# Den Europæiske Unions C 227/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.227.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 227 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang22. september 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.227.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 227

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang22. september 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 227/01 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 227/01

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 227/02 | Euroens vekselkurs | 3 |
| 2009/C 227/03 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 4 |
| 2009/C 227/04 | Udtalelse afgivet af det rådgivende udvalg for kartel- og monopolspørgsmål på dets møde den 28. april 2009 om et udkast til beslutning i sag COMP/C-3/37.990 — Intel (1) — Rapporterende medlemsstat: Spanien | 5 |
| 2009/C 227/05 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for kartel- og monopolspørgsmål på dets møde den 8. maj 2009 om et udkast til beslutning i sag COMP/C-3/37.990 — Intel (2) — Rapporterende medlemsstat: Spanien | 6 |
| 2009/C 227/06 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/C-3/37.990 — Intel | 7 |
| 2009/C 227/07 | Resume af Kommissionens Beslutning af 13. maj 2009 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 82 og EØS-aftalens artikel 54 (Sag COMP/C-3/37.990 — Intel) | 13 |
| 2009/C 227/08 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 88/378/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)
   (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 227/09 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Fusioner på dets møde den 8. december 2008 om et beslutningsudkast i sag COMP/M.5153 — Arsenal/DSP — Rapporterende medlemsstat: Den Tjekkiske Republik | 20 |
| 2009/C 227/10 | Endelig rapport i sag COMP/M.5153 — Arsenal/DSP | 22 |
| 2009/C 227/11 | Resume af Kommissionens Beslutning af 9. januar 2009 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag COMP/M.5153 — Arsenal/DSP) (meddelt under nummer K(2008) 8439 endelig)
   (
  1
  ) | 24 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 227/02

Euroens vekselkurs

3

2009/C 227/03

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

4

2009/C 227/04

Udtalelse afgivet af det rådgivende udvalg for kartel- og monopolspørgsmål på dets møde den 28. april 2009 om et udkast til beslutning i sag COMP/C-3/37.990 — Intel (1) — Rapporterende medlemsstat: Spanien

5

2009/C 227/05

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for kartel- og monopolspørgsmål på dets møde den 8. maj 2009 om et udkast til beslutning i sag COMP/C-3/37.990 — Intel (2) — Rapporterende medlemsstat: Spanien

6

2009/C 227/06

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/C-3/37.990 — Intel

7

2009/C 227/07

Resume af Kommissionens Beslutning af 13. maj 2009 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 82 og EØS-aftalens artikel 54 (Sag COMP/C-3/37.990 — Intel)

13

2009/C 227/08

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 88/378/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)
   (
  1
  )

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

1

18

2009/C 227/09

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Fusioner på dets møde den 8. december 2008 om et beslutningsudkast i sag COMP/M.5153 — Arsenal/DSP — Rapporterende medlemsstat: Den Tjekkiske Republik

20

2009/C 227/10

Endelig rapport i sag COMP/M.5153 — Arsenal/DSP

22

2009/C 227/11

Resume af Kommissionens Beslutning af 9. januar 2009 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag COMP/M.5153 — Arsenal/DSP) (meddelt under nummer K(2008) 8439 endelig)
   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 8439 endelig)

1

24

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 227/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5557 — SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 227/13 | Tilbagekaldelse af anmeldelse af en fusion (Sag COMP/M.5601 — RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  ) | 31 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 227/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5557 — SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  )

1

30

2009/C 227/13

Tilbagekaldelse af anmeldelse af en fusion (Sag COMP/M.5601 — RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/1

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2009/C 227/01

| Godkendelsesdato | 22.6.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 258/09 |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Short-term export-credit insurance |
| Retsgrundlag | Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Eksportkreditforsikring |
| Støtteform | — |
| Rammebeløb | — |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | indtil 31.12.2010 |
| Økonomisk sektor | Finansieringsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Finnvera plc |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

22.6.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 258/09

Medlemsstat

Finland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Short-term export-credit insurance

Retsgrundlag

Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Eksportkreditforsikring

Støtteform

—

Rammebeløb

—

Støtteintensitet

—

Varighed

indtil 31.12.2010

Økonomisk sektor

Finansieringsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Finnvera plc

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 17.8.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 415/09 & NN 46/09 |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme |
| Retsgrundlag | Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien |
| Støtteform | Andre former for kapitalindgreb, Garanti |
| Rammebeløb | Kapitaltilførsel: højst 100 000 mio. DKK
  Ny garantiordning: højst 600 000 mio. DKK |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 8.2009-2.2010 |
| Økonomisk sektor | Finansieringsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Kingdom of Denmark |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

17.8.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 415/09 & NN 46/09

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme

Retsgrundlag

Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien

Støtteform

Andre former for kapitalindgreb, Garanti

Rammebeløb

Kapitaltilførsel: højst 100 000 mio. DKK

Ny garantiordning: højst 600 000 mio. DKK

Støtteintensitet

—

Varighed

8.2009-2.2010

Økonomisk sektor

Finansieringsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Kingdom of Denmark

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/3

---

Euroens vekselkurs (1)

21. september 2009

2009/C 227/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4658 |
| JPY | japanske yen | 135,46 |
| DKK | danske kroner | 7,4413 |
| GBP | pund sterling | 0,90660 |
| SEK | svenske kroner | 10,1390 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5182 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,6500 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,167 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 272,37 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7038 |
| PLN | polske zloty | 4,1590 |
| RON | rumænske leu | 4,2678 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1875 |
| AUD | australske dollar | 1,7017 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5780 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,3609 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0830 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0788 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 766,41 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,0155 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,0098 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2915 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 218,74 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,1010 |
| PHP | filippinske pesos | 69,903 |
| RUB | russiske rubler | 44,5400 |
| THB | thailandske bath | 49,434 |
| BRL | brasilianske real | 2,6625 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,5318 |
| INR | indiske rupee | 70,3730 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4658

JPY

japanske yen

135,46

DKK

danske kroner

7,4413

GBP

pund sterling

0,90660

SEK

svenske kroner

10,1390

CHF

schweiziske franc

1,5182

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,6500

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,167

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

272,37

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7038

PLN

polske zloty

4,1590

RON

rumænske leu

4,2678

TRY

tyrkiske lira

2,1875

AUD

australske dollar

1,7017

CAD

canadiske dollar

1,5780

HKD

hongkongske dollar

11,3609

NZD

newzealandske dollar

2,0830

SGD

singaporeanske dollar

2,0788

KRW

sydkoreanske won

1 766,41

ZAR

sydafrikanske rand

11,0155

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,0098

HRK

kroatiske kuna

7,2915

IDR

indonesiske rupiah

14 218,74

MYR

malaysiske ringgit

5,1010

PHP

filippinske pesos

69,903

RUB

russiske rubler

44,5400

THB

thailandske bath

49,434

BRL

brasilianske real

2,6625

MXN

mexicanske pesos

19,5318

INR

indiske rupee

70,3730

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/4

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2009/C 227/03

Image

National side af den nye 2-euro erindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Finland

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle nye euromønters design (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstater og lande, som har indgået monetære aftaler med Fællesskabet om udstedelse af euromønter, udstede erindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb, forudsat at visse betingelser er opfyldt, herunder at der kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som andre 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning på nationalt eller europæisk plan.

Udstedende stat: Finland.

Anledningen til erindringsmønten: 200-årsdagen for den første rigsdag i Finland og grundlæggelsen af statsinstitutioner i Finland.

Beskrivelse af designet: Møntens indre del viser et omrids af katedralen i Porvoo, hvor Finlands første rigsdag mødtes. Øverst ses årstallet 1809. Årstallet 2009 står på højre side. Angivelsen af udstedelseslandet »FI« og møntmærket står på venstre side.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter: 1,6 millioner.

Udstedelsestidspunkt: Oktober 2009.

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/5

---

Udtalelse afgivet af det rådgivende udvalg for kartel- og monopolspørgsmål på dets møde den 28. april 2009 om et udkast til beslutning i sag COMP/C-3/37.990 — Intel (1)

Rapporterende medlemsstat: Spanien

2009/C 227/04

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt i Europa-Kommissionens definition af det relevante produktmarked, så det kan stå åbent






  — | om der er et relevant produktmarked for x86 Central Processing Units (CPUs) til alle computere (f.eks. desktop computere, laptop computere og server computere), eller |
| --- | --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt i Europa-Kommissionens definition af det relevante produktmarked, så det kan stå åbent

—

om der er et relevant produktmarked for x86 Central Processing Units (CPUs) til alle computere (f.eks. desktop computere, laptop computere og server computere), eller

| — | om der er tre separate relevante produktmarkeder for: (i) x86 CPUs til desktop computere; (ii) x86 CPUs til laptop computere og (iii) x86 CPUs til server computere. |
| --- | --- |

—

om der er tre separate relevante produktmarkeder for: (i) x86 CPUs til desktop computere; (ii) x86 CPUs til laptop computere og (iii) x86 CPUs til server computere.

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det relevante produktmarked geografisk set dækker hele verden. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det relevante produktmarked geografisk set dækker hele verden.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intel i det mindste fra oktober 2002 til december 2007 havde en dominerende stilling på markedet. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intel i det mindste fra oktober 2002 til december 2007 havde en dominerende stilling på markedet.

| 4. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intel misbrugte sin dominerende stilling på det relevante marked ved at indrømme






  — | rabatter til Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC og Lenova til gengæld for eksklusivitet eller delvis eksklusivitet |
| --- | --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intel misbrugte sin dominerende stilling på det relevante marked ved at indrømme

—

rabatter til Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC og Lenova til gengæld for eksklusivitet eller delvis eksklusivitet

| — | betalinger til Media-Saturn Holding (MSH) til gengæld for, at MSH udelukkende sælger desktop og laptop computere baseret på Intel CPUs. |
| --- | --- |

—

betalinger til Media-Saturn Holding (MSH) til gengæld for, at MSH udelukkende sælger desktop og laptop computere baseret på Intel CPUs.

| 5. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intel misbrugte sin dominerende stilling på det relevante marked ved at indrømme rabatter til HP, Acer og Lenova til gengæld for mere restriktive betingelser ved salg af AMD-baserede produkter. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intel misbrugte sin dominerende stilling på det relevante marked ved at indrømme rabatter til HP, Acer og Lenova til gengæld for mere restriktive betingelser ved salg af AMD-baserede produkter.

| 6. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de forskellige former for misbrug indgik i en overordnet, langsigtet strategi, der tog sigte på at udelukke AMD fra markedet og derfor udgør en enkelt og vedvarende overtrædelse. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de forskellige former for misbrug indgik i en overordnet, langsigtet strategi, der tog sigte på at udelukke AMD fra markedet og derfor udgør en enkelt og vedvarende overtrædelse.

| 7. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intels ulovlige adfærd kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne som omhandlet i EF-traktatens artikel 82 og kan påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen, jf. EF-traktatens artikel 82 og EØS-aftalens artikel 54. |
| --- | --- |

7.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intels ulovlige adfærd kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne som omhandlet i EF-traktatens artikel 82 og kan påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen, jf. EF-traktatens artikel 82 og EØS-aftalens artikel 54.

| 8. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intel skal pålægges en bøde. |
| --- | --- |

8.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Intel skal pålægges en bøde.

| 9. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at bøden fastsættes på basis af en overtrædelsesperiode på 5 år og 3 måneder. |
| --- | --- |

9.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at bøden fastsættes på basis af en overtrædelsesperiode på 5 år og 3 måneder.

| 10. | Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

10.

Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/6

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for kartel- og monopolspørgsmål på dets møde den 8. maj 2009 om et udkast til beslutning i sag COMP/C-3/37.990 — Intel (2)

Rapporterende medlemsstat: Spanien

2009/C 227/05

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødens grundbeløb
  Et mindretal afholder sig fra at udtale sig. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødens grundbeløb

Et mindretal afholder sig fra at udtale sig.

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ikke er formildende eller skærpede omstændigheder i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ikke er formildende eller skærpede omstændigheder i den foreliggende sag.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødens endelige beløb. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødens endelige beløb.

| 4. | Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/7

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/C-3/37.990 — Intel (1)

2009/C 227/06

Intel-sagen har været en af de hidtil mest komplekse sager fra et proceduremæssigt synspunkt. Striden i denne sag mellem klageren Advanced Micro Devices (»AMD«) og Intel Corporation (»Intel«) går langt ud over EU’s grænser. Det har ført til mange proceduremæssige udfordringer for alle berørte parter og informationskilder. Flere af de proceduremæssige spørgsmål, hvoraf mange nævnes udtrykkeligt i udkastet til beslutning, vedrørte høringskonsulentens nøglekompetencer og kræver fremlæggelse af en vurdering i denne endelige rapport.

Da den tidligere høringskonsulent Serge Durande fratrådte den 31. december 2007, er der kommet ny ansvarlig høringskonsulent i denne sag.

Beslutningsudkastet giver anledning til følgende bemærkninger:

I.   SKRIFTLIG PROCEDURE

1.   Klagepunktsmeddelelse

Kommissionen vedtog klagepunktsmeddelelsen den 25. juli 2007. Intel fik 10 uger, til den 11. oktober 2007, til at svare på klagepunktsmeddelelsen. Efter begrundet anmodning indrømmede høringskonsulenten Intel en forlængelse af fristen til den 4. januar 2008, som blev yderligere forlænget til den 7. januar 2009, navnlig på grund af uløste spørgsmål om aktindsigt på det pågældende tidspunkt og det forhold, at gennemførelse af en fuldstændig analyse af de relevante gennemsnitlige sparede omkostninger for Intels virksomhed var et rimeligt forsvar over for de komplekse vurderinger i de økonomiske modeller i klagepunktsmeddelelsen vedrørende rabatterne (2). Høringskonsulentens vurdering var, at selv om en økonomisk vurdering, der måtte vise, at de betingede rabatter kunne fremkalde eller måtte forventes at fremkalde konkurrenceskadelig afskærmning ikke — ifølge beslutningsudkastet — var »nødvendig« for at fastslå misbrug i dette tilfælde (3), skulle retten til forsvar fuldt ud overholdes.

Intel besvarede klagepunktsmeddelelsen i tide.

2.   Supplerende klagepunktsmeddelelse

Kommissionen vedtog den supplerende klagepunktsmeddelelse den 17. juli 2008. Samtidig inddrog Kommissionen de relevante oplysninger fra sag COMP/C-3/39.493 i proceduren med sag COMP/C-3/37.990 og videreførte proceduren under sag COMP/C-3/37.990.

Intel fik 8 uger til at svare på den supplerende klagepunktsmeddelelse. Efter begrundet anmodning indrømmede høringskonsulenten ved brev af 15. september 2008 Intel en forlængelse af fristen til den 17. oktober 2008, navnlig på grund af den nu forenede sag og rækkevidden af påstande, der gik helt tilbage til 1997, som krævede yderligere undersøgelser af Intel.

Intel besvarede ikke den supplerende klagepunktsmeddelelse inden udløbet af den forlængede frist. Derimod indgav Intel den 10. oktober 2008 klage til Retten i Første Instans med anmodning om annullering af høringskonsulentens beslutning af 15. september 2008 om forlængelse af tidsfristen og krævede endvidere, at der blev truffet foreløbige foranstaltninger (4).

Ved kendelse af 27. januar 2009 afviste Præsidenten for Retten i Første Instans Intels begæring om foreløbige foranstaltninger med den begrundelse, at Intels hovedbegæring om annullering umiddelbart klart måtte afvises. Denne afvisning gjaldt også Intels begæring om en yderligere forlængelse af fristen 17. oktober 2008 til at svare på den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008.

3.   Sagsfremstillingsmeddelelse

Den 19. december 2008 sendte Kommissionen et brev til Intel og henledte Intels opmærksomhed på forskelligt bevismateriale i relation til Kommissionens eksisterende klagepunkter, som Kommissionen eventuelt ville bruge i en endelig beslutning (sagsfremstillingsmeddelelse). Kommissionen gav Intel frist indtil den 19. januar 2009 til at fremsætte bemærkninger til disse forhold. Generaldirektoratet for Konkurrence forlængede denne frist til den 23. januar 2009. Sagsfremstillingsmeddelelsen ændrede ikke væsentligt det bevismateriale, der lå til grund for Kommissionens klagepunkter over for Intel, som de fremgår af både klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse. Intel anmodede om en forlængelse på grundlag af påståede ufuldstændige sagsakter (jf. nedenfor I.4. d)) og selskabets anmodning om en mundtlig høring om visse dokumenter (jf. nedenfor II.2). Høringskonsulenten afviste denne anmodning ved brev af 22. januar 2009.

4.   Aktindsigt

a)   Forberedelse af aktindsigt: Aftaler om hemmeligholdelse

Der var usædvanlig mange akter i denne sag. Under forberedelsen til aktindsigt indgik forskellige producenter af originaludstyr bilateralt aftaler om hemmeligholdelse med Intel, som stort set er enslydende. I specifikke sager anmodede nogle producenter af originaludstyr høringskonsulenten om at træffe beslutning i tilfælde af uenighed mellem parterne. Intel gav separat delvist overfor Kommissionen afkald på sin ret til aktindsigt, hvis den indsigt, selskabet fik af producenterne af originaludstyr, ville begrænse selskabets ret til aktindsigt ifølge forordning (EF) nr. 773/2004 (5), og de berørte producenter af originaludstyr gav afkald på deres ret til beskyttelse af forretningshemmeligheder og andre fortrolige oplysninger, hvad angår de oplysninger, der blev udvekslet bilateralt ifølge aftalerne med Intel. Høringskonsulenten var involveret i udarbejdelsen af disse aftaler om hemmeligholdelse og støttede deres indgåelse i denne sag.

b)   Dell-AMD’s aftale om hemmeligholdelse

Forud for den mundtlige høring om klagepunktsmeddelelsen informerede AMD høringskonsulenten om, at selskabet havde indgået en aftale om hemmeligholdelse med Dell, ifølge hvilken selskabet fik indsigt i de Dell-citater, der blev brugt i klagepunktsmeddelelsen. I modsætning til de aftaler om hemmeligholdelse, der er indgået med Intel, er en sådan aftale, der indgås af en part, der som sådan ikke har nogen ret til forsvar eller ret til aktindsigt, rent bilateral og skaber ingen rettigheder eller forpligtelser for Kommissionen. I modsætning til urigtige oplysninger fremsat af Intel fortsatte høringskonsulenten derfor med at betragte alle Dell-citater i klagepunktsmeddelelsen som fortrolige i forhold til AMD med henblik på hele den administrative procedure, herunder den mundtlige høring.

c)   Fuldstændig aktindsigt

På trods af ovennævnte aftaler om hemmeligholdelse (ovenfor punkt I.4. a)) gav sagens kompleksitet og de mange fortrolige oplysninger deri anledning til en række anmodninger fra Intel om aktindsigt. For at give Intel den mest fuldstændige aktindsigt måtte høringskonsulenten personligt gennemgå en række dokumenter, som Intel påstod var nødvendige for et effektivt forsvar. Efter at have gennemgået Intels begrundelse blev flere af selskabets krav efterkommet.

