočjo na področju širokopasovnega dostopa, javna podpora projektom na področju širokopasovnih povezav pogosto vključuje državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES (11). |
| --- | --- |

11.

Kot je razvidno iz prakse sprejemanja odločitev Komisije v zvezi z državno pomočjo na področju širokopasovnega dostopa, javna podpora projektom na področju širokopasovnih povezav pogosto vključuje državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES (11).

| 12. | Prvič, ukrepi običajno vključujejo državna sredstva (če na primer država podpira projekte na področju širokopasovnih povezav s subvencijami, znižanji davkov ali drugimi vrstami preferencialnih pogojev financiranja) (12). |
| --- | --- |

12.

Prvič, ukrepi običajno vključujejo državna sredstva (če na primer država podpira projekte na področju širokopasovnih povezav s subvencijami, znižanji davkov ali drugimi vrstami preferencialnih pogojev financiranja) (12).

| 13. | Drugič, kar zadeva pomoč gospodarski dejavnosti, državni ukrepi za podporo projektom postavitve širokopasovnih omrežij navadno obravnavajo opravljanje gospodarske dejavnosti (kot so izgradnja in delovanje širokopasovne infrastrukture ter omogočanje dostopa do nje, vključno s povezovalnimi zmogljivostmi za prenos signala in opremo na terenu, kot so fiksni, prizemni brezžični ali satelitskimi sistemi ali kombinacije teh tehnologij). Vendar izjemoma, ko se tako financirano omrežje ne uporablja za komercialne namene (omrežje na primer zagotavlja le širokopasovni dostop do nekomercialnih spletnih strani, storitev in informacij) (13), takšna državna intervencija ne vključuje dajanja gospodarske prednosti podjetjem in torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

13.

Drugič, kar zadeva pomoč gospodarski dejavnosti, državni ukrepi za podporo projektom postavitve širokopasovnih omrežij navadno obravnavajo opravljanje gospodarske dejavnosti (kot so izgradnja in delovanje širokopasovne infrastrukture ter omogočanje dostopa do nje, vključno s povezovalnimi zmogljivostmi za prenos signala in opremo na terenu, kot so fiksni, prizemni brezžični ali satelitskimi sistemi ali kombinacije teh tehnologij). Vendar izjemoma, ko se tako financirano omrežje ne uporablja za komercialne namene (omrežje na primer zagotavlja le širokopasovni dostop do nekomercialnih spletnih strani, storitev in informacij) (13), takšna državna intervencija ne vključuje dajanja gospodarske prednosti podjetjem in torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| 14. | Tretjič, glede dajanja prednosti, se pomoč navadno dodeli neposredno vlagateljem (14) v omrežje, ki so večinoma izbrani z javnim razpisom (15). Uporaba razpisnega postopka zagotavlja, da je vsaka pomoč omejena na najmanjši znesek, potreben za posamezen projekt, finančna podpora pa bi izbranemu ponudniku lahko omogočila opravljanje komercialne dejavnosti pod pogoji, ki na trgu sicer ne bi bili na voljo. Med posredne upravičence bi lahko med drugim spadali drugi operaterji, ki pridobijo grosistični dostop do tako zgrajene infrastrukture, in tudi poslovni uporabniki, ki pridobijo širokopasovno povezljivost pod pogoji, ki brez državne intervencije ne bi veljali (16). |
| --- | --- |

14.

Tretjič, glede dajanja prednosti, se pomoč navadno dodeli neposredno vlagateljem (14) v omrežje, ki so večinoma izbrani z javnim razpisom (15). Uporaba razpisnega postopka zagotavlja, da je vsaka pomoč omejena na najmanjši znesek, potreben za posamezen projekt, finančna podpora pa bi izbranemu ponudniku lahko omogočila opravljanje komercialne dejavnosti pod pogoji, ki na trgu sicer ne bi bili na voljo. Med posredne upravičence bi lahko med drugim spadali drugi operaterji, ki pridobijo grosistični dostop do tako zgrajene infrastrukture, in tudi poslovni uporabniki, ki pridobijo širokopasovno povezljivost pod pogoji, ki brez državne intervencije ne bi veljali (16).

| 15. | Četrtič, kar zadeva merilo selektivnosti pomoči, so državni ukrepi za podporo postavitvi širokopasovnih omrežij selektivni, saj so usmerjeni k podjetjem, ki so dejavna samo v nekaterih regijah ali sektorjih celotnega trga elektronskih komunikacijskih storitev. Poleg tega glede izkrivljanja konkurence državna intervencija pogosto spremeni obstoječe tržne pogoje, ker se zaradi nje veliko podjetij odloči za naročilo na storitve pri izbranih ponudnikih in ne uporabi obstoječih ter po možnosti dražjih nadomestnih tržnih rešitev (17). Zato dejstvo, da se širokopasovne storitve sploh zagotavljajo po polni ali po nižji ceni kot sicer, izkrivlja konkurenco. Poleg tega lahko državna podpora širokopasovnemu dostopu zmanjša donosnost in ovira naložbe udeležencev na trgu, ki bi bili sicer pripravljeni vlagati v ciljno območje ali njegove dele. |
| --- | --- |

15.

Četrtič, kar zadeva merilo selektivnosti pomoči, so državni ukrepi za podporo postavitvi širokopasovnih omrežij selektivni, saj so usmerjeni k podjetjem, ki so dejavna samo v nekaterih regijah ali sektorjih celotnega trga elektronskih komunikacijskih storitev. Poleg tega glede izkrivljanja konkurence državna intervencija pogosto spremeni obstoječe tržne pogoje, ker se zaradi nje veliko podjetij odloči za naročilo na storitve pri izbranih ponudnikih in ne uporabi obstoječih ter po možnosti dražjih nadomestnih tržnih rešitev (17). Zato dejstvo, da se širokopasovne storitve sploh zagotavljajo po polni ali po nižji ceni kot sicer, izkrivlja konkurenco. Poleg tega lahko državna podpora širokopasovnemu dostopu zmanjša donosnost in ovira naložbe udeležencev na trgu, ki bi bili sicer pripravljeni vlagati v ciljno območje ali njegove dele.

| 16. | Nazadnje, če državna intervencija lahko vpliva na ponudnike storitev iz drugih držav članic, vpliva tudi na trgovino, ker si operaterji in ponudniki storitev na trgih elektronskih komunikacijskih storitev (vključno z veleprodajnimi in maloprodajnimi trgi širokopasovnega dostopa) konkurirajo (18). |
| --- | --- |

16.

Nazadnje, če državna intervencija lahko vpliva na ponudnike storitev iz drugih držav članic, vpliva tudi na trgovino, ker si operaterji in ponudniki storitev na trgih elektronskih komunikacijskih storitev (vključno z veleprodajnimi in maloprodajnimi trgi širokopasovnega dostopa) konkurirajo (18).

2.2.1   Odsotnost pomoči: uveljavljanje načela vlagatelja pod tržnimi pogoji

| 17. | Če država podpre postavljanje širokopasovnega dostopa s kapitalsko udeležbo ali povečanjem kapitala podjetja, ki bo izvedlo projekt, je treba oceniti, ali ta naložba vključuje državno pomoč. Člen 295 Pogodbe ES določa, da ta „pogodba v ničemer ne posega v lastninskopravno ureditev v državah članicah“. V skladu z sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) iz načela enakega obravnavanja izhaja, da kapitala, ki ga država neposredno ali posredno da na voljo podjetju v normalnih tržnih pogojih, ni mogoče obravnavati kot državno pomoč. |
| --- | --- |

17.

Če država podpre postavljanje širokopasovnega dostopa s kapitalsko udeležbo ali povečanjem kapitala podjetja, ki bo izvedlo projekt, je treba oceniti, ali ta naložba vključuje državno pomoč. Člen 295 Pogodbe ES določa, da ta „pogodba v ničemer ne posega v lastninskopravno ureditev v državah članicah“. V skladu z sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) iz načela enakega obravnavanja izhaja, da kapitala, ki ga država neposredno ali posredno da na voljo podjetju v normalnih tržnih pogojih, ni mogoče obravnavati kot državno pomoč.

| 18. | Če kapitalska udeležba javnega vlagatelja ali povečanje kapitala, ki jo ta opravi, niti dolgoročno ne vključuje zadostnih možnosti za donosnost, je treba tako intervencijo obravnavati kot pomoč v smislu člena 87 Pogodbe ES in je treba njeno združljivost s skupnim trgom oceniti le na podlagi meril iz navedene določbe (19). |
| --- | --- |

18.

Če kapitalska udeležba javnega vlagatelja ali povečanje kapitala, ki jo ta opravi, niti dolgoročno ne vključuje zadostnih možnosti za donosnost, je treba tako intervencijo obravnavati kot pomoč v smislu člena 87 Pogodbe ES in je treba njeno združljivost s skupnim trgom oceniti le na podlagi meril iz navedene določbe (19).

| 19. | Komisija je proučila uporabo načela zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji na področju širokopasovnih povezav v svoji odločbi v zvezi z mestom Amsterdam (20). Kot poudarja ta odločba, je treba skladnost javne naložbe s tržnimi pogoji natančno in celovito dokazati s precejšnjo udeležbo zasebnih vlagateljev ali dobrim poslovnim načrtom za zadostno donosnost naložb. Če v projektu sodelujejo zasebni vlagatelji, je osnovni pogoj, da morajo prevzeti poslovno tveganje, povezano z naložbo, pod enakimi pogoji kot javni vlagatelj. |
| --- | --- |

19.

Komisija je proučila uporabo načela zasebnega vlagatelja pod tržnimi pogoji na področju širokopasovnih povezav v svoji odločbi v zvezi z mestom Amsterdam (20). Kot poudarja ta odločba, je treba skladnost javne naložbe s tržnimi pogoji natančno in celovito dokazati s precejšnjo udeležbo zasebnih vlagateljev ali dobrim poslovnim načrtom za zadostno donosnost naložb. Če v projektu sodelujejo zasebni vlagatelji, je osnovni pogoj, da morajo prevzeti poslovno tveganje, povezano z naložbo, pod enakimi pogoji kot javni vlagatelj.

2.2.2   Odsotnost pomoči: nadomestilo za opravljanje javne službe in merila Altmark

| 20. | V nekaterih primerih države članice lahko menijo, da je treba zagotavljanje širokopasovnih omrežij obravnavati kot opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: SSGP) v smislu člena 86(2) Pogodbe ES (21). |
| --- | --- |

20.

V nekaterih primerih države članice lahko menijo, da je treba zagotavljanje širokopasovnih omrežij obravnavati kot opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: SSGP) v smislu člena 86(2) Pogodbe ES (21).

| 21. | Na podlagi sodne prakse Sodišča in če so izpolnjeni štirje glavni pogoji (splošno imenovani merila Altmark), je lahko državno financiranje za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena zunaj področja uporabe člena 87(1) Pogodbe ES (22). Ti štirje pogoji so: (a) upravičenec do mehanizma državnega financiranja za SSGP mora biti uradno pooblaščen za opravljanje SSGP, obveznosti pa morajo biti jasno določene; (b) parametre za izračun nadomestila je treba predhodno določiti na objektiven in pregleden način, da se prepreči dajanje gospodarske prednosti, ki bi lahko podjetju prejemniku pomoči dajala prednost pred konkurenčnimi podjetji; (c) nadomestilo ne sme presegati zneska, ki je potreben za pokritje vseh ali dela stroškov, nastalih pri opravljanju SSGP, ob upoštevanju zadevnih prejemkov in zmernega dobička za opravljanje teh obveznosti ter, (d) če upravičenec ni izbran na podlagi postopka javnih naročil, je treba raven dodeljenega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih tipično, dobro vodeno podjetje imelo pri opravljanju teh obveznosti, ob upoštevanju zadevnih prejemkov in ustreznega dobička. |
| --- | --- |

21.

Na podlagi sodne prakse Sodišča in če so izpolnjeni štirje glavni pogoji (splošno imenovani merila Altmark), je lahko državno financiranje za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena zunaj področja uporabe člena 87(1) Pogodbe ES (22). Ti štirje pogoji so: (a) upravičenec do mehanizma državnega financiranja za SSGP mora biti uradno pooblaščen za opravljanje SSGP, obveznosti pa morajo biti jasno določene; (b) parametre za izračun nadomestila je treba predhodno določiti na objektiven in pregleden način, da se prepreči dajanje gospodarske prednosti, ki bi lahko podjetju prejemniku pomoči dajala prednost pred konkurenčnimi podjetji; (c) nadomestilo ne sme presegati zneska, ki je potreben za pokritje vseh ali dela stroškov, nastalih pri opravljanju SSGP, ob upoštevanju zadevnih prejemkov in zmernega dobička za opravljanje teh obveznosti ter, (d) če upravičenec ni izbran na podlagi postopka javnih naročil, je treba raven dodeljenega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih tipično, dobro vodeno podjetje imelo pri opravljanju teh obveznosti, ob upoštevanju zadevnih prejemkov in ustreznega dobička.

| 22. | V dveh odločbah (23) v zvezi z ukrepi, ki so jih regionalni organi sprejeli za dodelitev (subvencionirane) koncesije za opravljanje javne službe (24) zasebnim operaterjem za postavitev osnovnih širokopasovnih omrežij v manj pokritih regijah, Komisija ugotavlja, da so priglašene sheme pomoči v skladu s štirimi merili iz sodbe Altmark in zato ne spadajo na področje uporabe člena 87(1) (25). V obeh primerih je bil ponudnik izbran glede na najnižji znesek zahtevane pomoči, znesek dodeljenega nadomestila pa je bil določen na podlagi predhodno določenih in preglednih meril. Poleg tega Komisija ni odkrila nobenih dokazov o čezmernih nadomestilih ali ugotovila tveganja, da bi do njih lahko prišlo. |
| --- | --- |

22.

V dveh odločbah (23) v zvezi z ukrepi, ki so jih regionalni organi sprejeli za dodelitev (subvencionirane) koncesije za opravljanje javne službe (24) zasebnim operaterjem za postavitev osnovnih širokopasovnih omrežij v manj pokritih regijah, Komisija ugotavlja, da so priglašene sheme pomoči v skladu s štirimi merili iz sodbe Altmark in zato ne spadajo na področje uporabe člena 87(1) (25). V obeh primerih je bil ponudnik izbran glede na najnižji znesek zahtevane pomoči, znesek dodeljenega nadomestila pa je bil določen na podlagi predhodno določenih in preglednih meril. Poleg tega Komisija ni odkrila nobenih dokazov o čezmernih nadomestilih ali ugotovila tveganja, da bi do njih lahko prišlo.

| 23. | Nasprotno pa je Komisija odločila, da pojma SSGP in nadaljnjega sklicevanja na sodno prakso v zadevi Altmark ni bilo mogoče sprejeti, če ponudnik storitev ni imel jasnih pooblastil in ni bil zavezan zagotavljanju širokopasovnega dostopa ter priključkov za vse državljane in podjetja na manj pokritih območjih, ampak je bil bolj usmerjen v priključitev podjetij (26). |
| --- | --- |

23.

Nasprotno pa je Komisija odločila, da pojma SSGP in nadaljnjega sklicevanja na sodno prakso v zadevi Altmark ni bilo mogoče sprejeti, če ponudnik storitev ni imel jasnih pooblastil in ni bil zavezan zagotavljanju širokopasovnega dostopa ter priključkov za vse državljane in podjetja na manj pokritih območjih, ampak je bil bolj usmerjen v priključitev podjetij (26).

| 24. | Čeprav imajo države članice veliko svobode pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena, lahko Komisija v skladu s sodno prakso v primeru očitne napake prouči opredelitev takih storitev ali nalog, ki so jo opravile države članice (27). Drugače povedano, čeprav so za opredelitev vrste in obsega naročila SSGP pristojne države članice, ki imajo pri tem veliko svobode, pa ta pristojnost ni niti neomejena niti je ni mogoče poljubno uveljavljati (28). Poleg tega, da bi dejavnost veljala za SSGP, bi morala imeti posebne značilnosti, ki jih navadne gospodarske dejavnosti nimajo (29). Zato Komisija meni, da na območjih, kjer so zasebni vlagatelji že vlagali v širokopasovno omrežno infrastrukturo (ali dodatno večajo svojo omrežno infrastrukturo) in že zagotavljajo konkurenčne širokopasovne storitve z zadostno pokritostjo s širokopasovnim dostopom, se vzpostavitev vzporedne konkurenčne javno financirane širokopasovne infrastrukture ne bi smela obravnavati kot SSGP v smislu člena 86 Pogodbe ES (30). Vendar, če je mogoče dokazati, da zasebni vlagatelji v bližnji prihodnosti (31) ne bodo sposobni zagotoviti ustrezne pokritosti s širokopasovnim omrežjem za vse državljane ali uporabnike, ter bo tako znaten del prebivalstva ostal nepriključen, se lahko podjetju, pooblaščenemu za opravljanje SSGP, dodeli nadomestilo za javno službo, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov (25) do (29). Uvodoma je treba poudariti, da ugotovitve iz navedenih odstavkov temeljijo na posebnostih sektorja širokopasovnih povezav in odražajo dosedanje izkušnje Komisije na tem področju. Pogoji iz navedenih odstavkov, čeprav niso izčrpni, vendarle ponazarjajo pristop Komisije, da v vsakem posameznem primeru oceni, ali je mogoče obravnavane dejavnosti opredeliti kot SSGP in ali so dodeljena javna sredstva v skladu s pravili o državni pomoči iz Pogodbe. |
| --- | --- |

24.

Čeprav imajo države članice veliko svobode pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena, lahko Komisija v skladu s sodno prakso v primeru očitne napake prouči opredelitev takih storitev ali nalog, ki so jo opravile države članice (27). Drugače povedano, čeprav so za opredelitev vrste in obsega naročila SSGP pristojne države članice, ki imajo pri tem veliko svobode, pa ta pristojnost ni niti neomejena niti je ni mogoče poljubno uveljavljati (28). Poleg tega, da bi dejavnost veljala za SSGP, bi morala imeti posebne značilnosti, ki jih navadne gospodarske dejavnosti nimajo (29). Zato Komisija meni, da na območjih, kjer so zasebni vlagatelji že vlagali v širokopasovno omrežno infrastrukturo (ali dodatno večajo svojo omrežno infrastrukturo) in že zagotavljajo konkurenčne širokopasovne storitve z zadostno pokritostjo s širokopasovnim dostopom, se vzpostavitev vzporedne konkurenčne javno financirane širokopasovne infrastrukture ne bi smela obravnavati kot SSGP v smislu člena 86 Pogodbe ES (30). Vendar, če je mogoče dokazati, da zasebni vlagatelji v bližnji prihodnosti (31) ne bodo sposobni zagotoviti ustrezne pokritosti s širokopasovnim omrežjem za vse državljane ali uporabnike, ter bo tako znaten del prebivalstva ostal nepriključen, se lahko podjetju, pooblaščenemu za opravljanje SSGP, dodeli nadomestilo za javno službo, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov (25) do (29). Uvodoma je treba poudariti, da ugotovitve iz navedenih odstavkov temeljijo na posebnostih sektorja širokopasovnih povezav in odražajo dosedanje izkušnje Komisije na tem področju. Pogoji iz navedenih odstavkov, čeprav niso izčrpni, vendarle ponazarjajo pristop Komisije, da v vsakem posameznem primeru oceni, ali je mogoče obravnavane dejavnosti opredeliti kot SSGP in ali so dodeljena javna sredstva v skladu s pravili o državni pomoči iz Pogodbe.

| 25. | Države članice morajo glede opredelitve obsega naročila SSGP za zagotovitev obsežne postavitve širokopasovne infrastrukture navesti razloge, zakaj menijo, da je treba obravnavano storitev zaradi njenih značilnosti šteti za SSGP in jo razlikovati od drugih gospodarskih dejavnosti (32). Poskrbeti morajo tudi, da naročilo SSGP izpolnjuje nekatera minimalna merila, ki so skupna vsem naročilom SSGP, in dokazati, da so ta merila v posameznem primeru resnično izpolnjena. |
| --- | --- |

25.

Države članice morajo glede opredelitve obsega naročila SSGP za zagotovitev obsežne postavitve širokopasovne infrastrukture navesti razloge, zakaj menijo, da je treba obravnavano storitev zaradi njenih značilnosti šteti za SSGP in jo razlikovati od drugih gospodarskih dejavnosti (32). Poskrbeti morajo tudi, da naročilo SSGP izpolnjuje nekatera minimalna merila, ki so skupna vsem naročilom SSGP, in dokazati, da so ta merila v posameznem primeru resnično izpolnjena.

| 26. | Navedena merila vključujejo vsaj (a) akt javnega organa, ki zadevne subjekte pooblašča za opravljanje naročila SSGP ter (b) univerzalnost in obveznost tega naročila (33). Tako morajo države članice, ko ocenjujejo, ali opredelitev SSGP za postavitev širokopasovnega omrežja ne povzroča očitne napake presoje, zagotoviti, da načrtovana širokopasovna infrastruktura omogoča univerzalno povezljivost vsem uporabnikom na danem območju, tj. zasebnim in poslovnim uporabnikom, brez razlike. Poleg tega obveznost naročila SSGP pomeni, da ponudnik načrtovanega omrežja ne bo mogel zavrniti dostopa do infrastrukture po lastni presoji ali zaradi neenake obravnave (ker na primer zagotavljanje dostopa določenemu območju ne bi bilo dobičkonosno). |
| --- | --- |

26.

