# Eiropas Savienības C 192/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2009.192.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 192 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 15. augusts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2009.192.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 192

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 15. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2009/C 192/01 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumspar Ieteikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka | 1 |
| 2009/C 192/02 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2009/C 192/01

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumspar Ieteikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka

1

2009/C 192/02

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem

6

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 192/03 | Euro maiņas kurss | 14 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 192/04 | Izraksts no lēmuma par Banco Privado Português, S.A. reorganizācijas pasākumiem, kas pieņemts saskaņā ar 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (Direktīva 2001/24/EK) | 15 |
| 2009/C 192/05 | Izraksts no lēmuma par Kaupthing Bank hf. saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju | 16 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 192/03

Euro maiņas kurss

14

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 192/04

Izraksts no lēmuma par Banco Privado Português, S.A. reorganizācijas pasākumiem, kas pieņemts saskaņā ar 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (Direktīva 2001/24/EK)

15

2009/C 192/05

Izraksts no lēmuma par Kaupthing Bank hf. saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju

Kaupthing Bank hf.

16

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 192/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5603 – ENI/TEC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 192/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 19 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 192/08 | Paziņojums personām un organizācijām, kas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 747/2009 iekļautas sarakstos, kas minēti 11. un 15. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 194/2008, ar ko atjauno un stiprina ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu | 20 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 192/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5603 – ENI/TEC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

18

2009/C 192/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

19

CITI AKTI

Komisija

2009/C 192/08

Paziņojums personām un organizācijām, kas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 747/2009 iekļautas sarakstos, kas minēti 11. un 15. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 194/2008, ar ko atjauno un stiprina ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 15.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/1

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumspar Ieteikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka

2009/C 192/01

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un it īpaši tās 41. pantu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

Ieteikums grozījumiem Regulā par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka

| 1. | 1998. gada 23. novembrī Eiropas Savienības Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (turpmāk – “Regula (EK) Nr. 2533/98”) (1). Tiek apsvērti vairāki grozījumi, lai šī regula arī turpmāk varētu būt efektīvs instruments Eiropas Centrālo banku sistēmas (turpmāk – ECBS) uzdevumu pildīšanai saistībā ar statistikas informācijas vākšanu. 2008. gada 15. septembrī Eiropas Centrālās bankas (turpmāk – ECB) Padome vienprātīgi pieņēma Ieteikumu (2) (turpmāk – ieteikums) Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2533/98 (3). |
| --- | --- |

1.

1998. gada 23. novembrī Eiropas Savienības Padome pieņēma Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (turpmāk – “Regula (EK) Nr. 2533/98”) (1). Tiek apsvērti vairāki grozījumi, lai šī regula arī turpmāk varētu būt efektīvs instruments Eiropas Centrālo banku sistēmas (turpmāk – ECBS) uzdevumu pildīšanai saistībā ar statistikas informācijas vākšanu. 2008. gada 15. septembrī Eiropas Centrālās bankas (turpmāk – ECB) Padome vienprātīgi pieņēma Ieteikumu (2) (turpmāk – ieteikums) Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2533/98 (3).

| 2. | 2009. gada 4. februārī Padome nolēma apspriesties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (turpmāk – “EDAU”) un aicināja viņu iesniegt atzinumu (4). Jāuzsver – lai arī šāda apspriešanās laikā, kad dokumentu izskata Pastāvīgo pārstāvju komitejā, ir neparasta, tā ir paredzēta 41. pantā un 46. panta d) punktā Regulā (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

2.

2009. gada 4. februārī Padome nolēma apspriesties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (turpmāk – “EDAU”) un aicināja viņu iesniegt atzinumu (4). Jāuzsver – lai arī šāda apspriešanās laikā, kad dokumentu izskata Pastāvīgo pārstāvju komitejā, ir neparasta, tā ir paredzēta 41. pantā un 46. panta d) punktā Regulā (EK) Nr. 45/2001.

| 3. | Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2533/98 galvenokārt attiecas uz 1., 2., 3. (daļēji) un 8. pantu. Lai gan uz konfidencialitātes režīmu īpaši attiecas 8. pants, EDAU uzskata, ka arī citi panti var ietekmēt personas datu aizsardzību, un tamdēļ tie ir iekļauti šajā analīzē. |
| --- | --- |

3.

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2533/98 galvenokārt attiecas uz 1., 2., 3. (daļēji) un 8. pantu. Lai gan uz konfidencialitātes režīmu īpaši attiecas 8. pants, EDAU uzskata, ka arī citi panti var ietekmēt personas datu aizsardzību, un tamdēļ tie ir iekļauti šajā analīzē.

| 4. | Visbeidzot, vispārējā kontekstā, kādā analizē šo ieteikumu, jāņem vērā arī priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku (5), par kuru EDAU arī ir sniedzis atzinumu (6). Abi dokumenti ir savstarpēji saistīti. Kā norādīts minētajā atzinumā, šo abu regulu saistības dēļ būtu jānodrošina cieša sadarbība un piemērota koordinācija starp Eiropas Statistikas sistēmu un ECBS, vienlaikus saglabājot attiecīgās pārvaldības struktūras. EDAU arī izskaidroja, kā viņš interpretē konfidencialitātes un anonimitātes jēdzienus attiecībā uz statistiku. Minētā analīze arvien ir spēkā. |
| --- | --- |

4.

Visbeidzot, vispārējā kontekstā, kādā analizē šo ieteikumu, jāņem vērā arī priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku (5), par kuru EDAU arī ir sniedzis atzinumu (6). Abi dokumenti ir savstarpēji saistīti. Kā norādīts minētajā atzinumā, šo abu regulu saistības dēļ būtu jānodrošina cieša sadarbība un piemērota koordinācija starp Eiropas Statistikas sistēmu un ECBS, vienlaikus saglabājot attiecīgās pārvaldības struktūras. EDAU arī izskaidroja, kā viņš interpretē konfidencialitātes un anonimitātes jēdzienus attiecībā uz statistiku. Minētā analīze arvien ir spēkā.

II.   PRIEKŠLIKUMA ANALĪZE

Statistikas informācija

| 5. | EDAU ir gandarīts par to, ka ierosinātajos grozījumos ir īpaša atsauce uz tiesisko regulējumu datu aizsardzības jomā. Pašlaik Regulā (EK) Nr. 2533/98 ir atsauce vienīgi uz Direktīvu 95/46/EK, savukārt tagad ir ierosināts 8. panta 8. punktā iekļaut atsauci arī uz Regulu (EK) Nr. 45/2001, kura konkrētāk attiecas uz ECB kā Eiropas iestādes darbībām. |
| --- | --- |

5.