Intel klagede over manglende fuldstændig aktindsigt i dokumenter fra et møde mellem Kommissionen og en producent af originaludstyr (6). Efter en begrundet anmodning fra Intel undersøgte høringskonsulenten, om der fandtes dokumenter om emnet for dette møde. Generaldirektoratet fandt et »notat til sagens akter« af 29. august 2006, som høringskonsulenten besluttede at vedlægge sagen den 7. maj 2008. Samtidig besluttede høringskonsulenten, at dette notat var internt i henhold til artikel 27, stk. 2, i forordning (EF) nr.1/2003 og artikel 15, stk. 2, i forordning (EF) nr. 773/2004. Hvorvidt der skulle have været udarbejdet et objektivt referat eller en egentlig afskrift af dette møde er i princippet et spørgsmål om god forvaltning og er derfor ikke et spørgsmål, der skal undersøges i en endelig rapport fra høringskonsulenten.

Høringskonsulenten mener, at Intel fik fuldstændig aktindsigt.

d)   Indsigt i dokumenter, der ikke er vedlagt sagsakterne

Som det fremgår af udkastet til beslutning (7), anmodede Intel ved brev af 4. september 2008 Kommissionen om at få AMD til at udlevere en liste med 81 kategorier af dokumenter vedrørende privatretlige tvister mellem Intel og AMD ved Federal District Court i Delaware i Amerikas Forenede Stater, som ifølge Intel skulle være diskulperende dokumenter. Efterfølgende anmodede Intel den 25. september 2008 Kommissionen om »som et minimum at kræve, at AMD fremlægger alle interne dokumenter vedrørende påstandene i både klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse«. Ved brev af 17. og 29. september 2008 klagede Intel til høringskonsulenten over, at »sagsakterne er klart ufuldstændige« og anførte, at selskabets ret til forsvar derfor ikke var overholdt.

Høringskonsulenten svarede ved brev af 7. oktober 2008 med henvisning til tidligere breve af 22. august 2008 og 15. september 2008 om dette spørgsmål og fastslog, at spørgsmålet om, hvorvidt sagen som sådan er fuldt oplyst ikke må forveksles med spørgsmålet om, hvorvidt der gives fuldstændig aktindsigt til en påstået ufuldstændig sag. Derfor kan argumenter vedrørende sagsakter, som påstås at være ufuldstændige, ikke levere bevis for, at aktindsigten, som den foreligger på et givet tidspunkt, ikke er fuldstændig.

Selv om høringskonsulentens beføjelser ifølge betragtning 3 i dennes mandat indebærer, at han skal bidrage til en objektiv, gennemsigtig og effektiv behandling, giver hverken det nuværende mandat eller retspraksis høringskonsulenten beføjelse til at iværksætte en undersøgelse med henblik på at supplere påståede ufuldstændige sagsakter. Uanset om de pågældende dokumenter i sig selv måtte være relevante for retten til forsvar, ligger det derfor uden for høringskonsulentens mandat at afgøre spørgsmålet om, hvorvidt visse kategorier af dokumenter i en anden jurisdiktion, også selv om de angiveligt er potentielt diskulperende, er beskrevet tilstrækkelig specifikt og grundigt, og/eller spørgsmålet om hvorvidt de bør undersøges. Intels begæring lå derfor uden for høringskonsulentens beføjelser.

e)   Ikke-fortrolig version af klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse til klageren AMD

Det fremgår af artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 773/2004, at klageren har ret til at modtage en ikke-fortrolig version af klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse. Denne ret ville blive alvorligt undermineret og formålsløs, hvis den endeligt modtagne version ikke var forståelig for modtageren.

Hvad angår de oplysninger, der fremsendes af tredjeparter, som skal meddeles både til modtageren af klagepunktsmeddelelsen og til klageren, er det vigtigt at skelne mellem oplysninger, der ikke kan betragtes som fortrolige, og oplysninger for hvilke fortrolighed er krævet og begrundet, men som skal meddeles for at gøre en ikke-fortrolig version forståelig. Forretningshemmeligheder må ikke offentliggøres, og i princippet er krav om fortrolighed for klagerens vedkommende ubetinget. Hvis meddelelse af de relevante oplysninger imidlertid er strengt uundgåelig for at forstå hovedpåstanden i klagepunktsmeddelelsen, og vedrører oplysninger, der er nødvendige for at bevise, at der foreligger en overtrædelse, og er strengt nødvendig for at inddrage klageren i proceduren, således at han får mulighed for at fremsætte bemærkninger, er en sådan offentliggørelse af fortrolige oplysninger mulig, når høringskonsulenten har foretaget en afvejet og begrundet vurdering.

Både hvad angår klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse, afviste høringskonsulenten Intels krav om næsten fuldstændig fortrolighed og måtte evaluere et usædvanligt stort antal begrundede og detaljerede anmodninger om fortrolighed fra både Intel og informationskilder. Det skete, uden at det var nødvendigt at træffe en beslutning ifølge artikel 9 i mandatet (om indledning af den såkaldte »AKZO-procedure« (8) hverken fra Intels eller andre berørte virksomheders side.

I oktober 2008 offentliggjorde Intel hele den fortrolige version af klagepunktsmeddelelsen til AMD i forbindelse med proceduren i USA. Intel anfører, at dette var utilsigtet. Intel underrettede Kommissionen om dette forhold den 17. marts 2009.

f)   Tredjeparter

Tre selskaber anmodede om formel adgang til proceduren som berørte tredjeparter. Som svar på disse anmodninger gav høringskonsulenten Silicon Graphics Inc. (25. september 2007), International Business Machines (»IBM«, 2. oktober 2007) og lige før den mundtlige høring — Hewlett Packard Company (»HP«, 10. marts 2008). Endvidere fik to forbrugerorganisationer adgang som berørte tredjeparter, efter at de i tilstrækkeligt omfang havde begrundet deres særlige interesser og status: den europæiske forbrugerorganisation (»BEUC«, 22. februar 2008) og Union Fédérale des Consommateurs — Que Choisir, en fransk forbrugerorganisation (»UFC«, 6. marts 2008). Alle parter anmodede om og modtog et ikke-fortroligt resume af klagepunktsmeddelelsen og den supplerende klagepunktsmeddelelse. Ingen af tredjeparterne indgav skriftlige kommentarer.

g)   Anmodning om supplerende klagepunktsmeddelelse med henblik på en objektiv begrundelse

Intel anførte i sit svar på klagepunktsmeddelelsen (9), at det ville være nødvendigt med en supplerende klagepunktsmeddelelse med henblik på en objektiv begrundelse. Det var imidlertid ikke nødvendigt med en supplerende klagepunktsmeddelelse udelukkende med henblik på en objektiv begrundelse. Selv om fraværet af en objektiv begrundelse er en negativ betingelse for at fastslå misbrug af en dominerende stilling (10), ligger bevisbyrden hos den part, der kræver en objektiv begrundelse. I det omfang Intel fremsatte angiveligt objektive begrundelser for de forskellige former for adfærd, der nævnes i klagepunktsmeddelelsen, har Kommissionen taget stilling til disse. Retten til at blive hørt er derfor blevet overholdt i den henseende.

II.   DEN MUNDTLIGE PROCEDURE

1.   Den mundtlige høring om klagepunktsmeddelelsen

Høringen om klagepunktsmeddelelsen fandt sted den 11. og 12. marts 2008. Ud over Intel og AMD deltog tre interesserede tredjeparter i høringen, bl.a. med indlæg: HP, UFC Que Choisir og BEUC. Ud over repræsentanter for medlemsstaterne deltog der en repræsentant for Federal Trade Commission som observatør i overensstemmelse med den administrative aftale fra 1999. Endvidere og ud over aftalerne med USA tillod høringskonsulenten, at justitsministeren (Attorney General) i staten New York (11) deltog i høringen som observatør. Intel gav udtrykkeligt tilladelse til deres deltagelse. Før deltagelsen indvilligede justitsministeren i at fremlægge principperne for fortrolighed og brug af oplysninger.

På trods af flere møder bag lukkede døre på grund af legitime anmodninger om fortrolighed var den mundtlige høring særdeles nyttig, da den gav Intel mulighed for at fremsætte sine synspunkter om påstandene, den underliggende begrundelse (12) og den økonomiske vurdering. Det er i den henseende vigtigt at bemærke, at Kommissionen under høringen gjorde det klart for Intel, og fik Intel til at forstå, at den økonomiske vurdering ikke var en betingelse for at fastslå misbrug.

På dette grundlag er det ikke nødvendigt, at høringskonsulenten giver udtryk for sin holdning til den økonomiske vurdering og konklusionen, hvorefter Intels betalinger ville kunne medføre eller måtte forventes at medføre konkurrenceskadelig afskærmning (13).

2.   Den ønskede mundtlige høring om den supplerende klagepunktsmeddelelse og om sagsfremstillingsmeddelelsen

Intel ønskede en mundtlig høring om a) dele af sagsfremstillingsmeddelelsen og b) den supplerende klagepunktsmeddelelse.

| a) | Efter sagsfremstillingsmeddelelsen anmodede Intel ved brev af 20. januar 2009 om en mundtlig høring om nogle af de dokumenter, AMD havde fremsendt til Kommissionen den 28. maj 2008 (»AMD Delaware dokumenter«). Høringskonsulenten mindede den 22. januar 2009 om, at Intel ikke har ret til at anmode om en mundtlig høring, og at Kommissionen ikke har pligt til at arrangere en sådan høring for at overholde Intels ret til forsvar i relation til en sagsfremstillingsmeddelelse.
  Endvidere kan der ikke arrangeres en mundtlig høring, hvis eneste emne er AMD Delaware dokumenterne, da de blev fremlagt som led i aktindsigtsproceduren efter udarbejdelsen af den supplerende klagepunktsmeddelelse, hvor Intel allerede havde haft lejlighed til at reagere og anmode om en mundtlig høring, og da emnet for en mundtlig høring defineres i forhold til påstandene i klagepunktsmeddelelsen og/eller den supplerende klagepunktsmeddelelse og ikke af den berørte part. Der kan ikke arrangeres en mundtlig høring udelukkende med henblik på at fremsætte synspunkter om udvalgte dokumenter. |
| --- | --- |

a)

Efter sagsfremstillingsmeddelelsen anmodede Intel ved brev af 20. januar 2009 om en mundtlig høring om nogle af de dokumenter, AMD havde fremsendt til Kommissionen den 28. maj 2008 (»AMD Delaware dokumenter«). Høringskonsulenten mindede den 22. januar 2009 om, at Intel ikke har ret til at anmode om en mundtlig høring, og at Kommissionen ikke har pligt til at arrangere en sådan høring for at overholde Intels ret til forsvar i relation til en sagsfremstillingsmeddelelse.

Endvidere kan der ikke arrangeres en mundtlig høring, hvis eneste emne er AMD Delaware dokumenterne, da de blev fremlagt som led i aktindsigtsproceduren efter udarbejdelsen af den supplerende klagepunktsmeddelelse, hvor Intel allerede havde haft lejlighed til at reagere og anmode om en mundtlig høring, og da emnet for en mundtlig høring defineres i forhold til påstandene i klagepunktsmeddelelsen og/eller den supplerende klagepunktsmeddelelse og ikke af den berørte part. Der kan ikke arrangeres en mundtlig høring udelukkende med henblik på at fremsætte synspunkter om udvalgte dokumenter.

| b) | I Intels indlæg af 5. februar 2009 og brev af 10. februar 2009 anmodede selskabet om en mundtlig høring om den supplerende klagepunktsmeddelelse.
  Beslutninger om mundtlige høringer, herunder en beslutning om at efterkomme eller give afslag på en anmodning om en mundtlig høring fremsendt efter udløbet af fristen for at besvare en klagepunktsmeddelelse, falder inden for høringskonsulentens kompetenceområde ifølge det givne mandat. |
| --- | --- |

b)

I Intels indlæg af 5. februar 2009 og brev af 10. februar 2009 anmodede selskabet om en mundtlig høring om den supplerende klagepunktsmeddelelse.

Beslutninger om mundtlige høringer, herunder en beslutning om at efterkomme eller give afslag på en anmodning om en mundtlig høring fremsendt efter udløbet af fristen for at besvare en klagepunktsmeddelelse, falder inden for høringskonsulentens kompetenceområde ifølge det givne mandat.

Ved brev af 17. februar 2009 svarede høringskonsulenten således Intel, at der kun findes en subjektiv ret til mundtlig høring indtil udløbet af fristen for at besvare klagepunktsmeddelelsen. Hvis der ikke anmodes om en mundtlig høring inden for den fastsatte frist, udelukker det ikke automatisk afholdelse af en høring i alle tilfælde. Artikel s10, stk. 2, sammenholdt med artikel 12 i forordning (EF) nr. 773/2004 udelukker ikke nødvendigvis en part fra at anmode om en mundtlig høring. Hvis denne frist ikke overholdes, er der ikke længere en pligt til at afholde en sådan høring. Høringskonsulenten har ret og pligt til at benytte sig af sine skønsbeføjelser, når hun modtager en forsinket men korrekt begrundet anmodning.

Fristen for at reagere på den supplerende klagepunktsmeddelelse blev ikke forlænget. Høringskonsulenten bemærkede sig Kommissionens holdning, som den kom til udtryk i deres brev til Intel af 2. februar 2009 (14), ifølge hvilken en korrekt gennemførelse af proceduren ikke krævede afholdelse af en mundtlig høring. Hun tog ligeledes højde for alle de argumenter til fordel for afholdelse af høring, som Intel fremførte, og som væsentligst refererede til selskabets »ubegrænsede« ret til at få afholdt en høring.

Høringskonsulenten er under udøvelsen af sine skønsbeføjelser forpligtet til bl.a. at tage højde for, at konkurrencereglerne skal anvendes effektivt, og et vigtigt led i den forbindelse er Kommissionens forpligtelse til at handle inden for et rimeligt tidsrum ved at vedtage beslutninger. Tidspres som følge af den måde, konkurrenceproceduren er organiseret på, kan ikke begrunde en overtrædelse af den grundlæggende ret til at blive hørt, men der er ikke tale om en sådan konflikt i denne sag. I denne sag var der intet, der forhindrede, at Intel i god tid udarbejdede og fremsendte sit svar på den supplerende klagepunktsmeddelelse på basis af de foreliggende oplysninger, i hvert fald for en sikkerheds skyld, især da høringskonsulenten havde forlænget fristen. Intel havde tid til at anmode om en mundtlig høring fra datoen for meddelelsen af den supplerende klagepunktsmeddelelse i juli 2008 til udløbet af den forlængede frist i oktober 2008. Selv derefter ville det ikke have været umuligt at arrangere en høring, hvis Intel havde anmodet om det, hvilket ikke var tilfældet. Der var intet til hinder for, at høringskonsulenten fastsatte høringsdatoerne i forhold til den igangværende anmodning om foreløbige foranstaltninger og således i fuld respekt for den verserende sag ved Retten. Så mens Intel under hele proceduren indtil indgivelse af klage til Retten i Første Instans generelt havde handlet hurtigt og inden for de fastsatte tidsfrister og gjort fuld brug af sin ret til forsvar, ville afholdelse af en høring på Intels anmodning under de vilkår, der var gældende den 17. februar 2009, i alvorlig grad have skadet en rettidig procedure. Under hensyntagen til denne og andre specifikke grunde i denne sag, måtte anmodningen afvises.

Høringskonsulenten er ikke blevet kontaktet af Intel vedrørende status for de skriftlige indlæg af 5. februar 2009.

III.   KONKLUSION

Med henvisning til ovenstående konstaterer jeg, at parternes ret til at blive hørt er blevet tilgodeset i denne sag.

Beslutningsudkastet omhandler kun klagepunkter, som Intel har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger til.

Karen WILLIAMS

---

(1)  I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager, (EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21), herefter kaldet »mandatet«.

1

(2)  Jf. punkt 1045 til 1156 i beslutningsudkastet, hvor denne analyse drøftes, f.eks. punkt 1066 ff. om den regressionsanalyse, Intel anvender.

2

(3)  Som forklaret i beslutningsudkastet, punkt 925, nævnt i klagepunktsmeddelelsen, punkt 337 og i den supplerende klagepunktsmeddelelse punkt 260.

3

(4)  Jf. punkt 18 og 22 i beslutningsudkastet og kendelse fra præsidenten for Retten i Første Instans af 27.1.2009 i sag T-457/08 Intel Corp. mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort.

4

Intel Corp. mod Kommissionen

(5)  EFT L 123 af 27.4.2004, s. 18.

5

(6)  Se endvidere punkt 39 ff. i beslutningsudkastet.

6

(7)  Se punkt 71 ff.

7

(8)  Sag 53/85, Akzo Chemie BV og AKZO Chemie UK Ltd. mod Kommissionen, Sml. 1986, s. 1965.

8

(9)  Punkt 823.

9

(10)  Sag C-95/04 P British Airways mod Kommissionen, Sml. 2007 I, s. 2331, præmis 69; forenede sager C-468/06 til C-478/06 Sot. Lélos kai Sia m.fl., 2008, endnu ikke offentliggjort, præmis 39, og senest sag 52/07, Kanal 5 Ltd., Sml. 2008, endnu ikke offentliggjort, dom af 11.12.2009, præmis 47.

10

(11)  Jf. punkt 35 i beslutningsudkastet.

11

(12)  Jf. f.eks. punkt 281 mv. i beslutningsudkastet.

12

(13)  Jf. punkt 1002-1578 i beslutningsudkastet.

13

(14)  Se punkt 24 i beslutningsudkastet.

14

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/13

---

Resume af Kommissionens Beslutning

af 13. maj 2009

om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 82 og EØS-aftalens artikel 54

(Sag COMP/C-3/37.990 — Intel)

2009/C 227/07

1.   INDLEDNING

| (1) | Den 13. maj 2009 vedtog Kommissionen en beslutning i en procedure efter EF-traktatens artikel 82 og EØS-aftalens artikel 54 rettet til Intel Corporation. Hermed offentliggører Kommissionen Resume af Kommissionens Beslutning, under hensyntagen til at forretningshemmeligheder ikke afsløres. En ikke-fortrolig version af hele beslutningen vil blive gjort tilgængelig på Generaldirektoratet for Konkurrences websted. |
| --- | --- |

(1)

Den 13. maj 2009 vedtog Kommissionen en beslutning i en procedure efter EF-traktatens artikel 82 og EØS-aftalens artikel 54 rettet til Intel Corporation. Hermed offentliggører Kommissionen Resume af Kommissionens Beslutning, under hensyntagen til at forretningshemmeligheder ikke afsløres. En ikke-fortrolig version af hele beslutningen vil blive gjort tilgængelig på Generaldirektoratet for Konkurrences websted.