Navedena merila vključujejo vsaj (a) akt javnega organa, ki zadevne subjekte pooblašča za opravljanje naročila SSGP ter (b) univerzalnost in obveznost tega naročila (33). Tako morajo države članice, ko ocenjujejo, ali opredelitev SSGP za postavitev širokopasovnega omrežja ne povzroča očitne napake presoje, zagotoviti, da načrtovana širokopasovna infrastruktura omogoča univerzalno povezljivost vsem uporabnikom na danem območju, tj. zasebnim in poslovnim uporabnikom, brez razlike. Poleg tega obveznost naročila SSGP pomeni, da ponudnik načrtovanega omrežja ne bo mogel zavrniti dostopa do infrastrukture po lastni presoji ali zaradi neenake obravnave (ker na primer zagotavljanje dostopa določenemu območju ne bi bilo dobičkonosno).

| 27. | Glede na stopnjo konkurenčnosti, ki je bila dosežena od liberalizacije sektorja elektronskih komunikacij v Skupnosti, in zlasti glede na današnjo konkurenco na maloprodajnem trgu širokopasovnega dostopa, bi moralo biti v okviru SSGP vzpostavljeno javno financirano omrežje, dostopno vsem zainteresiranim subjektom. Tako bi morala potrditev naročila SSGP za postavitev širokopasovnega omrežja temeljiti na zagotavljanju pasivne, nevtralne (34) in odprte dostopovne infrastrukture. Takšno omrežje bi moralo iskalcem dostopa zagotoviti vse oblike dostopa do omrežja in omogočiti učinkovito konkurenco na maloprodajni ravni, s čimer bi se končnim uporabnikom zagotovile konkurenčne in cenovno dostopne storitve (35). Zato naj bi naročilo SSGP zajemalo le postavitev širokopasovnega omrežja z univerzalno povezljivostjo in zagotavljanje s tem povezanih storitev grosističnega dostopa, ne pa tudi maloprodajnih komunikacijskih storitev (36). Kadar je izvajalec naročila SSGP hkrati vertikalno integriran operater širokopasovnega dostopa, je treba zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe, da se prepreči navzkrižje interesov, neupravičeno diskriminacijo in vsakršne druge posredne prednosti (37). |
| --- | --- |

27.

Glede na stopnjo konkurenčnosti, ki je bila dosežena od liberalizacije sektorja elektronskih komunikacij v Skupnosti, in zlasti glede na današnjo konkurenco na maloprodajnem trgu širokopasovnega dostopa, bi moralo biti v okviru SSGP vzpostavljeno javno financirano omrežje, dostopno vsem zainteresiranim subjektom. Tako bi morala potrditev naročila SSGP za postavitev širokopasovnega omrežja temeljiti na zagotavljanju pasivne, nevtralne (34) in odprte dostopovne infrastrukture. Takšno omrežje bi moralo iskalcem dostopa zagotoviti vse oblike dostopa do omrežja in omogočiti učinkovito konkurenco na maloprodajni ravni, s čimer bi se končnim uporabnikom zagotovile konkurenčne in cenovno dostopne storitve (35). Zato naj bi naročilo SSGP zajemalo le postavitev širokopasovnega omrežja z univerzalno povezljivostjo in zagotavljanje s tem povezanih storitev grosističnega dostopa, ne pa tudi maloprodajnih komunikacijskih storitev (36). Kadar je izvajalec naročila SSGP hkrati vertikalno integriran operater širokopasovnega dostopa, je treba zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe, da se prepreči navzkrižje interesov, neupravičeno diskriminacijo in vsakršne druge posredne prednosti (37).

| 28. | Glede na to, da je trg elektronskih komunikacij popolnoma liberaliziran, SSGP za postavitev širokopasovnega omrežja ne morejo biti oddane na podlagi odobritve izključne ali posebne pravice za ponudnika SSGP v smislu člena 86(1). |
| --- | --- |

28.

Glede na to, da je trg elektronskih komunikacij popolnoma liberaliziran, SSGP za postavitev širokopasovnega omrežja ne morejo biti oddane na podlagi odobritve izključne ali posebne pravice za ponudnika SSGP v smislu člena 86(1).

| 29. | Ponudnik SSGP bo morda moral za izpolnitev naročila univerzalne pokritosti omrežno infrastrukturo postaviti tako na nedonosnih kot donosnih območjih, to je območjih, na katerih so drugi operaterji morda že postavili lastne omrežne infrastrukture, ali pa to načrtujejo v bližnji prihodnosti. Vendar bi moralo biti glede na posebnosti sektorja širokopasovnih povezav tudi v tem primeru nadomestilo dodeljeno zgolj za pokritje stroškov postavitve infrastrukture na nedonosnih območjih (38). Kadar SSGP za postavitev širokopasovnega omrežja ne pomeni postavitve infrastrukture v javni lasti, bi bilo treba uporabiti ustrezen nadzorni mehanizem in mehanizem za vračilo sredstev, tako da bi se z zadržanjem omrežja, ki se je financiralo iz javnih sredstev, v javni lasti tudi po izteku koncesije za SSGP preprečila dodelitev neupravičene prednosti ponudniku SSGP. Nadomestilo za SSGP bi se moralo načeloma dodeliti na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega razpisnega postopka, po katerem bi morali vsi prijavljeni operaterji na pregleden način opredeliti donosna in nedonosna območja, oceniti pričakovane prihodke in zahtevati ustrezen znesek nadomestila, ki bi se jim zdel resnično potreben, s čimer bi se preprečilo izplačilo čezmernih nadomestil. Izvedba razpisnega postopka pod takšnimi pogoji bi morala poskrbeti, da bi bil izpolnjen četrti pogoj iz sodbe Altmark (glej odstavek 21). |
| --- | --- |

29.

Ponudnik SSGP bo morda moral za izpolnitev naročila univerzalne pokritosti omrežno infrastrukturo postaviti tako na nedonosnih kot donosnih območjih, to je območjih, na katerih so drugi operaterji morda že postavili lastne omrežne infrastrukture, ali pa to načrtujejo v bližnji prihodnosti. Vendar bi moralo biti glede na posebnosti sektorja širokopasovnih povezav tudi v tem primeru nadomestilo dodeljeno zgolj za pokritje stroškov postavitve infrastrukture na nedonosnih območjih (38). Kadar SSGP za postavitev širokopasovnega omrežja ne pomeni postavitve infrastrukture v javni lasti, bi bilo treba uporabiti ustrezen nadzorni mehanizem in mehanizem za vračilo sredstev, tako da bi se z zadržanjem omrežja, ki se je financiralo iz javnih sredstev, v javni lasti tudi po izteku koncesije za SSGP preprečila dodelitev neupravičene prednosti ponudniku SSGP. Nadomestilo za SSGP bi se moralo načeloma dodeliti na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega razpisnega postopka, po katerem bi morali vsi prijavljeni operaterji na pregleden način opredeliti donosna in nedonosna območja, oceniti pričakovane prihodke in zahtevati ustrezen znesek nadomestila, ki bi se jim zdel resnično potreben, s čimer bi se preprečilo izplačilo čezmernih nadomestil. Izvedba razpisnega postopka pod takšnimi pogoji bi morala poskrbeti, da bi bil izpolnjen četrti pogoj iz sodbe Altmark (glej odstavek 21).

| 30. | Kadar niso izpolnjeni štirje pogoji iz sodbe Altmark in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES, bo nadomestilo za opravljanje javne službe za postavitev širokopasovne infrastrukture pomenilo državno pomoč in se bodo zanjo uporabile določbe iz členov 73, 86, 87 in 88 Pogodbe. V tem primeru bi bilo državno pomoč v obliki nadomestila za opravljanje javne službe, dodeljenega nekaterim podjetjem, ki so pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (glej odstavke 25–29 zgoraj), mogoče obravnavati kot združljivo s skupnim trgom in tako izvzeto iz zahteve po priglasitvi iz člena 88(3) Pogodbe, če bi bile izpolnjene zahteve iz Odločbe Komisije z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (39). |
| --- | --- |

30.

Kadar niso izpolnjeni štirje pogoji iz sodbe Altmark in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES, bo nadomestilo za opravljanje javne službe za postavitev širokopasovne infrastrukture pomenilo državno pomoč in se bodo zanjo uporabile določbe iz členov 73, 86, 87 in 88 Pogodbe. V tem primeru bi bilo državno pomoč v obliki nadomestila za opravljanje javne službe, dodeljenega nekaterim podjetjem, ki so pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (glej odstavke 25–29 zgoraj), mogoče obravnavati kot združljivo s skupnim trgom in tako izvzeto iz zahteve po priglasitvi iz člena 88(3) Pogodbe, če bi bile izpolnjene zahteve iz Odločbe Komisije z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (39).

2.3   Ocena združljivosti na podlagi člena 87(3)

| 31. | Kadar je Komisija ugotovila, da priglašeni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, je ocena združljivosti doslej temeljila neposredno na členu 87(3)(c) (40). |
| --- | --- |

31.

Kadar je Komisija ugotovila, da priglašeni ukrep pomeni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, je ocena združljivosti doslej temeljila neposredno na členu 87(3)(c) (40).

| 32. | Območja, ki so vključena v državno pomoč za projekt na področju širokopasovnih povezav, so lahko tudi območja, ki prejemajo pomoč, v smislu člena 87(3)(a) in (c) ter smernic o regionalni pomoči (41). V tem primeru se lahko pomoč za širokopasovni dostop opredeli tudi kot pomoč za začetne naložbe v smislu smernic o regionalni pomoči. Vendar so bili v več primerih, ki jih je do zdaj obravnavala Komisija, priglašeni ukrepi usmerjeni tudi v druga območja, ki niso prejemala pomoči, zato Komisija ocene ni mogla opraviti na podlagi smernic o regionalni pomoči (42). |
| --- | --- |

32.

Območja, ki so vključena v državno pomoč za projekt na področju širokopasovnih povezav, so lahko tudi območja, ki prejemajo pomoč, v smislu člena 87(3)(a) in (c) ter smernic o regionalni pomoči (41). V tem primeru se lahko pomoč za širokopasovni dostop opredeli tudi kot pomoč za začetne naložbe v smislu smernic o regionalni pomoči. Vendar so bili v več primerih, ki jih je do zdaj obravnavala Komisija, priglašeni ukrepi usmerjeni tudi v druga območja, ki niso prejemala pomoči, zato Komisija ocene ni mogla opraviti na podlagi smernic o regionalni pomoči (42).

| 33. | Če spada ukrep na področje uporabe smernic o regionalni pomoči in predvidoma podeljuje individualno ad hoc pomoč enemu podjetju ali pomoč, omejeno na eno področje dejavnosti, mora država članica dokazati, da so pogoji smernic o regionalni pomoči izpolnjeni. To pomeni predvsem, da zadevni projekt prispeva k skladni strategiji regionalnega razvoja ter da, ob upoštevanju lastnosti in obsega projekta, ne bo povzročil nesprejemljivega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

33.

Če spada ukrep na področje uporabe smernic o regionalni pomoči in predvidoma podeljuje individualno ad hoc pomoč enemu podjetju ali pomoč, omejeno na eno področje dejavnosti, mora država članica dokazati, da so pogoji smernic o regionalni pomoči izpolnjeni. To pomeni predvsem, da zadevni projekt prispeva k skladni strategiji regionalnega razvoja ter da, ob upoštevanju lastnosti in obsega projekta, ne bo povzročil nesprejemljivega izkrivljanja konkurence.

2.3.1   Preskus izravnave in njegova uporaba pri pomoči za postavitev širokopasovnega omrežja

| 34. | Pri oceni tega, ali je mogoče ukrep pomoči šteti za združljiv s skupnim trgom, Komisija tehta pozitivni učinek ukrepa pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa in njegove možne negativne stranske učinke, kot je izkrivljanje trgovine in konkurence. |
| --- | --- |

34.

Pri oceni tega, ali je mogoče ukrep pomoči šteti za združljiv s skupnim trgom, Komisija tehta pozitivni učinek ukrepa pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa in njegove možne negativne stranske učinke, kot je izkrivljanje trgovine in konkurence.

| 35. | Pri uporabi tega preskusa izravnave bo Komisija obravnavala naslednja vprašanja:






  (a) | Ali je ukrep pomoči usmerjen v natančno opredeljen cilj skupnega interesa, tj. ali predlagana pomoč zadeva tržne nepopolnosti ali drug cilj (43)? |
| --- | --- | --- |

35.

Pri uporabi tega preskusa izravnave bo Komisija obravnavala naslednja vprašanja:

(a)

Ali je ukrep pomoči usmerjen v natančno opredeljen cilj skupnega interesa, tj. ali predlagana pomoč zadeva tržne nepopolnosti ali drug cilj (43)?

| (b) | Ali je pomoč ustrezna za dosego cilja skupnega interesa? Zlasti:






  (i) | Ali je državna pomoč ustrezen instrument politike, tj. ali obstajajo drugi, primernejši instrumenti? |
| --- | --- | --- |

(b)

Ali je pomoč ustrezna za dosego cilja skupnega interesa? Zlasti:

(i)

Ali je državna pomoč ustrezen instrument politike, tj. ali obstajajo drugi, primernejši instrumenti?

| (ii) | Ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spremeni ravnanje podjetij? |
| --- | --- |

(ii)

Ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spremeni ravnanje podjetij?

| (iii) | Ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi lahko bila enaka sprememba v vedenju dosežena z manj pomoči? |
| --- | --- |

(iii)

Ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi lahko bila enaka sprememba v vedenju dosežena z manj pomoči?

| (c) | Ali so izkrivljanje konkurence in učinki na trgovino omejeni, tako da je splošno ravnovesje pozitivno? |
| --- | --- |

(c)

Ali so izkrivljanje konkurence in učinki na trgovino omejeni, tako da je splošno ravnovesje pozitivno?

| 36. | Posamezni koraki preskusa izravnave na področju širokopasovnega dostopa so natančneje določeni v oddelkih 2.3.2 in 2.3.3 |
| --- | --- |

36.

Posamezni koraki preskusa izravnave na področju širokopasovnega dostopa so natančneje določeni v oddelkih 2.3.2 in 2.3.3

2.3.2   Cilj ukrepa

| 37. | Kot je navedeno v uvodu, je razširjen in cenovno dostopen širokopasovni dostop zelo pomemben, ker lahko poveča prispevek teh tehnologij k rasti in inovacijam v vseh gospodarskih panogah ter k socialni in teritorialni koheziji. |
| --- | --- |

37.

Kot je navedeno v uvodu, je razširjen in cenovno dostopen širokopasovni dostop zelo pomemben, ker lahko poveča prispevek teh tehnologij k rasti in inovacijam v vseh gospodarskih panogah ter k socialni in teritorialni koheziji.

| 38. | Ekonomija zagotavljanja širokopasovnega dostopa je taka, da naložbe vanj ne bodo vedno donosne za trg. Ob upoštevanju vidika ekonomije gostote je postavljanje širokopasovnih omrežij na splošno bolj donosno na območjih, kjer je potencialna raven povpraševanja višja in zgoščena, tj. na gosto poseljenih območjih. Zaradi visokih stalnih stroškov naložb se z zmanjšanjem gostote prebivalstva stroški na enoto močno povečajo. Zato so širokopasovna omrežja običajno donosna le pri delu prebivalstva. Prav tako je lahko na nekaterih območjih donosno le, če omrežje postavi en ponudnik storitev in ne dva ali več. |
| --- | --- |

38.

Ekonomija zagotavljanja širokopasovnega dostopa je taka, da naložbe vanj ne bodo vedno donosne za trg. Ob upoštevanju vidika ekonomije gostote je postavljanje širokopasovnih omrežij na splošno bolj donosno na območjih, kjer je potencialna raven povpraševanja višja in zgoščena, tj. na gosto poseljenih območjih. Zaradi visokih stalnih stroškov naložb se z zmanjšanjem gostote prebivalstva stroški na enoto močno povečajo. Zato so širokopasovna omrežja običajno donosna le pri delu prebivalstva. Prav tako je lahko na nekaterih območjih donosno le, če omrežje postavi en ponudnik storitev in ne dva ali več.

| 39. | Kjer trg ne zagotavlja zadostne pokritosti s širokopasovnim omrežjem ali pogoji dostopa niso ustrezni, je lahko državna pomoč koristna. Natančneje, državna pomoč v sektorju širokopasovnih povezav lahko odpravi tržne nepopolnosti, tj. razmere, ko posamezni tržni vlagatelji ne vlagajo, čeprav bi to bilo učinkovito s širšega gospodarskega vidika, na primer zaradi pozitivnih posrednih učinkov na druga področja. V nasprotnem primeru se lahko državna pomoč za širokopasovni dostop obravnava tudi kot orodje za doseganje ciljev lastniškega kapitala, tj. kot način za izboljšanje dostopa do osnovnih sredstev komunikacije in udeležbe v družbi ter svobode izražanja za vse udeležence v družbi, s čimer se izboljšata socialna in teritorialna kohezija. |
| --- | --- |

39.

Kjer trg ne zagotavlja zadostne pokritosti s širokopasovnim omrežjem ali pogoji dostopa niso ustrezni, je lahko državna pomoč koristna. Natančneje, državna pomoč v sektorju širokopasovnih povezav lahko odpravi tržne nepopolnosti, tj. razmere, ko posamezni tržni vlagatelji ne vlagajo, čeprav bi to bilo učinkovito s širšega gospodarskega vidika, na primer zaradi pozitivnih posrednih učinkov na druga področja. V nasprotnem primeru se lahko državna pomoč za širokopasovni dostop obravnava tudi kot orodje za doseganje ciljev lastniškega kapitala, tj. kot način za izboljšanje dostopa do osnovnih sredstev komunikacije in udeležbe v družbi ter svobode izražanja za vse udeležence v družbi, s čimer se izboljšata socialna in teritorialna kohezija.

| 40. | Koristno je, da se že na začetku uvede temeljno razlikovanje med vrstami morebitnih ciljnih območij glede na stopnjo širokopasovne povezljivosti, ki je že na voljo. Komisija je dosledno razlikovala med območji, kjer ni širokopasovne infrastrukture ali na katerih je malo verjetno, da bo ta v bližnji prihodnosti postavljena (bele lise), območji, kjer je le en ponudnik širokopasovnega omrežja (sive lise), in območji, kjer sta prisotna vsaj dva ali več ponudnikov širokopasovnega omrežja (črne lise) (44). |
| --- | --- |

40.

Koristno je, da se že na začetku uvede temeljno razlikovanje med vrstami morebitnih ciljnih območij glede na stopnjo širokopasovne povezljivosti, ki je že na voljo. Komisija je dosledno razlikovala med območji, kjer ni širokopasovne infrastrukture ali na katerih je malo verjetno, da bo ta v bližnji prihodnosti postavljena (bele lise), območji, kjer je le en ponudnik širokopasovnega omrežja (sive lise), in območji, kjer sta prisotna vsaj dva ali več ponudnikov širokopasovnega omrežja (črne lise) (44).

2.3.2.1   Bele lise: spodbujanje ciljev teritorialne kohezije in gospodarskega razvoja

| 41. | Komisija je v skladu s svojo politiko vedno obravnavala podporo za razvoj širokopasovnega omrežja na podeželskih in manj pokritih belih lisah kot skladno z obstoječo politiko Skupnosti, ker spodbuja teritorialno socialno in gospodarsko kohezijo ter odpravlja tržne nepopolnosti. Komisija je v skoraj vseh odločbah na tem področju poudarila, da so širokopasovna omrežja običajno donosna le pri delu prebivalstva, tako da je za doseganje splošne pokritosti potrebna državna pomoč. |
| --- | --- |

41.

Komisija je v skladu s svojo politiko vedno obravnavala podporo za razvoj širokopasovnega omrežja na podeželskih in manj pokritih belih lisah kot skladno z obstoječo politiko Skupnosti, ker spodbuja teritorialno socialno in gospodarsko kohezijo ter odpravlja tržne nepopolnosti. Komisija je v skoraj vseh odločbah na tem področju poudarila, da so širokopasovna omrežja običajno donosna le pri delu prebivalstva, tako da je za doseganje splošne pokritosti potrebna državna pomoč.

| 42. | Komisija odobri finančno podporo za zagotavljanje širokopasovnih storitev na območjih, kjer širokopasovni dostop zdaj ni na voljo in kjer zasebni vlagatelji njegovega razvoja v bližnji prihodnosti ne načrtujejo, države članice pa si prizadevajo uresničiti konkretne cilje na področju kohezije in gospodarskega razvoja, zato je njihova intervencija verjetno v skladu s skupnim interesom (45). Izraz „bližnja prihodnost“ je treba razumeti kot triletno obdobje. Zasebni vlagatelji morajo torej svoja vlaganja načrtovati tako, da bo pri zagotavljanju pokritosti v treh letih dosežen vsaj precejšen napredek, pri čemer bo dokončanje načrtovane naložbe sledilo v razumnem časovnem obdobju (odvisno od posebnosti posameznega območja in posameznega projekta). Državni organi lahko zahtevajo predložitev poslovnega načrta in podrobnega časovnega razporeda postavitve ter dokazil o ustreznem financiranju ali drugih dokazil, ki bi pokazala, da je naložba, ki jo načrtujejo zasebni omrežni operaterji, verodostojna in uresničljiva. |
| --- | --- |

42.

Komisija odobri finančno podporo za zagotavljanje širokopasovnih storitev na območjih, kjer širokopasovni dostop zdaj ni na voljo in kjer zasebni vlagatelji njegovega razvoja v bližnji prihodnosti ne načrtujejo, države članice pa si prizadevajo uresničiti konkretne cilje na področju kohezije in gospodarskega razvoja, zato je njihova intervencija verjetno v skladu s skupnim interesom (45). Izraz „bližnja prihodnost“ je treba razumeti kot triletno obdobje. Zasebni vlagatelji morajo torej svoja vlaganja načrtovati tako, da bo pri zagotavljanju pokritosti v treh letih dosežen vsaj precejšen napredek, pri čemer bo dokončanje načrtovane naložbe sledilo v razumnem časovnem obdobju (odvisno od posebnosti posameznega območja in posameznega projekta). Državni organi lahko zahtevajo predložitev poslovnega načrta in podrobnega časovnega razporeda postavitve ter dokazil o ustreznem financiranju ali drugih dokazil, ki bi pokazala, da je naložba, ki jo načrtujejo zasebni omrežni operaterji, verodostojna in uresničljiva.