EDAU ir gandarīts par to, ka ierosinātajos grozījumos ir īpaša atsauce uz tiesisko regulējumu datu aizsardzības jomā. Pašlaik Regulā (EK) Nr. 2533/98 ir atsauce vienīgi uz Direktīvu 95/46/EK, savukārt tagad ir ierosināts 8. panta 8. punktā iekļaut atsauci arī uz Regulu (EK) Nr. 45/2001, kura konkrētāk attiecas uz ECB kā Eiropas iestādes darbībām.

| 6. | Turklāt šajā noteikumā ir apstiprināts 34. apsvērums Regulā (EK) Nr. 45/2001, kurā noteikts: “Saskaņā ar 8. panta 8. punktu Padomes 1998. gada 23. novembra Regulā (EK) Nr. 2533/98 par Eiropas Centrālās bankas vāktajiem statistikas datiem, minēto regulu piemēro, neskarot Direktīvu 95/46/EK”. Tāpat to piemēro, neskarot arī Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

6.

Turklāt šajā noteikumā ir apstiprināts 34. apsvērums Regulā (EK) Nr. 45/2001, kurā noteikts: “Saskaņā ar 8. panta 8. punktu Padomes 1998. gada 23. novembra Regulā (EK) Nr. 2533/98 par Eiropas Centrālās bankas vāktajiem statistikas datiem, minēto regulu piemēro, neskarot Direktīvu 95/46/EK”. Tāpat to piemēro, neskarot arī Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| 7. | Kā paskaidrots ieteikuma preambulā, tā galvenais mērķis ir pārskatīt Regulas (EK) Nr. 2533/98 darbības jomu, lai regula arī turpmāk būtu efektīvs ECB instruments ECBS uzdevumu pildīšanai saistībā ar statistikas informācijas vākšanu. Tam arī būtu jānodrošina, ka ECB ir pastāvīgi pieejama statistikas informācija vajadzīgā kvalitātē (un) attiecībā uz visu ECBS uzdevumu diapazonu. |
| --- | --- |

7.

Kā paskaidrots ieteikuma preambulā, tā galvenais mērķis ir pārskatīt Regulas (EK) Nr. 2533/98 darbības jomu, lai regula arī turpmāk būtu efektīvs ECB instruments ECBS uzdevumu pildīšanai saistībā ar statistikas informācijas vākšanu. Tam arī būtu jānodrošina, ka ECB ir pastāvīgi pieejama statistikas informācija vajadzīgā kvalitātē (un) attiecībā uz visu ECBS uzdevumu diapazonu.

| 8. | Lai gan formulējumu “statistikas informācija” plaši izmanto gan Regulā (EK) Nr. 2533/98, gan ECB pieņemtajā ieteikumā, EDAU atzīmē, ka nevienā no šiem dokumentiem formulējums “statistikas informācija” nav definēts, izņemot dažas atsauces uz prasībām sniegt informāciju (1. panta 1. punkts Regulā (EK) Nr. 2533/98). EDAU uzskata, ka šā formulējuma apjoms būtu jāprecizē saistībā ar Regulu (EK) Nr. 2533/98, īpaši tāpēc, ka statistikas informācija var attiekties arī uz datiem ne vien no juridiskām, bet arī fiziskām personām (aprakstīti arī kā iedzīvotāju pārskata grupa). Tāpēc personas datus Regulas (EK) Nr. 45/2001 nozīmē var savākt, un, lai gan šos datus apstrādās statistikas veidā, tie arvien būs dati par identificējamām atsevišķām personām (proti, netieši, izmantojot kodu vai tāpēc, ka tie attiecas uz ļoti mazu cilvēku skaitu ar īpašām iezīmēm). Šo formulējumu ir vienlīdz svarīgi definēt arī tāpēc, ka ieteikumā ir paredzēta iespēja piešķirt zinātniskās pētniecības organizācijām piekļuvi konfidenciālai statistikas informācijai, “kas neļauj tieši veikt identificēšanu” (8. panta 4. punkts), jeb, pārfrāzējot to pozitīvi – kas tomēr pieļauj netiešu identificēšanu. |
| --- | --- |

8.

Lai gan formulējumu “statistikas informācija” plaši izmanto gan Regulā (EK) Nr. 2533/98, gan ECB pieņemtajā ieteikumā, EDAU atzīmē, ka nevienā no šiem dokumentiem formulējums “statistikas informācija” nav definēts, izņemot dažas atsauces uz prasībām sniegt informāciju (1. panta 1. punkts Regulā (EK) Nr. 2533/98). EDAU uzskata, ka šā formulējuma apjoms būtu jāprecizē saistībā ar Regulu (EK) Nr. 2533/98, īpaši tāpēc, ka statistikas informācija var attiekties arī uz datiem ne vien no juridiskām, bet arī fiziskām personām (aprakstīti arī kā iedzīvotāju pārskata grupa). Tāpēc personas datus Regulas (EK) Nr. 45/2001 nozīmē var savākt, un, lai gan šos datus apstrādās statistikas veidā, tie arvien būs dati par identificējamām atsevišķām personām (proti, netieši, izmantojot kodu vai tāpēc, ka tie attiecas uz ļoti mazu cilvēku skaitu ar īpašām iezīmēm). Šo formulējumu ir vienlīdz svarīgi definēt arī tāpēc, ka ieteikumā ir paredzēta iespēja piešķirt zinātniskās pētniecības organizācijām piekļuvi konfidenciālai statistikas informācijai, “kas neļauj tieši veikt identificēšanu” (8. panta 4. punkts), jeb, pārfrāzējot to pozitīvi – kas tomēr pieļauj netiešu identificēšanu.

| 9. | EDAU uzskata, ka šo formulējumu varētu saprast līdzīgi tam, kā definēts priekšlikumā Regulai par Eiropas statistiku (kurā tā ir definēta šādi: “visas dažādās statistikas formas, tai skaitā pamatdati, rādītāji, reģistri un metadati”). Tomēr ECB gadījumā statistikas informācijas jēdzienam būtu jāattiecas tikai uz statistikas datiem par fiziskām un juridiskām personām, kurus apstrādā ECB kompetences jomā. EDAU ierosina apsvērumos papildus precizēt šo formulējumu. |
| --- | --- |

9.

EDAU uzskata, ka šo formulējumu varētu saprast līdzīgi tam, kā definēts priekšlikumā Regulai par Eiropas statistiku (kurā tā ir definēta šādi: “visas dažādās statistikas formas, tai skaitā pamatdati, rādītāji, reģistri un metadati”). Tomēr ECB gadījumā statistikas informācijas jēdzienam būtu jāattiecas tikai uz statistikas datiem par fiziskām un juridiskām personām, kurus apstrādā ECB kompetences jomā. EDAU ierosina apsvērumos papildus precizēt šo formulējumu.

Mērķis

| 10. | Ieteikuma paskaidrojuma rakstā teikts, ka pašreizējās sistēmas pamatā statistikas informācijas vākšanai ir atsauces ziņotāju grupas (fiziskas un juridiskas personas, uz kurām attiecas datu sniegšanas pienākums) tieša piesaiste kādām atsevišķām statistikas jomām (kā aprakstīts 2. panta 2. punktā Regulā (EK) Nr. 2533/98). ECB uzskata, ka šī struktūra vairs nav efektīva, jo datus arvien biežāk vāc tikai vienu reizi un tos izmanto vairākos ar statistiku saistītos nolūkos, lai samazinātu slogu, ko uzliek datu sniegšanas pienākums. Tāpēc ECB ierosina paplašināt nolūku klāstu, indikatīvā sarakstā uzskaitot, kādos nolūkos saistībā ar statistiku var vākt statistikas informāciju no iedzīvotāju pārskata grupas. |
| --- | --- |

10.