2.   SAGSFREMSTILLING

2.1.   Procedure

| (2) | Den 18. oktober 2000 fremsendte Advanced Micro Devices (AMD) i henhold til artikel 3 i forordning nr. 17/62 en formel klage til Kommissionen, og denne blev bl.a. i november 2003 suppleret med nye fakta og påstande. |
| --- | --- |

(2)

Den 18. oktober 2000 fremsendte Advanced Micro Devices (AMD) i henhold til artikel 3 i forordning nr. 17/62 en formel klage til Kommissionen, og denne blev bl.a. i november 2003 suppleret med nye fakta og påstande.

| (3) | I maj 2004 iværksatte Kommissionen en række undersøgelser af oplysningerne i den supplerende klage. I forbindelse med denne undersøgelse foretog Kommissionen i juli 2005 med bistand fra flere nationale konkurrencemyndigheder forskellige kontrolbesøg i medfør af artikel 20, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1/2003 i fire Intel-kontorer i Det Forenede Kongerige, Tyskland, Italien og Spanien samt i kontorer tilhørende forskellige Intel-kunder i Frankrig, Tyskland, Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(3)

I maj 2004 iværksatte Kommissionen en række undersøgelser af oplysningerne i den supplerende klage. I forbindelse med denne undersøgelse foretog Kommissionen i juli 2005 med bistand fra flere nationale konkurrencemyndigheder forskellige kontrolbesøg i medfør af artikel 20, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1/2003 i fire Intel-kontorer i Det Forenede Kongerige, Tyskland, Italien og Spanien samt i kontorer tilhørende forskellige Intel-kunder i Frankrig, Tyskland, Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige.

| (4) | Den 26. juli 2007 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse om Intels adfærd over for fem store producenter af originalt udstyr (Original Equipment Manufacturers, OEM), nemlig Dell, HP, Acer, NEC og IBM. Den 8. januar 2008 besvarede Intel Kommissionens klagepunktsmeddelelse af 26. juli 2007, og den 11.-12. marts 2008 blev der afholdt en mundtlig høring. |
| --- | --- |

(4)

Den 26. juli 2007 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse om Intels adfærd over for fem store producenter af originalt udstyr (Original Equipment Manufacturers, OEM), nemlig Dell, HP, Acer, NEC og IBM. Den 8. januar 2008 besvarede Intel Kommissionens klagepunktsmeddelelse af 26. juli 2007, og den 11.-12. marts 2008 blev der afholdt en mundtlig høring.

| (5) | Den 17. juli 2006 indgav AMD en klage til den tyske nationale konkurrencemyndighed med en påstand om, at Intel havde indgået eksklusive markedsføringsaftaler og anden praksis med Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), en europæisk forhandler af mikroelektroniske anordninger. Den tyske nationale konkurrencemyndighed udvekslede oplysninger med Kommissionen om dette spørgsmål i medfør af artikel 12 i forordning (EF) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

(5)

Den 17. juli 2006 indgav AMD en klage til den tyske nationale konkurrencemyndighed med en påstand om, at Intel havde indgået eksklusive markedsføringsaftaler og anden praksis med Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), en europæisk forhandler af mikroelektroniske anordninger. Den tyske nationale konkurrencemyndighed udvekslede oplysninger med Kommissionen om dette spørgsmål i medfør af artikel 12 i forordning (EF) nr. 1/2003.

| (6) | Kommissionen foretog i februar 2008 flere undersøgelser vedrørende de pågældende påstande fra AMD, herunder kontrolbesøg hos nogle europæiske pc-forhandlere og hos Intel. Desuden sendte Kommissionen skriftlige anmodninger om oplysninger til en række større OEM’er. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen foretog i februar 2008 flere undersøgelser vedrørende de pågældende påstande fra AMD, herunder kontrolbesøg hos nogle europæiske pc-forhandlere og hos Intel. Desuden sendte Kommissionen skriftlige anmodninger om oplysninger til en række større OEM’er.

| (7) | Den 17. juli 2008 vedtog Kommissionen en supplerende klagepunktsmeddelelse om Intels adfærd over for MSH. Denne supplerende klagepunktsmeddelelse dækkede også Intels adfærd over for Lenovo. Desuden indeholdt den nye beviser for Intels adfærd over for nogle af de OEM’er, der indgik i klagepunktsmeddelelsen af 26. juli 2007, som var kommet Kommissionen i hænde efter udfærdigelsen af klagepunktsmeddelelsen af 26. juli 2007. |
| --- | --- |

(7)

Den 17. juli 2008 vedtog Kommissionen en supplerende klagepunktsmeddelelse om Intels adfærd over for MSH. Denne supplerende klagepunktsmeddelelse dækkede også Intels adfærd over for Lenovo. Desuden indeholdt den nye beviser for Intels adfærd over for nogle af de OEM’er, der indgik i klagepunktsmeddelelsen af 26. juli 2007, som var kommet Kommissionen i hænde efter udfærdigelsen af klagepunktsmeddelelsen af 26. juli 2007.

| (8) | Intel reagerede ikke på klagepunktsmeddelelsen af 17. juli 2008. I stedet indgav Intel en begæring til Retten i Første Instans, hvor man bl.a. anmodede Retten om at kræve, at Kommissionen indhentede adskillige kategorier af supplerende dokumenter fra blandt andet sagen om den private tvist mellem Intel og AMD, der blev behandlet i staten Delaware i USA. Intel fremsatte desuden begæring om foreløbige forholdsregler for at suspendere Kommissionens procedure, indtil Retten havde pådømt hovedpåstanden, og at indrømme Intel 30 dage fra afsigelsen af denne dom til at besvare den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008. |
| --- | --- |

(8)

Intel reagerede ikke på klagepunktsmeddelelsen af 17. juli 2008. I stedet indgav Intel en begæring til Retten i Første Instans, hvor man bl.a. anmodede Retten om at kræve, at Kommissionen indhentede adskillige kategorier af supplerende dokumenter fra blandt andet sagen om den private tvist mellem Intel og AMD, der blev behandlet i staten Delaware i USA. Intel fremsatte desuden begæring om foreløbige forholdsregler for at suspendere Kommissionens procedure, indtil Retten havde pådømt hovedpåstanden, og at indrømme Intel 30 dage fra afsigelsen af denne dom til at besvare den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008.

| (9) | Den 19. december 2008 sendte Kommissionen Intel en skrivelse, hvor den gjorde opmærksom på en række specifikke bevispunkter, som Kommissionen agtede at bruge i en eventuel endelig beslutning. Intel besvarede ikke denne skrivelse inden den forlængede frist, den 23. januar 2009. |
| --- | --- |

(9)

Den 19. december 2008 sendte Kommissionen Intel en skrivelse, hvor den gjorde opmærksom på en række specifikke bevispunkter, som Kommissionen agtede at bruge i en eventuel endelig beslutning. Intel besvarede ikke denne skrivelse inden den forlængede frist, den 23. januar 2009.

| (10) | Den 27. januar 2009 afviste formanden for Retten i Første Instans Intels begæring om foreløbige forholdsregler og om en forlængelse af fristen for besvarelse af den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008. |
| --- | --- |

(10)

Den 27. januar 2009 afviste formanden for Retten i Første Instans Intels begæring om foreløbige forholdsregler og om en forlængelse af fristen for besvarelse af den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008.

| (11) | Som svar på kendelsen afsagt af Præsidenten for Retten i Første Instans indgav Intel den 5. februar 2009 et skriftligt anbringende med bemærkninger til den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008. Kommissionens tjenestegrene gennemgik de relevante argumenter i Intels anbringende, der indkom efter fristens udløb, selvom Intel havde haft rigelig tid til at indsende sit svar på den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008 inden den oprindelige frist den 17. oktober 2008. |
| --- | --- |

(11)

Som svar på kendelsen afsagt af Præsidenten for Retten i Første Instans indgav Intel den 5. februar 2009 et skriftligt anbringende med bemærkninger til den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008. Kommissionens tjenestegrene gennemgik de relevante argumenter i Intels anbringende, der indkom efter fristens udløb, selvom Intel havde haft rigelig tid til at indsende sit svar på den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008 inden den oprindelige frist den 17. oktober 2008.

| (12) | Den 10. februar 2009 skrev Intel til høringskonsulenten og anmodede om en mundtlig høring i relation til den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008. Høringskonsulenten afviste denne anmodning ved brev af 17. februar 2009. |
| --- | --- |

(12)

Den 10. februar 2009 skrev Intel til høringskonsulenten og anmodede om en mundtlig høring i relation til den supplerende klagepunktsmeddelelse af 17. juli 2008. Høringskonsulenten afviste denne anmodning ved brev af 17. februar 2009.

| (13) | Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav en enstemmig positiv udtalelse den 28. april og den 8. maj 2009. |
| --- | --- |

(13)

Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål afgav en enstemmig positiv udtalelse den 28. april og den 8. maj 2009.

2.2.   Det relevante produkt og markedet

| (14) | De produkter, som beslutningen vedrører, er cpu’er (Central Processing Units) af x86-arkitektur. Cpu’en er en nøglekomponent i alle computere, for såvel systemets generelle ydeevne som dets pris. Den kaldes ofte computerens hjerne. Det kræver højteknologiske, dyre anlæg at producere cpu’er. |
| --- | --- |

(14)

De produkter, som beslutningen vedrører, er cpu’er (Central Processing Units) af x86-arkitektur. Cpu’en er en nøglekomponent i alle computere, for såvel systemets generelle ydeevne som dets pris. Den kaldes ofte computerens hjerne. Det kræver højteknologiske, dyre anlæg at producere cpu’er.

| (15) | Cpu’er, der bruges i computere, kan inddeles i to underkategorier: cpu’er af x86-arkitektur og cpu’er med en anden arkitektur end x86. x86-arkitekturen er standard og udviklet af Intel til Intels egne cpu’er. Den kan køre både Windows og Linux. Windows er primært knyttet til x86-instruktionssættet. Før 2000 fandtes der flere producenter af x86-cpu’er, men de fleste har nu forladt markedet. Siden 2000 har Intel og AMD stort set været de eneste to virksomheder, der stadig producerer x86-cpu’er. |
| --- | --- |

(15)

Cpu’er, der bruges i computere, kan inddeles i to underkategorier: cpu’er af x86-arkitektur og cpu’er med en anden arkitektur end x86. x86-arkitekturen er standard og udviklet af Intel til Intels egne cpu’er. Den kan køre både Windows og Linux. Windows er primært knyttet til x86-instruktionssættet. Før 2000 fandtes der flere producenter af x86-cpu’er, men de fleste har nu forladt markedet. Siden 2000 har Intel og AMD stort set været de eneste to virksomheder, der stadig producerer x86-cpu’er.

| (16) | Kommissionens undersøgelse førte til den konklusion, at det relevante produktmarked ikke var større end markedet for x86-cpu’er. Beslutningen lader spørgsmålet om, hvorvidt det relevante produktmarked kan underinddeles i x86-cpu’er til desktopcomputere, notebookcomputere og servere stå åbent, da Intels markedsandel uanset markedsafgrænsning ikke ændrer på konklusionen om dominerende markedsstilling. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionens undersøgelse førte til den konklusion, at det relevante produktmarked ikke var større end markedet for x86-cpu’er. Beslutningen lader spørgsmålet om, hvorvidt det relevante produktmarked kan underinddeles i x86-cpu’er til desktopcomputere, notebookcomputere og servere stå åbent, da Intels markedsandel uanset markedsafgrænsning ikke ændrer på konklusionen om dominerende markedsstilling.

| (17) | Det geografiske marked udgør hele verden. |
| --- | --- |

(17)

Det geografiske marked udgør hele verden.

| (18) | I de ti år, som beslutningen dækker (1997-2007), havde Intel konstant en meget høj markedsandel på over eller omkring 70 %. |
| --- | --- |

(18)

I de ti år, som beslutningen dækker (1997-2007), havde Intel konstant en meget høj markedsandel på over eller omkring 70 %.

| (19) | Desuden er der store hindringer for adgang til og ekspansion på markedet for x86-cpu’er. De kan tilskrives de irreversible investeringer i forskning og udvikling, intellektuel ejendomsret og produktionsanlæg, der er nødvendige for at fremstille x86-cpu’er. Intels stærke mærkestatus (lagerføringsforpligtelse) og den deraf følgende produktdifferentiering udgør også en hindring for adgang til markedet. Disse hindringer for markedsadgang og ekspansion stemmer overens med den iagttagne markedsstruktur, hvor alle Intels konkurrenter undtagen AMD har forladt markedet eller kun har en ubetydelig markedsandel. |
| --- | --- |

(19)

Desuden er der store hindringer for adgang til og ekspansion på markedet for x86-cpu’er. De kan tilskrives de irreversible investeringer i forskning og udvikling, intellektuel ejendomsret og produktionsanlæg, der er nødvendige for at fremstille x86-cpu’er. Intels stærke mærkestatus (lagerføringsforpligtelse) og den deraf følgende produktdifferentiering udgør også en hindring for adgang til markedet. Disse hindringer for markedsadgang og ekspansion stemmer overens med den iagttagne markedsstruktur, hvor alle Intels konkurrenter undtagen AMD har forladt markedet eller kun har en ubetydelig markedsandel.

| (20) | På grundlag af Intels markedsandele og hindringerne for markedsadgang og ekspansion konkluderes det i beslutningen, at Intel, i det mindste i den periode, der er omfattet af beslutningen (oktober 2002 til december 2007), indtog en dominerende markedsstilling. |
| --- | --- |

(20)

På grundlag af Intels markedsandele og hindringerne for markedsadgang og ekspansion konkluderes det i beslutningen, at Intel, i det mindste i den periode, der er omfattet af beslutningen (oktober 2002 til december 2007), indtog en dominerende markedsstilling.

2.3.   Sammendrag af overtrædelsen

| (21) | I beslutningen beskrives to typer adfærd, som Intel har udvist over for sine handelspartnere: betingede rabatter og såkaldte naked restrictions. |
| --- | --- |

(21)

I beslutningen beskrives to typer adfærd, som Intel har udvist over for sine handelspartnere: betingede rabatter og såkaldte naked restrictions.

2.3.1.   Betingede rabatter

2.3.1.1.   Art og gennemførelse af betingede rabatter

| (22) | Intel indrømmede OEM’er store rabatter, som var betingede af, at samme OEM’er dækkede hele eller næsten hele deres forsyningsbehov hos Intel. Dette gælder:






  — | Intels rabatter til Dell i perioden december 2002 til december 2005, som var betingede af, at Dell udelukkende købte Intels cpu’er. |
| --- | --- | --- |

(22)

Intel indrømmede OEM’er store rabatter, som var betingede af, at samme OEM’er dækkede hele eller næsten hele deres forsyningsbehov hos Intel. Dette gælder:

—

Intels rabatter til Dell i perioden december 2002 til december 2005, som var betingede af, at Dell udelukkende købte Intels cpu’er.

| — | Intels rabatter til HP i perioden november 2002 til maj 2005, som navnlig var betingede af, at HP dækkede mindst 95 % af sit cpu-behov til desktop-forretningssegmentet hos Intel (de resterende 5 %, som HP kunne købe hos AMD, var så omfattet af yderligere begrænsende betingelser, jf. nedenstående pkt. 2.3.2). |
| --- | --- |

—

Intels rabatter til HP i perioden november 2002 til maj 2005, som navnlig var betingede af, at HP dækkede mindst 95 % af sit cpu-behov til desktop-forretningssegmentet hos Intel (de resterende 5 %, som HP kunne købe hos AMD, var så omfattet af yderligere begrænsende betingelser, jf. nedenstående pkt. 2.3.2).

| — | Intels rabatter til NEC i perioden oktober 2002 til november 2005, som var betingede af, at NEC dækkede mindst 80 % af sit cpu-behov til desktop- og notebooksegmenterne hos Intel. |
| --- | --- |

—

Intels rabatter til NEC i perioden oktober 2002 til november 2005, som var betingede af, at NEC dækkede mindst 80 % af sit cpu-behov til desktop- og notebooksegmenterne hos Intel.

| — | Intels rabatter til Lenovo i 2007, som var betingede af, at Lenovo dækkede hele sit cpu-behov til notebook-segmentet hos Intel. |
| --- | --- |

—

Intels rabatter til Lenovo i 2007, som var betingede af, at Lenovo dækkede hele sit cpu-behov til notebook-segmentet hos Intel.

| (23) | På samme måde var Intels betalinger til Media Saturn Holding (MSH), Europas største pc-forhandler, betingede af, at MSH udelukkende solgte Intelbaserede pc’er. Disse betalinger havde samme virkning som de betingede rabatter til OEM’er. |
| --- | --- |

(23)

På samme måde var Intels betalinger til Media Saturn Holding (MSH), Europas største pc-forhandler, betingede af, at MSH udelukkende solgte Intelbaserede pc’er. Disse betalinger havde samme virkning som de betingede rabatter til OEM’er.

| (24) | EF-Domstolens retspraksis er konsekvent: »en virksomhed, som indtager en dominerende stilling på et marked, og som — også efter anmodning fra disse — binder købere til sig ved hjælp af en forpligtelse til eller et løfte om at dække hele eller en betydelig del af deres behov udelukkende hos virksomheden, misbruger herved sin dominerende stilling som nævnt i traktatens artikel 86, uanset om forpligtelsen står alene eller modsvares af en bonusydelse. Det samme gælder, når virksomheden, uden at binde køberne til sig ved en formel forpligtelse, enten ifølge aftaler med køberne eller ensidigt anvender et loyalitetsbonussystem, dvs. prisnedslag, som ydes på betingelse af, at kunden — i øvrigt uanset om denne indkøber for betydelige eller for mindre beløb — udelukkende foretager alle eller en betydelig del af indkøbene til dækning af sine behov hos den markedsdominerende virksomhed (1)«. |
| --- | --- |

(24)

EF-Domstolens retspraksis er konsekvent: »en virksomhed, som indtager en dominerende stilling på et marked, og som — også efter anmodning fra disse — binder købere til sig ved hjælp af en forpligtelse til eller et løfte om at dække hele eller en betydelig del af deres behov udelukkende hos virksomheden, misbruger herved sin dominerende stilling som nævnt i traktatens artikel 86, uanset om forpligtelsen står alene eller modsvares af en bonusydelse. Det samme gælder, når virksomheden, uden at binde køberne til sig ved en formel forpligtelse, enten ifølge aftaler med køberne eller ensidigt anvender et loyalitetsbonussystem, dvs. prisnedslag, som ydes på betingelse af, at kunden — i øvrigt uanset om denne indkøber for betydelige eller for mindre beløb — udelukkende foretager alle eller en betydelig del af indkøbene til dækning af sine behov hos den markedsdominerende virksomhed (1)«.

| (25) | Det konkluderes i beslutningen, at Intels betingede rabatter udgør en loyalitetsbonus og derfor opfylder betingelserne i Hoffmann-La Roche-dommen. Med hensyn til Intels betingede betalinger til MSH fastslås det i beslutningen, at denne økonomiske mekanisme svarer til de betingede rabatter til OEM’er. Det konkluderes derfor i beslutningen, at også de opfylder betingelserne i Hoffmann-La Roche-dommen. |
| --- | --- |

(25)