2.3.2.2   Črne lise: državna intervencija ni potrebna

| 43. | Če sta na nekem geografskem območju prisotna vsaj dva ponudnika širokopasovnega omrežja in se širokopasovne storitve zagotavljajo pod konkurenčnimi pogoji (konkurenca med operaterji z lastno infrastrukturo), tržnih nepopolnosti ni. Zato je zelo malo možnosti, da bo državna intervencija zagotovila dodatne koristi. Nasprotno, državna podpora za financiranje postavitve dodatnega širokopasovnega omrežja bo načeloma povzročila nesprejemljivo izkrivljanje konkurence in izrinila zasebne vlagatelje. Zato bo Komisija brez jasnih dokazov o tržnih nepopolnostih ukrepe za financiranje postavitve dodatne širokopasovne infrastrukture v črnih lisah obravnavala negativno (46). |
| --- | --- |

43.

Če sta na nekem geografskem območju prisotna vsaj dva ponudnika širokopasovnega omrežja in se širokopasovne storitve zagotavljajo pod konkurenčnimi pogoji (konkurenca med operaterji z lastno infrastrukturo), tržnih nepopolnosti ni. Zato je zelo malo možnosti, da bo državna intervencija zagotovila dodatne koristi. Nasprotno, državna podpora za financiranje postavitve dodatnega širokopasovnega omrežja bo načeloma povzročila nesprejemljivo izkrivljanje konkurence in izrinila zasebne vlagatelje. Zato bo Komisija brez jasnih dokazov o tržnih nepopolnostih ukrepe za financiranje postavitve dodatne širokopasovne infrastrukture v črnih lisah obravnavala negativno (46).

2.3.2.3   Sive lise: potreba po podrobnejši oceni

| 44. | Obstoj operaterja omrežja na nekem območju še ne pomeni, da ni težav v zvezi s tržnimi nepopolnostmi ali kohezijo. Monopolna ponudba lahko vpliva na kakovost storitve ali ceno, po kateri so storitve ponujene državljanom. Na področjih, kjer je prisoten le en operater širokopasovnega omrežja, pa lahko subvencije za izgradnjo alternativnega omrežja načeloma izkrivijo dinamičnost trga. Zato je v zvezi z državno podporo za postavitev širokopasovnih omrežij v sivih lisah potrebna podrobnejša analiza in natančna ocena združljivosti. |
| --- | --- |

44.

Obstoj operaterja omrežja na nekem območju še ne pomeni, da ni težav v zvezi s tržnimi nepopolnostmi ali kohezijo. Monopolna ponudba lahko vpliva na kakovost storitve ali ceno, po kateri so storitve ponujene državljanom. Na področjih, kjer je prisoten le en operater širokopasovnega omrežja, pa lahko subvencije za izgradnjo alternativnega omrežja načeloma izkrivijo dinamičnost trga. Zato je v zvezi z državno podporo za postavitev širokopasovnih omrežij v sivih lisah potrebna podrobnejša analiza in natančna ocena združljivosti.

| 45. | Čeprav je na območju, h kateremu je usmerjena državna intervencija, prisoten operater omrežja, nekatere kategorije uporabnikov morda še vedno niso ustrezno pokrite, tj. niso jim na voljo nekatere zahtevane širokopasovne storitve ali, če niso določene regulirane cene grosističnega dostopa, maloprodajne cene teh storitev niso cenovno dostopne v primerjavi z enakimi storitvami, ki se zagotavljajo na drugih konkurenčnejših območjih ali regijah države (47). Če bi poleg tega obstajale le omejene možnosti, da bodo tretje osebe vzpostavile alternativno infrastrukturo, bi bilo financiranje alternativne infrastrukture lahko ustrezen ukrep. S tem bi se odpravila težava zaradi pomanjkanja konkurence med operaterji z lastno infrastrukturo, s čimer bi se zmanjšale težave, ki izhajajo iz dejanskega monopolnega položaja obstoječega operaterja (48). Vendar za dodelitev pomoči v teh razmerah velja več pogojev, ki jih mora zadevna država članica izpolnjevati. |
| --- | --- |

45.

Čeprav je na območju, h kateremu je usmerjena državna intervencija, prisoten operater omrežja, nekatere kategorije uporabnikov morda še vedno niso ustrezno pokrite, tj. niso jim na voljo nekatere zahtevane širokopasovne storitve ali, če niso določene regulirane cene grosističnega dostopa, maloprodajne cene teh storitev niso cenovno dostopne v primerjavi z enakimi storitvami, ki se zagotavljajo na drugih konkurenčnejših območjih ali regijah države (47). Če bi poleg tega obstajale le omejene možnosti, da bodo tretje osebe vzpostavile alternativno infrastrukturo, bi bilo financiranje alternativne infrastrukture lahko ustrezen ukrep. S tem bi se odpravila težava zaradi pomanjkanja konkurence med operaterji z lastno infrastrukturo, s čimer bi se zmanjšale težave, ki izhajajo iz dejanskega monopolnega položaja obstoječega operaterja (48). Vendar za dodelitev pomoči v teh razmerah velja več pogojev, ki jih mora zadevna država članica izpolnjevati.

| 46. | V skladu s tem lahko Komisija ukrepe državne pomoči, usmerjene v območja, kjer je dejansko še vedno prisoten monopol pri zagotavljanju širokopasovne infrastrukture, pod nekaterimi pogoji razglasi za združljive, če (i) za izpolnitev potreb državljanov ali podjetij ni na voljo nobenih cenovno dostopnih ali ustreznih storitev in če (ii) ni na voljo nobenih manj izkrivljajočih ukrepov (vključno s predhodno ureditvijo) za doseganje istih ciljev. Za ugotovitev navedenega bo Komisija zlasti ocenila:






  (a) | ali so splošni tržni pogoji ustrezni, tako da bo med drugim proučila raven obstoječih cen širokopasovnega dostopa, vrsto storitev, ki se ponujajo končnim (rezidenčnim in poslovnim) uporabnikom, in s tem povezane pogoje; |
| --- | --- | --- |

46.

V skladu s tem lahko Komisija ukrepe državne pomoči, usmerjene v območja, kjer je dejansko še vedno prisoten monopol pri zagotavljanju širokopasovne infrastrukture, pod nekaterimi pogoji razglasi za združljive, če (i) za izpolnitev potreb državljanov ali podjetij ni na voljo nobenih cenovno dostopnih ali ustreznih storitev in če (ii) ni na voljo nobenih manj izkrivljajočih ukrepov (vključno s predhodno ureditvijo) za doseganje istih ciljev. Za ugotovitev navedenega bo Komisija zlasti ocenila:

(a)

ali so splošni tržni pogoji ustrezni, tako da bo med drugim proučila raven obstoječih cen širokopasovnega dostopa, vrsto storitev, ki se ponujajo končnim (rezidenčnim in poslovnim) uporabnikom, in s tem povezane pogoje;

| (b) | ali se v odsotnosti predhodne ureditve, ki jo narekuje nacionalni regulativni organ, tretjim osebam zagotavlja učinkovit omrežni dostop ali če pogoji za dostop spodbujajo učinkovito konkurenco; |
| --- | --- |

(b)

ali se v odsotnosti predhodne ureditve, ki jo narekuje nacionalni regulativni organ, tretjim osebam zagotavlja učinkovit omrežni dostop ali če pogoji za dostop spodbujajo učinkovito konkurenco;

| (c) | ali splošne ovire za vstop preprečujejo morebiten vstop drugih operaterjev elektronskih komunikacijskih omrežij in |
| --- | --- |

(c)

ali splošne ovire za vstop preprečujejo morebiten vstop drugih operaterjev elektronskih komunikacijskih omrežij in

| (d) | ali kateri od ukrepov ali pravnih sredstev, ki so jih v zvezi z obstoječim ponudnikom omrežja sprejeli pristojni nacionalni regulativni organi ali organi, pristojni za konkurenco, niso prispevali k reševanju takih težav. |
| --- | --- |

(d)

ali kateri od ukrepov ali pravnih sredstev, ki so jih v zvezi z obstoječim ponudnikom omrežja sprejeli pristojni nacionalni regulativni organi ali organi, pristojni za konkurenco, niso prispevali k reševanju takih težav.

2.3.3   Zasnova ukrepa in potreba po omejevanju izkrivljanja konkurence

| 47. | Če pokritost s širokopasovnim omrežjem ni zadostna, se lahko zahteva državna intervencija. Prvo vprašanje je, ali je državna pomoč ustrezen instrument politike za reševanje te težave ali pa so na voljo drugi primernejši instrumenti. |
| --- | --- |

47.

Če pokritost s širokopasovnim omrežjem ni zadostna, se lahko zahteva državna intervencija. Prvo vprašanje je, ali je državna pomoč ustrezen instrument politike za reševanje te težave ali pa so na voljo drugi primernejši instrumenti.

| 48. | V tem smislu je Komisija v prejšnjih odločbah ugotovila, da je predhodna ureditev v več primerih sicer olajšala razvoj širokopasovnih storitev na mestnih in gosteje poseljenih območjih, vendar morda ni ustrezen instrument, ki bi omogočil ponudbo širokopasovnih storitev zlasti na manj pokritih območjih, kjer je s tem povezana donosnost naložb nizka (49). |
| --- | --- |

48.

V tem smislu je Komisija v prejšnjih odločbah ugotovila, da je predhodna ureditev v več primerih sicer olajšala razvoj širokopasovnih storitev na mestnih in gosteje poseljenih območjih, vendar morda ni ustrezen instrument, ki bi omogočil ponudbo širokopasovnih storitev zlasti na manj pokritih območjih, kjer je s tem povezana donosnost naložb nizka (49).

| 49. | Podobno tudi ukrepi na strani povpraševanja v korist širokopasovnemu dostopu (kot so kuponi za končne uporabnike), čeprav lahko pozitivno vplivajo na gostoto povezav širokopasovnega omrežja in bi jih bilo treba spodbujati kot alternativno rešitev ali kot dopolnitev drugih javnih ukrepov, ne morejo vedno odpraviti težav zaradi nezadostnega širokopasovnega dostopa (50). V takih okoliščinah je dodeljevanje javnih sredstev morda edina možnost za izboljšanje nezadostne širokopasovne povezljivosti. |
| --- | --- |

49.

Podobno tudi ukrepi na strani povpraševanja v korist širokopasovnemu dostopu (kot so kuponi za končne uporabnike), čeprav lahko pozitivno vplivajo na gostoto povezav širokopasovnega omrežja in bi jih bilo treba spodbujati kot alternativno rešitev ali kot dopolnitev drugih javnih ukrepov, ne morejo vedno odpraviti težav zaradi nezadostnega širokopasovnega dostopa (50). V takih okoliščinah je dodeljevanje javnih sredstev morda edina možnost za izboljšanje nezadostne širokopasovne povezljivosti.

| 50. | Glede spodbujevalnega učinka ukrepa, je treba proučiti, ali se zadevne naložbe v širokopasovno omrežje brez državne pomoči ne bi izvedle v enakem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

50.

Glede spodbujevalnega učinka ukrepa, je treba proučiti, ali se zadevne naložbe v širokopasovno omrežje brez državne pomoči ne bi izvedle v enakem časovnem obdobju.

| 51. | Komisija je pri ocenjevanju sorazmernosti priglašenih ukrepov v belih ali sivih lisah med postopkom odločanja opozorila na več potrebnih pogojev za zmanjšanje zadevne državne pomoči in možnega izkrivljanja konkurence. Neizpolnjevanje katerega koli od pogojev, ki so navedeni v nadaljevanju v točkah (a) do (h), bi zahtevala podrobno oceno (51), na podlagi katere bi Komisija zelo verjetno dala negativno mnenje glede združljivosti pomoči s skupnim trgom.






  (a) | Podrobno kartiranje in analiza pokritosti: Države članice morajo jasno določiti, za katera geografska območja se bo uporabljal zadevni ukrep pomoči. Države članice z vzporednim izvajanjem analize prevladujočih konkurenčnih pogojev in strukture na danem področju ter s posvetovanjem z vsemi zainteresiranimi stranmi, na katere zadevni ukrep vpliva, zmanjšajo izkrivljanje konkurence z obstoječimi ponudniki in tistimi, ki že imajo naložbene načrte za bližnjo prihodnost, ter tem vlagateljem omogočajo načrtovanje njihovih dejavnosti (52). Podrobno kartiranje in obsežno posvetovanje ne zagotavljata le visoke stopnje preglednosti, ampak sta tudi ključni orodji za opredelitev obstoja belih, sivih in črnih lis (53). |
| --- | --- | --- |

51.

Komisija je pri ocenjevanju sorazmernosti priglašenih ukrepov v belih ali sivih lisah med postopkom odločanja opozorila na več potrebnih pogojev za zmanjšanje zadevne državne pomoči in možnega izkrivljanja konkurence. Neizpolnjevanje katerega koli od pogojev, ki so navedeni v nadaljevanju v točkah (a) do (h), bi zahtevala podrobno oceno (51), na podlagi katere bi Komisija zelo verjetno dala negativno mnenje glede združljivosti pomoči s skupnim trgom.

(a)

Podrobno kartiranje in analiza pokritosti: Države članice morajo jasno določiti, za katera geografska območja se bo uporabljal zadevni ukrep pomoči. Države članice z vzporednim izvajanjem analize prevladujočih konkurenčnih pogojev in strukture na danem področju ter s posvetovanjem z vsemi zainteresiranimi stranmi, na katere zadevni ukrep vpliva, zmanjšajo izkrivljanje konkurence z obstoječimi ponudniki in tistimi, ki že imajo naložbene načrte za bližnjo prihodnost, ter tem vlagateljem omogočajo načrtovanje njihovih dejavnosti (52). Podrobno kartiranje in obsežno posvetovanje ne zagotavljata le visoke stopnje preglednosti, ampak sta tudi ključni orodji za opredelitev obstoja belih, sivih in črnih lis (53).

| (b) | Odprti razpisni postopek: Pristop odprtega razpisa zagotavlja preglednost za vse vlagatelje, ki želijo vložiti ponudbo za izvajanje subvencioniranega projekta. Enako in nediskriminatorno obravnavanje vseh ponudnikov je bistven pogoj za odprt razpis. Odprt razpis je način za zmanjšanje morebitnih koristi, ki jih lahko povzroča državna pomoč, in za hkratno zmanjšanje selektivnosti ukrepa, ker izbor upravičenca ni znan vnaprej (54). |
| --- | --- |

(b)

Odprti razpisni postopek: Pristop odprtega razpisa zagotavlja preglednost za vse vlagatelje, ki želijo vložiti ponudbo za izvajanje subvencioniranega projekta. Enako in nediskriminatorno obravnavanje vseh ponudnikov je bistven pogoj za odprt razpis. Odprt razpis je način za zmanjšanje morebitnih koristi, ki jih lahko povzroča državna pomoč, in za hkratno zmanjšanje selektivnosti ukrepa, ker izbor upravičenca ni znan vnaprej (54).

| (c) | Ekonomsko najugodnejša ponudba: Med odprtim razpisnim postopkom mora za zmanjšanje obsega dodeljene pomoči ob podobnih, če že ne enakih, pogojih glede kakovosti ponudnik, ki zahteva najnižjo pomoč, pri splošni oceni ponudbe načeloma prejeti več prednostnih točk (55). Tako lahko države članice odločitev, koliko pomoči je dejansko potrebno, prenesejo na trg in s tem zmanjšajo nesorazmernost informacij, ki večinoma koristi zasebnim vlagateljem. |
| --- | --- |

(c)

Ekonomsko najugodnejša ponudba: Med odprtim razpisnim postopkom mora za zmanjšanje obsega dodeljene pomoči ob podobnih, če že ne enakih, pogojih glede kakovosti ponudnik, ki zahteva najnižjo pomoč, pri splošni oceni ponudbe načeloma prejeti več prednostnih točk (55). Tako lahko države članice odločitev, koliko pomoči je dejansko potrebno, prenesejo na trg in s tem zmanjšajo nesorazmernost informacij, ki večinoma koristi zasebnim vlagateljem.

| (d) | Tehnološka nevtralnost: Ker se lahko širokopasovne storitve zagotavljajo prek različne omrežne infrastrukture na podlagi žične (xDSL, kabel), brezžične (Wi-Fi, WiMAX) ter satelitske in mobilne tehnologije, države članice ne smejo dajati prednosti nobeni posebni tehnologiji ali omrežni platformi, razen če lahko to objektivno utemeljijo (56). Ponudniki morajo imeti pravico, da predlagajo zagotavljanje zahtevanih širokopasovnih storitev na podlagi uporabe ali združevanja tehnologij, ki se jim zdijo najustreznejše. |
| --- | --- |

(d)

Tehnološka nevtralnost: Ker se lahko širokopasovne storitve zagotavljajo prek različne omrežne infrastrukture na podlagi žične (xDSL, kabel), brezžične (Wi-Fi, WiMAX) ter satelitske in mobilne tehnologije, države članice ne smejo dajati prednosti nobeni posebni tehnologiji ali omrežni platformi, razen če lahko to objektivno utemeljijo (56). Ponudniki morajo imeti pravico, da predlagajo zagotavljanje zahtevanih širokopasovnih storitev na podlagi uporabe ali združevanja tehnologij, ki se jim zdijo najustreznejše.

| (e) | Uporaba obstoječe infrastrukture: Države članice morajo, kadar je to mogoče, ponudnike spodbujati k uporabi vse razpoložljive obstoječe infrastrukture, da se prepreči nepotrebno in potratno podvajanje virov. Za poskus omejitve gospodarskega vpliva na obstoječe omrežne operaterje je treba tem omogočiti, da s svojo infrastrukturo prispevajo k priglašenemu projektu. Poleg tega ta pogoj ne sme povzročiti dajanja prednosti obstoječim udeležencem, zlasti kadar tretje osebe nimajo dostopa do te infrastrukture ali vložkov, potrebnih za konkuriranje obstoječim udeležencem. Podobno je tudi v primeru sivih lis, kjer se ugotovi, da je del težave odvisnost od obstoječega operaterja, morda treba omogočiti več konkurence med operaterji z lastno infrastrukturo. |
| --- | --- |

(e)

Uporaba obstoječe infrastrukture: Države članice morajo, kadar je to mogoče, ponudnike spodbujati k uporabi vse razpoložljive obstoječe infrastrukture, da se prepreči nepotrebno in potratno podvajanje virov. Za poskus omejitve gospodarskega vpliva na obstoječe omrežne operaterje je treba tem omogočiti, da s svojo infrastrukturo prispevajo k priglašenemu projektu. Poleg tega ta pogoj ne sme povzročiti dajanja prednosti obstoječim udeležencem, zlasti kadar tretje osebe nimajo dostopa do te infrastrukture ali vložkov, potrebnih za konkuriranje obstoječim udeležencem. Podobno je tudi v primeru sivih lis, kjer se ugotovi, da je del težave odvisnost od obstoječega operaterja, morda treba omogočiti več konkurence med operaterji z lastno infrastrukturo.

| (f) | Grosistični dostop: Odobritev dejanskega grosističnega dostopa tretjih oseb do subvencionirane širokopasovne infrastrukture je nujni sestavni del vsakega državnega ukrepa, s katerim se financira izgradnja nove širokopasovne infrastrukture. Grosistični dostop drugim operaterjem zlasti omogoča, da so konkurenčni izbranemu ponudniku (če tudi ta deluje na maloprodajni ravni), s čimer se krepita izbira in konkurenca na področjih, ki jih zadeva ukrep, hkrati pa se preprečuje nastajanje regionalnih monopolov na področju ponudbe storitev. Dejanski grosistični dostop do subvencionirane infrastrukture je treba omogočiti vsaj za sedem let. Ta pogoj ni odvisen od nobene predhodne tržne analize v smislu člena 7 okvirne direktive (57). Toda, če bi po izteku sedmih let nacionalni regulativni organ operaterja zadevne infrastrukture na podlagi veljavnega regulativnega okvira določil za operaterja s pomembno tržno močjo na zadevnem specifičnem trgu (58), bi bilo treba obveznost zagotavljanja dostopa ustrezno podaljšati. |
| --- | --- |

(f)

Grosistični dostop: Odobritev dejanskega grosističnega dostopa tretjih oseb do subvencionirane širokopasovne infrastrukture je nujni sestavni del vsakega državnega ukrepa, s katerim se financira izgradnja nove širokopasovne infrastrukture. Grosistični dostop drugim operaterjem zlasti omogoča, da so konkurenčni izbranemu ponudniku (če tudi ta deluje na maloprodajni ravni), s čimer se krepita izbira in konkurenca na področjih, ki jih zadeva ukrep, hkrati pa se preprečuje nastajanje regionalnih monopolov na področju ponudbe storitev. Dejanski grosistični dostop do subvencionirane infrastrukture je treba omogočiti vsaj za sedem let. Ta pogoj ni odvisen od nobene predhodne tržne analize v smislu člena 7 okvirne direktive (57). Toda, če bi po izteku sedmih let nacionalni regulativni organ operaterja zadevne infrastrukture na podlagi veljavnega regulativnega okvira določil za operaterja s pomembno tržno močjo na zadevnem specifičnem trgu (58), bi bilo treba obveznost zagotavljanja dostopa ustrezno podaljšati.

| (g) | Postopek primerjave cen: Za zagotovitev dejanskega grosističnega dostopa in zmanjšanje možnega izkrivljanja konkurence je bistveno, da se preprečijo previsoke grosistične cene ali, nasprotno, oblikovanje oderuških cen ali zbijanje cen s strani izbranega ponudnika. Grosistične cene dostopa morajo temeljiti na povprečnih objavljenih (reguliranih) grosističnih cenah, ki veljajo na drugih primerljivih bolj konkurenčnih območjih v državi ali Skupnosti, če takih objavljenih cen ni, pa na cenah, ki jih je za zadevne trge in storitve že določil ali potrdil nacionalni regulativni organ. Kjer se torej predhodna ureditev že uveljavlja (npr. na sivih lisah), grosistične cene dostopa do subvencionirane infrastrukture ne bi smele biti nižje od cen dostopa, ki jih je za isto območje določil nacionalni regulativni organ. Primerjava je pomemben zaščitni mehanizem, ker državam članicam omogoča, da se izognejo predhodni določitvi natančnih maloprodajnih ali grosističnih cen dostopa ter zagotovijo, da se bo dodeljena pomoč uporabila za ustvarjanje takih tržnih pogojev, kakršni prevladujejo na drugih konkurenčnih širokopasovnih trgih. V razpisni dokumentaciji je treba jasno navesti merila, ki se uporabijo za primerjavo. |
| --- | --- |

(g)

Postopek primerjave cen: Za zagotovitev dejanskega grosističnega dostopa in zmanjšanje možnega izkrivljanja konkurence je bistveno, da se preprečijo previsoke grosistične cene ali, nasprotno, oblikovanje oderuških cen ali zbijanje cen s strani izbranega ponudnika. Grosistične cene dostopa morajo temeljiti na povprečnih objavljenih (reguliranih) grosističnih cenah, ki veljajo na drugih primerljivih bolj konkurenčnih območjih v državi ali Skupnosti, če takih objavljenih cen ni, pa na cenah, ki jih je za zadevne trge in storitve že določil ali potrdil nacionalni regulativni organ. Kjer se torej predhodna ureditev že uveljavlja (npr. na sivih lisah), grosistične cene dostopa do subvencionirane infrastrukture ne bi smele biti nižje od cen dostopa, ki jih je za isto območje določil nacionalni regulativni organ. Primerjava je pomemben zaščitni mehanizem, ker državam članicam omogoča, da se izognejo predhodni določitvi natančnih maloprodajnih ali grosističnih cen dostopa ter zagotovijo, da se bo dodeljena pomoč uporabila za ustvarjanje takih tržnih pogojev, kakršni prevladujejo na drugih konkurenčnih širokopasovnih trgih. V razpisni dokumentaciji je treba jasno navesti merila, ki se uporabijo za primerjavo.

| (h) | Mehanizem za vračilo sredstev za preprečevanje previsokih nadomestil: Države članice morajo za zagotovitev, da izbrani ponudnik ne prejema previsokega nadomestila, če povpraševanje po širokopasovnem dostopu na ciljnem območju preseže pričakovano raven, v pogodbo z izbranim ponudnikom vključiti mehanizem za vračilo sredstev (59). Tak mehanizem lahko naknadno in za nazaj zmanjša obseg pomoči, ki se je na začetku ocenil kot potreben. |
| --- | --- |

(h)

Mehanizem za vračilo sredstev za preprečevanje previsokih nadomestil: Države članice morajo za zagotovitev, da izbrani ponudnik ne prejema previsokega nadomestila, če povpraševanje po širokopasovnem dostopu na ciljnem območju preseže pričakovano raven, v pogodbo z izbranim ponudnikom vključiti mehanizem za vračilo sredstev (59). Tak mehanizem lahko naknadno in za nazaj zmanjša obseg pomoči, ki se je na začetku ocenil kot potreben.