Ieteikuma paskaidrojuma rakstā teikts, ka pašreizējās sistēmas pamatā statistikas informācijas vākšanai ir atsauces ziņotāju grupas (fiziskas un juridiskas personas, uz kurām attiecas datu sniegšanas pienākums) tieša piesaiste kādām atsevišķām statistikas jomām (kā aprakstīts 2. panta 2. punktā Regulā (EK) Nr. 2533/98). ECB uzskata, ka šī struktūra vairs nav efektīva, jo datus arvien biežāk vāc tikai vienu reizi un tos izmanto vairākos ar statistiku saistītos nolūkos, lai samazinātu slogu, ko uzliek datu sniegšanas pienākums. Tāpēc ECB ierosina paplašināt nolūku klāstu, indikatīvā sarakstā uzskaitot, kādos nolūkos saistībā ar statistiku var vākt statistikas informāciju no iedzīvotāju pārskata grupas.

| 11. | EDAU ņem vērā iemeslus tam, kāpēc lūdz paplašināt nolūku klāstu, tomēr uzsver, ka viens no Regulā (EK) Nr. 45/2001 ietvertajiem principiem ir mērķa ierobežojuma princips. Atbilstīgi šim principam personas datus var apstrādāt konkrētos, skaidros un likumīgos nolūkos un tos nedrīkst papildus apstrādāt veidā, kas nav saderīgs minētajiem nolūkiem. Šis princips, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir precizēts sīkāk: “personas datu turpmāku apstrādi vēstures, statistikas vai zinātnes nolūkos neuzskata par nesavienojamu, ja par datu apstrādi atbildīgā persona nodrošina atbilstīgus aizsardzības pasākumus jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka datus neapstrādā citos nolūkos vai neizmanto, pamatojot pasākumus vai lēmumus attiecībā uz konkrētām personām”. |
| --- | --- |

11.

EDAU ņem vērā iemeslus tam, kāpēc lūdz paplašināt nolūku klāstu, tomēr uzsver, ka viens no Regulā (EK) Nr. 45/2001 ietvertajiem principiem ir mērķa ierobežojuma princips. Atbilstīgi šim principam personas datus var apstrādāt konkrētos, skaidros un likumīgos nolūkos un tos nedrīkst papildus apstrādāt veidā, kas nav saderīgs minētajiem nolūkiem. Šis princips, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir precizēts sīkāk: “personas datu turpmāku apstrādi vēstures, statistikas vai zinātnes nolūkos neuzskata par nesavienojamu, ja par datu apstrādi atbildīgā persona nodrošina atbilstīgus aizsardzības pasākumus jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka datus neapstrādā citos nolūkos vai neizmanto, pamatojot pasākumus vai lēmumus attiecībā uz konkrētām personām”.

| 12. | Ņemot vērā faktus, kas aprakstīti ieteikuma paskaidrojuma rakstā, EDAU atzīst, ka pastāvošā prakse nav bijusi saderīga ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, jo dati ir apstrādāti nolūkos, kas nav noteikti Regulā (EK) Nr. 2533/98. “Indikatīva” saraksta izveide par apstrādes nolūkiem neiederētos Regulā (EK) Nr. 2533/98 noteiktajā sistēmā un neļautu pilnībā ievērot Regulā (EK) Nr. 45/2001 noteikto mērķa ierobežojuma principu. |
| --- | --- |

12.

Ņemot vērā faktus, kas aprakstīti ieteikuma paskaidrojuma rakstā, EDAU atzīst, ka pastāvošā prakse nav bijusi saderīga ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, jo dati ir apstrādāti nolūkos, kas nav noteikti Regulā (EK) Nr. 2533/98. “Indikatīva” saraksta izveide par apstrādes nolūkiem neiederētos Regulā (EK) Nr. 2533/98 noteiktajā sistēmā un neļautu pilnībā ievērot Regulā (EK) Nr. 45/2001 noteikto mērķa ierobežojuma principu.

| 13. | Tomēr ECB komentāros par šo punktu uzsvērts, ka Regula (EK) Nr. 2533/98 arī turpmāk būs sava veida “jumta Regula”, kurā noteikta iedzīvotāju atsauces grupa (to vienību loks, no kurām ECB var vākt datus savu funkciju veikšanai). Lai noteiktu ziņotāju pienākumu sniegt informāciju, ECB jāizdod īpašs ECB tiesību akts, kurā noteikta faktiskā iedzīvotāju pārskata grupa un īpašās datu sniegšanas prasības. |
| --- | --- |

13.

Tomēr ECB komentāros par šo punktu uzsvērts, ka Regula (EK) Nr. 2533/98 arī turpmāk būs sava veida “jumta Regula”, kurā noteikta iedzīvotāju atsauces grupa (to vienību loks, no kurām ECB var vākt datus savu funkciju veikšanai). Lai noteiktu ziņotāju pienākumu sniegt informāciju, ECB jāizdod īpašs ECB tiesību akts, kurā noteikta faktiskā iedzīvotāju pārskata grupa un īpašās datu sniegšanas prasības.

| 14. | EDAU uzskata, ka jebkādos Regulas grozījumos šajā ziņā ir jāprecizē, cik lielā mērā datus apstrādās nākotnē vai vismaz precīzi jānosaka prognozējamie apstrādes nolūki, kas ir ECB kompetencē. Tāpēc EDAU neiebilst pret to, lai paplašinātu statistikas informācijas vākšanas nolūku loku, tomēr ierosina svītrot jebkādas atsauces uz indikatīva nolūku saraksta izveidošanu. Dokumentā būtu arī jāapliecina, ka jebkādā ECB tiesību aktā, kurā nosaka faktisko iedzīvotāju pārskata grupu un īpašās datu sniegšanas prasības, nepārsniegs mērķa ierobežojumu saistībā ar ECB īpašajām kompetencēm. |
| --- | --- |

14.

EDAU uzskata, ka jebkādos Regulas grozījumos šajā ziņā ir jāprecizē, cik lielā mērā datus apstrādās nākotnē vai vismaz precīzi jānosaka prognozējamie apstrādes nolūki, kas ir ECB kompetencē. Tāpēc EDAU neiebilst pret to, lai paplašinātu statistikas informācijas vākšanas nolūku loku, tomēr ierosina svītrot jebkādas atsauces uz indikatīva nolūku saraksta izveidošanu. Dokumentā būtu arī jāapliecina, ka jebkādā ECB tiesību aktā, kurā nosaka faktisko iedzīvotāju pārskata grupu un īpašās datu sniegšanas prasības, nepārsniegs mērķa ierobežojumu saistībā ar ECB īpašajām kompetencēm.

| 15. | Turklāt ir jāprecizē, ka EDAU nevar piekrist ieteikuma paskaidrojuma rakstā ietvertajam ECB paskaidrojumam, ka “informācija kļūst par statistikas informāciju, ja to izmato statistikas apkopošanā, neatkarīgi no mērķa, kādam tā sākotnēji vākta”. Mērķa ierobežojuma princips nepieļauj šādu interpretāciju. Personas dati vispirmām kārtām ir jāvāc vienam vai vairākiem konkrētiem nolūkiem, un tos turpmāk var izmantot (citiem) statistikas mērķiem vienīgi, ievērojot piemērotus aizsardzības pasākumus (skat. 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu Regulā (EK) Nr. 45/2001, kā minēts 11. punktā). |
| --- | --- |

15.