Det konkluderes i beslutningen, at Intels betingede rabatter udgør en loyalitetsbonus og derfor opfylder betingelserne i Hoffmann-La Roche-dommen. Med hensyn til Intels betingede betalinger til MSH fastslås det i beslutningen, at denne økonomiske mekanisme svarer til de betingede rabatter til OEM’er. Det konkluderes derfor i beslutningen, at også de opfylder betingelserne i Hoffmann-La Roche-dommen.

| (26) | Det bør desuden bemærkes, at der generelt herskede usikkerhed om, nøjagtig hvor stor en del af rabatterne eller betalingerne der ville gå tabt, hvis (en større del af) behovet blev dækket hos Intels konkurrent AMD. Det blev antaget, at andelen ville være stor og uforholdsmæssigt stor i forhold til antallet af enheder, der blev overført til AMD. Desuden var der også mulighed for, at Intel ville overføre de tilbagetrukne rabatter til konkurrerende OEM’er. Som følge af rabatterne havde de pågældende OEM’er og MSH kun begrænset frihed til at købe cpu’er fra AMD. |
| --- | --- |

(26)

Det bør desuden bemærkes, at der generelt herskede usikkerhed om, nøjagtig hvor stor en del af rabatterne eller betalingerne der ville gå tabt, hvis (en større del af) behovet blev dækket hos Intels konkurrent AMD. Det blev antaget, at andelen ville være stor og uforholdsmæssigt stor i forhold til antallet af enheder, der blev overført til AMD. Desuden var der også mulighed for, at Intel ville overføre de tilbagetrukne rabatter til konkurrerende OEM’er. Som følge af rabatterne havde de pågældende OEM’er og MSH kun begrænset frihed til at købe cpu’er fra AMD.

| (27) | Rabatterne og betalingerne fra Intel til større OEM’er og MSH bør også ses på baggrund af den voksende konkurrencemæssige trussel, som AMD udgjorde. I den henseende fremgår det af beslutningen, at OEM’er, it-forvaltere og Intel mente, at AMD-produkter havde en række positive, innovative egenskaber og var et acceptabelt alternativ til Intels produkter. Skønt beslutningen ikke indeholder nogen absolut fastlæggelse af de pågældende Intel- og AMD-produkters tekniske ydeevne, viser erklæringer fra OEM’er og samtidig dokumentation, at OEM’er fandt, at AMD's x86-cpu’er ville kunne opfylde i det mindste en del af deres respektive forsyningsbehov. |
| --- | --- |

(27)

Rabatterne og betalingerne fra Intel til større OEM’er og MSH bør også ses på baggrund af den voksende konkurrencemæssige trussel, som AMD udgjorde. I den henseende fremgår det af beslutningen, at OEM’er, it-forvaltere og Intel mente, at AMD-produkter havde en række positive, innovative egenskaber og var et acceptabelt alternativ til Intels produkter. Skønt beslutningen ikke indeholder nogen absolut fastlæggelse af de pågældende Intel- og AMD-produkters tekniske ydeevne, viser erklæringer fra OEM’er og samtidig dokumentation, at OEM’er fandt, at AMD's x86-cpu’er ville kunne opfylde i det mindste en del af deres respektive forsyningsbehov.

2.3.1.2.   »As efficient competitor«-analyse

| (28) | Beslutningen viser, at betingelserne i retspraksis for, om der er tale om misbrug, er opfyldt, og desuden indeholder den en økonomisk analyse af sandsynligheden for, at rabatterne afskærmer en konkurrent fra markedet, som ville være lige så effektiv, men ikke dominerende som Intel. Undersøgelsen viser i alt væsentligt, hvilken pris en konkurrent, som var »lige så effektiv« som Intel, ville skulle udbyde sine cpu’er til, for at kompensere en OEM for tabet af en eventuel rabat fra Intel. |
| --- | --- |

(28)

Beslutningen viser, at betingelserne i retspraksis for, om der er tale om misbrug, er opfyldt, og desuden indeholder den en økonomisk analyse af sandsynligheden for, at rabatterne afskærmer en konkurrent fra markedet, som ville være lige så effektiv, men ikke dominerende som Intel. Undersøgelsen viser i alt væsentligt, hvilken pris en konkurrent, som var »lige så effektiv« som Intel, ville skulle udbyde sine cpu’er til, for at kompensere en OEM for tabet af en eventuel rabat fra Intel.

| (29) | Denne »as efficient competitor-analyse« er en hypotetisk øvelse, nemlig en analyse af, om en konkurrent, der er lige så effektiv som Intel, men som søger at tilbyde et produkt, der ikke har så bredt et afsætningsgrundlag som Intel, afskærmes fra adgang til markedet. Denne analyse er i princippet uafhængig af, om AMD rent faktisk var i stand til at komme ind på markedet eller ikke. |
| --- | --- |

(29)

Denne »as efficient competitor-analyse« er en hypotetisk øvelse, nemlig en analyse af, om en konkurrent, der er lige så effektiv som Intel, men som søger at tilbyde et produkt, der ikke har så bredt et afsætningsgrundlag som Intel, afskærmes fra adgang til markedet. Denne analyse er i princippet uafhængig af, om AMD rent faktisk var i stand til at komme ind på markedet eller ikke.

| (30) | Analysen er baseret på tre faktorer: den »konkurrenceudsatte« del (den del af en kundes efterspørgsel, der realistisk kan overføres til en ny konkurrent i en bestemt periode), en relevant tidshorisont (højst et år) og en relevant andel af acceptable omkostninger (gennemsnitlige bortfaldsomkostninger). Hvis Intels rabatordning betyder, at en »as efficient competitor« for at kompensere en OEM for tabet af Intels rabat i lyset af den konkurrenceudsatte del skal tilbyde sine produkter til under en acceptabel andel af Intels omkostninger, er det ensbetydende med, at rabatten kunne afskærme den pågældende »as efficient competitor«. Dette ville derved berøve slutbrugerne muligheden for at vælge mellem forskellige produkter, som OEM’en ellers ville have valgt at udbyde, hvis denne alene havde baseret sin beslutning på produkternes kvaliteter og Intels og konkurrenternes enhedspriser. |
| --- | --- |

(30)

Analysen er baseret på tre faktorer: den »konkurrenceudsatte« del (den del af en kundes efterspørgsel, der realistisk kan overføres til en ny konkurrent i en bestemt periode), en relevant tidshorisont (højst et år) og en relevant andel af acceptable omkostninger (gennemsnitlige bortfaldsomkostninger). Hvis Intels rabatordning betyder, at en »as efficient competitor« for at kompensere en OEM for tabet af Intels rabat i lyset af den konkurrenceudsatte del skal tilbyde sine produkter til under en acceptabel andel af Intels omkostninger, er det ensbetydende med, at rabatten kunne afskærme den pågældende »as efficient competitor«. Dette ville derved berøve slutbrugerne muligheden for at vælge mellem forskellige produkter, som OEM’en ellers ville have valgt at udbyde, hvis denne alene havde baseret sin beslutning på produkternes kvaliteter og Intels og konkurrenternes enhedspriser.

| (31) | Der er foretaget samme analyse af Intels betalinger til MSH. I analysen af, om disse betalinger bevirker en afskærmning af en »as efficient competitor«, er der ligeledes taget hensyn til, at disse betalinger foretages på et andet trin i forsyningskæden, og at deres virkning skal lægges oven i de betingede rabatter til OEM’er. |
| --- | --- |

(31)

Der er foretaget samme analyse af Intels betalinger til MSH. I analysen af, om disse betalinger bevirker en afskærmning af en »as efficient competitor«, er der ligeledes taget hensyn til, at disse betalinger foretages på et andet trin i forsyningskæden, og at deres virkning skal lægges oven i de betingede rabatter til OEM’er.

2.3.1.3.   De største OEM’ers strategiske betydning

| (32) | Det fremgår også af beslutningen, at nogle OEM’er og især HP er strategisk vigtigere end andre OEM’er, for så vidt angår deres evne til at give en cpu-producent adgang til markedet. De kan udskilles fra andre OEM’er på grundlag af tre hovedkriterier: i) markedsandel, ii) stærk tilstedeværelse i en mere rentabel del af markedet og iii) evne til at legitimere en ny cpu på markedet. Følgelig kan mindre OEM’er ikke legitimere nye cpu’er på samme måde som HP og Dell, især i virksomhedssegmentet, der er det mest rentable. |
| --- | --- |

(32)

Det fremgår også af beslutningen, at nogle OEM’er og især HP er strategisk vigtigere end andre OEM’er, for så vidt angår deres evne til at give en cpu-producent adgang til markedet. De kan udskilles fra andre OEM’er på grundlag af tre hovedkriterier: i) markedsandel, ii) stærk tilstedeværelse i en mere rentabel del af markedet og iii) evne til at legitimere en ny cpu på markedet. Følgelig kan mindre OEM’er ikke legitimere nye cpu’er på samme måde som HP og Dell, især i virksomhedssegmentet, der er det mest rentable.

2.3.1.4.   Til skade for konkurrencen og forbrugerne

| (33) | Kommissionens dokumentation førte til den konklusion, at Intels betingede rabatter og betalinger loyalitetsbandt væsentlige OEM’er og en stor detailhandlende, idet disse to systemer i betydelig grad reducerede konkurrenternes mulighed for at konkurrere på baggrund af deres x86-cpu’ers kvaliteter. Intels konkurrencehæmmende adfærd resulterede derved i en reduktion af forbrugernes valgmuligheder og mindre incitament til innovation. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionens dokumentation førte til den konklusion, at Intels betingede rabatter og betalinger loyalitetsbandt væsentlige OEM’er og en stor detailhandlende, idet disse to systemer i betydelig grad reducerede konkurrenternes mulighed for at konkurrere på baggrund af deres x86-cpu’ers kvaliteter. Intels konkurrencehæmmende adfærd resulterede derved i en reduktion af forbrugernes valgmuligheder og mindre incitament til innovation.

2.3.1.5.   Mangel på objektiv begrundelse

| (34) | Intel fremsendte to forskellige sæt argumenter i forsøget på at begrunde rabatordningerne: i) at Intel ved at bruge en rabat kun havde reageret på priskonkurrencen fra konkurrenterne og dermed på konkurrencen, og ii) at det rabatsystem, der var brugt over for hver enkelt OEM, var nødvendigt for at opnå væsentlige effektiviseringer, der er typiske for cpu-industrien. Med hensyn til sidstnævnte fremførte Intel, at der fandtes fire forskellige former for effektivisering, som man opnåede via eksklusivitetskravene i rabatterne: lavere priser, omfattende besparelser, andre omkostningsbesparelser, øget produktionseffektivitet, risikodeling og marketingeffektivitet. Desuden påstod Intel, at de betingelser, der var knyttet til rabatterne, var nødvendige for at opnå disse effektiviseringer, og at de ikke havde nogen særlig indvirkning på konkurrencen, da AMD var blevet større i løbet af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(34)

Intel fremsendte to forskellige sæt argumenter i forsøget på at begrunde rabatordningerne: i) at Intel ved at bruge en rabat kun havde reageret på priskonkurrencen fra konkurrenterne og dermed på konkurrencen, og ii) at det rabatsystem, der var brugt over for hver enkelt OEM, var nødvendigt for at opnå væsentlige effektiviseringer, der er typiske for cpu-industrien. Med hensyn til sidstnævnte fremførte Intel, at der fandtes fire forskellige former for effektivisering, som man opnåede via eksklusivitetskravene i rabatterne: lavere priser, omfattende besparelser, andre omkostningsbesparelser, øget produktionseffektivitet, risikodeling og marketingeffektivitet. Desuden påstod Intel, at de betingelser, der var knyttet til rabatterne, var nødvendige for at opnå disse effektiviseringer, og at de ikke havde nogen særlig indvirkning på konkurrencen, da AMD var blevet større i løbet af undersøgelsesperioden.

| (35) | Kommissionen gennemgik disse argumenter og analyserede, i hvilket omfang Intels adfærd ville være en effektiv og hensigtsmæssig måde at opnå de effektiviseringer, som Intel havde anført. Kommissionen mener imidlertid, at Intels argumenter som objektiv begrundelse er mangelfulde, fordi de mere generelt er relateret til en adfærd, som Kommissionen ikke havde indvendinger imod (dvs. rabatsystemer) og ikke den adfærd, som Kommissionen rent faktisk havde indvendinger imod (dvs. betingelser i tilknytning til rabatsystemer), og ingen af forsvarsargumenterne vedrørende effektiviseringer er en relevant begrundelse for den pågældende adfærd. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen gennemgik disse argumenter og analyserede, i hvilket omfang Intels adfærd ville være en effektiv og hensigtsmæssig måde at opnå de effektiviseringer, som Intel havde anført. Kommissionen mener imidlertid, at Intels argumenter som objektiv begrundelse er mangelfulde, fordi de mere generelt er relateret til en adfærd, som Kommissionen ikke havde indvendinger imod (dvs. rabatsystemer) og ikke den adfærd, som Kommissionen rent faktisk havde indvendinger imod (dvs. betingelser i tilknytning til rabatsystemer), og ingen af forsvarsargumenterne vedrørende effektiviseringer er en relevant begrundelse for den pågældende adfærd.

2.3.1.6.   Konklusion

| (36) | Kommissionen konkluderer i beslutningen, at de betingede rabatter, som Intel havde indrømmet Dell, HP, NEC og MSH, udgør misbrug af en dominerende stilling efter artikel 82 i EF-traktaten og artikel 54 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen konkluderer i beslutningen, at de betingede rabatter, som Intel havde indrømmet Dell, HP, NEC og MSH, udgør misbrug af en dominerende stilling efter artikel 82 i EF-traktaten og artikel 54 i EØS-aftalen.

2.3.2.   Naked restrictions

| (37) | Intel indrømmede store OEM’er betalinger, som var betingede af, at disse OEM’er udskød eller aflyste deres lancering af AMD-baserede produkter og/eller indførte restriktioner for distributionen af AMD-baserede produkter. Dette gælder for:






  — | Intels betalinger til HP, som var betingede af, at HP kun solgte AMD-baserede desktops til forretningssegmentet til små og mellemstore virksomheder, kun via direkte distributionskanaler (dvs. ikke gennem forhandlere), og at HP udskød lanceringen af sin første AMD-baserede desktop til forretningssegmentet i seks måneder. Dette misbrug varede fra november 2002 til maj 2005. |
| --- | --- | --- |

(37)

Intel indrømmede store OEM’er betalinger, som var betingede af, at disse OEM’er udskød eller aflyste deres lancering af AMD-baserede produkter og/eller indførte restriktioner for distributionen af AMD-baserede produkter. Dette gælder for:

—

Intels betalinger til HP, som var betingede af, at HP kun solgte AMD-baserede desktops til forretningssegmentet til små og mellemstore virksomheder, kun via direkte distributionskanaler (dvs. ikke gennem forhandlere), og at HP udskød lanceringen af sin første AMD-baserede desktop til forretningssegmentet i seks måneder. Dette misbrug varede fra november 2002 til maj 2005.

| — | Intels betalinger til Acer, som var betingede af, at Acer udskød lanceringen af en AMD-baseret notebook fra september 2003 til januar 2004. |
| --- | --- |

—

Intels betalinger til Acer, som var betingede af, at Acer udskød lanceringen af en AMD-baseret notebook fra september 2003 til januar 2004.

| — | Intels betalinger til Lenovo, som var betingede af, at Lenovo udskød lanceringen af AMD-baserede notebooks fra juni 2006 til udgangen af 2006. |
| --- | --- |

—

Intels betalinger til Lenovo, som var betingede af, at Lenovo udskød lanceringen af AMD-baserede notebooks fra juni 2006 til udgangen af 2006.

| (38) | I sagen Irish Sugar mod Kommissionen konkluderede Retten i Første Instans, at det blev »aftalt med en grossist og en detailhandlende at ombytte konkurrerende detailsukker, nemlig Eurolux-sukker i 1 kg-poser fra Compagnie française de Sucrerie, med sukker fra Sugar Distributors Limited«, og at dette udgjorde misbrug (2). Via den pågældende aftale om ombytning hindrede den dominerende virksomhed konkurrenten i at sælge sit mærke på det pågældende marked, da de detailhandlende ikke længere havde et lager af Eurolux-sukker og i stedet ombyttede dette mærke med sukker fra den dominerende virksomhed. I denne sammenhæng fandt Retten, at »sagsøgeren (har) påvirket den konkurrencestruktur, det irske detailsukkermarked kunne have opnået, hvis der var kommet et nyt produkt, nemlig sukker af mærket Eurolux, på markedet, ved under ovennævnte omstændigheder at foretage produktombytning på et marked, hvor sagsøgeren sad på over 80 % af salget (3)«. |
| --- | --- |

(38)

I sagen Irish Sugar mod Kommissionen konkluderede Retten i Første Instans, at det blev »aftalt med en grossist og en detailhandlende at ombytte konkurrerende detailsukker, nemlig Eurolux-sukker i 1 kg-poser fra Compagnie française de Sucrerie, med sukker fra Sugar Distributors Limited«, og at dette udgjorde misbrug (2). Via den pågældende aftale om ombytning hindrede den dominerende virksomhed konkurrenten i at sælge sit mærke på det pågældende marked, da de detailhandlende ikke længere havde et lager af Eurolux-sukker og i stedet ombyttede dette mærke med sukker fra den dominerende virksomhed. I denne sammenhæng fandt Retten, at »sagsøgeren (har) påvirket den konkurrencestruktur, det irske detailsukkermarked kunne have opnået, hvis der var kommet et nyt produkt, nemlig sukker af mærket Eurolux, på markedet, ved under ovennævnte omstændigheder at foretage produktombytning på et marked, hvor sagsøgeren sad på over 80 % af salget (3)«.

| (39) | Kommissionen konkluderer, at Intels adfærd direkte har skadet konkurrencen. Et produkt, som en leverandør aktivt havde planlagt at frigive, blev forsinket eller hindret i at komme på markedet. Forbrugerne endte derfor med at have et mindre udvalg, end de ellers ville have haft. Intels adfærd udgør ikke redelig konkurrence mellem erhvervsdrivende. Desuden var der ikke nogen legitim, objektiv begrundelse eller hensyn til effektivitet i tilknytning til Intels betalinger til OEM’er for at forsinke, ophæve eller på anden vis begrænse lanceringen af et AMD-baseret produkt eller begrænse distributionen af det. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen konkluderer, at Intels adfærd direkte har skadet konkurrencen. Et produkt, som en leverandør aktivt havde planlagt at frigive, blev forsinket eller hindret i at komme på markedet. Forbrugerne endte derfor med at have et mindre udvalg, end de ellers ville have haft. Intels adfærd udgør ikke redelig konkurrence mellem erhvervsdrivende. Desuden var der ikke nogen legitim, objektiv begrundelse eller hensyn til effektivitet i tilknytning til Intels betalinger til OEM’er for at forsinke, ophæve eller på anden vis begrænse lanceringen af et AMD-baseret produkt eller begrænse distributionen af det.