3.   DRŽAVNA POMOČ ZA OMREŽJA NGA

3.1   Pomoč za hitro postavitev omrežij NGA

| 52. | Več držav članic pozornost zdaj preusmerja k podpori za širokopasovna omrežja, ki lahko zagotavljajo storitve visokih hitrostih, in podpori za več različnih naprednih digitalnih konvergenčnih storitev. Ta omrežja NGA so zlasti optična ali napredna nadgrajena kabelska omrežja, ki naj bi v celoti ali večinoma zamenjala obstoječa bakrena širokopasovna omrežja ali kabelska omrežja. |
| --- | --- |

52.

Več držav članic pozornost zdaj preusmerja k podpori za širokopasovna omrežja, ki lahko zagotavljajo storitve visokih hitrostih, in podpori za več različnih naprednih digitalnih konvergenčnih storitev. Ta omrežja NGA so zlasti optična ali napredna nadgrajena kabelska omrežja, ki naj bi v celoti ali večinoma zamenjala obstoječa bakrena širokopasovna omrežja ali kabelska omrežja.

| 53. | Omrežja NGA so žična dostopovna omrežja, ki jih v celoti ali delno sestavljajo optični elementi in lahko zagotavljajo storitve širokopasovnega dostopa z izboljšanimi lastnostmi (kot je večji pretok) v primerjavi s storitvami, ki se zagotavljajo prek obstoječih bakrenih omrežij (60). |
| --- | --- |

53.

Omrežja NGA so žična dostopovna omrežja, ki jih v celoti ali delno sestavljajo optični elementi in lahko zagotavljajo storitve širokopasovnega dostopa z izboljšanimi lastnostmi (kot je večji pretok) v primerjavi s storitvami, ki se zagotavljajo prek obstoječih bakrenih omrežij (60).

| 54. | Omrežja NGA bodo dejansko zagotavljala ustrezno hitrost in zmogljivost, da bodo v prihodnosti lahko posredovala vsebine z visoko ločljivostjo, na zahtevo podpirala aplikacije, ki zahtevajo večjo pasovno širino, ter podjetjem ponudila cenovno dostopne simetrične širokopasovne priključke, ki so zdaj običajno na voljo le velikim podjetjem. Na splošno lahko omrežja NGA izboljšajo vse vidike širokopasovne tehnologije in storitev. |
| --- | --- |

54.

Omrežja NGA bodo dejansko zagotavljala ustrezno hitrost in zmogljivost, da bodo v prihodnosti lahko posredovala vsebine z visoko ločljivostjo, na zahtevo podpirala aplikacije, ki zahtevajo večjo pasovno širino, ter podjetjem ponudila cenovno dostopne simetrične širokopasovne priključke, ki so zdaj običajno na voljo le velikim podjetjem. Na splošno lahko omrežja NGA izboljšajo vse vidike širokopasovne tehnologije in storitev.

| 55. | Komisija je že obravnavala nekatere priglasitve državnih pomoči, ki so vključevale podporo za razvoj optičnih omrežij. Ti primeri so vključevali postavitev regionalnega „osrednjega“ omrežja NGA (61) ali zagotovitev optične povezljivosti le za omejeno število poslovnih uporabnikov (62). |
| --- | --- |

55.

Komisija je že obravnavala nekatere priglasitve državnih pomoči, ki so vključevale podporo za razvoj optičnih omrežij. Ti primeri so vključevali postavitev regionalnega „osrednjega“ omrežja NGA (61) ali zagotovitev optične povezljivosti le za omejeno število poslovnih uporabnikov (62).

| 56. | Kot pri t. i. prvi generaciji postavitve osnovnih širokopasovnih omrežij državni, občinski in regionalni organi svojo podporo za hiter razvoj optičnih omrežij utemeljujejo na podlagi tržnih nepopolnosti ali kohezijskega cilja. Medtem ko so se pri razvoju osnovne širokopasovne infrastrukture primeri državne intervencije večinoma nanašali na podeželske skupnosti/območja (majhna gostota prebivalstva, visoki kapitalski stroški) ali območja, ki so gospodarsko manj razvita (nizka sposobnost plačevanja storitev), naj bi zdaj ekonomija modela omrežij NGA ovirala postavitev omrežij NGA ne le na redko poseljenih območjih, ampak tudi na nekaterih mestnih območjih. Zdi se, da so glavna težava, ki vpliva na hiter in širok razvoj omrežij NGA, zlasti stroški in nekoliko manj gostota prebivalstva (63). |
| --- | --- |

56.

Kot pri t. i. prvi generaciji postavitve osnovnih širokopasovnih omrežij državni, občinski in regionalni organi svojo podporo za hiter razvoj optičnih omrežij utemeljujejo na podlagi tržnih nepopolnosti ali kohezijskega cilja. Medtem ko so se pri razvoju osnovne širokopasovne infrastrukture primeri državne intervencije večinoma nanašali na podeželske skupnosti/območja (majhna gostota prebivalstva, visoki kapitalski stroški) ali območja, ki so gospodarsko manj razvita (nizka sposobnost plačevanja storitev), naj bi zdaj ekonomija modela omrežij NGA ovirala postavitev omrežij NGA ne le na redko poseljenih območjih, ampak tudi na nekaterih mestnih območjih. Zdi se, da so glavna težava, ki vpliva na hiter in širok razvoj omrežij NGA, zlasti stroški in nekoliko manj gostota prebivalstva (63).

| 57. | Za državne organe je lahko torej neposredna intervencija upravičena, če bodo imela zato območja, ki jih omrežni operaterji obravnavajo kot nedonosna, vseeno koristi od precejšnjih posrednih učinkov omrežij NGA na druga področja v gospodarstvu in jih ne bo prizadela nova digitalna ločnica v zvezi z omrežji NGA. Zato si države članice morda želijo spodbujati razvoj omrežja NGA na območjih, kjer bi se naložbe obstoječih operaterjev širokopasovnega omrežja v taka omrežja izvedle šele v nekaj letih, ker so ta območja finančno manj zanimiva kot nekatera večja mestna območja. Države članice se lahko v nekaterih primerih odločijo, da bodo vlagale same ali zagotovile finančno pomoč za zasebne operaterje, da se doseže povezljivost z omrežjem NGA ali pa se ta povezljivost doseže prej, kot je bilo načrtovano, ter se s tem čim prej spodbudijo zaposlovanje in druge gospodarske priložnosti. |
| --- | --- |

57.

Za državne organe je lahko torej neposredna intervencija upravičena, če bodo imela zato območja, ki jih omrežni operaterji obravnavajo kot nedonosna, vseeno koristi od precejšnjih posrednih učinkov omrežij NGA na druga področja v gospodarstvu in jih ne bo prizadela nova digitalna ločnica v zvezi z omrežji NGA. Zato si države članice morda želijo spodbujati razvoj omrežja NGA na območjih, kjer bi se naložbe obstoječih operaterjev širokopasovnega omrežja v taka omrežja izvedle šele v nekaj letih, ker so ta območja finančno manj zanimiva kot nekatera večja mestna območja. Države članice se lahko v nekaterih primerih odločijo, da bodo vlagale same ali zagotovile finančno pomoč za zasebne operaterje, da se doseže povezljivost z omrežjem NGA ali pa se ta povezljivost doseže prej, kot je bilo načrtovano, ter se s tem čim prej spodbudijo zaposlovanje in druge gospodarske priložnosti.

| 58. | Vsaka državna intervencija, katere cilj je pomoč za zagotavljanje ali pospeševanje razvoja omrežja NGA, mora dokazati združljivost s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

58.

Vsaka državna intervencija, katere cilj je pomoč za zagotavljanje ali pospeševanje razvoja omrežja NGA, mora dokazati združljivost s pravili o državni pomoči.

3.2   Vrste javnih intervencij

| 59. | Države članice se lahko odločijo za različne ravni intervencije na trgu za spodbujanje ali pospeševanje razvoja omrežij NGA. V zvezi s tem se ugotovitve iz oddelkov 2.2.1 in 2.2.2 (izvajanje načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, nadomestilo za opravljanje javne službe in merila Altmark) smiselno uporabljajo za državne intervencije na področju razvoja omrežja NGA. Glede na lastnosti in učinke izbrane intervencije so na podlagi pravil o državni pomoči lahko upravičeni različni analitični pristopi. |
| --- | --- |

59.

Države članice se lahko odločijo za različne ravni intervencije na trgu za spodbujanje ali pospeševanje razvoja omrežij NGA. V zvezi s tem se ugotovitve iz oddelkov 2.2.1 in 2.2.2 (izvajanje načela vlagatelja pod tržnimi pogoji, nadomestilo za opravljanje javne službe in merila Altmark) smiselno uporabljajo za državne intervencije na področju razvoja omrežja NGA. Glede na lastnosti in učinke izbrane intervencije so na podlagi pravil o državni pomoči lahko upravičeni različni analitični pristopi.

| 60. | Države članice se lahko odločijo, da bodo za območja, kjer se pričakuje, da bodo zasebni vlagatelji v prihodnosti postavljali omrežja NGA, sprejele sveženj ukrepov za pospešitev naložbenega cikla in s tem vlagatelje spodbudile k predložitvi naložbenih načrtov. Ti ukrepi ne vključujejo nujno državne pomoči v smislu člena 87(1). Ker je velik del stroškov za postavitev optičnih omrežij namenjen javnim delom (na primer kopanje, polaganje kablov, napeljava v zgradbah itd.), se lahko države članice na podlagi regulativnega okvira Skupnosti za elektronske komunikacije odločijo, da bodo za enostavnejši postopek pridobivanja služnostnih pravic na primer zahtevale, da omrežni operaterji usklajujejo javna dela in/ali dajo na voljo del svoje infrastrukture (64). Prav tako lahko države članice odredijo, da je treba pri vseh novih gradnjah (vključno z novimi vodnimi, energetskimi, transportnimi ali kanalizacijskimi omrežji) in/ali zgradbah vgraditi optične priključke. |
| --- | --- |

60.

Države članice se lahko odločijo, da bodo za območja, kjer se pričakuje, da bodo zasebni vlagatelji v prihodnosti postavljali omrežja NGA, sprejele sveženj ukrepov za pospešitev naložbenega cikla in s tem vlagatelje spodbudile k predložitvi naložbenih načrtov. Ti ukrepi ne vključujejo nujno državne pomoči v smislu člena 87(1). Ker je velik del stroškov za postavitev optičnih omrežij namenjen javnim delom (na primer kopanje, polaganje kablov, napeljava v zgradbah itd.), se lahko države članice na podlagi regulativnega okvira Skupnosti za elektronske komunikacije odločijo, da bodo za enostavnejši postopek pridobivanja služnostnih pravic na primer zahtevale, da omrežni operaterji usklajujejo javna dela in/ali dajo na voljo del svoje infrastrukture (64). Prav tako lahko države članice odredijo, da je treba pri vseh novih gradnjah (vključno z novimi vodnimi, energetskimi, transportnimi ali kanalizacijskimi omrežji) in/ali zgradbah vgraditi optične priključke.

| 61. | Podobno se lahko javni organi odločijo, da bodo izvajali nekatera javna dela (kot so kopanje na javnih površinah, gradnja vodov), da bi zadevnim operaterjem omogočili in poenostavili razvoj elementov lastnega omrežja. Vendar taka javna dela ne smejo biti omejena na posamezno industrijo ali sektor, ampak morajo biti načeloma na voljo vsem morebitnim uporabnikom in ne le operaterjem elektronskih komunikacijskih omrežij (kot so podjetja za oskrbo z električno energijo, plinom, vodo itd.). Če je cilj takih javnih intervencij ustvarjanje potrebnih pogojev, da izvajalci javnih služb razvijajo lastno infrastrukturo, ne da se daje prednost nekemu sektorju ali podjetju (zlasti z zniževanjem kapitalskih stroškov tega sektorja ali podjetja), take intervencije ne spadajo na področje uporabe člena 87(1). |
| --- | --- |

61.

Podobno se lahko javni organi odločijo, da bodo izvajali nekatera javna dela (kot so kopanje na javnih površinah, gradnja vodov), da bi zadevnim operaterjem omogočili in poenostavili razvoj elementov lastnega omrežja. Vendar taka javna dela ne smejo biti omejena na posamezno industrijo ali sektor, ampak morajo biti načeloma na voljo vsem morebitnim uporabnikom in ne le operaterjem elektronskih komunikacijskih omrežij (kot so podjetja za oskrbo z električno energijo, plinom, vodo itd.). Če je cilj takih javnih intervencij ustvarjanje potrebnih pogojev, da izvajalci javnih služb razvijajo lastno infrastrukturo, ne da se daje prednost nekemu sektorju ali podjetju (zlasti z zniževanjem kapitalskih stroškov tega sektorja ali podjetja), take intervencije ne spadajo na področje uporabe člena 87(1).

| 62. | Tudi nacionalni regulativni organi lahko sprejmejo podobne ukrepe, da zagotovijo enak in nediskriminatoren dostop do drogov ali souporabe vodov, ki so v lasti javnih služb ali obstoječih omrežnih operaterjev. |
| --- | --- |

62.

Tudi nacionalni regulativni organi lahko sprejmejo podobne ukrepe, da zagotovijo enak in nediskriminatoren dostop do drogov ali souporabe vodov, ki so v lasti javnih služb ali obstoječih omrežnih operaterjev.

| 63. | Kot je razvidno iz prakse sprejemanja odločitev Komisije v zvezi z osnovnimi širokopasovnimi storitvami, državno pomoč za širokopasovna omrežja dodeljujejo večinoma lokalni ali regionalni organi, katerih cilj je izboljšati slabo širokopasovno povezljivost v regiji ali povečati konkurenčnost regije z dodatnim izboljšanjem obstoječe širokopasovne pokritosti in omrežne povezljivosti. Državni organi so za doseganje teh ciljev do zdaj objavili javne razpise za postavitev in upravljanje širokopasovne infrastrukture v javni lasti ali pa finančno podprli izgradnjo širokopasovnega omrežja v zasebni lasti (65). |
| --- | --- |

63.

Kot je razvidno iz prakse sprejemanja odločitev Komisije v zvezi z osnovnimi širokopasovnimi storitvami, državno pomoč za širokopasovna omrežja dodeljujejo večinoma lokalni ali regionalni organi, katerih cilj je izboljšati slabo širokopasovno povezljivost v regiji ali povečati konkurenčnost regije z dodatnim izboljšanjem obstoječe širokopasovne pokritosti in omrežne povezljivosti. Državni organi so za doseganje teh ciljev do zdaj objavili javne razpise za postavitev in upravljanje širokopasovne infrastrukture v javni lasti ali pa finančno podprli izgradnjo širokopasovnega omrežja v zasebni lasti (65).

| 64. | Če javne intervencije pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, jih je treba priglasiti Komisiji, ki bo ocenila njihovo združljivost s skupnim trgom v skladu z načeli iz oddelkov 3.3 in 3.4 (66). |
| --- | --- |

64.

Če javne intervencije pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, jih je treba priglasiti Komisiji, ki bo ocenila njihovo združljivost s skupnim trgom v skladu z načeli iz oddelkov 3.3 in 3.4 (66).

3.3   Razlikovanje med belimi, sivimi in črnimi lisami za omrežja NGA

| 65. | Kot je bilo navedeno v odstavku (40), Komisija ocenjuje združljivost državne pomoči za razvoj tradicionalnih širokopasovnih omrežij ob upoštevanju razlikovanja med belimi, sivimi in črnimi lisami. Komisija meni, da to razlikovanje vpliva tudi na oceno, ali je državna pomoč za omrežja NGA združljiva v smislu člena 87(3)(c), vendar ga je treba natančneje opredeliti, da se upoštevajo posebnosti omrežij NGA. |
| --- | --- |

65.

Kot je bilo navedeno v odstavku (40), Komisija ocenjuje združljivost državne pomoči za razvoj tradicionalnih širokopasovnih omrežij ob upoštevanju razlikovanja med belimi, sivimi in črnimi lisami. Komisija meni, da to razlikovanje vpliva tudi na oceno, ali je državna pomoč za omrežja NGA združljiva v smislu člena 87(3)(c), vendar ga je treba natančneje opredeliti, da se upoštevajo posebnosti omrežij NGA.

| 66. | V zvezi s tem se je treba zavedati, da bodo po pričakovanjih omrežja NGA dolgoročno nadomestila obstoječa osnovna širokopasovna omrežja. Ker omrežja NGA vključujejo drugačno omrežno arhitekturo ter omogočajo ponudbo širokopasovnih storitev, ki so bistveno kakovostnejše od sedanjih, in storitev, ki jih obstoječa širokopasovna omrežja ne bi mogla podpirati, je verjetno, da se bodo v prihodnosti pojavile precejšnje razlike med območji, ki jih bodo omrežja NGA pokrivala, in tistimi, ki jih ne bodo (67). |
| --- | --- |

66.

V zvezi s tem se je treba zavedati, da bodo po pričakovanjih omrežja NGA dolgoročno nadomestila obstoječa osnovna širokopasovna omrežja. Ker omrežja NGA vključujejo drugačno omrežno arhitekturo ter omogočajo ponudbo širokopasovnih storitev, ki so bistveno kakovostnejše od sedanjih, in storitev, ki jih obstoječa širokopasovna omrežja ne bi mogla podpirati, je verjetno, da se bodo v prihodnosti pojavile precejšnje razlike med območji, ki jih bodo omrežja NGA pokrivala, in tistimi, ki jih ne bodo (67).

| 67. | Zdaj lahko tudi nekatera napredna osnovna širokopasovna omrežja (kot je ADSL 2+ (68)) v določeni meri podpirajo nekatere vrste širokopasovnih storitev, ki se bodo v bližnji prihodnosti verjetno zagotavljale prek omrežij NGA (kot je osnovni paket storitev trojček). Vseeno je treba ne glede na uvedbo predhodne ureditve upoštevati, da se lahko pojavijo novi proizvodi ali storitve, ki z vidika povpraševanja in ponudbe niso nadomestljivi ter bodo zahtevali širokopasovne hitrosti, ki presegajo zgornje fizične omejitve osnovne širokopasovne infrastrukture. |
| --- | --- |

67.