Turklāt ir jāprecizē, ka EDAU nevar piekrist ieteikuma paskaidrojuma rakstā ietvertajam ECB paskaidrojumam, ka “informācija kļūst par statistikas informāciju, ja to izmato statistikas apkopošanā, neatkarīgi no mērķa, kādam tā sākotnēji vākta”. Mērķa ierobežojuma princips nepieļauj šādu interpretāciju. Personas dati vispirmām kārtām ir jāvāc vienam vai vairākiem konkrētiem nolūkiem, un tos turpmāk var izmantot (citiem) statistikas mērķiem vienīgi, ievērojot piemērotus aizsardzības pasākumus (skat. 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu Regulā (EK) Nr. 45/2001, kā minēts 11. punktā).

| 16. | Visbeidzot EDAU atzīmē, ka mērķa ierobežojums jau ir uzsvērts ierosinātajā 8. panta 4. punkta a) apakšpunktā, kurā noteikts, ka “(...) ECBS izmanto nosūtīto konfidenciālo statistikas informāciju vienīgi ECBS uzdevumu pildīšanai, izņemot šādus apstākļus: a) ja ziņotājs vai cita juridiska persona, fiziska persona, iestāde vai filiāle, ko var identificēt, ir nepārprotami devusi savu piekrišanu izmantot šādu informāciju citiem mērķiem”. Lūdzot nepārprotamu piekrišanu sākotnējā nolūka paplašināšanai, ECB būtībā atzīst, ka nolūkiem principā ir jābūt ierobežotiem. |
| --- | --- |

16.

Visbeidzot EDAU atzīmē, ka mērķa ierobežojums jau ir uzsvērts ierosinātajā 8. panta 4. punkta a) apakšpunktā, kurā noteikts, ka “(...) ECBS izmanto nosūtīto konfidenciālo statistikas informāciju vienīgi ECBS uzdevumu pildīšanai, izņemot šādus apstākļus: a) ja ziņotājs vai cita juridiska persona, fiziska persona, iestāde vai filiāle, ko var identificēt, ir nepārprotami devusi savu piekrišanu izmantot šādu informāciju citiem mērķiem”. Lūdzot nepārprotamu piekrišanu sākotnējā nolūka paplašināšanai, ECB būtībā atzīst, ka nolūkiem principā ir jābūt ierobežotiem.

Maksājumu statistika

| 17. | EDAU ir arī ievērojis, ka ierosinātajā indikatīvajā sarakstā par nolūkiem, kuriem statistikas informāciju var vākt no iedzīvotāju pārskata grupas, ieteikumā (2. panta 1. punkts) papildus jau noteiktajam nolūkam “maksājumu sistēmu statistika” ir iekļauts jēdziens “maksājumu statistika”. Tas nozīmē, ka ievācamā statistikas informācija aptvers datus par atsevišķiem maksājumiem kā maksājumu sistēmas statistikas daļu (proti, maksājumu infrastruktūra). Saistībā ar šo maksājumu statistikas iekļaušanu ir pilnībā piemēroti nodrošināt noteikumu piemērošanu datu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

17.

EDAU ir arī ievērojis, ka ierosinātajā indikatīvajā sarakstā par nolūkiem, kuriem statistikas informāciju var vākt no iedzīvotāju pārskata grupas, ieteikumā (2. panta 1. punkts) papildus jau noteiktajam nolūkam “maksājumu sistēmu statistika” ir iekļauts jēdziens “maksājumu statistika”. Tas nozīmē, ka ievācamā statistikas informācija aptvers datus par atsevišķiem maksājumiem kā maksājumu sistēmas statistikas daļu (proti, maksājumu infrastruktūra). Saistībā ar šo maksājumu statistikas iekļaušanu ir pilnībā piemēroti nodrošināt noteikumu piemērošanu datu aizsardzības jomā.

| 18. | Lai gan EDAU saprot, ka EK līguma 105. panta 2. punktā ECBS ir piešķirtas pilnvaras veicināt norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību un ka šajā sakarībā ECB politikas izstrādei var būt vajadzīga visaptveroša informācija gan par maksājumu infrastruktūru, gan arī par maksājumiem, ko veic šajā infrastruktūrā, šim pilnvarojumam būtu jābūt ierobežotam un jāattiecas vienīgi uz pasākumiem, kas vajadzīgi, lai panāktu ECB politikas veidošanu, un tam nebūtu jāattiecas uz tādas finanšu informācijas vākšanu, kas attiecas uz identificējamām (tieši vai netieši) fiziskām personām. Lai arī EDAU saprot, ka ir būtiski vākt informāciju par maksājumiem kā tādiem – piemēram, datus par kredītkaršu maksājumiem hipotētiskai analīzei vai saistībā ar maksājumu bilanci –, tas vēlētos uzsvērt, ka neatkarīgi no tā, vai datus par kredītkartēm vāc no fiziskām personām tieši vai – apkopotā veidā – no kredītkaršu uzņēmumiem un/vai maksājumu sistēmu operatoriem, tie arvien var saturēt personas informāciju par fiziskām personām. |
| --- | --- |

18.

Lai gan EDAU saprot, ka EK līguma 105. panta 2. punktā ECBS ir piešķirtas pilnvaras veicināt norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību un ka šajā sakarībā ECB politikas izstrādei var būt vajadzīga visaptveroša informācija gan par maksājumu infrastruktūru, gan arī par maksājumiem, ko veic šajā infrastruktūrā, šim pilnvarojumam būtu jābūt ierobežotam un jāattiecas vienīgi uz pasākumiem, kas vajadzīgi, lai panāktu ECB politikas veidošanu, un tam nebūtu jāattiecas uz tādas finanšu informācijas vākšanu, kas attiecas uz identificējamām (tieši vai netieši) fiziskām personām. Lai arī EDAU saprot, ka ir būtiski vākt informāciju par maksājumiem kā tādiem – piemēram, datus par kredītkaršu maksājumiem hipotētiskai analīzei vai saistībā ar maksājumu bilanci –, tas vēlētos uzsvērt, ka neatkarīgi no tā, vai datus par kredītkartēm vāc no fiziskām personām tieši vai – apkopotā veidā – no kredītkaršu uzņēmumiem un/vai maksājumu sistēmu operatoriem, tie arvien var saturēt personas informāciju par fiziskām personām.

| 19. | Tomēr ECB apliecināja, ka gadījumā, ja būs pamats šādu maksājumu statistikas datu apstrādei, tā ievēros spēkā esošo tiesisko regulējumu datu aizsardzības jomā. Tas nozīmē arī to, ka būs jāpārliecinās par informācijas apstrādes vajadzību un jānodrošina drošības pasākumu veikšana. |
| --- | --- |

19.