2.3.3.   Overordnet strategi

| (40) | Kommissionen fastslår i beslutningen, at Intels adfærd over for hver enkelt af ovenstående OEM’er og over for MSH udgør overtrædelse af EF-traktatens artikel 82, men at disse enkeltstående overtrædelser også er et led i en overordnet strategi rettet mod at afskærme AMS, Intels eneste reelle konkurrent, fra markedet for x86-cpu’er. De enkeltstående overtrædelser er derfor et led i en samlet overtrædelse af EF-traktatens artikel 82. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen fastslår i beslutningen, at Intels adfærd over for hver enkelt af ovenstående OEM’er og over for MSH udgør overtrædelse af EF-traktatens artikel 82, men at disse enkeltstående overtrædelser også er et led i en overordnet strategi rettet mod at afskærme AMS, Intels eneste reelle konkurrent, fra markedet for x86-cpu’er. De enkeltstående overtrædelser er derfor et led i en samlet overtrædelse af EF-traktatens artikel 82.

| (41) | Det tilføjes i beslutningen, at Intels praksis, som blev anvendt kumulativt på to niveauer i distributionskæden (store OEM’er og en stor detailhandlende), skal ses i sammenhæng med den stigende konkurrencemæssige trussel fra AMD. Følgerne af Intels adfærd var komplementære, for så vidt som de afskærmede konkurrenter fra at få adgang til markedet og derved i betydelig grad mindskede disses mulighed for at konkurrere på baggrund af kvaliteten af deres cpu’er. Slutbrugeren blev derfor kunstigt hindret i at vælge ikke-Intel-baserede computere efter deres beskaffenhed (cpu’ernes pris og kvalitet). |
| --- | --- |

(41)

Det tilføjes i beslutningen, at Intels praksis, som blev anvendt kumulativt på to niveauer i distributionskæden (store OEM’er og en stor detailhandlende), skal ses i sammenhæng med den stigende konkurrencemæssige trussel fra AMD. Følgerne af Intels adfærd var komplementære, for så vidt som de afskærmede konkurrenter fra at få adgang til markedet og derved i betydelig grad mindskede disses mulighed for at konkurrere på baggrund af kvaliteten af deres cpu’er. Slutbrugeren blev derfor kunstigt hindret i at vælge ikke-Intel-baserede computere efter deres beskaffenhed (cpu’ernes pris og kvalitet).

| (42) | I denne sammenhæng erindrer Kommissionen desuden om retspraksis: »Når en eller flere virksomheder, der har en dominerende stilling, faktisk gennemfører en praksis med henblik på at fortrænge en konkurrent, er det ikke tilstrækkeligt til at udelukke et misbrug af en dominerende stilling som omhandlet i traktatens artikel 86 (nu artikel 82), at det ønskede resultat ikke blev opnået« (4). |
| --- | --- |

(42)

I denne sammenhæng erindrer Kommissionen desuden om retspraksis: »Når en eller flere virksomheder, der har en dominerende stilling, faktisk gennemfører en praksis med henblik på at fortrænge en konkurrent, er det ikke tilstrækkeligt til at udelukke et misbrug af en dominerende stilling som omhandlet i traktatens artikel 86 (nu artikel 82), at det ønskede resultat ikke blev opnået« (4).

3.   BESLUTNING

| (43) | I beslutningen fastlægges det, at Intel har overtrådt artikel 82 i EF-traktaten og artikel 54 i EØS-aftalen ved i form af samme løbende overtrædelse af artikel 82 i EF-traktaten og artikel 54 i EØS-aftalen fra oktober 2002 til december 2007 at have iværksat en strategi, der tog sigte på at afskærme konkurrenter fra markedet for x86-cpu’er. |
| --- | --- |

(43)

I beslutningen fastlægges det, at Intel har overtrådt artikel 82 i EF-traktaten og artikel 54 i EØS-aftalen ved i form af samme løbende overtrædelse af artikel 82 i EF-traktaten og artikel 54 i EØS-aftalen fra oktober 2002 til december 2007 at have iværksat en strategi, der tog sigte på at afskærme konkurrenter fra markedet for x86-cpu’er.

| (44) | Intel Corporation er blevet pålagt en bøde på 1 060 000 000 EUR for overtrædelsen. |
| --- | --- |

(44)

Intel Corporation er blevet pålagt en bøde på 1 060 000 000 EUR for overtrædelsen.

| (45) | Intel Corporation skal øjeblikkelig bringe overtrædelsen til ophør, i det omfang den stadig pågår, og desuden afholde sig fra enhver handling eller adfærd med samme eller tilsvarende formål eller følger. |
| --- | --- |

(45)

Intel Corporation skal øjeblikkelig bringe overtrædelsen til ophør, i det omfang den stadig pågår, og desuden afholde sig fra enhver handling eller adfærd med samme eller tilsvarende formål eller følger.

---

(1)  Sag 85/76, Hoffmann-La Roche, Sml. 1979, side 461, præmis 89.

(2)  Sag T-228/97, Irish Sugar, Sml. 1999, side II-2969, præmis 226.

(3)  Idem, præmis 233.

(4)  Sag T-24/93, T-25/93, T-26/93 og T-28/93, Compagnie Maritime Belge mod Kommissionen, Sml. 1996, s. II-1201, præmis 149. Jf. også sag C-202/07 P, France Telecom mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort i Sml., præmis 107-113.

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/18

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 88/378/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj

(EØS-relevant tekst)

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

2009/C 227/08

| ESO (1) | Standardens reference og titel
  (Referencedokument) | Første offentliggørelse EFT/EUT | Reference for erstattet standard | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato) Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A8:2009
  Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 1: Mekaniske og fysiske egenskaber | 30.4.2009 | EN 71-1:2005+A6:2008
  Anm. 2.1 | 31.10.2009 |
| Bemærkning: »For projektillegetøj med sugekopper som anslagsflade omfatter kravet i punkt 4.17.1, litra b), i henhold til hvilket trækprøven skal udføres i overensstemmelse med punkt 8.4.2.3, ikke kvælningsrisikoen i forbindelse med dette legetøj.« — Kommissionens beslutning 2007/224/EF af 4. april 2007 (EFT L 96 af 11.4.2007, s. 18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 2: Brændbarhed | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Note 2.1 | Udløbsdato
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 3: Migration af særlige stoffer | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Anm. 2.1 | Udløbsdato
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 4: Sæt til kemiske og lignende forsøg. (Kemisæt m.m.) | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 5: Andet kemisk legetøj (sæt) end sæt til kemiske forsøg | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-7:2002
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 7: Fingermaling — Krav og prøvningsmetoder | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 8: Gynger, rutsjebaner og lignende legetøj til indendørs- og udendørsbrug i private hjem | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Anm. 3 | Udløbsdato
  (30.11.2006) |
| CENELEC | EN 62115:2005
  Elektrisk legetøj — Sikkerhed
  IEC 62115:2003 (ændret) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996
  - A1:1996
  - A2:1997
  - A3:2002
  Anm. 2.1 | Udløbsdato
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Standardens reference og titel

(Referencedokument)

Første offentliggørelse EFT/EUT

Reference for erstattet standard

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato) Anm. 1

CEN

EN 71-1:2005+A8:2009

Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 1: Mekaniske og fysiske egenskaber

30.4.2009

EN 71-1:2005+A6:2008

Anm. 2.1

31.10.2009

Bemærkning: »For projektillegetøj med sugekopper som anslagsflade omfatter kravet i punkt 4.17.1, litra b), i henhold til hvilket trækprøven skal udføres i overensstemmelse med punkt 8.4.2.3, ikke kvælningsrisikoen i forbindelse med dette legetøj.« — Kommissionens beslutning 2007/224/EF af 4. april 2007 (EFT L 96 af 11.4.2007, s. 18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 2: Brændbarhed

16.9.2008

EN 71-2:2006

Note 2.1

Udløbsdato

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 3: Migration af særlige stoffer

12.10.1995

EN 71-3:1988

Anm. 2.1

Udløbsdato

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Anm. 3

Udløbsdato

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 4: Sæt til kemiske og lignende forsøg. (Kemisæt m.m.)

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Anm. 3

Udløbsdato

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Anm. 3

Udløbsdato

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Anm. 3

Udløbsdato

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Legetøj. Sikkerhedskrav. Del 5: Andet kemisk legetøj (sæt) end sæt til kemiske forsøg

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Anm. 3

Udløbsdato

(31.7.2006)

CEN

EN 71-7:2002

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 7: Fingermaling — Krav og prøvningsmetoder

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 8: Gynger, rutsjebaner og lignende legetøj til indendørs- og udendørsbrug i private hjem

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Anm. 3

Udløbsdato

(30.11.2006)

CENELEC

EN 62115:2005

Elektrisk legetøj — Sikkerhed

IEC 62115:2003 (ændret) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996

- A1:1996

- A2:1997

- A3:2002

Anm. 2.1

Udløbsdato

(1.1.2008)

| Anm. 1: | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på, at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt. |
| --- | --- |

Anm. 1:

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på, at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt.

| Anm. 2.1: | Den nye (eller ændrede) standard har samme anvendelsesområde som den erstattede standard. Fra og med den anførte dato medfører efterlevelse af den erstattede standard ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Anm. 2.1:

Den nye (eller ændrede) standard har samme anvendelsesområde som den erstattede standard. Fra og med den anførte dato medfører efterlevelse af den erstattede standard ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav.

| Anm. 2.2: | Den nye standard har et bredere anvendelsesområde end de erstattede standarder. Fra og med den anførte dato medfører efterlevelse af de erstattede standarder ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Anm. 2.2:

Den nye standard har et bredere anvendelsesområde end de erstattede standarder. Fra og med den anførte dato medfører efterlevelse af de erstattede standarder ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav.

| Anm. 2.3: | Den nye standard har et snævrere anvendelsesområde end den erstattede standard. For produkter der falder ind under den nye standards anvendelsesområde, medfører efterlevelse af den (delvis) erstattede standard fra og med den anførte dato ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav. Formodningen om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav gælder fortsat for produkter, der falder inden for den (delvis) erstattede standards anvendelsesområde, men ikke inden for den nye standards anvendelsesområde. |
| --- | --- |

Anm. 2.3:

Den nye standard har et snævrere anvendelsesområde end den erstattede standard. For produkter der falder ind under den nye standards anvendelsesområde, medfører efterlevelse af den (delvis) erstattede standard fra og med den anførte dato ikke længere formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav. Formodningen om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav gælder fortsat for produkter, der falder inden for den (delvis) erstattede standards anvendelsesområde, men ikke inden for den nye standards anvendelsesområde.

| Anm. 3: | I tilfælde af tillæg til standarder, er referencestandarden EN CCCCC:YYYY, inkl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg. Den erstattede standard (kolonne 3) består derfor af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Anm. 3:

I tilfælde af tillæg til standarder, er referencestandarden EN CCCCC:YYYY, inkl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg. Den erstattede standard (kolonne 3) består derfor af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse med direktivets væsentlige krav.

BEMÆRK:

| — | Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (1) ændret ved direktiv 98/48/EF (2). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (1) ændret ved direktiv 98/48/EF (2).

| — | Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog. |
| --- | --- |

—

Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog.

| — | Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen. |
| --- | --- |

—

Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen.

Yderligere information kan findes på Europa-serveren:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/20

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Fusioner på dets møde den 8. december 2008 om et beslutningsudkast i sag COMP/M.5153 — Arsenal/DSP

Rapporterende medlemsstat: Den Tjekkiske Republik

2009/C 227/09

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den anmeldte transaktion er en fusion som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«). |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den anmeldte transaktion er en fusion som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (»EF-fusionsforordningen«).

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Kommissionens kompetence blev fastlagt ved beslutning af 16. maj 2008 på grundlag af artikel 22, stk. 3, efter at sagen var blevet henvist til den af konkurrencemyndighederne i Spanien og Tyskland i medfør af artikel 22, stk. 1, i fusionsforordningen. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Kommissionens kompetence blev fastlagt ved beslutning af 16. maj 2008 på grundlag af artikel 22, stk. 3, efter at sagen var blevet henvist til den af konkurrencemyndighederne i Spanien og Tyskland i medfør af artikel 22, stk. 1, i fusionsforordningen.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de relevante produktmarkeder med henblik på vurdering af denne fusion er:






  a) | fast benzoesyre af teknisk kvalitet |
| --- | --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de relevante produktmarkeder med henblik på vurdering af denne fusion er:

a)

fast benzoesyre af teknisk kvalitet

| b) | natriumbenzoat som et separat produktmarked adskilt fra sorbater, medens det kan stå åbent, om kaliumbenzoat og calciumbenzoat er en del af det samme marked |
| --- | --- |

b)

natriumbenzoat som et separat produktmarked adskilt fra sorbater, medens det kan stå åbent, om kaliumbenzoat og calciumbenzoat er en del af det samme marked

| c) | dibenzoat-blødgøringsmidler. |
| --- | --- |

c)

dibenzoat-blødgøringsmidler.

| 4. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det relevante geografiske marked med henblik på vurdering af denne fusion:






  a) | dækker hele EØS for så vidt angår fast benzosyre af teknisk kvalitet |
| --- | --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det relevante geografiske marked med henblik på vurdering af denne fusion:

a)

dækker hele EØS for så vidt angår fast benzosyre af teknisk kvalitet

| b) | kan stå åbent hvad angår natriumbenzoat |
| --- | --- |

b)

kan stå åbent hvad angår natriumbenzoat

| c) | dækker hele EØS for så vidt angår dibenzoat-blødgøringsmidler. |
| --- | --- |

c)

dækker hele EØS for så vidt angår dibenzoat-blødgøringsmidler.

| 5. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion vil få ensidige virkninger på hele EØS-markedet for fast benzosyre af teknisk kvalitet, hvilket vil medføre en betydelig begrænsing af den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion vil få ensidige virkninger på hele EØS-markedet for fast benzosyre af teknisk kvalitet, hvilket vil medføre en betydelig begrænsing af den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf.

| 6. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke vil få ensidige virkninger på markedet for natriumbenzoat uanset den geografiske afgrænsning, hvorved den vil kunne hæmme den effektive konkurrence betydeligt på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke vil få ensidige virkninger på markedet for natriumbenzoat uanset den geografiske afgrænsning, hvorved den vil kunne hæmme den effektive konkurrence betydeligt på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf.

| 7. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke vil få samordnede virkninger på markedet for natriumbenzoat, hvorved den vil kunne hæmme den effektive konkurrence betydeligt på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf. |
| --- | --- |

7.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion ikke vil få samordnede virkninger på markedet for natriumbenzoat, hvorved den vil kunne hæmme den effektive konkurrence betydeligt på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf.

| 8. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den fusionerede enhed vil have begrænset mulighed for, men ikke noget incitament til at udelukke konkurrenter på downstream-markedet for dibenzoat-blødgøringsmidler i hele EØS, og den planlagte fusion vil derfor ikke få skadelige virkninger på dette marked. |
| --- | --- |

8.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den fusionerede enhed vil have begrænset mulighed for, men ikke noget incitament til at udelukke konkurrenter på downstream-markedet for dibenzoat-blødgøringsmidler i hele EØS, og den planlagte fusion vil derfor ikke få skadelige virkninger på dette marked.

| 9. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de tilsagn, som parterne har afgivet, dvs. afhændelse af forretningsområderne flydende benzoesyre samt de to downstream-produkter fast benzosyre og natriumbenzoat, er tilstrækkelige til at fjerne de konkurrencemæssige betænkeligheder, som fusionen giver anledning til på EØS-markedet for fast benzosyre af teknisk kvalitet.
  Et mindretal afholder sig fra at udtale sig. |
| --- | --- |

9.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de tilsagn, som parterne har afgivet, dvs. afhændelse af forretningsområderne flydende benzoesyre samt de to downstream-produkter fast benzosyre og natriumbenzoat, er tilstrækkelige til at fjerne de konkurrencemæssige betænkeligheder, som fusionen giver anledning til på EØS-markedet for fast benzosyre af teknisk kvalitet.

Et mindretal afholder sig fra at udtale sig.

| 10. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion — hvis alle de afgivne tilsagn opfyldes i fuldt omfang — ikke hæmmer den effektive konkurrence betydeligt inden for fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf, navnlig som følge af skabelsen eller styrkelsen af en dominerende stilling som omhandlet i artikel 2, stk. 2, artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2 i fusionsforordningen, og at den planlagte fusion derfor bør erklæres forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen.
  Et mindretal afholder sig fra at udtale sig. |
| --- | --- |

10.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den planlagte fusion — hvis alle de afgivne tilsagn opfyldes i fuldt omfang — ikke hæmmer den effektive konkurrence betydeligt inden for fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf, navnlig som følge af skabelsen eller styrkelsen af en dominerende stilling som omhandlet i artikel 2, stk. 2, artikel 8, stk. 2, og artikel 10, stk. 2 i fusionsforordningen, og at den planlagte fusion derfor bør erklæres forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen.

Et mindretal afholder sig fra at udtale sig.

| 11. | Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

11.

Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/22

---

Endelig rapport (1) i sag COMP/M.5153 — Arsenal/DSP

2009/C 227/10

Beslutningsudkastet giver anledning til følgende bemærkninger.:

INDLEDNING

Efter henvisning i henhold til artikel 22, stk. 1, i fusionsforordningen (2) fra Spanien og Tyskland, modtog Kommissionen den 17. juni 2008 anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Arsenal Capital Partners (Arsenal) gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over DSM Special Products B.V. (DSP).

Den 6. august 2008 indledte Kommissionen proceduren, fordi der var alvorlig tvivl om, hvorvidt fusionen var forenelig med fællesmarkedet (3).

Derefter blev der den 7. oktober 2008 fremsendt en klagepunktsmeddelelse til Arsenal, hvori Kommissionen konkluderede, at fusionen gav anledning til horisontale konkurrenceproblemer på markedet for fast benzoesyre og natriumbenzoat samt vertikale konkurrenceproblemer på markedet for benzoat-blødgøringsmidler, som fremstilles af benzosyre.

Arsenal besvarede klagepunktsmeddelelsen den 21. oktober 2008.

Aktindsigt

Anmelderen fik aktindsigt i Kommissionens sagsakter, således som de så ud ved fremsendelsen af klagepunktsmeddelelsen den 8. og 9. oktober 2008. Der blev senere givet aktindsigt i de resterende akter samt de ikke-fortrolige oplysninger, der var modtaget efter fremsendelsen af klagepunktsmeddelelsen. Yderligere aktindsigt blev givet den 22. oktober samt den 4. og 5. november 2008.

Mundtlig høring

Efter anmodning fra anmelderen blev der afholdt en mundtlig høring den 27. oktober 2008, hvor både Arsenal og DSP var til stede.

Sagsforløbet efter høringen

På baggrund af de skriftlige og mundtlige indlæg gennemgik Kommissionen på ny nogle af sine indledende konklusioner i klagepunktsmeddelelsen og indsnævrede det relevante produktmarked for benzoat-blødgøringsmidler til kun at omfatte dibenzoat-blødgøringsmidler. Den ændrede derfor sin indvending med hensyn til virkningerne af vertikal afskærmning.