Zdaj lahko tudi nekatera napredna osnovna širokopasovna omrežja (kot je ADSL 2+ (68)) v določeni meri podpirajo nekatere vrste širokopasovnih storitev, ki se bodo v bližnji prihodnosti verjetno zagotavljale prek omrežij NGA (kot je osnovni paket storitev trojček). Vseeno je treba ne glede na uvedbo predhodne ureditve upoštevati, da se lahko pojavijo novi proizvodi ali storitve, ki z vidika povpraševanja in ponudbe niso nadomestljivi ter bodo zahtevali širokopasovne hitrosti, ki presegajo zgornje fizične omejitve osnovne širokopasovne infrastrukture.

| 68. | V skladu s tem je treba za oceno državne pomoči za omrežja NGA območje, kjer takih omrežij zdaj ni ter tudi ni verjetno, da jih bodo zasebni vlagatelji v bližnji prihodnosti postavili in bodo začela v celoti delovati, obravnavati kot „bele lise NGA“ (69). Pri tem je treba izraz „v bližnji prihodnosti“ razumeti kot obdobje treh let (70). Javni organi morajo imeti pravico, da v nekaterih okoliščinah posredujejo zaradi obvladovanja vprašanj socialne kohezije, regionalnega razvoja ali tržnih nepopolnosti, ko se lahko dokaže, da zasebni vlagatelji v naslednjih treh letih ne nameravajo razvijati omrežij NGA. Zasebni vlagatelji morajo svoja vlaganja načrtovati tako, da bo pri zagotavljanju pokritosti v treh letih dosežen vsaj precejšen napredek, pri čemer bo dokončanje načrtovane investicije sledilo v razumnem časovnem obdobju (odvisno od posebnosti posameznega območja in posameznega projekta). Daljše časovno obdobje ne bi bilo ustrezno, ker bi to lahko škodovalo interesom manj pokritih regij v primerjavi z drugimi deli države, kjer je pokritost s temi naprednimi širokopasovnimi omrežji ustrezna. Državni organi lahko zahtevajo predložitev poslovnega načrta in podrobnega časovnega razporeda postavitve ter dokazil o ustreznem financiranju ali drugih dokazil, ki bi pokazala, da je naložba, ki jo načrtujejo zasebni omrežni operaterji verodostojna in uresničljiva. |
| --- | --- |

68.

V skladu s tem je treba za oceno državne pomoči za omrežja NGA območje, kjer takih omrežij zdaj ni ter tudi ni verjetno, da jih bodo zasebni vlagatelji v bližnji prihodnosti postavili in bodo začela v celoti delovati, obravnavati kot „bele lise NGA“ (69). Pri tem je treba izraz „v bližnji prihodnosti“ razumeti kot obdobje treh let (70). Javni organi morajo imeti pravico, da v nekaterih okoliščinah posredujejo zaradi obvladovanja vprašanj socialne kohezije, regionalnega razvoja ali tržnih nepopolnosti, ko se lahko dokaže, da zasebni vlagatelji v naslednjih treh letih ne nameravajo razvijati omrežij NGA. Zasebni vlagatelji morajo svoja vlaganja načrtovati tako, da bo pri zagotavljanju pokritosti v treh letih dosežen vsaj precejšen napredek, pri čemer bo dokončanje načrtovane investicije sledilo v razumnem časovnem obdobju (odvisno od posebnosti posameznega območja in posameznega projekta). Daljše časovno obdobje ne bi bilo ustrezno, ker bi to lahko škodovalo interesom manj pokritih regij v primerjavi z drugimi deli države, kjer je pokritost s temi naprednimi širokopasovnimi omrežji ustrezna. Državni organi lahko zahtevajo predložitev poslovnega načrta in podrobnega časovnega razporeda postavitve ter dokazil o ustreznem financiranju ali drugih dokazil, ki bi pokazala, da je naložba, ki jo načrtujejo zasebni omrežni operaterji verodostojna in uresničljiva.

| 69. | Enako je treba območje obravnavati kot „sivo liso NGA“, če je na voljo ali se bo v naslednjih treh letih razvilo le eno omrežje NGA in nobeden od operaterjev v naslednjih treh letih ne načrtuje razvoja takega omrežja (71). Pri ocenjevanju, ali bi lahko drugi vlagatelji v omrežje na zadevnem območju razvili dodatna omrežja NGA, je treba upoštevati vse obstoječe regulativne ali zakonodajne ukrepe, ki bi lahko znižali ovire za razvoj takega omrežja (dostop do vodov, souporaba infrastrukture itd.). |
| --- | --- |

69.

Enako je treba območje obravnavati kot „sivo liso NGA“, če je na voljo ali se bo v naslednjih treh letih razvilo le eno omrežje NGA in nobeden od operaterjev v naslednjih treh letih ne načrtuje razvoja takega omrežja (71). Pri ocenjevanju, ali bi lahko drugi vlagatelji v omrežje na zadevnem območju razvili dodatna omrežja NGA, je treba upoštevati vse obstoječe regulativne ali zakonodajne ukrepe, ki bi lahko znižali ovire za razvoj takega omrežja (dostop do vodov, souporaba infrastrukture itd.).

| 70. | Če je na zadevnem območju na voljo več kot eno omrežje NGA ali se bo v naslednjih treh letih tako omrežje postavilo, je treba tako območje načeloma obravnavati kot „črno liso NGA“ (72). |
| --- | --- |

70.

Če je na zadevnem območju na voljo več kot eno omrežje NGA ali se bo v naslednjih treh letih tako omrežje postavilo, je treba tako območje načeloma obravnavati kot „črno liso NGA“ (72).

3.4   Ocena združljivosti

| 71. | Čeprav so omrežja NGA kakovostnejša od obstoječih tradicionalnih bakrenih širokopasovnih omrežij, kot je navedeno v odstavkih (66) in (67), bo Komisija pri ocenjevanju združljivosti državne pomoči za razvoj omrežja NGA s pravili o državni pomoči upoštevala tudi učinke take pomoči na obstoječa širokopasovna omrežja glede na stopnjo zamenljivosti, ki naj bi zdaj obstajala v zvezi s širokopasovnimi storitvami, ki se zagotavljajo prek širokopasovnih omrežij in omrežij NGA. Poleg tega bo pri ocenjevanju združljivosti državne pomoči za omrežja NGA uporabila tudi preskus izravnave (glej odstavek 35). Komisija bo pri ocenjevanju sorazmernosti priglašenega ukrepa zlasti preverila, ali so izpolnjeni pogoji iz odstavka 51 (podrobno kartiranje in analiza pokritosti, odprti razpisni postopek, ekonomsko najugodnejša ponudba, tehnološka nevtralnost, uporaba obstoječe infrastrukture, odobritev odprtega grosističnega dostopa, primerjava cen in mehanizem za vračilo sredstev). Vendar so v zvezi z oceno omrežij NGA zlasti pomembne naslednje točke. |
| --- | --- |

71.

Čeprav so omrežja NGA kakovostnejša od obstoječih tradicionalnih bakrenih širokopasovnih omrežij, kot je navedeno v odstavkih (66) in (67), bo Komisija pri ocenjevanju združljivosti državne pomoči za razvoj omrežja NGA s pravili o državni pomoči upoštevala tudi učinke take pomoči na obstoječa širokopasovna omrežja glede na stopnjo zamenljivosti, ki naj bi zdaj obstajala v zvezi s širokopasovnimi storitvami, ki se zagotavljajo prek širokopasovnih omrežij in omrežij NGA. Poleg tega bo pri ocenjevanju združljivosti državne pomoči za omrežja NGA uporabila tudi preskus izravnave (glej odstavek 35). Komisija bo pri ocenjevanju sorazmernosti priglašenega ukrepa zlasti preverila, ali so izpolnjeni pogoji iz odstavka 51 (podrobno kartiranje in analiza pokritosti, odprti razpisni postopek, ekonomsko najugodnejša ponudba, tehnološka nevtralnost, uporaba obstoječe infrastrukture, odobritev odprtega grosističnega dostopa, primerjava cen in mehanizem za vračilo sredstev). Vendar so v zvezi z oceno omrežij NGA zlasti pomembne naslednje točke.

3.4.1   Bela lise NGA: podpora za razvoj omrežja NGA na manj pokritih območjih

| 72. | Komisija bo kot pri osnovnih širokopasovnih storitvah, za katere velja sveženj pogojev, ki jih morajo izpolniti države članice (glej odstavka (51) in (71)), kot združljive s pravili o državni pomoči iz Pogodbe obravnavala ukrepe, ki podpirajo postavitev omrežij NGA na območjih, kjer zdaj ni širokopasovne infrastrukture, ali območjih, kjer obstoječi širokopasovni operaterji razvoj omrežij NGA obravnavajo kot nedonosen. |
| --- | --- |

72.

Komisija bo kot pri osnovnih širokopasovnih storitvah, za katere velja sveženj pogojev, ki jih morajo izpolniti države članice (glej odstavka (51) in (71)), kot združljive s pravili o državni pomoči iz Pogodbe obravnavala ukrepe, ki podpirajo postavitev omrežij NGA na območjih, kjer zdaj ni širokopasovne infrastrukture, ali območjih, kjer obstoječi širokopasovni operaterji razvoj omrežij NGA obravnavajo kot nedonosen.

| 73. | V belih lisah NGA, kjer je že na voljo osnovno širokopasovno omrežje (tradicionalna siva lisa), se pomoč za omrežja NGA dodeli, če zadevna država članica dokaže, (i) da širokopasovne storitve, ki se zagotavljajo prek navedenih omrežij, niso dovolj za izpolnitev potreb državljanov in poslovnih uporabnikov na zadevnem območju (tudi ob upoštevanju morebitne nadgradnje v prihodnosti) ter (ii) da ni drugih manj izkrivljajočih načinov (vključno s predhodno ureditvijo) za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

73.

V belih lisah NGA, kjer je že na voljo osnovno širokopasovno omrežje (tradicionalna siva lisa), se pomoč za omrežja NGA dodeli, če zadevna država članica dokaže, (i) da širokopasovne storitve, ki se zagotavljajo prek navedenih omrežij, niso dovolj za izpolnitev potreb državljanov in poslovnih uporabnikov na zadevnem območju (tudi ob upoštevanju morebitne nadgradnje v prihodnosti) ter (ii) da ni drugih manj izkrivljajočih načinov (vključno s predhodno ureditvijo) za doseganje navedenih ciljev.

3.4.2   Sive lise NGA: potreba po podrobnejši analizi

| 74. | Komisija bo na območjih, kjer je en zasebni vlagatelj že razvil omrežje NGA ali ga bo morda razvil v naslednjih treh letih (glej tudi odstavek (68)) in ni noben zasebni vlagatelj predložil načrtov za razvoj drugega omrežja NGA v naslednjih treh letih, morala opraviti podrobnejšo analizo, da bi preverila, ali se lahko državna intervencija na takih območjih obravnava kot združljiva s pravili o državni pomoči. Državna intervencija lahko na takih območjih dejansko povzroči tveganje za izrivanje obstoječih vlagateljev in izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

74.

Komisija bo na območjih, kjer je en zasebni vlagatelj že razvil omrežje NGA ali ga bo morda razvil v naslednjih treh letih (glej tudi odstavek (68)) in ni noben zasebni vlagatelj predložil načrtov za razvoj drugega omrežja NGA v naslednjih treh letih, morala opraviti podrobnejšo analizo, da bi preverila, ali se lahko državna intervencija na takih območjih obravnava kot združljiva s pravili o državni pomoči. Državna intervencija lahko na takih območjih dejansko povzroči tveganje za izrivanje obstoječih vlagateljev in izkrivljanje konkurence.

| 75. | Da bi Komisija lahko opravila ugotovitev združljivosti, morajo biti države članice sposobne dokazati, da prvič obstoječe ali načrtovano omrežje NGA ni ali ne bi bilo dovolj za izpolnitev potreb državljanov in poslovnih uporabnikov na zadevnih območjih ter drugič, da ni drugih manj izkrivljajočih načinov (vključno s predhodno ureditvijo) za doseganje navedenih ciljev. Komisija bo pri podrobni oceni ocenila zlasti:






  (a) | ali so splošni tržni pogoji ustrezni, tako da bo med drugim proučila raven sedanjih cen za širokopasovni dostop naslednje generacije, vrsto storitev, ki so na voljo zasebnim in poslovnim uporabnikom, in s tem povezane pogoje, ter če obstaja ali se bo verjetno pojavila zahteva za nove storitve, ki je obstoječe omrežje NGA ne more izpolniti; |
| --- | --- | --- |

75.

Da bi Komisija lahko opravila ugotovitev združljivosti, morajo biti države članice sposobne dokazati, da prvič obstoječe ali načrtovano omrežje NGA ni ali ne bi bilo dovolj za izpolnitev potreb državljanov in poslovnih uporabnikov na zadevnih območjih ter drugič, da ni drugih manj izkrivljajočih načinov (vključno s predhodno ureditvijo) za doseganje navedenih ciljev. Komisija bo pri podrobni oceni ocenila zlasti:

(a)

ali so splošni tržni pogoji ustrezni, tako da bo med drugim proučila raven sedanjih cen za širokopasovni dostop naslednje generacije, vrsto storitev, ki so na voljo zasebnim in poslovnim uporabnikom, in s tem povezane pogoje, ter če obstaja ali se bo verjetno pojavila zahteva za nove storitve, ki je obstoječe omrežje NGA ne more izpolniti;

| (b) | ali se v odsotnosti predhodne ureditve, ki jo narekuje nacionalni regulativni organ, tretjim osebam zagotavlja učinkovit omrežni dostop ali če pogoji za dostop spodbujajo učinkovito konkurenco; |
| --- | --- |

(b)

ali se v odsotnosti predhodne ureditve, ki jo narekuje nacionalni regulativni organ, tretjim osebam zagotavlja učinkovit omrežni dostop ali če pogoji za dostop spodbujajo učinkovito konkurenco;

| (c) | ali splošne ovire za vstop preprečujejo morebiten vstop drugih vlagateljev v omrežje NGA; |
| --- | --- |

(c)

ali splošne ovire za vstop preprečujejo morebiten vstop drugih vlagateljev v omrežje NGA;

| (d) | ali je bilo obstoječe omrežje NGA postavljeno na podlagi privilegirane uporabe/dostopa do vodov, ki niso na voljo drugim omrežnim operaterjem ali jim ni zagotovljena njihova souporaba; |
| --- | --- |

(d)

ali je bilo obstoječe omrežje NGA postavljeno na podlagi privilegirane uporabe/dostopa do vodov, ki niso na voljo drugim omrežnim operaterjem ali jim ni zagotovljena njihova souporaba;

| (e) | ali kateri od ukrepov ali pravnih sredstev, ki so jih v zvezi z obstoječim ponudnikom omrežja sprejeli pristojni nacionalni regulativni organi ali organi, pristojni za konkurenco, niso prispevali k reševanju teh težav. |
| --- | --- |

(e)

ali kateri od ukrepov ali pravnih sredstev, ki so jih v zvezi z obstoječim ponudnikom omrežja sprejeli pristojni nacionalni regulativni organi ali organi, pristojni za konkurenco, niso prispevali k reševanju teh težav.

3.4.3   Črne lise NGA: državna intervencija ni potrebna

| 76. | Komisija bo na območjih, kjer je že na voljo več kot eno omrežje NGA ali zasebni vlagatelji morda razvijajo konkurenčna omrežja NGA, upoštevala, da bi lahko državna pomoč za dodatno javno financirano konkurenčno omrežje NGA resno izkrivljala konkurenco in ni združljiva s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

76.

Komisija bo na območjih, kjer je že na voljo več kot eno omrežje NGA ali zasebni vlagatelji morda razvijajo konkurenčna omrežja NGA, upoštevala, da bi lahko državna pomoč za dodatno javno financirano konkurenčno omrežje NGA resno izkrivljala konkurenco in ni združljiva s pravili o državni pomoči.

3.4.4   Poseben primer obstoječih črnih lis (osnovni širokopasovni dostop): nekaj dodatnih zaščitnih ukrepov

| 77. | Komisija meni, da so tradicionalne črne lise, tj. območja, kjer se obstoječe širokopasovne storitve zagotavljajo prek konkurenčnih širokopasovnih infrastruktur (xDSL in kabelska omrežja), tista območja, kjer je treba obstoječe omrežne operaterje spodbuditi k nadgradnji obstoječih tradicionalnih širokopasovnih omrežij na hitra omrežja NGA, h katerim bi lahko preusmerili svoje stranke. Na takih območjih načeloma ni potrebna dodatna državna intervencija. |
| --- | --- |

77.

Komisija meni, da so tradicionalne črne lise, tj. območja, kjer se obstoječe širokopasovne storitve zagotavljajo prek konkurenčnih širokopasovnih infrastruktur (xDSL in kabelska omrežja), tista območja, kjer je treba obstoječe omrežne operaterje spodbuditi k nadgradnji obstoječih tradicionalnih širokopasovnih omrežij na hitra omrežja NGA, h katerim bi lahko preusmerili svoje stranke. Na takih območjih načeloma ni potrebna dodatna državna intervencija.

| 78. | Vendar lahko država članica tako trditev izpodbija, če dokaže, da obstoječi operaterji osnovnih širokopasovnih omrežij v naslednjih treh letih ne načrtujejo naložb v omrežja NGA, ter tako dokaže na primer, da pretekle izkušnje z naložbami v obstoječe omrežje, ki so jih v zadnjih letih izvajali vlagatelji za nadgradnjo širokopasovne infrastrukture in s tem zagotavljanje višjih hitrosti kot odziv na zahteve uporabnikov, niso zadovoljive. V takih primerih bi bilo treba državno pomoč za razvoj omrežij NGA obravnavati v podrobni analizi iz odstavka 75 in zahtevati izpolnjevanje svežnja pogojev, ki je podrobneje opisan v oddelku 3.4.5. |
| --- | --- |

78.

Vendar lahko država članica tako trditev izpodbija, če dokaže, da obstoječi operaterji osnovnih širokopasovnih omrežij v naslednjih treh letih ne načrtujejo naložb v omrežja NGA, ter tako dokaže na primer, da pretekle izkušnje z naložbami v obstoječe omrežje, ki so jih v zadnjih letih izvajali vlagatelji za nadgradnjo širokopasovne infrastrukture in s tem zagotavljanje višjih hitrosti kot odziv na zahteve uporabnikov, niso zadovoljive. V takih primerih bi bilo treba državno pomoč za razvoj omrežij NGA obravnavati v podrobni analizi iz odstavka 75 in zahtevati izpolnjevanje svežnja pogojev, ki je podrobneje opisan v oddelku 3.4.5.

3.4.5   Zasnova ukrepa in potreba po omejevanju izkrivljanja konkurence

| 79. | Kot pri politiki, ki se izvaja za razvoj osnovnega širokopasovnega dostopa, lahko državna pomoč za razvoj omrežja NGA pomeni ustrezen in upravičen instrument, če je izpolnjenih več temeljnih pogojev. Komisija meni, da je treba, razen pri belih lisah NGA, ki so bele lise tudi glede osnovnega širokopasovnega dostopa (pri katerih niso potrebne dodatne zahteve), poleg zaščitnih ukrepov iz oddelka 2.3.3 in zlasti odstavka (51) teh smernic (podrobno kartiranje in analiza pokritosti, odprti razpisni postopek, ekonomsko najugodnejša ponudba, tehnološka nevtralnost, uporaba obstoječe infrastrukture, odobritev odprtega grosističnega dostopa, primerjava cen in mehanizem za vračilo sredstev) izpolnjevati tudi naslednje pogoje:






  — | od upravičenca je treba v zameno za prejemanje državne pomoči zahtevati, da tretjim osebam zagotovi dejanski grosistični dostop za vsaj sedem let. Določena obveznost zagotavljanja dostopa mora vključevati tudi pravico do uporabe vodov ali cestnih omaric, da se tretjim osebam poleg dostopa do aktivne infrastrukture omogoči tudi dostop do pasivne infrastrukture. To ne vpliva na nobene druge podobne regulativne obveznosti, ki jih lahko nacionalni regulativni organi sprejmejo na zadevnem specifičnem trgu, da bi ohranjali učinkovito konkurenco, ali na ukrepe sprejete po koncu navedenega obdobja (73). Obveznost „odprtega dostopa“ je še pomembnejša, da se razreši tudi trenutno vprašanje začasne zamenjave med storitvami obstoječih operaterjev ADSL in storitvami prihodnjih operaterjev omrežja NGA. Obveznost odprtega dostopa bo zagotovila, da bodo lahko operaterji ADSL svoje stranke preusmerili k omrežju NGA, ko bo postavljeno subvencionirano omrežje, ter tako začeli načrtovati svoje prihodnje naložbe, ne da bi se dejansko zmanjšala njihova konkurenčnost, |
| --- | --- | --- |

79.