Tomēr ECB apliecināja, ka gadījumā, ja būs pamats šādu maksājumu statistikas datu apstrādei, tā ievēros spēkā esošo tiesisko regulējumu datu aizsardzības jomā. Tas nozīmē arī to, ka būs jāpārliecinās par informācijas apstrādes vajadzību un jānodrošina drošības pasākumu veikšana.

Iedzīvotāju pārskata grupa

| 20. | Līdzīgi kā Komisija atzinumā par ieteikumu (7), arī EDAU atzīst, ka ir jāpielāgo nolūku klāsts iedzīvotāju pārskata grupai, kā norādīts ECB ieteikumā. ECB to pamatojis ar to, ka finanšu tirgi kļūst arvien sarežģītāki un pastāvīgi pieaug savstarpēja sasaiste starp dažāda veida finanšu starpnieku finanšu darījumiem un bilances posteņiem (piemēram, monetārām finanšu iestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un finanšu instrumentsabiedrībām). |
| --- | --- |

20.

Līdzīgi kā Komisija atzinumā par ieteikumu (7), arī EDAU atzīst, ka ir jāpielāgo nolūku klāsts iedzīvotāju pārskata grupai, kā norādīts ECB ieteikumā. ECB to pamatojis ar to, ka finanšu tirgi kļūst arvien sarežģītāki un pastāvīgi pieaug savstarpēja sasaiste starp dažāda veida finanšu starpnieku finanšu darījumiem un bilances posteņiem (piemēram, monetārām finanšu iestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un finanšu instrumentsabiedrībām).

| 21. | Savukārt tas var nozīmēt, ka ECB būs vajadzīga salīdzināma, regulāra un savlaicīga statistikas informācija par šīm apakšnozarēm, lai tā arī turpmāk varētu pildīt savus uzdevumus. Tomēr, šādi grozot iedzīvotāju pārskata grupu, ECBS iesaistītās dažādās puses arvien vairāk vāks informāciju. EDAU atzīmē – lai novērstu datu nevajadzīgu vākšanu, ECB ir iecerējusi vākt vajadzīgo statistikas informāciju tikai tad, ja ieguvumi no tās pārsniedz izmaksas un ja šo informāciju jau nevāc citas struktūras. |
| --- | --- |

21.

Savukārt tas var nozīmēt, ka ECB būs vajadzīga salīdzināma, regulāra un savlaicīga statistikas informācija par šīm apakšnozarēm, lai tā arī turpmāk varētu pildīt savus uzdevumus. Tomēr, šādi grozot iedzīvotāju pārskata grupu, ECBS iesaistītās dažādās puses arvien vairāk vāks informāciju. EDAU atzīmē – lai novērstu datu nevajadzīgu vākšanu, ECB ir iecerējusi vākt vajadzīgo statistikas informāciju tikai tad, ja ieguvumi no tās pārsniedz izmaksas un ja šo informāciju jau nevāc citas struktūras.

| 22. | Tomēr EDAU uzskata – lai ievērotu datu kvalitātes principu un principu par mazākā iespējamā datu apjoma vākšanu, jāizveido īpaša procedūra, ar kuru nodrošinātu, ka informāciju jau nevāc citas struktūras. ECB apliecināja, ka jau notiek sarunas starp ESS (Eurostat) un ECB, lai izstrādātu procedūras sadarbības pastiprināšanai un datu sniegšanas pienākuma uzliktā sloga mazināšanai. EDAU uzskata, ka šāda sadarbība būtu jāizvērš. |
| --- | --- |

22.

Tomēr EDAU uzskata – lai ievērotu datu kvalitātes principu un principu par mazākā iespējamā datu apjoma vākšanu, jāizveido īpaša procedūra, ar kuru nodrošinātu, ka informāciju jau nevāc citas struktūras. ECB apliecināja, ka jau notiek sarunas starp ESS (Eurostat) un ECB, lai izstrādātu procedūras sadarbības pastiprināšanai un datu sniegšanas pienākuma uzliktā sloga mazināšanai. EDAU uzskata, ka šāda sadarbība būtu jāizvērš.

Konfidenciālas informācijas apmaiņa

| 23. | Ieteikumā ir grozīts Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants, atsaucoties uz vairākiem statistikas informācijas principiem, tostarp uz statistikas konfidencialitāti. Tajā ir grozīts arī 8. pants attiecībā uz noteikto konfidencialitātes režīmu. Tas darīts, lai regulu pieskaņotu ierosinātajai Regulai par Eiropas statistiku. Kā jau uzsvērts šajā dokumentā, pašlaik spēkā esošie noteikumi attiecībā uz statistikas informācijas konfidencialitāti starp Eiropas Statistikas sistēmu un ECBS ir jāpadara elastīgāki. Ieteikumā ierosinātais jaunais režīms atbilst šīm vajadzībām, nosakot – lai nodrošinātu vajadzīgās statistikas informācijas efektīvu un iedarbīgu apmaiņu, tiesiskajā regulējumā būtu jāparedz šāda datu nodošana, ar noteikumu, ka tā ir vajadzīga Eiropas statistikas efektīvai attīstībai, izstrādei un izplatīšanai. |
| --- | --- |

23.

Ieteikumā ir grozīts Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants, atsaucoties uz vairākiem statistikas informācijas principiem, tostarp uz statistikas konfidencialitāti. Tajā ir grozīts arī 8. pants attiecībā uz noteikto konfidencialitātes režīmu. Tas darīts, lai regulu pieskaņotu ierosinātajai Regulai par Eiropas statistiku. Kā jau uzsvērts šajā dokumentā, pašlaik spēkā esošie noteikumi attiecībā uz statistikas informācijas konfidencialitāti starp Eiropas Statistikas sistēmu un ECBS ir jāpadara elastīgāki. Ieteikumā ierosinātais jaunais režīms atbilst šīm vajadzībām, nosakot – lai nodrošinātu vajadzīgās statistikas informācijas efektīvu un iedarbīgu apmaiņu, tiesiskajā regulējumā būtu jāparedz šāda datu nodošana, ar noteikumu, ka tā ir vajadzīga Eiropas statistikas efektīvai attīstībai, izstrādei un izplatīšanai.

| 24. | EDAU jau ir precizējis savu nostāju jautājumā par konfidenciālu datu nodošanu starp ESS un ECBS (8). EDAU uzskata, ka tāda datu nodošana starp Eurostat un ECB atbilst informācijas vajadzības nosacījumiem, kas ir paredzēti Regulas (EK) Nr. 45/2001 7. pantā. Ņemot vērā ierosinātos grozījumus, EDAU apliecina, ka šādu datu nodošanu var veikt tikai statistikas nolūkos un tikai, ja ir garantēta aizsardzība no nelikumīgas izpaušanas. Šo aspektu varētu vēl vairāk uzsvērt Regulas (EK) Nr. 2533/98 grozījumos. 8. panta 3. punktā jau ir iekļauti daži pasākumi, tomēr EDAU ierosina, piemēram, iekļaut noteikumu, ka ziņotājus informē par to, ka datu turpmāka nodošana notiks tikai statistikas nolūkos un ka personas, kuras saņem šo statistikas informāciju, saņem arī atgādinājumu par šīs statistikas informācijas konfidencialitātes aspektu. |
| --- | --- |

24.