Senere, den 4. november 2008, blev der til anmelderen fremsendt en sagsfremstillingsmeddelelse, hvori der blev redegjort for den ændrede indvending. Anmelderen fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til de nye elementer og konklusioner i meddelelsen. Der blev den 4. og 5. november 2008 givet aktindsigt i de oplysninger, der dannede grundlag for ovennævnte ændring af indvendingen.

Det var min opfattelse, at sagsfremstillingsmeddelelsen både var nødvendig og tilstrækkelig til at sikre, at anmelderens ret til at blive hørt blev respekteret, samtidig med at anmelderen fik mulighed for at foreslå passende foranstaltninger for at fjerne de konkurrencemæssige betænkeligheder.

Tilsagn

Med henblik på at gøre fusionen forenelig med fællesmarkedet fremsatte anmelderen den 6. november 2008 et forslag til tilsagn, som blev markedstestet af Kommissionen.

Anmelderen fik aktindsigt i ikke-fortrolige svar på markedstesten den 21. november 2008.

Efter markedstesten konkluderede Kommissionen, at tilsagnene ikke var tilstrækkelige til at fjerne de konkurrenceproblemer, der var konstateret. Den 3. december 2008 fremsatte Arsenal derfor et nyt forslag om tilsagn.

BESLUTNINGSUDKAST

I beslutningsudkastet har Kommissionen opgivet sin indvending vedrørende markedet for natriumbenzoat og benzoat-blødgøringsmidler. Den konkluderer endvidere, at de forbedrede tilsagn er tilstrækkelige til at fjerne de konkurrencemæssige problemer, der er konstateret på markedet for fast benzosyre. Kommissionen finder derfor, at den anmeldte fusion er forenelig med fællesmarkedet i medfør af artikel 8, stk. 2 i fusionsforordningen, hvis de afgivne tilsagn overholdes.

Der er hverken indkommet spørgsmål eller bemærkninger fra anmelderen eller fra tredjepart. På baggrund af ovenstående mener jeg derfor ikke, at sagen giver anledning til særlige bemærkninger med hensyn til retten til at blive hørt.

Bruxelles, den 12. december 2008.

Michael ALBERS

---

(1)  I henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager (EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21).

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

2

(3)  Artikel 6, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 139/2004.

3

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/24

---

Resume af Kommissionens Beslutning

af 9. januar 2009

om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen

(Sag COMP/M.5153 — Arsenal/DSP)

(meddelt under nummer K(2008) 8439 endelig)

(kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 227/11

Den 9. januar 2009 vedtog Kommissionen en beslutning i en fusionssag efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser, særlig artikel 8, stk. 2. En ikke-fortrolig udgave af beslutningens fulde ordlyd kan findes på sagens autentiske sprog og på Kommissionens arbejdssprog på Generaldirektoratet for Konkurrences websted:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_da.html

I.   RETSGRUNDLAG

| (1) | Denne sag vedrører en anmeldelse af en planlagt fusion, som Kommissionen modtog den 17. juni 2008 efter henvisning i henhold til artikel 22, stk. 1, i fusionsforordningen. Ifølge anmeldelsen erhverver Arsenal Capital Partners (»Arsenal«, USA) gennem opkøb af aktier kontrol over hele DSM Special Products B.V. (»DSP«, Nederlandene), der er datterselskab af Royal DSM N.V. (»DSM«, Nederlandene, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

(1)

Denne sag vedrører en anmeldelse af en planlagt fusion, som Kommissionen modtog den 17. juni 2008 efter henvisning i henhold til artikel 22, stk. 1, i fusionsforordningen. Ifølge anmeldelsen erhverver Arsenal Capital Partners (»Arsenal«, USA) gennem opkøb af aktier kontrol over hele DSM Special Products B.V. (»DSP«, Nederlandene), der er datterselskab af Royal DSM N.V. (»DSM«, Nederlandene, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| (2) | Kommissionens kompetence i denne sag er baseret på en anmodning om henvisning i medfør af artikel 22, stk. 1, i fusionsforordningen, som den spanske konkurrencemyndighed indgav den 2. april 2008. Den tyske konkurrencemyndighed tilsluttede sig denne anmodning den 28. april 2008. Kommissionen accepterede henvisningen ved beslutning af 16. maj 2008, som blev meddelt anmelderen den 29. maj 2008. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens kompetence i denne sag er baseret på en anmodning om henvisning i medfør af artikel 22, stk. 1, i fusionsforordningen, som den spanske konkurrencemyndighed indgav den 2. april 2008. Den tyske konkurrencemyndighed tilsluttede sig denne anmodning den 28. april 2008. Kommissionen accepterede henvisningen ved beslutning af 16. maj 2008, som blev meddelt anmelderen den 29. maj 2008.

II.   PARTERNE

| (3) | Arsenal er en privat investeringsvirksomhed, som via Arsenal Capital Partners QP fund kontrollerer Velsicol Chemical Corporation (»Velsicol«, Estland). Velsicol fremstiller blødgøringsmidler, tilsætningsstoffer til levnedsmidler og hjælpestoffer til industrien. Det er den eneste af Arsenals virksomheder, som har aktiviteter inden for den sektor, der er berørt af transaktionen. |
| --- | --- |

(3)

Arsenal er en privat investeringsvirksomhed, som via Arsenal Capital Partners QP fund kontrollerer Velsicol Chemical Corporation (»Velsicol«, Estland). Velsicol fremstiller blødgøringsmidler, tilsætningsstoffer til levnedsmidler og hjælpestoffer til industrien. Det er den eneste af Arsenals virksomheder, som har aktiviteter inden for den sektor, der er berørt af transaktionen.

| (4) | DSP, der er datterselskab af DSM, fremstiller tilsætningsstoffer til levnedsmidler og hjælpestoffer til industrien. |
| --- | --- |

(4)

DSP, der er datterselskab af DSM, fremstiller tilsætningsstoffer til levnedsmidler og hjælpestoffer til industrien.

| (5) | Såvel Velsicol som DSP er aktive inden for fremstilling og levering af benzoesyre og natriumbenzoat. Velsicol fremstiller også blødgøringsmidler af benzoat, et produkt i et efterfølgende produktionsled, i EØS (Estland), USA og Kina. I Kina producerer Velsicol dette produkt i et joint venture med Wuhan Youji Industries Company Limited (»Wuhan«, Kina), parternes største kinesiske konkurrent inden for produktion af benzoesyre. I USA køber Velsicol benzoesyre til produktion af blødgøringsmidler hos Emerald Kalama Chemical LLC (»Emerald«, USA), parternes eneste konkurrent i USA inden for produktion af benzoesyre, natriumbenzoat og blødgøringsmidler af benzoat. |
| --- | --- |

(5)

Såvel Velsicol som DSP er aktive inden for fremstilling og levering af benzoesyre og natriumbenzoat. Velsicol fremstiller også blødgøringsmidler af benzoat, et produkt i et efterfølgende produktionsled, i EØS (Estland), USA og Kina. I Kina producerer Velsicol dette produkt i et joint venture med Wuhan Youji Industries Company Limited (»Wuhan«, Kina), parternes største kinesiske konkurrent inden for produktion af benzoesyre. I USA køber Velsicol benzoesyre til produktion af blødgøringsmidler hos Emerald Kalama Chemical LLC (»Emerald«, USA), parternes eneste konkurrent i USA inden for produktion af benzoesyre, natriumbenzoat og blødgøringsmidler af benzoat.

III.   TRANSAKTIONEN

| (6) | Transaktionen omhandler Arsenals overtagelse af DSP. DSP ejes 100 % af sælger, DSM. I forbindelse med transaktionen, der vedrører fremstilling af basiskemikalier, overtager Arsenal 100 % af aktierne i DSP. |
| --- | --- |

(6)

Transaktionen omhandler Arsenals overtagelse af DSP. DSP ejes 100 % af sælger, DSM. I forbindelse med transaktionen, der vedrører fremstilling af basiskemikalier, overtager Arsenal 100 % af aktierne i DSP.

| (7) | Varemærket VevoVitall ejes imidlertid fortsat af DSM Nutritional Products (»DNP«, Nederlandene), der er datterselskab i DSM-koncernen. På basis af en leveringsaftale undertegnet af DNP og DSP den 5. februar 2008 vil DSP fortsat fremstille og sælge VevoVitall til DNP. VevoVitall er varemærket for ren koncentreret benzoesyre, som anvendes til dyrefoder og i øjeblikket er beskyttet af et patent, der ejes af DSP. |
| --- | --- |

(7)

Varemærket VevoVitall ejes imidlertid fortsat af DSM Nutritional Products (»DNP«, Nederlandene), der er datterselskab i DSM-koncernen. På basis af en leveringsaftale undertegnet af DNP og DSP den 5. februar 2008 vil DSP fortsat fremstille og sælge VevoVitall til DNP. VevoVitall er varemærket for ren koncentreret benzoesyre, som anvendes til dyrefoder og i øjeblikket er beskyttet af et patent, der ejes af DSP.

| (8) | Da Arsenal ved overtagelsen af hele aktiekapitalen får enekontrol over DSP, er der tale om en fusion som defineret i artikel 3, stk. 1, litra b), i fusionsforordningen. |
| --- | --- |

(8)

Da Arsenal ved overtagelsen af hele aktiekapitalen får enekontrol over DSP, er der tale om en fusion som defineret i artikel 3, stk. 1, litra b), i fusionsforordningen.

IV.   BEGRUNDELSE

1.   Relevante markeder

| (9) | Transaktionen vedrører fremstilling af fast benzoesyre af teknisk kvalitet, natriumbenzoat og blødgøringsmidler af benzoat. Disse produkter fremstilles ved brug af flydende benzoesyre som hjælpestof. Parterne i transaktionen er de eneste producenter af flydende benzoesyre af teknisk kvalitet, fast benzoesyre af teknisk kvalitet og natriumbenzoat i EØS. Velsicol fremstiller også blødgøringsmidler af benzoat i EØS. |
| --- | --- |

(9)

Transaktionen vedrører fremstilling af fast benzoesyre af teknisk kvalitet, natriumbenzoat og blødgøringsmidler af benzoat. Disse produkter fremstilles ved brug af flydende benzoesyre som hjælpestof. Parterne i transaktionen er de eneste producenter af flydende benzoesyre af teknisk kvalitet, fast benzoesyre af teknisk kvalitet og natriumbenzoat i EØS. Velsicol fremstiller også blødgøringsmidler af benzoat i EØS.

| (10) | Medens såvel DSP som Velsicol fremstiller flydende benzoesyre af teknisk kvalitet, fast benzoesyre af teknisk kvalitet og natriumbenzoat i deres respektive fabrikker i Rotterdam og Estland, overlapper parternes aktiviteter kun hinanden i forbindelse med fast benzoesyre og natriumbenzoat, fordi Velsicol kun fremstiller flydende benzoesyre til intern brug. |
| --- | --- |

(10)

Medens såvel DSP som Velsicol fremstiller flydende benzoesyre af teknisk kvalitet, fast benzoesyre af teknisk kvalitet og natriumbenzoat i deres respektive fabrikker i Rotterdam og Estland, overlapper parternes aktiviteter kun hinanden i forbindelse med fast benzoesyre og natriumbenzoat, fordi Velsicol kun fremstiller flydende benzoesyre til intern brug.

1.1.   Markedet for fast benzoesyre af teknisk kvalitet

1.1.1.   Produktmarkedet

| (11) | Kommissionen er i sin konklusion enig i anmelderens synspunkt om, at benzoesyre af teknisk kvalitet udgør et særskilt produktmarked i forhold til benzoesyre af en større renhed, dvs. ultrarent benzoesyre og benzoesyre til dyrefoder, fordi der her er en begrænset efterspørgsel, og fordi disse produkter kun i begrænset omfang substituerer hinanden på udbudssiden. Der er endvidere ikke nogen overlapning mellem parterne hvad angår benzoesyre med en større renhed, da det kun er DSP, der producerer dette produkt. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen er i sin konklusion enig i anmelderens synspunkt om, at benzoesyre af teknisk kvalitet udgør et særskilt produktmarked i forhold til benzoesyre af en større renhed, dvs. ultrarent benzoesyre og benzoesyre til dyrefoder, fordi der her er en begrænset efterspørgsel, og fordi disse produkter kun i begrænset omfang substituerer hinanden på udbudssiden. Der er endvidere ikke nogen overlapning mellem parterne hvad angår benzoesyre med en større renhed, da det kun er DSP, der producerer dette produkt.

| (12) | Kommissionen bekræftede også anmelderens synspunkt om, at benzoesyre af teknisk kvalitet bør inddeles i flydende og fast benzoesyre på grund af den begrænsede efterspørgsel og den begrænsede mulighed for substituering på udbudssiden. Flydende benzoesyre af teknisk kvalitet kan bl.a. kun i begrænset omfang transporteres, fordi der kræves en særlig transportteknologi for at sikre, at produktet forbliver flydende. Fast benzoesyre af teknisk kvalitet fremstilles ved brug af en »flaker«, hvori den flydende benzoesyre størkner og emballeres. De forskellige former for benzoesyre af teknisk kvalitet (flydende/fast) indebærer, at kunderne skal have forskellige faciliteter på stedet for at håndtere og forarbejde disse produkter: Overgang fra et produkt til et andet kan derfor ikke ske umiddelbart, men kræver procestilpasning og anlægsinvesteringer (1). |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen bekræftede også anmelderens synspunkt om, at benzoesyre af teknisk kvalitet bør inddeles i flydende og fast benzoesyre på grund af den begrænsede efterspørgsel og den begrænsede mulighed for substituering på udbudssiden. Flydende benzoesyre af teknisk kvalitet kan bl.a. kun i begrænset omfang transporteres, fordi der kræves en særlig transportteknologi for at sikre, at produktet forbliver flydende. Fast benzoesyre af teknisk kvalitet fremstilles ved brug af en »flaker«, hvori den flydende benzoesyre størkner og emballeres. De forskellige former for benzoesyre af teknisk kvalitet (flydende/fast) indebærer, at kunderne skal have forskellige faciliteter på stedet for at håndtere og forarbejde disse produkter: Overgang fra et produkt til et andet kan derfor ikke ske umiddelbart, men kræver procestilpasning og anlægsinvesteringer (1).

| (13) | På basis af det ovenfor anførte konkluderer Kommissionen, at fast benzoesyre af teknisk kvalitet (herefter benævnt »fast benzoesyre«) udgør et særskilt produktmarked. |
| --- | --- |

(13)

På basis af det ovenfor anførte konkluderer Kommissionen, at fast benzoesyre af teknisk kvalitet (herefter benævnt »fast benzoesyre«) udgør et særskilt produktmarked.

1.1.2.   Det geografiske marked

| (14) | Ifølge anmelderen dækker det relevante geografiske marked for fast benzoesyre mindst EØS, USA og Asien, fordi disse regioner stort set tegner sig for den samlede produktion i verden. Dette synspunkt bygger bl.a. på, at der er en betydelig handel mellem forskellige områder i verden. |
| --- | --- |

(14)

Ifølge anmelderen dækker det relevante geografiske marked for fast benzoesyre mindst EØS, USA og Asien, fordi disse regioner stort set tegner sig for den samlede produktion i verden. Dette synspunkt bygger bl.a. på, at der er en betydelig handel mellem forskellige områder i verden.

| (15) | I modsætning til anmelderens argument viste Kommissionens markedsundersøgelse, at markedet for fast benzoesyre dækker mere end EØS af følgende årsager: (i) Markedet for benzoesyre af teknisk kvalitet i EØS er i meget høj grad domineret af producenter med base i EØS; der er kun en begrænset import fra Kina og USA, og denne tendens har været konstant i mindst de sidste ni års; (ii) transportomkostninger og told på 6,5 % udgør betydelige hindringer for adgang for ikke-europæiske producenter, (iii) kunderne anser den kinesiske benzoesyre for at have en dårlig kvalitet i sammenligning med den benzoesyre, der fremstilles af producenter med base i EØS, og (iv) der er ikke den korrelation mellem priserne i de forskellige regioner, dvs. EØS, Asien og Nordamerika, som det kunne forventes, hvis der var et bredere globalt marked. Kommissionen konkluderede derfor, at det relevante geografiske marked for fast benzoesyre dækker EØS. |
| --- | --- |

(15)

I modsætning til anmelderens argument viste Kommissionens markedsundersøgelse, at markedet for fast benzoesyre dækker mere end EØS af følgende årsager: (i) Markedet for benzoesyre af teknisk kvalitet i EØS er i meget høj grad domineret af producenter med base i EØS; der er kun en begrænset import fra Kina og USA, og denne tendens har været konstant i mindst de sidste ni års; (ii) transportomkostninger og told på 6,5 % udgør betydelige hindringer for adgang for ikke-europæiske producenter, (iii) kunderne anser den kinesiske benzoesyre for at have en dårlig kvalitet i sammenligning med den benzoesyre, der fremstilles af producenter med base i EØS, og (iv) der er ikke den korrelation mellem priserne i de forskellige regioner, dvs. EØS, Asien og Nordamerika, som det kunne forventes, hvis der var et bredere globalt marked. Kommissionen konkluderede derfor, at det relevante geografiske marked for fast benzoesyre dækker EØS.

1.2.   Markedet for natriumbenzoat

1.2.1.   Produktmarkedet

| (16) | Anmelderen anførte, at det relevante produktmarked for natriumbenzoat bør omfatte kaliumbenzoat, calciumbenzoat og sorbater. Det fremgik af undersøgelsen, at transaktionen ikke giver anledning til konkurrencemæssige problemer på det snævrest mulige marked for natriumbenzoat. Kommissionen lader det derfor stå åbent, hvorvidt calciumbenzoat og kaliumbenzoat hører til samme produktmarked som natriumbenzoat. Hvad angår sorbater og i betragtning af markedsresultaterne, finder Kommissionen imidlertid, at natriumbenzoat udgør et særskilt marked i forhold til sorbater. |
| --- | --- |

(16)

Anmelderen anførte, at det relevante produktmarked for natriumbenzoat bør omfatte kaliumbenzoat, calciumbenzoat og sorbater. Det fremgik af undersøgelsen, at transaktionen ikke giver anledning til konkurrencemæssige problemer på det snævrest mulige marked for natriumbenzoat. Kommissionen lader det derfor stå åbent, hvorvidt calciumbenzoat og kaliumbenzoat hører til samme produktmarked som natriumbenzoat. Hvad angår sorbater og i betragtning af markedsresultaterne, finder Kommissionen imidlertid, at natriumbenzoat udgør et særskilt marked i forhold til sorbater.