Kot pri politiki, ki se izvaja za razvoj osnovnega širokopasovnega dostopa, lahko državna pomoč za razvoj omrežja NGA pomeni ustrezen in upravičen instrument, če je izpolnjenih več temeljnih pogojev. Komisija meni, da je treba, razen pri belih lisah NGA, ki so bele lise tudi glede osnovnega širokopasovnega dostopa (pri katerih niso potrebne dodatne zahteve), poleg zaščitnih ukrepov iz oddelka 2.3.3 in zlasti odstavka (51) teh smernic (podrobno kartiranje in analiza pokritosti, odprti razpisni postopek, ekonomsko najugodnejša ponudba, tehnološka nevtralnost, uporaba obstoječe infrastrukture, odobritev odprtega grosističnega dostopa, primerjava cen in mehanizem za vračilo sredstev) izpolnjevati tudi naslednje pogoje:

—

od upravičenca je treba v zameno za prejemanje državne pomoči zahtevati, da tretjim osebam zagotovi dejanski grosistični dostop za vsaj sedem let. Določena obveznost zagotavljanja dostopa mora vključevati tudi pravico do uporabe vodov ali cestnih omaric, da se tretjim osebam poleg dostopa do aktivne infrastrukture omogoči tudi dostop do pasivne infrastrukture. To ne vpliva na nobene druge podobne regulativne obveznosti, ki jih lahko nacionalni regulativni organi sprejmejo na zadevnem specifičnem trgu, da bi ohranjali učinkovito konkurenco, ali na ukrepe sprejete po koncu navedenega obdobja (73). Obveznost „odprtega dostopa“ je še pomembnejša, da se razreši tudi trenutno vprašanje začasne zamenjave med storitvami obstoječih operaterjev ADSL in storitvami prihodnjih operaterjev omrežja NGA. Obveznost odprtega dostopa bo zagotovila, da bodo lahko operaterji ADSL svoje stranke preusmerili k omrežju NGA, ko bo postavljeno subvencionirano omrežje, ter tako začeli načrtovati svoje prihodnje naložbe, ne da bi se dejansko zmanjšala njihova konkurenčnost,

| — | poleg tega se morajo države članice pri določanju pogojev za grosistični omrežni dostop posvetovati z ustreznimi nacionalnimi regulativnimi organi. Pričakuje se, da bodo nacionalni regulativni organi v prihodnosti še naprej sprejemali predhodne ureditve ali zelo natančno spremljali konkurenčne pogoje na celotnem trgu širokopasovnega dostopa in po potrebi sprejemali nujna pravna sredstva na podlagi veljavnega regulativnega okvira. Tako bodo države članice z zahtevo, da nacionalni regulativni organi na podlagi veljavnih pravil Skupnosti potrdijo ali določijo pogoje za dostop, zagotovile, da se bodo na vseh trgih širokopasovnega dostopa, ki jih je ugotovil zadevni nacionalni regulativni organ, uporabljali enotni ali vsaj zelo podobni pogoji za dostop, |
| --- | --- |

—

poleg tega se morajo države članice pri določanju pogojev za grosistični omrežni dostop posvetovati z ustreznimi nacionalnimi regulativnimi organi. Pričakuje se, da bodo nacionalni regulativni organi v prihodnosti še naprej sprejemali predhodne ureditve ali zelo natančno spremljali konkurenčne pogoje na celotnem trgu širokopasovnega dostopa in po potrebi sprejemali nujna pravna sredstva na podlagi veljavnega regulativnega okvira. Tako bodo države članice z zahtevo, da nacionalni regulativni organi na podlagi veljavnih pravil Skupnosti potrdijo ali določijo pogoje za dostop, zagotovile, da se bodo na vseh trgih širokopasovnega dostopa, ki jih je ugotovil zadevni nacionalni regulativni organ, uporabljali enotni ali vsaj zelo podobni pogoji za dostop,

| — | poleg tega bi moralo omrežje NGA, ne glede na vrsto njegove arhitekture, podpirati učinkovito in polno razvezovanje ter omogočati vse različne vrste omrežnega dostopa, ki bi ga želeli operaterji (med drugim vključno z dostopom do vodov, optike in bitnega toka). Pri tem je treba poudariti, da arhitektura s kabli iz več optičnih vlaken omogoča popolno neodvisnost med iskalci dostopa za zagotovitev hitrih širokopasovnih storitev ter torej spodbuja dolgoročno trajnostno konkurenco. Postavitev omrežij NGA s kabli iz več optičnih vlaken podpira tako povezave „točka–točka“ kot „točka–več točk“ in je torej tehnološko nevtralna. |
| --- | --- |

—

poleg tega bi moralo omrežje NGA, ne glede na vrsto njegove arhitekture, podpirati učinkovito in polno razvezovanje ter omogočati vse različne vrste omrežnega dostopa, ki bi ga želeli operaterji (med drugim vključno z dostopom do vodov, optike in bitnega toka). Pri tem je treba poudariti, da arhitektura s kabli iz več optičnih vlaken omogoča popolno neodvisnost med iskalci dostopa za zagotovitev hitrih širokopasovnih storitev ter torej spodbuja dolgoročno trajnostno konkurenco. Postavitev omrežij NGA s kabli iz več optičnih vlaken podpira tako povezave „točka–točka“ kot „točka–več točk“ in je torej tehnološko nevtralna.

4.   PREHODNE DOLOČBE

| 80. | Te smernice se bodo uporabljale od prvega dne po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

80.

Te smernice se bodo uporabljale od prvega dne po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| 81. | Komisija bo te smernice uporabljala v zvezi z vsemi priglašenimi ukrepi pomoči, glede katerih bo morala odločati po objavi teh smernic v Uradnem listu, čeprav so bili projekti priglašeni pred tem datumom. |
| --- | --- |

81.

Komisija bo te smernice uporabljala v zvezi z vsemi priglašenimi ukrepi pomoči, glede katerih bo morala odločati po objavi teh smernic v Uradnem listu, čeprav so bili projekti priglašeni pred tem datumom.

| 82. | V skladu z obvestilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči (74), bo Komisija te smernice uporabila v primeru nepriglašene pomoči, ki je bila dodeljena po njihovi objavi. |
| --- | --- |

82.

V skladu z obvestilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči (74), bo Komisija te smernice uporabila v primeru nepriglašene pomoči, ki je bila dodeljena po njihovi objavi.

5.   KONČNE DOLOČBE

| 83. | Komisija bo te smernice pregledala najpozneje v treh letih od njihove objave ob upoštevanju pomembnega prihodnjega razvoja trga, tehnologije in predpisov. |
| --- | --- |

83.

Komisija bo te smernice pregledala najpozneje v treh letih od njihove objave ob upoštevanju pomembnega prihodnjega razvoja trga, tehnologije in predpisov.

---

(1)  Glej na primer „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“, COM(2005) 229 konč., 1. junij 2005; „eEvropa 2005: Informacijska družba za vse“, COM(2002) 263 konč., „Premoščanje širokopasovne vrzeli“, COM(2006) 129.

(2)  Sporočilo Komisije Evropskemu svetu, COM(2008) 800.

(3)  Evropski svet v Bruslju, 19. in 20. marca 2009, sklepi predsedstva.

(4)  Glej Uredbo Sveta (ES) št. 473/2009 z dne 25.5.2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 144, 9.6.2009, str. 3).

(5)  V tem dokumentu omrežja NGA pomenijo žična dostopovna omrežja, ki jih v celoti ali delno sestavljajo optični elementi in lahko zagotavljajo storitve širokopasovnega dostopa z izboljšanimi lastnostmi (kot je večji pretok) v primerjavi s storitvami, ki se zagotavljajo prek obstoječih bakrenih omrežij (glej tudi opombo 60).

(6)  COM(2005) 107 konč.

(7)  V zadnjem desetletju je bila širši javnosti dana na voljo cenovno dostopna informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT). Izraz „digitalna ločnica“ se običajno uporablja za opredelitev vrzeli med posamezniki in skupnostmi, ki imajo dostop do informacijske tehnologije, in tistimi, ki ga nimajo. Vzrokov za to digitalno ločnico je več, vendar je najpomembnejši pomanjkanje ustrezne širokopasovne infrastrukture. Z vidika regionalne razsežnosti je stopnja urbanizacije pomemben dejavnik dostopa in uporabe IKT. Na redko poseljenih območjih po vsej Evropski uniji je razširjenost interneta zato še vedno veliko manjša.

(8)  Glej Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33), Direktivo 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (UL L 108, 24.4.2002, str. 21) in Direktivo 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medmrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) (UL L 108, 24.4.2002, str. 7).

(9)  Glej osnutek priporočila Komisije o reguliranem dostopu do dostopovnih omrežij nove generacije (NGA) na naslovu http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf

(10)  Glej na primer izjavo Evropske skupine regulatornih organov o razvoju dostopa do NGA, ERG(08) 68 na naslovu http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf; Ofcom, Izjava „Delivering super fast broadband in the UK. Promoting investment and competition“, 3. marec 2009. Glej tudi nedavno sprejeto zakonodajo v Franciji z dne 15. januarja 2009 za spodbujanje postavljanja optičnih omrežij: Journal Officiel de la république française, 16 janvier 2009.

(11)  Seznam vseh odločb Komisije, sprejetih na podlagi pravil o državni pomoči na področju širokopasovnega dostopa je na spletni strani http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf

(12)  Glej tudi oddelek 2.2.2. o izvajanju načela vlagatelja pod tržnimi pogoji.

(13)  Glej Odločbo Komisije z dne 30. maja 2007 v zadevi NN 24/07 – Češka republika, Mestno brezžično omrežje v Pragi.

(14)  Izraz „vlagatelji“ označuje podjetja ali operaterje elektronskih komunikacijskih omrežij, ki vlagajo v izgradnjo in postavitev širokopasovne infrastrukture.

(15)  Komisija je samo v enem primeru odobrila ukrep, ki ni vključeval javnega razpisa, temveč shemo davčne olajšave za podporo postavitvi širokopasovnega omrežja na manj pokritih območjih Madžarske, glej Odločbo N 398/05 – Madžarska „Razvoj davčne ugodnosti za širokopasovni dostop“.

(16)  Glej na primer Odločbo Komisije N 570/07 – Nemčija, Širokopasovno omrežje v podeželskih območjih Baden-Württemberg; Odločbo Komisije N 157/06 – Združeno kraljestvo, Projekt na področju širokopasovnih povezav „Digital Region“ v južnem Yorkshiru; Odločbo Komisije N 262/06 – Italija, Širokopasovno omrežje za toskansko podeželje; Odločbo Komisije N 201/06 – Grčija, Razvoj dostopa do širokopasovnega omrežja na manj pokritih območjih; in Odločbo Komisije N 131/05 – Združeno kraljestvo, Projekt na področju širokopasovnih povezav„FibreSpeed“v Walesu. Vendar za rezidenčne uporabnike, čeprav so upravičenci do takih ukrepov, ne veljajo pravila o državni pomoči, ker niso ne podjetja ne gospodarski subjekti v smislu člena 87(1).

(17)  Glej Odločbo Komisije N 266/08 – Nemčija, Širokopasovno omrežje na bavarskih podeželskih območjih.

(18)  Glej Odločbo Komisije N 237/08 – Nemčija, Podpora za širokopasovno omrežje v Spodnji Saški.

(19)  Zadeva C-303/88, Italija proti Komisiji (1991), Recueil I-1433, točke 20–22.

(20)  Odločba Komisije z dne 11. decembra 2007 v zadevi C 53/2006, Citynet Amsterdam – naložba mesta Amsterdam v omrežje kablov iz steklenih vlaken do doma (FTTH), UL L 247, 16.9.2008, str. 27. V zadevi je bila obravnavana izgradnja širokopasovnega dostopovnega omrežja kablov iz optičnih vlaken do doma (FTTH), ki naj bi povezovalo 37 000 gospodinjstev v Amsterdamu, ki so že bila vključena v več konkurenčnih širokopasovnih omrežij. Mestna občina Amsterdam je sklenila, da bo z dvema zasebnima vlagateljema in petimi stanovanjskimi podjetji vložila v pasivni del omrežja. Pasivno infrastrukturo je imel v lasti ločen gospodarski subjekt in jo je tudi upravljal, lastnik tretjine delnic tega subjekta pa je bila mestna občina Amsterdam, druga tretjina je bila v lasti dveh zasebnih vlagateljev (ING Real Estate in Reggefiber), stanovanjska podjetja pa so imela v lasti preostalo tretjino.

(21)  V skladu s sodno prakso je treba podjetjem, ki so pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, tako nalogo dodeliti z aktom javnega organa. Zato se lahko operaterja pooblasti za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena s podelitvijo koncesije za opravljanje javne službe; glej združeni zadevi T-204/97 in T-270/97, EPAC proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-2267, točka 126, in zadevo T-17/02, Fred Olsen proti Komisiji, ZOdl. 2005, str. II-2031, točke 186, 188 in 189.

(22)  Glej zadevo C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil 2003, str. I-7747 (v nadaljnjem besedilu: sodba Altmark).

(23)  Glej Odločbo Komisije N 381/04 – Francija, Projekt hitrega telekomunikacijskega omrežja v Pyrénées-Atlantiques, in Odločbo Komisije (Odločba N 382/04 – Francija, Vzpostavitev hitre infrastrukture v regiji Limousin (DORSAL)).

(24)  Čeprav je v teh smernicah govora o „koncesiji“ za opravljanje javne službe, pa se lahko oblika pogodbenega instrumenta za oddajo naročila javne službe ali SSGP od ene države članice do druge razlikuje. Vendar mora izbrani instrument določati vsaj natančno vrsto, obseg in trajanje dodeljenih obveznosti javne službe in identiteto zadevnih podjetij ter stroške, ki jih mora prevzeti zadevno podjetje.

(25)  Ker imajo države članice veliko svobode pri opredeljevanju področja uporabe SSGP, je Komisija v navedenih dveh odločbah sklenila, da zadevne države članice niso storile očitne napake, ko so zadevne storitve opredelile kot SSGP, ker je zagotavljanje vseprisotne širokopasovne infrastrukture odprto za vse druge ponudnike omrežij ter odpravlja tržne nepopolnosti in zagotavlja povezljivost vsem uporabnikom v zadevnih regijah.

(26)  Glej Odločbo Komisije N 284/05 – Irska, Regionalni program na področju širokopasovnih povezav: fazi II in III programa Metropolitan Area Networks (MAN), odstavki (23, 37–40). V navedenem primeru je Komisija odločila, da podpora, namenjena postavitvi in delovanju omrežij na mestnih območjih v več mestih na Irskem, ni bila nadomestilo za SSGP, ker je bil priglašeni ukrep bolj podoben „javno-zasebnemu partnerstvu“ kot pooblastilu za SSGP in njihovemu izvajanju. Glej tudi Odločbo N 890/06 – Francija, Pomoč združenja občin Sicoval za zelo hitro omrežje. V tem primeru je Komisija opozorila, da se je priglašeni ukrep nanašal na podporo za zagotavljanje širokopasovne povezljivosti le poslovnim centrom in organizacijam javnega sektorja v delu Toulousa, ne pa tudi rezidenčnemu sektorju. Poleg tega je projekt vključeval le del regije. Zato je Komisija ugotovila, da zadevni primer ni vključeval SSGP, ker namen priglašenega ukrepa ni bil izpolniti interese državljanov, ampak interese poslovnega sektorja.

(27)  Glej zadevo T-289/03, Bupa in drugi proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-000, točka 165, in zadevo T-106/95, FFSA in drugi proti Komisiji, Recueil 1997, str. II-229, točka 99. Glej tudi odstavek 14 Sporočila Komisije o storitvah splošnega pomena v Evropi, (UL C 17, 19.1.2001, str. 4).

(28)  Glej zadevo T-442/03, SIC proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-000, točka 195, zadevo T-289/03, op.cit., točka 166, in zadevo T-17/02, op.cit., točka 216. V skladu z odstavkom 22 Sporočila Komisije o storitvah splošnega pomena v Evropi pravica držav članic pri opredelitvi (storitev splošnega gospodarskega pomena) pomeni predvsem njihovo pristojnost pri opredelitvi, kaj šteje za (takšne) storitve... na podlagi posebnih značilnosti dejavnosti. To opredelitev je mogoče proučiti le v primeru očitne napake.

(29)  To pomeni, da cilj splošnega interesa, ki ga želijo doseči javni organi, ne more biti zgolj razvoj nekaterih gospodarskih dejavnosti ali gospodarskih območij, kakor je določeno v členu 87(3)(c) Pogodbe ES. Glej Odločbo Komisije N 381/04 – Francija, Projekt hitrega telekomunikacijskega omrežja v Pyrénées-Atlantiques, odstavek 53, in Odločbo Komisije N 382/04 – Francija, Vzpostavitev hitre infrastrukture v regiji Limousin (DORSAL).

(30)  V tem okviru morajo biti omrežja, ki jih je treba upoštevati pri oceni potrebe po SSGP, vedno primerljiva z vidika arhitekture, in sicer bodisi omrežja osnovnega širokopasovnega dostopa ali omrežja NGA.

(31)  Izraz „bližnja prihodnost“ je treba razumeti kot triletno obdobje. Zasebni vlagatelji morajo torej svoja vlaganja načrtovati tako, da bo pri zagotavljanju pokritosti v treh letih dosežen vsaj precejšen napredek, pri čemer bo dokončanje načrtovane naložbe sledilo v razumnem časovnem obdobju (odvisno od posebnosti posameznega območja in posameznega projekta).

(32)  Brez teh razlogov Komisija ne bi mogla opraviti niti omejenega pregleda na podlagi prvega pogoja iz sodbe Altmark in člena 86(2) Pogodbe ES glede obstoja očitne napake države članice pri izvajanju njene diskrecijske pravice, zadeva T-289/03, BUPA in drugi proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-0000, točka 172.

(33)  Iz sodne prakse v zvezi z uporabo člena 86(2) Pogodbe izhaja, da mora država članica navesti razloge, zakaj meni, da je treba obravnavano storitev zaradi njenih značilnosti šteti za SSGP in jo razlikovati od drugih gospodarskih dejavnosti. Brez teh razlogov Komisija ne bi mogla opraviti niti omejenega pregleda na podlagi prvega pogoja iz sodbe Altmark in člena 86(2) Pogodbe ES glede obstoja očitne napake države članice pri izvajanju njene diskrecijske pravice, zadeva T-289/03, BUPA in drugi proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-0000, točka 172.

(34)  Omrežje mora biti tehnološko nevtralno in iskalcem dostopa omogočati uporabo vseh razpoložljivih tehnologij za zagotavljanje storitev končnim uporabnikom. Čeprav se lahko takšna zahteva v zvezi s postavitvijo infrastrukture za omrežje ADSL uveljavlja le v omejenem obsegu, pa morda to ne velja za optično omrežje NGA, v katerem lahko subjekti za zagotavljanje storitev končnim uporabnikom uporabijo različne tehnologije vlaken (npr. točka – točka ali G-PON).

(35)  Omrežje ADSL bi moralo na primer zagotavljati bitni tok in povsem razvezano krajevno zanko, medtem ko bi moralo optično omrežje NGA zagotavljati vsaj dostop do temnih optičnih vlaken, bitnega toka, pri postavitvi omrežja FTTS pa dostop do razvezane podzanke.

(36)  Utemeljitev te omejitve sledi iz dejstva, da so tržne sile po končani postavitvi širokopasovnega omrežja z univerzalnim dostopom navadno dovolj močne, da se zagotovijo komunikacijske storitve po konkurenčnih cenah za vse uporabnike.

(37)  Takšni zaščitni ukrepi lahko zlasti vključujejo obveznost ločenega računovodstva, poleg tega pa tudi vzpostavitev subjekta, ki je strukturno in pravno ločen od vertikalno integriranega operaterja. Takšen subjekt bi bil izključno odgovoren za upoštevanje in izvajanje naročila SSGP, ki mu je bilo dodeljeno.

(38)  Države članice morajo glede na posebnosti vsakega primera oblikovati najustreznejšo metodologijo, po kateri bo odobreno nadomestilo pokrilo le stroške izvedbe naročila SSGP na nedonosnih območjih. Odobreno nadomestilo bi lahko na primer temeljilo na primerjavi med prihodki od komercialnega koriščenja infrastrukture na donosnih območjih in prihodki komercialnega koriščenja infrastrukture na nedonosnih območjih. Ves presežni dobiček, to je dobiček, večji od povprečnega donosa kapitala v panogi za postavitev dane širokopasovne infrastrukture, bi se lahko namenil financiranju SSGP na nedonosnih območjih, preostali znesek pa bi pomenil odobreno finančno nadomestilo.

(39)  UL L 312, 29.11.2005, str. 67. Glej tudi Okvir skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, UL C 297, 29.11.2005, str. 4.

(40)  Opozoriti je treba, da se lahko v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES tudi „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika“, obravnava kot združljiva s skupnim trgom.

(41)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006, str. 13–45.

(42)  Poleg tega, čeprav je bila dodeljena pomoč v nekaterih primerih omejena na „območja, ki prejemajo pomoč“ in bi se lahko opredelila tudi kot pomoč za začetno naložbo v skladu z navedenimi smernicami, je lahko intenzivnost pomoči pogosto presegla dovoljeno zgornjo mejo za regionalno pomoč na takih območjih.

(43)  Glej na primer Odločbo Komisije N 508/08 – Združeno kraljestvo, Zagotavljanje širokopasovnih storitev na oddaljenih območjih Severne Irske, Odločbo Komisije N 201/06 – Grčija, Razvoj dostopa do širokopasovnega omrežja na manj pokritih območjih, in Odločbo Komisije N 118/06 – Latvija, Razvoj širokopasovnih komunikacijskih omrežij na podeželskih območjih.

(44)  Glej na primer Odločbo Komisije N 201/06 – Grčija „Razvoj dostopa do širokopasovnega omrežja na manj pokritih območjih“.

(45)  Glej na primer Odločbo N 118/06 – Latvija, „Razvoj širokopasovnih komunikacijskih omrežij na podeželskih območjih“.

(46)  Glej Odločbo Komisije z dne 19. julija 2006 o ukrepu št. C 35/05 (ex N 59/05), ki ga namerava opraviti Nizozemska v zvezi s širokopasovno infrastrukturo v Appingedamu, UL L 86, 27.3.2007, str. 1. Zadeva je vključevala razvoj pasivnega omrežja (tj. vodi in vlakna), ki bi bilo v lasti občine, medtem ko bi se aktivni del (tj. upravljanje in delovanje omrežja) z razpisnim postopkom dodelil grosističnemu operaterju iz zasebnega sektorja, ki bi moral drugim ponudnikom storitev zagotavljati storitve grosističnega dostopa. Komisija je v svoji odločbi opozorila, da se nizozemski trg širokopasovnega dostopa hitro razvija ter da ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev na tem trgu, vključno s kabelskimi operaterji in ponudniki internetnih storitev, uvajajo zelo zmogljive širokopasovne storitve brez kakršne koli državne podpore. Razmere v Appingedamu niso bile drugačne kot na preostalem nizozemskem trgu širokopasovnega dostopa. Prvotni operater fiksne telefonije in kabelski operater sta v Appingedamu že zagotavljala „storitev trojček“ (telefonija, širokopasovni dostop in digitalna/analogna televizija) in oba operaterja sta imela tehnične zmogljivosti za dodatno povečanje pasovne širine svojih omrežij.

(47)  Kot je omenjeno v odstavku (6), je treba opozoriti, da so bili trgi širokopasovnega dostopa do zdaj v vseh državah EU predmet predhodne regulacije.