EDAU jau ir precizējis savu nostāju jautājumā par konfidenciālu datu nodošanu starp ESS un ECBS (8). EDAU uzskata, ka tāda datu nodošana starp Eurostat un ECB atbilst informācijas vajadzības nosacījumiem, kas ir paredzēti Regulas (EK) Nr. 45/2001 7. pantā. Ņemot vērā ierosinātos grozījumus, EDAU apliecina, ka šādu datu nodošanu var veikt tikai statistikas nolūkos un tikai, ja ir garantēta aizsardzība no nelikumīgas izpaušanas. Šo aspektu varētu vēl vairāk uzsvērt Regulas (EK) Nr. 2533/98 grozījumos. 8. panta 3. punktā jau ir iekļauti daži pasākumi, tomēr EDAU ierosina, piemēram, iekļaut noteikumu, ka ziņotājus informē par to, ka datu turpmāka nodošana notiks tikai statistikas nolūkos un ka personas, kuras saņem šo statistikas informāciju, saņem arī atgādinājumu par šīs statistikas informācijas konfidencialitātes aspektu.

Piekļuve pētniecības nolūkos tādai konfidenciālai statistikas informācijai, kura nav tieši identificējama

| 25. | EDAU atzīmē, ka attiecībā uz netieši identificējamas konfidenciālas statistikas informācijas izmantošanu pētniecības nolūkos ECB pieeja ir atļaut šādu piekļuvi, paturot spēkā stingrus konfidencialitātes aizsardzības pasākumus. 8. panta 4. punktā noteikts, ka tam ir vajadzīga informācijas sniedzējas iestādes iepriekšēja nepārprotama piekrišana. |
| --- | --- |

25.

EDAU atzīmē, ka attiecībā uz netieši identificējamas konfidenciālas statistikas informācijas izmantošanu pētniecības nolūkos ECB pieeja ir atļaut šādu piekļuvi, paturot spēkā stingrus konfidencialitātes aizsardzības pasākumus. 8. panta 4. punktā noteikts, ka tam ir vajadzīga informācijas sniedzējas iestādes iepriekšēja nepārprotama piekrišana.

| 26. | Saistībā ar netieši identificējamas konfidenciālas statistikas informācijas apstrādi EDAU vēlētos uzsvērt personas datu definīciju Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) punktā: “personas dati ir jebkāda informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu, še turpmāk – “datu subjekts”; identificējama persona ir persona, ko var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši atsaucoties uz identifikācijas numuru vai vienu vai vairākiem faktoriem, kas ir raksturīgi tās fiziskajai, fizioloģiskajai, garīgajai, ekonomiskajai, kultūras vai sociālajai identitātei”. |
| --- | --- |

26.

Saistībā ar netieši identificējamas konfidenciālas statistikas informācijas apstrādi EDAU vēlētos uzsvērt personas datu definīciju Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) punktā: “personas dati ir jebkāda informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu, še turpmāk – “datu subjekts”; identificējama persona ir persona, ko var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši atsaucoties uz identifikācijas numuru vai vienu vai vairākiem faktoriem, kas ir raksturīgi tās fiziskajai, fizioloģiskajai, garīgajai, ekonomiskajai, kultūras vai sociālajai identitātei”.

| 27. | Turklāt, kā izriet no EDAU analīzes Atzinumā attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (9), no statistikas viedokļa “netieša datu identificēšana” ir saistīta ar jēdzienu “datu anonimitāte”. Kaut gan no datu aizsardzības viedokļa anonimitātes jēdziens attiektos uz datiem, kas vairs nav identificējami vispār (skat. Direktīvas 95/46/EK 26. apsvērumu), no statistikas viedokļa anonīmi dati ir tādi dati, ko nav iespējams identificēt tieši. |
| --- | --- |

27.

Turklāt, kā izriet no EDAU analīzes Atzinumā attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (9), no statistikas viedokļa “netieša datu identificēšana” ir saistīta ar jēdzienu “datu anonimitāte”. Kaut gan no datu aizsardzības viedokļa anonimitātes jēdziens attiektos uz datiem, kas vairs nav identificējami vispār (skat. Direktīvas 95/46/EK 26. apsvērumu), no statistikas viedokļa anonīmi dati ir tādi dati, ko nav iespējams identificēt tieši.

| 28. | Attiecīgi, no šīs definīcijas izriet, ka joprojām būtu iespējama statistikas informācijas netieša identificēšana un, to apstrādājot, arvien būtu jāievēro Regula (EK) Nr. 45/2001. Šajā ziņā 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā teikts, ka personas datiem jābūt “glabātiem formā, kas ļauj identificēt datu subjektus ne ilgāk, kā vajadzīgs nolūkiem, kādos dati ir savākti vai kādos tos pēc tam apstrādā. Kopienas iestāde vai struktūra paredz, ka personas dati, kas uzglabājami ilgāku laiku izmantošanai vēstures, statistikas vai zinātnes nolūkā, būtu jāglabā vai nu tikai anonīmā formā vai, ja tas nav iespējams, tikai ar šifrētu datu subjektu identitāti. Jebkurā gadījumā datus izmanto tikai vēstures, statistikas vai zinātnes nolūkos”. |
| --- | --- |

28.

Attiecīgi, no šīs definīcijas izriet, ka joprojām būtu iespējama statistikas informācijas netieša identificēšana un, to apstrādājot, arvien būtu jāievēro Regula (EK) Nr. 45/2001. Šajā ziņā 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā teikts, ka personas datiem jābūt “glabātiem formā, kas ļauj identificēt datu subjektus ne ilgāk, kā vajadzīgs nolūkiem, kādos dati ir savākti vai kādos tos pēc tam apstrādā. Kopienas iestāde vai struktūra paredz, ka personas dati, kas uzglabājami ilgāku laiku izmantošanai vēstures, statistikas vai zinātnes nolūkā, būtu jāglabā vai nu tikai anonīmā formā vai, ja tas nav iespējams, tikai ar šifrētu datu subjektu identitāti. Jebkurā gadījumā datus izmanto tikai vēstures, statistikas vai zinātnes nolūkos”.

| 29. | Rezultātā EDAU uzskata, ka gadījumā, kad šāda piekļuve ir piešķirta pētniecības nolūkos, statistikas informācija būtu jāsniedz veidā, lai ziņotāju nevarētu identificēt ne tieši, ne netieši, ņemot vērā visus atbilstīgos līdzekļus, kādus reāli varētu izmantot trešā persona. |
| --- | --- |

29.