1.2.2.   Det geografiske marked

| (17) | Anmelderen var af den opfattelse, at det relevante geografiske marked for natriumbenzoat i det mindste dækker producenterne i EØS, USA og Asien, hvilket stort set svarer til hele produktionen på verdensplan. |
| --- | --- |

(17)

Anmelderen var af den opfattelse, at det relevante geografiske marked for natriumbenzoat i det mindste dækker producenterne i EØS, USA og Asien, hvilket stort set svarer til hele produktionen på verdensplan.

| (18) | Resultaterne af Kommissionens markedsundersøgelse er ikke entydige: Selv om der er nogle faktorer, der peger i retning af et EØS-marked, er der også faktorer, der peger i retning af et marked, der er bredere end EØS. Da transaktionen ikke giver anledning til konkurrencemæssige problemer på selv det snævreste EØS-marked, lader Kommissionen det stå åben, om det geografiske marked er bredere end EØS. |
| --- | --- |

(18)

Resultaterne af Kommissionens markedsundersøgelse er ikke entydige: Selv om der er nogle faktorer, der peger i retning af et EØS-marked, er der også faktorer, der peger i retning af et marked, der er bredere end EØS. Da transaktionen ikke giver anledning til konkurrencemæssige problemer på selv det snævreste EØS-marked, lader Kommissionen det stå åben, om det geografiske marked er bredere end EØS.

1.3.   Markedet for benzoat-blødgøringsmidler

1.3.1.   Produktmarkedet

| (19) | Anmelderen erkendte, at alle blødgøringsmidler (herunder bl.a. phthalater, polymer, trimellitater, epoxy eller benzoat-blødgøringsmidler) bør anses for at udgøre et enkelt produktmarked, da de fleste blødgøringsmidler kan erstattes af et andet blødgøringsmiddel, der hører til i en anden kategori. Da anmelderen fremstiller benzoat-blødgøringsmidler, vurderede Kommissionen, om benzoat-blødgøringsmidler er en del at et bredere marked for blødgøringsmidler eller udgør et marked for sig selv. |
| --- | --- |

(19)

Anmelderen erkendte, at alle blødgøringsmidler (herunder bl.a. phthalater, polymer, trimellitater, epoxy eller benzoat-blødgøringsmidler) bør anses for at udgøre et enkelt produktmarked, da de fleste blødgøringsmidler kan erstattes af et andet blødgøringsmiddel, der hører til i en anden kategori. Da anmelderen fremstiller benzoat-blødgøringsmidler, vurderede Kommissionen, om benzoat-blødgøringsmidler er en del at et bredere marked for blødgøringsmidler eller udgør et marked for sig selv.

| (20) | Det fremgik af undersøgelsesresultaterne, at benzoat-blødgøringsmidler teknisk set ikke kan erstattes af alle andre blødgøringsmidler, men kun af en begrænset del af disse (de såkaldte phthalat-blødgørere). Da phthalater imidlertid er underlagt nye EU-bestemmelser på grund af deres toksicitet, er der kun meget få anvendelser (f.eks. PVC-gulvbelægning), hvor phthalater og benzoat-blødgøringsmidler kan substituere hinanden. Kommissionen konkluderede derfor, at benzoat-blødgøringsmidler udgør et særskilt produktmarked. |
| --- | --- |

(20)

Det fremgik af undersøgelsesresultaterne, at benzoat-blødgøringsmidler teknisk set ikke kan erstattes af alle andre blødgøringsmidler, men kun af en begrænset del af disse (de såkaldte phthalat-blødgørere). Da phthalater imidlertid er underlagt nye EU-bestemmelser på grund af deres toksicitet, er der kun meget få anvendelser (f.eks. PVC-gulvbelægning), hvor phthalater og benzoat-blødgøringsmidler kan substituere hinanden. Kommissionen konkluderede derfor, at benzoat-blødgøringsmidler udgør et særskilt produktmarked.

| (21) | Inden for benzoat-blødgøringsmidler findes der forskellige typer, f.eks. mono-benzoater, di-benzoater, tri-benzoater, tetra-benzoater og forskellige blandinger af benzoater. Størstedelen af Velsicols blødgøringsprodukter tilhører kategorien di-benzoat-blødgøringsmidler. |
| --- | --- |

(21)

Inden for benzoat-blødgøringsmidler findes der forskellige typer, f.eks. mono-benzoater, di-benzoater, tri-benzoater, tetra-benzoater og forskellige blandinger af benzoater. Størstedelen af Velsicols blødgøringsprodukter tilhører kategorien di-benzoat-blødgøringsmidler.

1.3.2.   Det geografiske marked

| (22) | Der gælder de samme begrænsninger for det geografiske marked for di-benzoat- blødgøringsmidler, f.eks. transportomkostninger og told, som for markederne for benzoesyre og natriumbenzoat. Transportomkostningerne udgør ca. 8-10 % af prisen på varen, der transporteres mellem USA og Europa. Di-benzoat- blødgøringsmidler, der indføres i EØS, pålægges en told på 6,5 %, hvilket også gælder benzoesyre og natriumbenzoat. |
| --- | --- |

(22)

Der gælder de samme begrænsninger for det geografiske marked for di-benzoat- blødgøringsmidler, f.eks. transportomkostninger og told, som for markederne for benzoesyre og natriumbenzoat. Transportomkostningerne udgør ca. 8-10 % af prisen på varen, der transporteres mellem USA og Europa. Di-benzoat- blødgøringsmidler, der indføres i EØS, pålægges en told på 6,5 %, hvilket også gælder benzoesyre og natriumbenzoat.

| (23) | Desuden er den amerikanske producent Emerald Velsicols eneste konkurrent uden for EØS, der eksporterer di-benzoat-blødgøringsmidler til EØS, og som i øjeblikket har en markedsandel på [5-10] % (2). Der er ingen eksport af dette produkt fra Kina til EØS. |
| --- | --- |

(23)

Desuden er den amerikanske producent Emerald Velsicols eneste konkurrent uden for EØS, der eksporterer di-benzoat-blødgøringsmidler til EØS, og som i øjeblikket har en markedsandel på [5-10] % (2). Der er ingen eksport af dette produkt fra Kina til EØS.

| (24) | Kommissionen konkluderede derfor, at markedet for di-benzoat-blødgøringsmidler dækker EØS, og at den amerikanske producent Emerald kun udøver et meget begrænset konkurrencepres. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen konkluderede derfor, at markedet for di-benzoat-blødgøringsmidler dækker EØS, og at den amerikanske producent Emerald kun udøver et meget begrænset konkurrencepres.

2.   Konkurrencevurdering

2.1.   Markedet for fast benzoesyre af teknisk kvalitet

| (25) | Verdens største producenter af fast benzoesyre er Velsicol, DSP, Emerald (USA) og Wuhan (Kina). Der er endvidere en række andre små kinesiske producenter. Som det fremgår nedenfor, er Velsicol og DSP de eneste troværdige leverandører af benzoesyre i EØS. Parternes og deres konkurrenters markedsandele i 2007 for levering af fast benzoesyre i EØS er følgende:

  Benzoesyre — markedsandele i EØS i 2007 (handelsmarkedet) | DSP | Velsicol | DSP + Velsicol | Emerald (USA) | Wuhan (Kina) | Andre |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fast benzoesyre | [45-55] % | [40-50] % | [90-100] % | [2-4] % | [0-3] % | [1-4] % |
| Kilde: CO-formular og Kommissionens undersøgelse. |

(25)

Verdens største producenter af fast benzoesyre er Velsicol, DSP, Emerald (USA) og Wuhan (Kina). Der er endvidere en række andre små kinesiske producenter. Som det fremgår nedenfor, er Velsicol og DSP de eneste troværdige leverandører af benzoesyre i EØS. Parternes og deres konkurrenters markedsandele i 2007 for levering af fast benzoesyre i EØS er følgende:

Benzoesyre — markedsandele i EØS i 2007 (handelsmarkedet)

DSP

Velsicol

DSP + Velsicol

Emerald (USA)

Wuhan (Kina)

Andre

Fast benzoesyre

[45-55] %

[40-50] %

[90-100] %

[2-4] %

[0-3] %

[1-4] %

Kilde: CO-formular og Kommissionens undersøgelse.

| (26) | Inden transaktionen var DSP og Velsicol de eneste to virksomheder i EØS, der producerede fast benzoesyre, og som allerede havde meget store markedsandele. Producenter uden for EØS eksporterer kun meget begrænsede mængder benzoesyre til EØS, og denne eksport har været konstant de sidste ni år. |
| --- | --- |

(26)

Inden transaktionen var DSP og Velsicol de eneste to virksomheder i EØS, der producerede fast benzoesyre, og som allerede havde meget store markedsandele. Producenter uden for EØS eksporterer kun meget begrænsede mængder benzoesyre til EØS, og denne eksport har været konstant de sidste ni år.

| (27) | Efter transaktionen vil den nye enhed have en næsten monopollignende position med en samlet markedsandel på 90-100 % i EØS, medens de øvrige producenter, f.eks. Emerald (USA) og Wuhan (Kina) kun har en meget marginal tilstedeværelse. |
| --- | --- |

(27)

Efter transaktionen vil den nye enhed have en næsten monopollignende position med en samlet markedsandel på 90-100 % i EØS, medens de øvrige producenter, f.eks. Emerald (USA) og Wuhan (Kina) kun har en meget marginal tilstedeværelse.

| (28) | Markedsundersøgelsen bekræftede, at parterne i transaktionen er hinandens største konkurrenter som følge af de kvalitetsbetragtninger, som kunderne gav udtryk for med hensyn til de kinesiske produkter, og de kinesiske og amerikanske producenters meget begrænsede tilstedeværelse i EØS. Transaktionen vil derfor resultere i, at det meget betydelige konkurrencepres, som parterne tidligere har udøvet på hinanden, vil forsvinde. |
| --- | --- |

(28)

Markedsundersøgelsen bekræftede, at parterne i transaktionen er hinandens største konkurrenter som følge af de kvalitetsbetragtninger, som kunderne gav udtryk for med hensyn til de kinesiske produkter, og de kinesiske og amerikanske producenters meget begrænsede tilstedeværelse i EØS. Transaktionen vil derfor resultere i, at det meget betydelige konkurrencepres, som parterne tidligere har udøvet på hinanden, vil forsvinde.

| (29) | Ud over de meget store markedsandele viste Kommissionens undersøgelse, at EØS-producenterne er beskyttet af meget store hindringer for adgang til markedet i form af told og transportomkostninger, der begrænser de kinesiske og amerikanske konkurrenters muligheder for at få adgang til EØS-markedet og ekspandere her. De amerikanske og kinesiske producenter bærer ekstra transportomkostninger og told svarende til ca. 10-15 % af prisen på fast benzoesyre. |
| --- | --- |

(29)

Ud over de meget store markedsandele viste Kommissionens undersøgelse, at EØS-producenterne er beskyttet af meget store hindringer for adgang til markedet i form af told og transportomkostninger, der begrænser de kinesiske og amerikanske konkurrenters muligheder for at få adgang til EØS-markedet og ekspandere her. De amerikanske og kinesiske producenter bærer ekstra transportomkostninger og told svarende til ca. 10-15 % af prisen på fast benzoesyre.

| (30) | Kommissionen konkluderede derfor, at det er meget usandsynligt, at de amerikanske og kinesiske producenter af benzoesyre vil kunne opnå en væsentlig forøgelse af deres salg i EØS, hvis den fusionerede enhed skulle beslutte at forhøje priserne eller reducere produktionen i EØS. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen konkluderede derfor, at det er meget usandsynligt, at de amerikanske og kinesiske producenter af benzoesyre vil kunne opnå en væsentlig forøgelse af deres salg i EØS, hvis den fusionerede enhed skulle beslutte at forhøje priserne eller reducere produktionen i EØS.

| (31) | Wuhans og Emeralds manglende konkurrencepres på producenterne i EØS illustreres bedst af, at ingen af disse producenter øgede deres salg til EØS, da vilkårene på markedet for benzoesyre var særdeles stramme i 2007 og i begyndelsen af 2008, fordi de to producenter i EØS samtidig og i usædvanlig lang tid nedlukkede deres fabrikker som følge af vedligeholdelse. Wuhan forhøjede faktisk priserne på sin benzoesyre. Det ser derfor ud til, at konkurrenternes pres efter transaktionen vil være meget begrænset, og det er derfor ikke sandsynligt, at den fusionerede enheds konkurrenter vil kunne modarbejde eventuelle prisforhøjelser i EØS. |
| --- | --- |

(31)

Wuhans og Emeralds manglende konkurrencepres på producenterne i EØS illustreres bedst af, at ingen af disse producenter øgede deres salg til EØS, da vilkårene på markedet for benzoesyre var særdeles stramme i 2007 og i begyndelsen af 2008, fordi de to producenter i EØS samtidig og i usædvanlig lang tid nedlukkede deres fabrikker som følge af vedligeholdelse. Wuhan forhøjede faktisk priserne på sin benzoesyre. Det ser derfor ud til, at konkurrenternes pres efter transaktionen vil være meget begrænset, og det er derfor ikke sandsynligt, at den fusionerede enheds konkurrenter vil kunne modarbejde eventuelle prisforhøjelser i EØS.

| (32) | På baggrund af det ovenfor anførte konkluderede Kommissionen, at den planlagte transaktion vil medføre, at den effektive konkurrence i EØS på markedet for fast benzoesyre hæmmes betydeligt. |
| --- | --- |

(32)

På baggrund af det ovenfor anførte konkluderede Kommissionen, at den planlagte transaktion vil medføre, at den effektive konkurrence i EØS på markedet for fast benzoesyre hæmmes betydeligt.

2.2.   Markedet for natriumbenzoat

| (33) | Den horisontale overlapning mellem parternes aktiviteter inden for fremstilling og levering af natriumbenzoat medfører, at den fusionerede enhed bliver den eneste producent af natriumbenzoat i EØS med en markedsandel på [60-70] %, medens ca. [30-40] % af markedet vil være på de kinesiske producenters hænder. |
| --- | --- |

(33)

Den horisontale overlapning mellem parternes aktiviteter inden for fremstilling og levering af natriumbenzoat medfører, at den fusionerede enhed bliver den eneste producent af natriumbenzoat i EØS med en markedsandel på [60-70] %, medens ca. [30-40] % af markedet vil være på de kinesiske producenters hænder.

| (34) | De kinesiske producenters markedsandel ser ud til at udgøre en væsentlig begrænsning, som vil disciplinere den fusionerede enhed efter transaktionen, hvis den skulle have planer om at hæve priserne til et niveau, der ligger over et konkurrencedygtigt niveau. Det illustreres bedst af udviklingen i procent i begge parters bruttofortjenstmargener i EØS (der kan betragtes som mål for konkurrenceniveauet på markedet), som har været støt faldende i takt med, at den kinesiske eksport af natriumbenzoat er steget. |
| --- | --- |

(34)

De kinesiske producenters markedsandel ser ud til at udgøre en væsentlig begrænsning, som vil disciplinere den fusionerede enhed efter transaktionen, hvis den skulle have planer om at hæve priserne til et niveau, der ligger over et konkurrencedygtigt niveau. Det illustreres bedst af udviklingen i procent i begge parters bruttofortjenstmargener i EØS (der kan betragtes som mål for konkurrenceniveauet på markedet), som har været støt faldende i takt med, at den kinesiske eksport af natriumbenzoat er steget.

| (35) | Endelige viser de kinesiske producenters, og især Wuhans ledige kapacitet, at Wuhan vil kunne levere mere til EØS, hvis den fusionerede enhed hæver priserne på natriumbenzoat over det niveau, der er gældende på et konkurrencepræget marked. |
| --- | --- |

(35)

Endelige viser de kinesiske producenters, og især Wuhans ledige kapacitet, at Wuhan vil kunne levere mere til EØS, hvis den fusionerede enhed hæver priserne på natriumbenzoat over det niveau, der er gældende på et konkurrencepræget marked.

| (36) | På baggrund af det ovenfor anførte fandt Kommissionen, at den fusionerede enheds mulighed for og incitament til ensidigt at hæve priserne til over et konkurrencedygtigt niveau efter transaktionen i vidt omfang vil blive bremset af importen af natriumbenzoat fra Kina samt af truslen om en stigning i importen fra Kina. Kommissionen konkluderede derfor, at den planlagte transaktion ikke vil resultere i, at den effektive konkurrence på markedet for natriumbenzoat hæmmes betydeligt, uanset om dette marked dækker EØS eller hele verden. |
| --- | --- |

(36)

På baggrund af det ovenfor anførte fandt Kommissionen, at den fusionerede enheds mulighed for og incitament til ensidigt at hæve priserne til over et konkurrencedygtigt niveau efter transaktionen i vidt omfang vil blive bremset af importen af natriumbenzoat fra Kina samt af truslen om en stigning i importen fra Kina. Kommissionen konkluderede derfor, at den planlagte transaktion ikke vil resultere i, at den effektive konkurrence på markedet for natriumbenzoat hæmmes betydeligt, uanset om dette marked dækker EØS eller hele verden.

| (37) | Kommissionen undersøgte endvidere, om den planlagte transaktion vil skabe eller styrke en kollektiv dominerende stilling på markedet for natriumbenzoat, og fastslog, at det er usandsynligt, at transaktionen vil få et sådant resultat. Det skyldes, at de kinesiske producenter har øget deres salg til EØS med over 400 % fra 1999 til 2007 og i øjeblikket tegner sig for ca. [25-45] % af EØS-markedet. En eventuel koordinerende aktion vil derfor kræve de kinesiske producenters medvirken, fordi den - hvis den kun omfatter den fusionerede enhed og den amerikanske producent - sandsynligvis vil resultere i yderligere stigninger i den kinesiske eksport til EØS, fordi det inden for de sidste ni år er lykkedes de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel til 35 %. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen undersøgte endvidere, om den planlagte transaktion vil skabe eller styrke en kollektiv dominerende stilling på markedet for natriumbenzoat, og fastslog, at det er usandsynligt, at transaktionen vil få et sådant resultat. Det skyldes, at de kinesiske producenter har øget deres salg til EØS med over 400 % fra 1999 til 2007 og i øjeblikket tegner sig for ca. [25-45] % af EØS-markedet. En eventuel koordinerende aktion vil derfor kræve de kinesiske producenters medvirken, fordi den - hvis den kun omfatter den fusionerede enhed og den amerikanske producent - sandsynligvis vil resultere i yderligere stigninger i den kinesiske eksport til EØS, fordi det inden for de sidste ni år er lykkedes de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel til 35 %.

| (38) | Spørgsmålet er, hvorvidt de kinesiske producenter vil anse det for rentabelt at deltage i en sådan aktion. I betragtning af, at det er lykkedes for dem at øge deres eksport til EØS med 400 % inden for de sidste ni år, er det ikke sandsynligt, at deres adfærd ændres efter transaktionen. Det skal endvidere understreges, at der er fire kinesiske producenter, og en eventuel koordinerende aktion vil derfor kræve, at de fleste af dem (hvis ikke dem alle) deltager, da der tilsyneladende er stor ledig kapacitet i Kina. |
| --- | --- |

(38)

Spørgsmålet er, hvorvidt de kinesiske producenter vil anse det for rentabelt at deltage i en sådan aktion. I betragtning af, at det er lykkedes for dem at øge deres eksport til EØS med 400 % inden for de sidste ni år, er det ikke sandsynligt, at deres adfærd ændres efter transaktionen. Det skal endvidere understreges, at der er fire kinesiske producenter, og en eventuel koordinerende aktion vil derfor kræve, at de fleste af dem (hvis ikke dem alle) deltager, da der tilsyneladende er stor ledig kapacitet i Kina.

| (39) | Kommissionen konkluderede derfor til sidst, at Velsicols overtagelse af DSP ikke skaber eller styrker noget incitament for producenterne af natriumbenzoat til at koordinere deres aktiviteter. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen konkluderede derfor til sidst, at Velsicols overtagelse af DSP ikke skaber eller styrker noget incitament for producenterne af natriumbenzoat til at koordinere deres aktiviteter.