(48)  Komisija je morala v Odločbi N 131/05 – Združeno kraljestvo, Projekt na področju širokopasovnih povezav„FibreSpeed“v Walesu, oceniti, ali je mogoče finančno podporo organov v Walesu za izgradnjo odprtega optičnega omrežja, ki je neodvisno od ponudnika ter povezuje 14 poslovnih centrov in do katerega bodo imeli ponudniki enakopraven dostop, še vedno razglasiti za združljivo, čeprav ciljne lokacije že pokriva prvotni operater omrežja, ki je zagotavljal cenovno regulirane zakupljene vode. Komisija je ugotovila, da je bila ponudba zakupljenih vodov prvotnega operaterja zelo draga ter za mala in srednja podjetja skoraj cenovno nedostopna. Za ciljne poslovne centre se prav tako niso zagotovile simetrične storitve ADSL nad 2 Mbps zaradi njihove oddaljenosti od telefonskih central prvotnega operaterja. Poleg tega prvotni operater svojih vodov in temnih optičnih vlaken ni dal na voljo tretjim osebam. Zato prisotnost prvotnega operaterja na ciljnih območjih ni mogla zagotoviti cenovno dostopnih storitev hitrega interneta za mala in srednja podjetja. Prav tako ni bilo nobenih možnosti, da bi tretje osebe zgradile alternativno infrastrukturo za zagotavljanje visokokakovostnih storitev za zadevne poslovne centre. Glej tudi Odločbo Komisije N 890/06 – Francija, Pomoč združenja občin Sicoval za zelo hitro omrežje, in Odločbo Komisije N 284/05 – Irska, Regionalni program na področju širokopasovnih povezav: fazi II in III programa Metropolitan Area Networks (MAN).

(49)  Glej na primer Odločbo Komisije N 473/07 – Italija, Širokopasovne povezave za Južno Tirolsko, Odločbo Komisije N 570/07 – Nemčija, Širokopasovno omrežje na podeželskih območjih dežele Baden-Württemberg Odločbo Komisije N 131/05 – Združeno kraljestvo, Projekt na področju širokopasovnih povezav„FibreSpeed“v Walesu Odločbo Komisije N 284/05 – Irska, Regionalni program na področju širokopasovnih povezav: fazi II in III programa Metropolitan Area Networks (MAN), Odločbo Komisije N 118/06 – Latvija, Razvoj širokopasovnih komunikacijskih omrežij na podeželskih območjih, in Odločbo Komisije N 157/06 – Združeno kraljestvo, Projekt na področju širokopasovnih povezav„Digital Region“v južnem Yorkshiru.

(50)  Glej na primer Odločbo Komisije N 222/06 – Italija, Pomoč za premostitev digitalne ločnice na Sardiniji, Odločbo Komisije N 398/05 – Madžarska, Razvoj davčne ugodnosti za širokopasovni dostop, in Odločbo Komisije N 264/06 – Italija, Širokopasovno omrežje za toskansko podeželje.

(51)  Navadno na podlagi postopka iz člena 88(2).

(52)  Kadar je mogoče dokazati, da obstoječi operaterji pri pripravi zahtevanega kartiranja državnemu organu niso zagotovili koristnih informacij, se morajo ti organi zanašati na informacije, ki so jim bile predložene.

(53)  Glej na primer Odločbo št. 201/2006 – Grčija, „Razvoj dostopa do širokopasovnega omrežja na manj pokritih območjih“, Odločbo št. 264/2006 – Italija, „Širokopasovno omrežje za toskansko podeželje“, Odločbo št. 475/2007 – Irska, „Nacionalna shema za širokopasovna omrežja“, in Odločbo št. 115/2008 – Nemčija, „Širokopasovno omrežje na podeželskih območjih Nemčije“.

(54)  Glej na primer Odločbo Komisije N 508/08 – Združeno kraljestvo, Zagotavljanje širokopasovnih storitev na oddaljenih območjih Severne Irske, Odločbo Komisije N 475/07 – Irska, Nacionalna shema za širokopasovna omrežja, in Odločbo Komisije N 157/06 – Združeno kraljestvo, Projekt za širokopasovni dostop„Digital Region“v južnem Yorkshiru.

(55)  Da bi organ, ki dodeljuje pomoč, ugotovil, katera od ponudb je ekonomsko najugodnejša, mora vnaprej določiti relativno težo, ki jo bo imelo vsako izbrano (kvalitativno) merilo.

(56)  Komisija je do zdaj le v enem primeru potrdila upravičeno uporabo posamezne tehnološke rešitve; glej Odločbo Komisije N 222/06 – Italija, Pomoč za premostitev digitalne ločnice na Sardiniji. Komisija je v tem primeru ugotovila, da je zaradi posebnih okoliščin, kot so „topografija regije, odsotnost kabelskih omrežij in potreba po večji koristi pomoči, uporaba tehnologije ADSL ustrezna tehnologija, na podlagi katere se lahko izpolnijo cilji projekta“, kot je navedeno v odstavku 45.

(57)  Poleg tega se v primeru, ko države članice izberejo model upravljanja, na podlagi katerega subvencionirana širokopasovna infrastruktura tretjim osebam zagotavlja le grosistične storitve dostopa in ne maloprodajnih storitev, verjetno izkrivljanje konkurence dodatno zmanjša, ker tak model upravljanja omrežja prispeva k preprečevanju potencialno zapletenih položajev, ko se pojavljajo oblikovanje oderuških cen in prikriti načini diskriminacije pri dostopu.

(58)  Pri tem bi moral nacionalni regulativni organ upoštevati morebitni obstoj posebnih pogojev, ki so že v začetku upravičili dodelitev pomoči zadevnemu operaterju infrastrukture.

(59)  V izjemnih okoliščinah, ki jih je ustrezno opisala država članica, ki je priglasila ukrep, bi lahko vzpostavitev takega mehanizma za zelo nizke zneske pomoči ali neobsežne, „enkratne“ projekte na podlagi preprostih načel naročanja nesorazmerno obremenila organe, ki dodeljujejo pomoč, zato je Komisija ne bo zahtevala.

(60)  Na tej stopnji tehnološkega in tržnega razvoja se zdi, da niti tehnologija satelitskih omrežij niti tehnologija mobilnih omrežij ne moreta zagotoviti zelo hitrih simetričnih širokopasovnih storitev, čeprav se lahko v prihodnosti položaj spremeni, zlasti na področju mobilnih storitev (naslednji pomemben korak v mobilnih radijskih komunikacijah, t. j. tehnologija Long Term Evolution, lahko ob morebitni uvedbi teoretično doseže najvišje stopnje prenosa podatkov 100 Mbps za navzdolnjo povezavo in 50 Mbps za navzgornjo povezavo).

(61)  Glej Odločbo N 157/06 – Združeno kraljestvo, Projekt za širokopasovni dostop „Digital Region“ v južnem Yorkshiru, in Odločbo Komisije N 284/05 – Irska, Regionalni širokopasovni program: fazi II in III programa Metropolitan Area Networks (MAN).

(62)  Do zdaj se je državna pomoč le v dveh primerih (Appingedam in Amsterdam) dodelila za razvoj „dostopovnih“ omrežij naslednje generacije, ki bi zagotovila optično povezljivost za rezidenčni segment trga.

(63)  Operaterji širokopasovnih omrežij trdijo, da je razvoj optičnega omrežja še vedno zelo draga in tvegana naložba, razen na območjih z visoko gostoto prebivalstva/podjetij, kjer imajo operaterji že precejšnjo bazo uporabnikov širokopasovnih storitev, ki jih lahko preusmerijo na višje hitrosti. Stroški razvoja omrežij NGA in optičnih omrežij naj bi bili v nekaterih primerih previsoki glede na prihodek, ki se lahko pričakuje, tako da ne bi na trg vstopil noben ponudnik iz zasebnega sektorja ali pa bi bilo teh ponudnikov premalo.

(64)  Taki ukrepi ne smejo biti posebej usmerjeni k operaterjem elektronskih komunikacijskih omrežij, ampak jih je treba brez razlikovanja uporabiti za vse operaterje v vseh zadevnih sektorjih (na primer, vključno z operaterji, ki opravljajo druge javne službe, kot so podjetja za oskrbo s plinom, električno energijo in/ali vodo). Ukrepi, ki bi veljali le za operaterje elektronskih komunikacijskih omrežij, bi lahko pomenili sektorsko pomoč in bi tako spadali na področje uporabe prepovedi iz člena 87(1) Pogodbe ES.

(65)  Glej na primer odločbe N 157/06 – Združeno kraljestvo, Projekt na področju širokopasovnih povezav „Digital Region“ v južnem Yorkshiru, N 201/06 – Grčija, Razvoj dostopa do širokopasovnega omrežja na manj pokritih območjih, in N 131/05 – Združeno kraljestvo, Projekt na področju širokopasovnih povezav „FibreSpeed“ v Walesu, N 284/05 – Irska, Regionalni program na področju širokopasovnih povezav: fazi II in III programa Metropolitan Area Networks (MAN), Odločbo N 381/04 – Francija, Projekt hitrega telekomunikacijskega omrežja v Pyrénées-Atlantiques, Odločbo N 382/05 – Francija, Francija, Vzpostavitev hitre infrastrukture v regiji Limousin (DORSAL), Odločbo N 57/05 – Združeno kraljestvo, Pomoč za regionalne inovativne širokopasovne storitve v Walesu, in Odločbo N 14/08 – Združeno kraljestvo, Širokopasovni dostop na Škotskem – Širitev širokopasovne pokritosti.

(66)  To ne posega v morebitno uporabo smernic o regionalni pomoči, kakor je navedeno v odstavku (33) zgoraj.

(67)  Če danes razlika med območjem, kjer je na voljo le ozkopasovni internet (klicna povezava), in območjem, kjer je na voljo širokopasovni dostop, pomeni, da je prvo območje bela lisa, je treba kot belo liso obravnavati tudi območje, kjer ni širokopasovne infrastrukture naslednje generacije, čeprav je na voljo osnovna širokopasovna infrastruktura.

(68)  ADSL 2+ razširja zmogljivosti osnovnega omrežja ADSL do največje pasovne širine 24 Mbps.

(69)  Bela lisa NGA je območje, kjer ni nobene osnovne širokopasovne infrastrukture (tj. tradicionalne bele lise), in tudi območje, kjer deluje samo en ponudnik osnovnega širokopasovnega dostopa (tj. tradicionalne sive lise) ali več ponudnikov osnovnega širokopasovnega dostopa (tj. tradicionalne črne lise). Kot je navedeno v oddelku 3.4, se v teh različnih okoliščinah za združljivost državne pomoči za razvoj širokopasovnega dostopa zahtevajo različni pogoji.

(70)  Zdi se, da to obdobje ustreza povprečnemu obdobju, potrebnemu za razvoj dostopovnega omrežja naslednje generacije, ki pokriva nek kraj ali mesto. Operater mora torej biti sposoben dokazati, da bo v prihajajočem obdobju treh let izvedel potrebne naložbe v infrastrukturo, da bi v tem času pokril znaten del ozemlja ali zadevnega prebivalstva.

(71)  Siva lisa NGA je območje, kjer (a) poleg NGA ni nobene druge osnovne širokopasovne infrastrukture in (b) kjer deluje en ali več ponudnikov osnovnega širokopasovnega dostopa (mogoče ga je obravnavati kot tradicionalno sivo ali črno liso). Kot je navedeno v oddelku 3.4, se v teh različnih okoliščinah za združljivost državne pomoči za razvoj širokopasovnega dostopa zahtevajo različni pogoji.

(72)  Črna lisa NGA je lahko tudi območje, kjer deluje en (tradicionalna siva lisa) ali več (tradicionalna črna lisa) ponudnikov širokopasovnega dostopa. Kot je navedeno v nadaljevanju, se v teh različnih okoliščinah za združljivost državne pomoči za razvoj širokopasovnega dostopa zahtevajo različni pogoji.

(73)  Pri tem bi bilo treba upoštevati morebitni obstoj posebnih tržnih pogojev, ki so že v začetku upravičili dodelitev pomoči zadevni infrastrukturi.

(74)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 30.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/26

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5549 – EDF/Segebel)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 235/05

| 1. | Komisija je 23. septembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Electricité de France S.A. („EDF“, Francija), ki pripada EDF Group, s prevzemom prek nakupa delnic podjetja Segebel S.A. („Segebel“, Belgija), ki ima v lasti 51 % lastniškega kapitala SPE, pridobi nadzor nad podjetjem SPE S.A. („SPE“, Belgija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 23. septembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Electricité de France S.A. („EDF“, Francija), ki pripada EDF Group, s prevzemom prek nakupa delnic podjetja Segebel S.A. („Segebel“, Belgija), ki ima v lasti 51 % lastniškega kapitala SPE, pridobi nadzor nad podjetjem SPE S.A. („SPE“, Belgija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za EDF Group: proizvodnja in prodaja električne energije na debelo; prenos, distribucija in dobava električne energije na drobno; ter prodaja plina na debelo, trgovanje s plinom in dobava plina v Franciji, Belgiji, na Nizozemskem in v drugih državah, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za EDF Group: proizvodnja in prodaja električne energije na debelo; prenos, distribucija in dobava električne energije na drobno; ter prodaja plina na debelo, trgovanje s plinom in dobava plina v Franciji, Belgiji, na Nizozemskem in v drugih državah,

| — | za SPE: proizvodnja električne energije ter trgovanje z električno energijo in plinom in njuna dobava v Belgiji, Franciji in na Nizozemskem. |
| --- | --- |

—

za SPE: proizvodnja električne energije ter trgovanje z električno energijo in plinom in njuna dobava v Belgiji, Franciji in na Nizozemskem.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5549 – EDF/Segebel na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5549 – EDF/Segebel na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 30.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/27

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 235/06

| 1. | Komisija je 18. septembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Merck & Co. Inc. („Merck“, ZDA) z nakupom delnic vstopi v polno združitev s podjetjem Schering-Plough Corporation („Schering-Plough“, US) v smislu člena 3(1)(a) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. septembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Merck & Co. Inc. („Merck“, ZDA) z nakupom delnic vstopi v polno združitev s podjetjem Schering-Plough Corporation („Schering-Plough“, US) v smislu člena 3(1)(a) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Merck: globalno raziskovalno usmerjeno farmacevtsko podjetje, ki odkriva, razvija, proizvaja in trži širok nabor inovativnih proizvodov za zdravje ljudi, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Merck: globalno raziskovalno usmerjeno farmacevtsko podjetje, ki odkriva, razvija, proizvaja in trži širok nabor inovativnih proizvodov za zdravje ljudi,

| — | za Schering-Plough: globalno znanstveno usmerjeno podjetje na področju zdravstvenega varstva, dejavno v treh poslovnih segmentih: zdravila na recept za ljudi, zdravje živali in zdravila brez recepta. |
| --- | --- |

—

za Schering-Plough: globalno znanstveno usmerjeno podjetje na področju zdravstvenega varstva, dejavno v treh poslovnih segmentih: zdravila na recept za ljudi, zdravje živali in zdravila brez recepta.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 30.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/28

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 235/07

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„CANESTRATO DI MOLITERNO“

ES št.: IT-PGI-0005-0487-20.07.2005

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali Dipartimento delle Politiche di sviluppo economico e rurale, Direzione Generale per lo sviluppo agroalimentare, qualità e tutela del Consumatore, Ufficio SACO VII |
| --- | --- |
| Naslov: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Rome RM |
| ITALIA |

Naziv:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali Dipartimento delle Politiche di sviluppo economico e rurale, Direzione Generale per lo sviluppo agroalimentare, qualità e tutela del Consumatore, Ufficio SACO VII

Naslov:

Via XX Settembre 20

00187 Rome RM

ITALIA

Tel.

+39 0646655104

Faks

+39 0646655306

E-naslov:

saco7@politicheagricole.it

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Consorzio per la tutela del Pecorino «Canestrato di Moliterno» |
| --- | --- |
| Naslov: | Via Roma |
| 85047 Moliterno PZ |
| ITALIA |

Naziv:

Consorzio per la tutela del Pecorino «Canestrato di Moliterno»

Naslov:

Via Roma

85047 Moliterno PZ

ITALIA

Tel.

+39 0975668511 / 0975668519

Faks

+39 0975668537

E-naslov:

canestrato_moliterno@virgilio.it

Sestava:

Proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.3 – | siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3 –

siri

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Canestrato di Moliterno“

4.2   Opis:

Zaščitena geografska označba „Canestrato di Moliterno“ ZGO je namenjena za trdi sir iz ovčjega in kozjega mleka, izdelan iz najmanj 70 % in največ 90 % polnomastnega ovčjega mleka ter najmanj 10 % in največ 30 % polnomastnega kozjega mleka. Sir se da na trg po vsaj 60 dneh zorenja in ima ob tem valjasto obliko z ravnimi ploskvami in bolj ali manj izbočenim obodom; premer ploskev je od 15 do 25 cm, višina oboda od 10 do 15 cm; teža je spremenljiva – od 2 do 5,5 kg, odvisno od dimenzij hlebca, skorja je bolj ali manj izrazite barve pri mladem siru in rjava pri zorjenem siru; testo je kompaktno z neenakomerno razporejenimi očesi; pri rezanju je mladi sir bele do rahlo rumenkaste barve, zorjeni in starani sir pa sta rumenkaste do izrazito rumene barve. Okus je na začetku zorenja dokaj blag in prijeten, pri podaljšanem zorenju pa bolj poudarjen in pikanten. Delež maščobe v suhi snovi ne sme biti manjši od 30 %. Lahko se uporablja kot namizni sir ali za ribanje.

4.3   Geografsko območje:

Območje porekla mleka in proizvodnje sira „Canestrato di Moliterno“ zajema spodaj naštete občine, ki ležijo v pokrajinah Potenza in Matera:

v pokrajini Potenza: Armento, Brienza, Calvello, Calvera, Carbone, Castelluccio Inferiore, Castelluccio Superiore, Castelsaraceno, Castronuovo Sant’Andrea, Cersosimo, Chiaromonte, Corleto Perticara, Episcopia, Fardella, Francavilla in Sinni, Gallicchio, Grumento Nova, Guardia Perticara, Lagonegro, Latronico, Lauria, Marsiconuovo, Marsicovetere, Missanello, Moliterno, Montemurro, Nemoli, Noepoli, Paterno, Rivello, Roccanova, Rotonda, San Chirico Raparo, San Costantino Albanese, San Martino d'Agri, San Paolo Albanese, San Severino Lucano, Sant’Arcangelo, Sarconi, Senise, Spinoso, Teana, Terranova del Pollino, Tramutola, Viggianello in Viggiano;

v pokrajini Matera: Accettura, Aliano, Bernalda, Craco, Cirigliano, Ferrandina, Gorgoglione, Montalbano Jonico, Montescaglioso, Pisticci, Pomarico, Scanzano Jonico, Stigliano in Tursi.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Vsako fazo proizvodnega procesa je treba nadzirati in v vsaki fazi je treba dokumentirati vse vhodne in izhodne proizvode. Na ta način in z vpisom rejcev v ustrezne registre, ki jih vodi nadzorni organ, z vpisom podatkov o mleku za proizvodnjo sira „Canestrato di Moliterno“, proizvajalcih in/ali predelovalcih, zorilcih in izvajalcih pakiranja ter z vodenjem registrov proizvodnje in pakiranja ter prijavljanjem proizvedenih količin nadzornemu organu se zagotavlja sledljivost proizvoda. Nadzorni organ opravlja inšpekcijo vseh fizičnih in pravnih oseb, vpisanih v registre, kot je določeno v specifikaciji proizvoda in v ustreznem inšpekcijskem načrtu.

4.5   Metoda pridobivanja:

V specifikaciji proizvodnje je med drugim predvideno, da morajo biti črede, ki dajejo mleko, namenjeno za proizvodnjo sira z ZGO „Canestrato di Moliterno“, iz območja proizvodnje. Prehrana živali temelji predvsem na paši, sveži krmi in senu, pridelanem na območju iz točke 4.3. Izmed prehranskih dodatkov so dovoljeni le dodatki iz zrnja žitaric, kot so oves, rž, pšenica, koruza, ter stročnic, na primer boba in čičerike. Prepovedana je uporaba proizvodov živalskega izvora in silaže. Mleko iz ene ali več molž je treba predelati 48 ur po prvi molži. Mleko mora biti mleko ovc pasem „Gentile di Puglia“, „Gentile di Lucania“, „Leccese“, „Sarda“, „Comisana“ in križancev ter koz pasme „Garganica“, „Maltese“, „Jonica“, „Camosciata“ in njihovih križancev.

Proizvodnja sira z ZGO je dovoljena vse leto. Uporablja se lahko surovo ali termično obdelano mleko; v tem primeru se pozneje cepi s kulturami naravnih mlečnih fermentov ali z izbranimi avtohtonimi kulturami. Mleko se sesiri z dodajanjem ovčjega ali kozjega sirila, ta postopek poteka pri temperaturi od vključno 36 do 40 °C največ 35 minut. Sesirjeno mleko se nato zdrobi v grudice velikosti riževega zrna. Ko se oblikujejo hlebci sira, se jih za največ 3 minute potopi v sirotko pri temperaturi do 90 °C. Soljenje se opravi na suho ali v slanici; sir se nato suši v predelovalnem obratu 30 do 40 dni potem ko se ga postavi v model. Zorenje se začne od 31. do 41. dan, potem ko se sir postavi v model, in mora potekati izključno v shrambah na tradicionalnem območju, to je v občini Moliterno (PZ). V tej fazi je sir z ZGO dovoljeno premazati samo z oljčnim oljem ali z mešanico tega olja in vinskega kisa; sir „Canestrato di Moliterno“ se lahko obdela tudi s pepelno ali prekuhano vodo, ki je vrela 25 do 30 minut s sajami, postrganimi iz lesenega dimnika, in je ohlajena na sobno temperaturo.

4.6   Povezava:

Povod za registracijo imena „Canestrato di Moliterno“ je ugled, ki ga uživa to ime. Ugled tega sira z ZGO tudi v mednarodnem okolju je povezan predvsem z dvema bistvenima dejavnikoma: ovčjo pasmo, ki je značilna za to območje, in posebno tehniko zorenja. Najbolj razširjena pasma ovc na tem območju je „Gentile di Lucania“, za katero je značilno, da je zelo odporna in izvrstno prilagojena podnebnim in orografskim pogojem tega območja. Gre za pasmo, bogato z volno, ki je nastala v 15. stoletju s križanjem lokalne drobnice s španskimi ovni Merinos. Tovrstno križanje je spodbudila potreba po združitvi pasme, ki da veliko volne, z lukanskimi ovcami, ki dajejo veliko mesa. Rezultat pa je bila pasma z dvojno produktivnostjo. Ta pasma ne daje veliko mleka, zaradi česar je donos mleka na čredo še vedno skromen, vendar je zato to mleko toliko boljše kakovosti z visoko vsebnostjo maščob in beljakovin, ki jo težko najdemo pri drugih pasmah z večjim donosom mleka.

Proizvodni ciklus gojenih pasem je, skupaj s ciljem kar najbolj izkoristiti možnosti gorske paše, spodbudil prakso mešane vzreje ovc in koz. Lukanske pasme koz se, poleg tega, da dajo veliko mleka, tudi zelo razmnožujejo.

Glavna posebnost sira Canestrato di Moliterno je faza zorenja tega sira v značilnih shrambah (fondaco) v občini Moliterno.

Proizvajalci sira Canestrato di Moliterno še danes uporabljajo to lokalno posebnost, ki zagotavlja edinstvene značilnosti proizvoda ter prispeva k njegovim organoleptičnim lastnostim, ki se priznavajo že od nekdaj. Ta shramba (fondaco) zagotavlja sveže in dobro prezračeno okolje, v katerem spoj različnih dejavnikov ustvarja mikroklimo, ki je nepogrešljiva za proizvodnjo sira izjemne kakovosti. Dejansko je zorenje uspešno zaradi mrzlega in suhega podnebja tega kraja. Če povzamemo, več dejavnikov skupaj, kot so kakovost surovin, tradicionalne proizvodne metode in predvsem zorenje, prispeva k značilnim lastnostim sira „Canestrato di Moliterno“.

Za prebivalce Moliterna je bila ovčjereja primarna dejavnost že od osemnajstega stoletja naprej, v obdobju, iz katerega izhajajo prva zgodovinska pričevanja. Velik ugled proizvoda potrjujejo tudi številni pisni viri. Sir „Canestrato di Moliterno“ je bil v preteklosti zelo cenjen ne le na domačem trgu, ampak tudi na tujem, saj so ga izvažali predvsem v Ameriko.

4.7   Nadzorni organ:

Nadzorni organ izpolnjuje pogoje, določene v standardu EN 45011.

| Naziv: | IS.ME.CERT S.r.l. |
| --- | --- |
| Naslov: | Via G.Porzio — Centro Direzionale Is. G1 |
| 80143 Napoli NA |
| ITALIA |

Naziv:

IS.ME.CERT S.r.l.

Naslov:

Via G.Porzio — Centro Direzionale Is. G1

80143 Napoli NA

ITALIA

Tel.

+39 0815625775

Faks

+39 0815626561

E-naslov:

—

4.8   Označevanje:

Geografska označba „Canestrato di Moliterno“ je dovoljena samo za proizvode, ki so zoreli najmanj 60 dni; dodajanje kakršnih koli pridevnikov, ki opisujejo kakovost, kot so fin, izbran, izboren in podobni, je prepovedano, vendar pa so dovoljene naslednje navedbe, kot je določeno v členu 8 specifikacije: mladi sir: za sir, ki je zorel največ 6 mesecev; zorjeni sir: za sir, ki je zorel od 6 do največ 12 mesecev; starani sir: za sir, ki je zorel več kot 12 mesecev.

Sir „Canestrato di Moliterno“ se da na trg z vžganim žigom, ki ga sestavljata dva koncentrična kroga, od katerih je v prvem napis „Canestrato di Moliterno“, v drugem pa podoba gradu s tremi stolpi, simbolom občine Moliterno, s premerom 15 cm, ki ga vtisne Konzorcij za zaščito ovčjega sira „Canestrato di Moliterno“ pod nadzorom nadzornega organa iz člena 10 Uredbe (ES) št. 510/2006 in v skladu z inšpekcijskim načrtom, ki ga je odobrilo Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo, na ustreznih in potrjenih obrazcih.

Image

---

| 30.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 235/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 235/32

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 235/08

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„KRAŠKI PRŠUT“

ES št.: SI-PDO-005-0417-29.10.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS |
| --- | --- |
| Naslov: | Dunajska cesta 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS

Naslov:

Dunajska cesta 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14789109

Faks

+386 14789055

E-naslov:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | GIZ Kraški pršut |
| --- | --- |
| Naslov: | Šepulje 31 |
| SI-6210 Sežana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

GIZ Kraški pršut

Naslov:

Šepulje 31

SI-6210 Sežana

SLOVENIJA

Tel.

+386 57310300

Faks

+386 57310330

E-naslov:

—

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.2. | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni) |
| --- | --- |

Skupina 1.2.

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni)

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv:

„Kraški pršut“

4.2   Opis:

Kraški pršut je na zraku sušena/zorjena mesnina, narejena iz svežih stegen prašičev.

Za Kraški pršut je značilna standardna in prepoznavna oblika. Sveže stegno se pripravi brez nogice, s kožo in pripadajočo slanino. Minimalna teža svežega stegna znaša 9 kg. Mišičnina sega 5 do 7 cm izpod glave stegnenice (Caput ossis femoris). Na notranji strani stegna je mišičnina odprta, koža in slanina sta nekoliko spodrezani v smeri krače.

Ugodni klimatski pogoji omogočajo na Krasu sušenje celih stegen. Za Kraški pršut je značilen suh postopek soljenja le z grobo morsko soljo. V dovolj dolgi dobi sušenja/zorenja se razvijejo značilne senzorične lastnosti, ki se odražajo v manjši vsebnosti vode zaradi večje dehidracije. Značilna je nekoliko večja slanost (do 7,4 %) in zaznava čvrstejše teksture rezine v ustih. Stopnja dehidracije in dovolj dolga doba zorenja prispevata k značilni rožnato rdeči barvi rezine pršuta s temnejšim odtenkom na zunanjem robu. Vonj in okus sta polna. Močno izražena živahnost arome je značilna za stopnjo dozorelosti, po čemer se prav tako loči od ostalih pršutov.

4.3   Geografsko območje:

Območje Krasa se nahaja na zahodnem delu osrednje Primorske. Soljenje, sušenje in zorenje Kraškega pršuta se izvaja na ožjem območju Krasa, kjer so tradicionalno proizvajali pršute.

Meja območja poteka od Kostanjevice na Krasu do Opatjega sela, od tu do državne meje z Italijo in ob njej do mejnega prehoda Lipica, nato po cesti do vključno naselja Lokev, nato po cesti do Divače, od tu v ravni črti v smeri vasi Brestovica pri Povirju do vasi Štorje, Kazlje, Dobravlje, Ponikve, Kobdilj, Štanjel in dalje v ravni črti čez Mali Dol do Škrbine v smeri Lipe in Temnice do Kostanjevice na Krasu.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Vsi proizvajalci Kraškega pršuta morajo proizvajati pršut znotraj geografskega območja, ki je predpisano za proizvodnjo Kraškega pršuta. Vse proizvodne faze se zaradi zagotavljanja sledljivosti in kakovosti izvajajo znotraj geografskega območja. Vodi se register proizvajalcev in obratov, kjer se proizvaja Kraški pršut. Za vsakega proizvajalca se vodi količina proizvedenega Kraškega pršuta. Nadzor nad vsemi fazami proizvodnje izvaja nadzorni organ iz točke 4.7, ki je akreditiran v skladu z Evropskim standardom EN 45011.

Sveža stegna se pred soljenjem vidno označijo z vročim žigom na koži. Vroči žig vsebuje oznako ZGO, serijo, dan, mesec in leto. Označbe so obvezne in so sestavni del kontrole celotnega poteka proizvodnje in sledljivosti. Vodi se evidenca o številu pršutov v vsaki seriji pri vsakem proizvajalcu. Serijo spremljajo podatki o kontroli ključnih proizvodnih postopkov.

Po končani dobi sušenja/zorenja sledi senzorično in laboratorijsko preverjanje kakovosti ter označevanje pršutov z zaščitnim znakom Kraški pršut. Celi pršuti, polovice in četrtinke imajo na koži vžgan stiliziran znak Kraški pršut. Ob znaku je vžgana tudi številka proizvajalca.

4.5   Metoda pridobivanja:

| — | Pasma prašičev za proizvodnjo Kraškega pršuta ni predpisana. |
| --- | --- |

—

Pasma prašičev za proizvodnjo Kraškega pršuta ni predpisana.

| — | Odbira svežih stegen, izločitev poškodovanih stegen, izločitev stegen lažjih od 9 kg, minimalen čas po zakolu je 24 ur in ne daljši od 120 ur. Stegna morajo biti ohlajena med - 1 °C do + 4 °C. Stegna ne smejo biti predhodno zamrznjena. Debelina slanine na zunanji strani sveže obrezanega stegna, merjena izpod Caput ossis femoris (glava stegnenice) ne sme biti tanjša od 10 mm. |
| --- | --- |

—

Odbira svežih stegen, izločitev poškodovanih stegen, izločitev stegen lažjih od 9 kg, minimalen čas po zakolu je 24 ur in ne daljši od 120 ur. Stegna morajo biti ohlajena med - 1 °C do + 4 °C. Stegna ne smejo biti predhodno zamrznjena. Debelina slanine na zunanji strani sveže obrezanega stegna, merjena izpod Caput ossis femoris (glava stegnenice) ne sme biti tanjša od 10 mm.

| — | Označitev začetka soljenja z vročim žigom: dan, mesec, leto; označitev serije. |
| --- | --- |

—

Označitev začetka soljenja z vročim žigom: dan, mesec, leto; označitev serije.

| — | Postopek soljenja; masiranje, iztiskanje krvi, uporaba grobe morske soli, količina soli se prilagaja teži stegen. |
| --- | --- |

—

Postopek soljenja; masiranje, iztiskanje krvi, uporaba grobe morske soli, količina soli se prilagaja teži stegen.

| — | Zlaganje nasoljenih stegen na police. |
| --- | --- |

—

Zlaganje nasoljenih stegen na police.

| — | Soljenje in presoljevanje poteka pri temperaturi od + 1 °C do + 4 °C, čas soljenja je odvisen od teže stegen. |
| --- | --- |

—

Soljenje in presoljevanje poteka pri temperaturi od + 1 °C do + 4 °C, čas soljenja je odvisen od teže stegen.

| — | Odstranjevanje soli s površine stegen. |
| --- | --- |

—

Odstranjevanje soli s površine stegen.

| — | Hladna faza sušenja s cirkulacijo zraka pri temperaturi + 1 °C do + 5 °C. |
| --- | --- |

—

Hladna faza sušenja s cirkulacijo zraka pri temperaturi + 1 °C do + 5 °C.

| — | Hladna faza sušenja z blago cirkulacijo zraka, temperatura od + 1 °C do + 7 °C, trajanje celotne hladne faze s soljenjem vred najmanj 75 dni, osušek najmanj 16 %. |
| --- | --- |

—

Hladna faza sušenja z blago cirkulacijo zraka, temperatura od + 1 °C do + 7 °C, trajanje celotne hladne faze s soljenjem vred najmanj 75 dni, osušek najmanj 16 %.

| — | Spiranje in osuševanje stegen s toplo vodo in priprava na sušenje/zorenje. |
| --- | --- |

—

Spiranje in osuševanje stegen s toplo vodo in priprava na sušenje/zorenje.

| — | Obrezovanje mišičnine okrog glave stegnenice (Caput ossis femoris) in na mestih, kjer je bila odstranjena medenična kost, se izvede po potrebi. |
| --- | --- |

—

Obrezovanje mišičnine okrog glave stegnenice (Caput ossis femoris) in na mestih, kjer je bila odstranjena medenična kost, se izvede po potrebi.

| — | Sušenje/zorenje pri temperaturah + 12 °C do + 18 °C. Čas sušenja/zorenja pri vhodni teži 9 kg traja najmanj 12 mesecev, pri težjih stegnih se čas sušenja/zorenja ustrezno podaljša. |
| --- | --- |

—

Sušenje/zorenje pri temperaturah + 12 °C do + 18 °C. Čas sušenja/zorenja pri vhodni teži 9 kg traja najmanj 12 mesecev, pri težjih stegnih se čas sušenja/zorenja ustrezno podaljša.

| — | Zamazovanje mišičnine pršutov se opravi v več fazah med sušenjem/zorenjem. Intenzivnost zamazovanja je odvisna od vsebnosti vode, vrednosti aw oziroma doseženega osuška. Zamazovanje se opravi s svinjsko mastjo z dodatki soli, popra, moke in po potrebi tudi antioksidantov. |
| --- | --- |

—

Zamazovanje mišičnine pršutov se opravi v več fazah med sušenjem/zorenjem. Intenzivnost zamazovanja je odvisna od vsebnosti vode, vrednosti aw oziroma doseženega osuška. Zamazovanje se opravi s svinjsko mastjo z dodatki soli, popra, moke in po potrebi tudi antioksidantov.

| — | Meritve osuška; dosežen okvirni osušek je minimum 33 % na začetno težo stegen. |
| --- | --- |

—

Meritve osuška; dosežen okvirni osušek je minimum 33 % na začetno težo stegen.

| — | Zorjeni pršuti se hranijo v suhem in zračnem prostoru. Kose pršutov in rezine pršutov, pakirane v vakuumu ali v kontrolirani atmosferi, hranimo pri temperaturi do + 8 °C. |
| --- | --- |

—

Zorjeni pršuti se hranijo v suhem in zračnem prostoru. Kose pršutov in rezine pršutov, pakirane v vakuumu ali v kontrolirani atmosferi, hranimo pri temperaturi do + 8 °C.

| — | Senzorično preverjanje ustreznosti vonja se opravi z vbodom konjske koščice v mišičnino pršuta. |
| --- | --- |

—

Senzorično preverjanje ustreznosti vonja se opravi z vbodom konjske koščice v mišičnino pršuta.

| — | Laboratorijsko preverjanje vsebnosti soli (vsebnost soli do 7,4 %) in aw vrednosti (aw vrednost pod 0,93). |
| --- | --- |

—

Laboratorijsko preverjanje vsebnosti soli (vsebnost soli do 7,4 %) in aw vrednosti (aw vrednost pod 0,93).

Kraški pršut se lahko po označbi z vročim žigom trži cel s kostjo ali izkoščen in pakiran kot cel, v obliki polovic in četrtink oziroma v obliki ustrezno pakiranih narezkov. Označba na koži in embalaži je neizbrisna. Pršuti se lahko narezujejo in pakirajo v prodajno embalažo v obratih, registriranih za proizvodnjo Kraškega pršuta. Le na ta način je zagotovljena popolna sledljivost, kar je za verodostojnost in zaupanje izrednega pomena. Posebnega pomena je tudi obvladovanje sprotnega nadzora kakovosti ob tehnološko zahtevnem postopku narezovanja in pakiranja v modificirani klimi. Ohranjanje kakovosti in tipičnih senzoričnih lastnosti pršuta (vonj, okus, barva) zahteva izreden tehnološki nadzor nad postopki narezovanja in pakiranja ter zagotavljanje nujne in zahtevne mikrobiološke neoporečnosti. Industrijsko narezovanje in pakiranje pršuta izven obratov, registriranih za proizvodnjo Kraškega pršuta, zaradi ohranjanja specifičnih organoleptičnih lastnosti, ki dajo pršutu identiteto in kakovost, ni dovoljeno. S tega vidika je celovit nadzor kakovosti v prostoru in času izrednega pomena in ne dopušča drobitve tehnološke celote.

4.6   Povezava:

Geografska označba temelji predvsem na tradiciji izdelave Kraškega pršuta in njegovem dolgoletnem slovesu.

Kras je razgibana planota v jugozahodnem delu Slovenije. Je izrazita naravna enota in jasno opredeljena od ostalih, sosednjih pokrajin. Kras je bil prva pokrajina, ki je evropsko in svetovno javnost seznanila s kraškimi pojavi. Tla so apnenčasta, orni del zemlje, rdeča prst ali „terra rossa“, je skromen. Na Krasu se stika blago mediteransko podnebje z mrzlim celinskim zrakom, ki vdira s severovzhoda proti Tržaškemu zalivu in je znan kot znamenita „kraška burja“. Razgibanost Kraške planote in neposredna bližina morja povzročata stalno vetrovnost in sorazmeroma nizko relativno vlago zraka, kar je domačinom skupaj s sestavo tal in vegetacijo že od nekdaj nudilo ugodne mikroklimatske pogoje za sušenje mesa.

Uspehe za današnji obseg, sloves in razvoj izdelovanja pršutov na Krasu moramo iskati v tradicionalni in individualni kmečki tehnologiji. Začetki sušenja kosov mesa segajo verjetno v obdobje naseljevanja na območje Krasa. Razvoj Trsta kot velikega urbanega središča in izpeljava prometnic, kot je proga Dunaj – Trst, ki so vodile čez Kras, je povečalo povpraševanje po pršutu s strani trgovcev in gostincev. S tem se je hkrati povečal sloves pršutu. Povpraševanje in sloves sta povečala tudi interes za proizvodnjo Kraškega pršuta.

O Kraševcih je že Valvasor (1689) napisal takole:

„Ti ljudje si pomagajo, kakor vedó in žive prav siromašno; zelo so zadovoljni, če imajo kos surove slanine (ki jo zaradi neutrudnega dela lahko prebavijo), čebule in pustega, grobega, črnega, svaljkastega, otrobnatega kruha. Ponekod trpe tudi velikega pomanjkanja lesa in, zlasti poleti, bistre vode.“ (Rupel, 1969)

Melik A. (1960) je v knjigi Slovensko Primorje zapisal:

„Na Krasu je prašičereja dobro razvita. Želja vsakega gospodarja je, da bi za domače potrebe zaklali prašiča. Reja prašičev je vezana na pridelavo hrane na vrtovih in njivah. Zime imajo primerno temperaturo in meso se bolje ohrani ‚surovo‘, posušeno v obliki Kraškega pršuta.“

Tako se je skozi čas izoblikovala izkustvena tehnološka spretnost, ki je postala domačinom stalnica. Kraševci pri izdelovanju suhih mesnin vedno uporabljajo le soljenje in zmerno količino soli, zato se izdelki primerno slani – sladki. Solijo se cela stegna in cela plečeta. V ostalih območjih Slovenije praviloma stegno razdelijo na manjše kose in za soljenje uporabljajo razsol (slanico) s kombinacijo suhega in mokrega soljenja.

Skrb za kakovost je zahtevala pedantnost in stalno kontrolo ves čas trajanja proizvodnje. Z veliko individualnega dela so nastale bogate izkušnje, ki so postale tradicija. Ob obvladovanju posameznih faz proizvodnje v naravnih klimatskih danosti so tekom zorenja nastale značilne senzorične lastnosti pršuta, vonj, okus, barva in tekstura. Te lastnosti so postale standard in prispevajo k prepoznavnosti Kraškega pršuta. Kraški pršut je primer, kjer sta človek in narava našla sožitje. Tako so skozi čas nastale izkustvene tehnološke spretnosti, ki dajejo Kraškemu pršutu prepoznavno obliko in senzorične lastnosti.

Organiziran odkup pršutov zabeležimo v letu 1953. Kmetijska zadruga Štanjel je takrat odkupila 3 000 – 4 000 pršutov letno. Pršute so odkupovali od kmetov na območju Štanjela, Vrhov in širšega območja Krasa. Pršuti so bili težki nad 8 kg z dobo sušenja in zorenja okrog 18 mesecev. Pršute so delno izvažali na italijansko tržišče. S pršuti so oskrbovali tudi gostilne in hotele v Sloveniji in se vključili v razvoj gostinske ponudbe. Da bi zadostili potrebam trga so se zadružne organizacije in podjetja lotila proizvodnje pršutov. Tehnologija soljenja, dimljenja in sušenja je od leta 1963 pa vse do leta 1977 potekala v povsem enakih pogojih kot na kmetih. Leto 1963 pomeni tudi začetek označevanja pršuta kot Kraški pršut.

Novo obdobje v izdelovanju Kraškega pršuta in ostalih suhomesnatih specialitet se začenja z letom 1977, ko so proizvajalci začeli z delom v tehnološko urejenih obratih – pršutarnah. Tipična oblika in senzorične lastnosti pršuta odražajo gastronomsko kulturo Krasa.

4.7   Nadzorni organ:

Nadzorni organ:

| Naziv: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Naslov: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Naziv:

Bureau Veritas, d.o.o.

Naslov:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel.

+386 14757670

Faks

+386 14747602

E-naslov:

info@bureauveritas.si

4.8   Označevanje:

Označevanje:

Prepoznavni element za Kraški pršut je stiliziran znak v obliki pršuta z napisom Kraški pršut. Ob stiliziranem znaku je številka proizvajalca. Prepoznavni element je z vročim žigom vžgan na kožo celega pršuta s kostjo, na izkoščen pršut ter na kose pršuta kot so polovice in četrtinke. Delikatesna oblika pršuta ohranja del kože z vročim žigom.

Stiliziran znak je prepoznavna oblika za Kraški pršut, ki ga loči od ostalih pršutov. Vroči žig zagotavlja kakovost in proizvodnjo na točno določenem geografskem območju v skladu s proizvodno specifikacijo in pristojnim nadzorom.

Samo pršuti s kostjo, izkoščen pršut, polovičke, četrtinke in delikatesni pršut, ki so označeni z vročim žigom, imajo na etiketi stiliziran napis Kraški pršut s pripisom „zaščitena geografska označba“. Narezan in pakiran pršut ima natisnjeno stilizirano označbo Kraški pršut na etiketi.

Stiliziran znak je na etiketah natisnjen desno od napisa Kraški pršut. Pozicija zaščitnega znaka je za vse proizvajalce obvezna. Na etiketi je navedba kontrolne institucije, ki je s strani države pooblaščena za izvajanje kontrole v vseh fazah proizvodnje. Izdelek je označen tudi s simbolom kakovosti Republike Slovenije oziroma simbolom Skupnosti.

---