2.3.   Markedet for benzoat-blødgøringsmidler

2.3.1.   Mulighed for at foretage afskærmning

| (40) | Benzoesyre er hovedkomponent ved fremstilling af di-benzoat-blødgørere, da der skal bruges 0,75 t benzoesyre til at fremstille et ton di-benzoat-blødgørere. Der findes ikke erstatninger for benzoesyre, og den fusionerede enhed vil være den eneste producent af flydende benzoesyre i EØS og have en andel på [90-100] % af markedet for fast benzoesyre. Alle producenter af blødgøringsmidler har i øjeblikket langtidskontrakter om levering af flydende benzoesyre med en af de fire producenter (Ferro) og er for nylig blevet tilbudt en ny langtidskontrakt om levering af flydende benzoesyre. |
| --- | --- |

(40)

Benzoesyre er hovedkomponent ved fremstilling af di-benzoat-blødgørere, da der skal bruges 0,75 t benzoesyre til at fremstille et ton di-benzoat-blødgørere. Der findes ikke erstatninger for benzoesyre, og den fusionerede enhed vil være den eneste producent af flydende benzoesyre i EØS og have en andel på [90-100] % af markedet for fast benzoesyre. Alle producenter af blødgøringsmidler har i øjeblikket langtidskontrakter om levering af flydende benzoesyre med en af de fire producenter (Ferro) og er for nylig blevet tilbudt en ny langtidskontrakt om levering af flydende benzoesyre.

| (41) | Kommissionen konkluderede, at selv om den fusionerede enhed inden for levering af benzoesyre vil have en stærk markedsposition i forhold til konkurrenterne i senere led, vil den kun have begrænsede muligheder for at udelukke disse konkurrenter på grund af ovennævnte langtidskontrakter. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen konkluderede, at selv om den fusionerede enhed inden for levering af benzoesyre vil have en stærk markedsposition i forhold til konkurrenterne i senere led, vil den kun have begrænsede muligheder for at udelukke disse konkurrenter på grund af ovennævnte langtidskontrakter.

2.3.2.   Incitament til at foretage afskærmning

| (42) | Forud for transaktionen konkurrerer DSP ikke med producenterne af benzoat-blødgøringsmidler og har et incitament til at levere benzoesyre til disse producenter til en pris, der er tilstrækkelig konkurrencedygtig til, at det er rentabelt for dem at blive på markedet. Velsicols overtagelse af DSP ændrer DSP's incitament, fordi selskabet bliver en del af et vertikalt integreret selskab, som leverer benzoesyre, men som også producerer di-benzoat-blødgøringsmidler. DSP/Velsicols incitament til at udelukke konkurrenter i senere led afhænger derfor af, i hvor høj grad en sådan afskærmningsstrategi er rentabel. |
| --- | --- |

(42)

Forud for transaktionen konkurrerer DSP ikke med producenterne af benzoat-blødgøringsmidler og har et incitament til at levere benzoesyre til disse producenter til en pris, der er tilstrækkelig konkurrencedygtig til, at det er rentabelt for dem at blive på markedet. Velsicols overtagelse af DSP ændrer DSP's incitament, fordi selskabet bliver en del af et vertikalt integreret selskab, som leverer benzoesyre, men som også producerer di-benzoat-blødgøringsmidler. DSP/Velsicols incitament til at udelukke konkurrenter i senere led afhænger derfor af, i hvor høj grad en sådan afskærmningsstrategi er rentabel.

| (43) | Kommissionens undersøgelse viste, at den fusionerede enhed ikke vil have noget incitament til at udelukke nogen af de fire producenter af benzoat-blødgøringsmidler (Caffaro, Ferro, Evonik and Exxon Mobil), fordi tabene på upstream-markedet for flydende benzoesyre vil være langt større end indtjeningen på downstream-markedet for benzoat-blødgøringsmidler. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionens undersøgelse viste, at den fusionerede enhed ikke vil have noget incitament til at udelukke nogen af de fire producenter af benzoat-blødgøringsmidler (Caffaro, Ferro, Evonik and Exxon Mobil), fordi tabene på upstream-markedet for flydende benzoesyre vil være langt større end indtjeningen på downstream-markedet for benzoat-blødgøringsmidler.

2.3.3.   Virkninger for kunder

| (44) | Da Velsicol/DSP vil have begrænset mulighed for at udelukke og under alle omstændigheder ikke have noget incitament til at udelukke nogen af sine konkurrenter i EØS, vil transaktionen ikke få nogen virkning på downstream-markedet. |
| --- | --- |

(44)

Da Velsicol/DSP vil have begrænset mulighed for at udelukke og under alle omstændigheder ikke have noget incitament til at udelukke nogen af sine konkurrenter i EØS, vil transaktionen ikke få nogen virkning på downstream-markedet.

3.   Korrigerende foranstaltninger

3.1.   Første sæt korrigerende foranstaltninger

| (45) | Den 6. november 2008 foreslog anmelderen korrigerende foranstaltninger for at imødekomme Kommissionens betænkeligheder vedrørende markedet for fast benzoesyre. Anmelderens tilsagn gik ud på at afhænde hele produktionskapaciteten for fast benzoesyre og natriumbenzoat på fabrikken i Estland samt fortegnelserne over internationale kunder til benzoesyre og natriumbenzoat. Med hensyn til flydende benzoesyre, der er hovedkomponent i produktionen af fast benzoesyre og natriumbenzoat, foreslog anmelderen, at der blev oprettet et joint venture (»JV«) i samme fabrik i Estland. Hver partner i joint venture-selskabet tildeles 50 % af den aktuelle produktionskapacitet af flydende benzoesyre. Joint venture-selskabet kontrolleres af de to partnere i fællesskab, medens 51 % af aktiekapitalen ejes af anmelderen og den resterende del af køberen. |
| --- | --- |

(45)

Den 6. november 2008 foreslog anmelderen korrigerende foranstaltninger for at imødekomme Kommissionens betænkeligheder vedrørende markedet for fast benzoesyre. Anmelderens tilsagn gik ud på at afhænde hele produktionskapaciteten for fast benzoesyre og natriumbenzoat på fabrikken i Estland samt fortegnelserne over internationale kunder til benzoesyre og natriumbenzoat. Med hensyn til flydende benzoesyre, der er hovedkomponent i produktionen af fast benzoesyre og natriumbenzoat, foreslog anmelderen, at der blev oprettet et joint venture (»JV«) i samme fabrik i Estland. Hver partner i joint venture-selskabet tildeles 50 % af den aktuelle produktionskapacitet af flydende benzoesyre. Joint venture-selskabet kontrolleres af de to partnere i fællesskab, medens 51 % af aktiekapitalen ejes af anmelderen og den resterende del af køberen.

| (46) | Hovedparten af deltagerne (12 ud af 15) i Kommissionens markedstest vedrørende de foreslåede foranstaltninger fandt, at disse foranstaltninger ikke kunne sikre det afhændede aktivitetsområdes levedygtighed og ikke kunne genskabe konkurrencen på markedet for fast benzoesyre. |
| --- | --- |

(46)

Hovedparten af deltagerne (12 ud af 15) i Kommissionens markedstest vedrørende de foreslåede foranstaltninger fandt, at disse foranstaltninger ikke kunne sikre det afhændede aktivitetsområdes levedygtighed og ikke kunne genskabe konkurrencen på markedet for fast benzoesyre.

| (47) | Modstanden var primært rettet mod forpligtelserne vedrørende det joint-ventureselskab, der skulle producere flydende benzoesyre. Deltagerne fremhævede især, at anmelderen fortsat vil have indflydelse på produktionen af fast benzoesyre, fordi han har del i kontrollen over den flydende benzoesyre, som er hovedkomponent i produktion af fast benzoesyre. I en situation med et duopol vil en sådan strukturel forbindelse mellem køberen af det afhændede forretningsområde og den fusionerede enhed, de eneste to producenter af fast benzoesyre i EØS, sandsynligvis kunne hæmme den effektive konkurrence. Nogle deltagere udtrykte endvidere betænkelighed med hensyn til, hvorvidt (i) princippet med fælles beslutningstagning kunne skade den daglige drift af virksomheden og (ii) joint ventureselskabet ville øge gennemsigtigheden på markedet for fast benzoesyre, fordi anmelderen vil have kendskab til omkostningsstrukturen hos sin eneste konkurrent i EØS. |
| --- | --- |

(47)

Modstanden var primært rettet mod forpligtelserne vedrørende det joint-ventureselskab, der skulle producere flydende benzoesyre. Deltagerne fremhævede især, at anmelderen fortsat vil have indflydelse på produktionen af fast benzoesyre, fordi han har del i kontrollen over den flydende benzoesyre, som er hovedkomponent i produktion af fast benzoesyre. I en situation med et duopol vil en sådan strukturel forbindelse mellem køberen af det afhændede forretningsområde og den fusionerede enhed, de eneste to producenter af fast benzoesyre i EØS, sandsynligvis kunne hæmme den effektive konkurrence. Nogle deltagere udtrykte endvidere betænkelighed med hensyn til, hvorvidt (i) princippet med fælles beslutningstagning kunne skade den daglige drift af virksomheden og (ii) joint ventureselskabet ville øge gennemsigtigheden på markedet for fast benzoesyre, fordi anmelderen vil have kendskab til omkostningsstrukturen hos sin eneste konkurrent i EØS.

| (48) | Nogle deltagere mente desuden, at anmelderen ikke ville have nogen interesse i at udvide kapaciteten på fabrikken i Estland (sammen med køberen), men snarere vil gøre det på fabrikken i Rotterdam. Køberen er derfor nødt til at investere i kapacitetsudvidelsen i Estland alene og dermed bære alle omkostningerne i forbindelse med denne udvidelse, som ifølge anmelderen skulle være på mindst 20 kilotons om året. Deltagerne var af den opfattelse, at køberen ikke ville påtage sig en sådan investering, medmindre han til gengæld fik aktiemajoriteten i joint venture-selskabet og kontrollen over dette. |
| --- | --- |

(48)

Nogle deltagere mente desuden, at anmelderen ikke ville have nogen interesse i at udvide kapaciteten på fabrikken i Estland (sammen med køberen), men snarere vil gøre det på fabrikken i Rotterdam. Køberen er derfor nødt til at investere i kapacitetsudvidelsen i Estland alene og dermed bære alle omkostningerne i forbindelse med denne udvidelse, som ifølge anmelderen skulle være på mindst 20 kilotons om året. Deltagerne var af den opfattelse, at køberen ikke ville påtage sig en sådan investering, medmindre han til gengæld fik aktiemajoriteten i joint venture-selskabet og kontrollen over dette.

| (49) | På baggrund af det ovenfor anførte blev det konkluderet, at det første sæt foranstaltninger, der var foreslået af anmelderen, var afvist af markedet. Strukturen med et joint venture-selskab blev ikke anset som egnet til at sikre det afhændede forretningsområdes levedygtighed, og der var på markedet enighed om, at anmelderen reelt ville bevare kontrollen over produktionen af fast benzoesyre. Selv om der med det første forslag om korrigerende foranstaltninger blev fjernet nogle af de konkurrencemæssige problemer, var der stadig problemer tilbage. Kommissionen konkluderede derfor, at de foreslåede foranstaltninger i første omgang ikke kunne accepteres. |
| --- | --- |

(49)

På baggrund af det ovenfor anførte blev det konkluderet, at det første sæt foranstaltninger, der var foreslået af anmelderen, var afvist af markedet. Strukturen med et joint venture-selskab blev ikke anset som egnet til at sikre det afhændede forretningsområdes levedygtighed, og der var på markedet enighed om, at anmelderen reelt ville bevare kontrollen over produktionen af fast benzoesyre. Selv om der med det første forslag om korrigerende foranstaltninger blev fjernet nogle af de konkurrencemæssige problemer, var der stadig problemer tilbage. Kommissionen konkluderede derfor, at de foreslåede foranstaltninger i første omgang ikke kunne accepteres.

3.2.   Andet sæt korrigerende foranstaltninger

| (50) | Den 3. december 2008 fremlagde Arsenal et ændret sæt korrigerende foranstaltninger, der omfattede afhændelse af produktionsanlæg for flydende benzoesyre i det tidligere led på fabrikken i Estland og afhændelse af de to produktionsanlæg for fast benzoesyre og natriumbenzoat i senere led på fabrikken i Estland samt overdragelse af Arsenals internationale kunder til fast benzoesyre og natriumbenzoat. |
| --- | --- |

(50)

Den 3. december 2008 fremlagde Arsenal et ændret sæt korrigerende foranstaltninger, der omfattede afhændelse af produktionsanlæg for flydende benzoesyre i det tidligere led på fabrikken i Estland og afhændelse af de to produktionsanlæg for fast benzoesyre og natriumbenzoat i senere led på fabrikken i Estland samt overdragelse af Arsenals internationale kunder til fast benzoesyre og natriumbenzoat.

| (51) | Det tredje resterende downstream-anlæg på fabrikken i Estland til produktion af benzoat-blødgøringsmidler vil fortsat være ejet af Arsenal, og selskabets behov for flydende benzoesyre vil blive dækket på basis af en permanent langtidsaftale med køberen af det afhændede forretningsområde. Gennem denne langsigtede leveringsaftale vil Arsenal have ret til at aftage 50 % af produktionen af flydende benzoesyre. Prisen på den flydende benzoesyre ifølge leveringsaftalen fastsættes på basis af de aktuelle omkostninger og et prisindeks. |
| --- | --- |

(51)

Det tredje resterende downstream-anlæg på fabrikken i Estland til produktion af benzoat-blødgøringsmidler vil fortsat være ejet af Arsenal, og selskabets behov for flydende benzoesyre vil blive dækket på basis af en permanent langtidsaftale med køberen af det afhændede forretningsområde. Gennem denne langsigtede leveringsaftale vil Arsenal have ret til at aftage 50 % af produktionen af flydende benzoesyre. Prisen på den flydende benzoesyre ifølge leveringsaftalen fastsættes på basis af de aktuelle omkostninger og et prisindeks.

| (52) | Med dette andet sæt korrigerende foranstaltninger blev de betænkeligheder, der kom til udtryk under markedstesten, ryddet af vejen, især det største problem med hensyn til det joint venture-selskab, der skulle oprettes af køberen og Arsenal som led i de først foreslåede foranstaltninger. Med det nye sæt foranstaltninger forsvinder den strukturelle forbindelse mellem det afhændede forretningsområde og Arsenal (via joint venture-selskabet for produktion af flydende benzoesyre i det tidligere led). De nye foranstaltninger løser også problemet fra markedstesten om, at køberen af det afhændede forretningsområde formentlig ikke vil være interesseret i at gennemføre nogen kapacitetsudvidelse i Estland som led i et joint venture-selskab, hvor han kun ejer en aktieminoritet. |
| --- | --- |

(52)

Med dette andet sæt korrigerende foranstaltninger blev de betænkeligheder, der kom til udtryk under markedstesten, ryddet af vejen, især det største problem med hensyn til det joint venture-selskab, der skulle oprettes af køberen og Arsenal som led i de først foreslåede foranstaltninger. Med det nye sæt foranstaltninger forsvinder den strukturelle forbindelse mellem det afhændede forretningsområde og Arsenal (via joint venture-selskabet for produktion af flydende benzoesyre i det tidligere led). De nye foranstaltninger løser også problemet fra markedstesten om, at køberen af det afhændede forretningsområde formentlig ikke vil være interesseret i at gennemføre nogen kapacitetsudvidelse i Estland som led i et joint venture-selskab, hvor han kun ejer en aktieminoritet.

V.   KONKLUSION

| (53) | Det konkluderes på baggrund af det andet sæt tilsagn afgivet af Arsenal, at den planlagte fusion ikke hæmmer den effektive konkurrence betydeligt inden for fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf. |
| --- | --- |

(53)

Det konkluderes på baggrund af det andet sæt tilsagn afgivet af Arsenal, at den planlagte fusion ikke hæmmer den effektive konkurrence betydeligt inden for fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf.

| (54) | Fusionen erklæres derfor forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen i henhold til fusionsforordningens artikel 2, stk. 2, og artikel 8, stk. 2, og EØS-aftalens artikel 57. |
| --- | --- |

(54)

Fusionen erklæres derfor forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen i henhold til fusionsforordningens artikel 2, stk. 2, og artikel 8, stk. 2, og EØS-aftalens artikel 57.

---

(1)  Eksempelvis har en kunde, der anvender fast benzoesyre, brug for et smeltningsanlæg, der smelter benzoesyren, inden den kan anvendes i den videre produktionsproces.

(2)  Benzoat-blødgøringsmidler. Velsicols markedsandel på verdensplan var [60 %-70 %] i 2007, medens Emeralds andel var på [10 %-20 %]. Kilde: CO-formular.

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/30

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5557 — SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 227/12

| 1. | Den 15. september 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved SNCF-Participations (Frankrig), der tilhører SNCF-koncernen, og la Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (CDPQ — Québec) erhverver fælles kontrol over hele Keolis og Effia, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 15. september 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved SNCF-Participations (Frankrig), der tilhører SNCF-koncernen, og la Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (CDPQ — Québec) erhverver fælles kontrol over hele Keolis og Effia, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | SNCF-koncernen: personbefordring med jernbane, distribution, markedsføring og afledte ydelser, hovedsageligt i Frankrig, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

SNCF-koncernen: personbefordring med jernbane, distribution, markedsføring og afledte ydelser, hovedsageligt i Frankrig,

| — | CDPQ: forvaltning af pensions- og forsikringsfonde, hovedsageligt i Québec, |
| --- | --- |

—

CDPQ: forvaltning af pensions- og forsikringsfonde, hovedsageligt i Québec,

| — | Keolis: privat aktør inden for offentlig personbefordring og andre transportrelaterede aktiviteter, |
| --- | --- |

—

Keolis: privat aktør inden for offentlig personbefordring og andre transportrelaterede aktiviteter,

| — | Effia: tjenesteydelser, der letter rejsendes mobilitet og fremmer intermodaliteten inden for offentlig transport. |
| --- | --- |

—

Effia: tjenesteydelser, der letter rejsendes mobilitet og fremmer intermodaliteten inden for offentlig transport.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5557 — SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5557 — SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 22.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 227/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 227/31

---

Tilbagekaldelse af anmeldelse af en fusion

(Sag COMP/M.5601 — RREEF FUND, UFG/SAGGAS)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 227/13

(Rådets forordning (EF) nr. 139/2004)

Den 26. august 2009 modtog Kommissionen en anmeldelse af en planlagt fusion mellem RREEF FUND, UFG og SAGGAS. Den 16. september 2009 meddelte de anmeldende parter Kommissionen, at de ønskede at tilbagekalde deres anmeldelse.

---