Rezultātā EDAU uzskata, ka gadījumā, kad šāda piekļuve ir piešķirta pētniecības nolūkos, statistikas informācija būtu jāsniedz veidā, lai ziņotāju nevarētu identificēt ne tieši, ne netieši, ņemot vērā visus atbilstīgos līdzekļus, kādus reāli varētu izmantot trešā persona.

III.   SECINĀJUMI

| 30. | EDAU ņem vērā vēlmi uzlabot statistikas informācijas apmaiņu starp ESS un ECBS, kā arī piekļuvi tai pētniecības nolūkos. Lai gan šāda datu apmaiņa un piekļuve tiem ir vēlama, vienlaikus nodrošinot šādu datu stingru konfidencialitāti, ir jāveic daži precizējumi attiecībā uz izmantoto terminoloģiju un jēdzieniem, uz kuriem attiecas šāda datu apmaiņa un piekļuve tiem. |
| --- | --- |

30.

EDAU ņem vērā vēlmi uzlabot statistikas informācijas apmaiņu starp ESS un ECBS, kā arī piekļuvi tai pētniecības nolūkos. Lai gan šāda datu apmaiņa un piekļuve tiem ir vēlama, vienlaikus nodrošinot šādu datu stingru konfidencialitāti, ir jāveic daži precizējumi attiecībā uz izmantoto terminoloģiju un jēdzieniem, uz kuriem attiecas šāda datu apmaiņa un piekļuve tiem.

| 31. | EDAU ir šādi komentāri par iesniegto ieteikumu un topošajiem grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2533/98:






  — | regulas apsvērumos būtu jāprecizē formulējums “statistikas informācija”, jo saistībā ar Regulu (EK) Nr. 2533/98 statistikas informācijas jēdziens būtu jāattiecina vienīgi uz fiziskām un juridiskām personām, kuru datus apstrādā ECB kompetences jomā, |
| --- | --- | --- |

31.

EDAU ir šādi komentāri par iesniegto ieteikumu un topošajiem grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2533/98:

—

regulas apsvērumos būtu jāprecizē formulējums “statistikas informācija”, jo saistībā ar Regulu (EK) Nr. 2533/98 statistikas informācijas jēdziens būtu jāattiecina vienīgi uz fiziskām un juridiskām personām, kuru datus apstrādā ECB kompetences jomā,

| — | EDAU neiebilst pret informācijas apstrādes nolūku klāsta paplašināšanu, tomēr iebilst nolūku uzskaitīšanai indikatīvā un nepietiekami konkrētā sarakstā, |
| --- | --- |

—

EDAU neiebilst pret informācijas apstrādes nolūku klāsta paplašināšanu, tomēr iebilst nolūku uzskaitīšanai indikatīvā un nepietiekami konkrētā sarakstā,

| — | būtu jānodrošina, ka maksājumu statistikas vākšanas gadījumā pilnībā piemēro datu aizsardzības tiesisko regulējumu. Finanšu informācijas vākšana attiecībā uz identificējamām (tieši vai netieši) fiziskām personām parasti nebūtu jāpieļauj, izņemot gadījumus, kad ir nepārprotami pierādīta datu apstrādes vajadzība un ir īstenoti drošības pasākumi, |
| --- | --- |

—

būtu jānodrošina, ka maksājumu statistikas vākšanas gadījumā pilnībā piemēro datu aizsardzības tiesisko regulējumu. Finanšu informācijas vākšana attiecībā uz identificējamām (tieši vai netieši) fiziskām personām parasti nebūtu jāpieļauj, izņemot gadījumus, kad ir nepārprotami pierādīta datu apstrādes vajadzība un ir īstenoti drošības pasākumi,

| — | būtu jāizvērš papildu sadarbība starp ESS un ECB, lai nodrošinātu, ka ievēro datu kvalitātes principu un principu par datu minimāla iespējamā apjoma vākšanu, |
| --- | --- |

—

būtu jāizvērš papildu sadarbība starp ESS un ECB, lai nodrošinātu, ka ievēro datu kvalitātes principu un principu par datu minimāla iespējamā apjoma vākšanu,

| — | būtu jānodrošina, ka statistikas informāciju pētniecības nolūkos sniedz veidā, lai ziņotāju nevarētu identificēt ne tieši, ne netieši, ņemot vērā visus atbilstīgos līdzekļus, kādus reāli varētu izmantot trešā persona. |
| --- | --- |

—

būtu jānodrošina, ka statistikas informāciju pētniecības nolūkos sniedz veidā, lai ziņotāju nevarētu identificēt ne tieši, ne netieši, ņemot vērā visus atbilstīgos līdzekļus, kādus reāli varētu izmantot trešā persona.

Briselē 2009. gada 8. aprīlī

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV C 251, 3.10.2008., 1. lpp.

2

(3)  Procedūra šādu grozījumu pieņemšanai ir balstīta uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 107. panta 6. punktu un attiecīgi – uz Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtu 5. panta 4. punktu un 41. pantu.

3

(4)  Padome 2008. gada 13. oktobrī apspriedās arī ar Eiropas Komisiju, kura 2009. gada 13. janvārī nāca klajā ar Komisijas atzinumu, COM(2008) 898 galīgā redakcija.

4

(5)  COM(2007) 625 galīgā redakcija, 16.10.2007.

5

(6)  OV C 308, 3.12.2008., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas 2009. gada 13. janvāra atzinums, COM(2008) 898 galīgā redakcija.

7

(8)  Skat 27. punktu Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku (COM(2007) 625 galīgā redakcija).

8

(9)  OV C 295, 7.12.2007., 1. lpp., skat. 14. līdz 18. punktu.

9

---

| 15.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/6

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem

2009/C 192/02

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, un jo īpaši tās 41. pantu,

ņemot vērā 2008. gada 8. decembrī nosūtīto lūgumu EDAU sniegt atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

Priekšlikums direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem.

| 1. | Komisija 2008. gada 8. decembrī apstiprināja priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (turpmāk - priekšlikums) (1). Komisija priekšlikumu nosūtīja EDAU, lai tas sniegtu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 8. decembrī apstiprināja priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (turpmāk - priekšlikums) (1). Komisija priekšlikumu nosūtīja EDAU, lai tas sniegtu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu.

| 2. | Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt augstus transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartus, lai garantētu augstu cilvēka veselības aizsardzības pakāpi. Priekšlikumā, jo īpaši:






  — | izklāstītas pamata kvalitātes un drošības prasības, kas vajadzīgas dalībvalstu transplantācijas sistēmās, un paredzēts izveidot vai nozīmēt kompetentu valsts iestādi, kura nodrošinātu tādu prasību ievērošanu. Šajā sakarībā visās valstīs cilvēku orgānu ieguves un nodošanas vajadzībām tiks izstrādātas valsts kvalitātes programmas, tostarp sistēma ziņošanai par nopietniem nevēlamiem notikumiem un blaknēm, kā arī izsekojamības mehānisms, lai nodrošinātu visu orgānu izsekojamību no to ziedošanas līdz saņemšanai un otrādi, |
| --- | --- | --- |

2.

Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt augstus transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartus, lai garantētu augstu cilvēka veselības aizsardzības pakāpi. Priekšlikumā, jo īpaši:

—

izklāstītas pamata kvalitātes un drošības prasības, kas vajadzīgas dalībvalstu transplantācijas sistēmās, un paredzēts izveidot vai nozīmēt kompetentu valsts iestādi, kura nodrošinātu tādu prasību ievērošanu. Šajā sakarībā visās valstīs cilvēku orgānu ieguves un nodošanas vajadzībām tiks izstrādātas valsts kvalitātes programmas, tostarp sistēma ziņošanai par nopietniem nevēlamiem notikumiem un blaknēm, kā arī izsekojamības mehānisms, lai nodrošinātu visu orgānu izsekojamību no to ziedošanas līdz saņemšanai un otrādi,

| — | paredzēta donoru un saņēmēju aizsardzība. Priekšlikumā, jo īpaši attiecībā uz dzīviem donoriem, iekļauti pasākumi donora veselības novērtēšanai un visaptveroša informācija par apstākļiem, kas apdraud orgānu ziedošanu, paredzēta dzīvo donoru reģistru izveide, kā arī pasākumi dzīvu donoru veiktas altruistiskas un brīvprātīgas ziedošanas nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

paredzēta donoru un saņēmēju aizsardzība. Priekšlikumā, jo īpaši attiecībā uz dzīviem donoriem, iekļauti pasākumi donora veselības novērtēšanai un visaptveroša informācija par apstākļiem, kas apdraud orgānu ziedošanu, paredzēta dzīvo donoru reģistru izveide, kā arī pasākumi dzīvu donoru veiktas altruistiskas un brīvprātīgas ziedošanas nodrošināšanai,

| — | veicina dalībvalstu sadarbību un orgānu pārrobežu apmaiņu (arī starp dalībvalstīm un trešām valstīm), standartizējot vajadzīgās informācijas par orgānu īpašībām vākšanu un izveidojot mehānismu tādas informācijas nodošanai. |
| --- | --- |

—

veicina dalībvalstu sadarbību un orgānu pārrobežu apmaiņu (arī starp dalībvalstīm un trešām valstīm), standartizējot vajadzīgās informācijas par orgānu īpašībām vākšanu un izveidojot mehānismu tādas informācijas nodošanai.

| 3. | Lai ierosinātā orgānu ziedošanas un transplantācijas shēma darbotos, vispirms dažādu dalībvalstu pilnvarotām organizācijām un veselības aprūpes profesionāļiem ir jāapstrādā personas dati par orgānu donoru un saņēmēju veselību (“veselības dati”). Šo informāciju uzskata par konfidenciālu, un uz to attiecas stingrāki datu aizsardzības noteikumi, kā paredzēts Direktīvas 95/46/EK 8. pantā par īpašām datu kategorijām. |
| --- | --- |

3.

Lai ierosinātā orgānu ziedošanas un transplantācijas shēma darbotos, vispirms dažādu dalībvalstu pilnvarotām organizācijām un veselības aprūpes profesionāļiem ir jāapstrādā personas dati par orgānu donoru un saņēmēju veselību (“veselības dati”). Šo informāciju uzskata par konfidenciālu, un uz to attiecas stingrāki datu aizsardzības noteikumi, kā paredzēts Direktīvas 95/46/EK 8. pantā par īpašām datu kategorijām.

| 4. | Proti, donoru datus apstrādā ieguves organizācijas, kuras veic donora un orgānu raksturojumu un tādā veidā nosaka, vai attiecīgais orgāns ir piemērots transplantācijai (tādu datu saraksts ir pievienots priekšlikuma pielikumā). Saņēmēju (pacientu) datus apstrādā transplantācijas centros, kur arī notiek attiecīgā operācija. Kaut arī dati par orgānu donoru netiek nodoti saņēmējam (un otrādi), valsts kompetento iestāžu pienākums ir nodrošināt pilnīgu orgāna izsekojamību no donora līdz saņēmējam (un otrādi), turklāt tam vajadzētu būt iespējamam arī orgānu pārrobežu nodošanas gadījumos. |
| --- | --- |

4.

Proti, donoru datus apstrādā ieguves organizācijas, kuras veic donora un orgānu raksturojumu un tādā veidā nosaka, vai attiecīgais orgāns ir piemērots transplantācijai (tādu datu saraksts ir pievienots priekšlikuma pielikumā). Saņēmēju (pacientu) datus apstrādā transplantācijas centros, kur arī notiek attiecīgā operācija. Kaut arī dati par orgānu donoru netiek nodoti saņēmējam (un otrādi), valsts kompetento iestāžu pienākums ir nodrošināt pilnīgu orgāna izsekojamību no donora līdz saņēmējam (un otrādi), turklāt tam vajadzētu būt iespējamam arī orgānu pārrobežu nodošanas gadījumos.

EDAU konsultācija

| 5. | EDAU pauž gandarījumu par to, ka tam ir lūgta konsultācija par šo jautājumu un ka priekšlikuma preambulā ir ietverta atsauce uz šo konsultāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2000 28. pantu. |
| --- | --- |

5.

EDAU pauž gandarījumu par to, ka tam ir lūgta konsultācija par šo jautājumu un ka priekšlikuma preambulā ir ietverta atsauce uz šo konsultāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2000 28. pantu.

| 6. | Priekšlikums palīdzēs paātrināt orgānu ziedošanas un transplantācijas procedūras, un tā galīgais mērķis ir paaugstināt orgānu pieejamību un samazināt to personu mirstības rādītāju, kuras gaida orgānu rindā. Tas papildina spēkā esošo tiesību aktu sistēmu cilvēka izcelsmes bioloģisko materiālu izmantošanas jomā (2). Turklāt priekšlikumu var vērtēt kā daļu no kopējas EK pieejas, lai noteiktu dažādus vienotu standartu veidus veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanai dalībvalstīs, ar pamatmērķi sekmēt tādu pakalpojumu pārrobežu pieejamību visā Eiropā (3). Kā jau minēts EDAU atzinumā par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē, viņš atbalsta šādu pieeju. Tomēr viņš vēlreiz uzsver vajadzību pēc labi saskaņota un vienāda datu aizsardzības virziena dažādajās ar veselības aprūpi saistītajās ierosmēs (4). |
| --- | --- |

6.

Priekšlikums palīdzēs paātrināt orgānu ziedošanas un transplantācijas procedūras, un tā galīgais mērķis ir paaugstināt orgānu pieejamību un samazināt to personu mirstības rādītāju, kuras gaida orgānu rindā. Tas papildina spēkā esošo tiesību aktu sistēmu cilvēka izcelsmes bioloģisko materiālu izmantošanas jomā (2). Turklāt priekšlikumu var vērtēt kā daļu no kopējas EK pieejas, lai noteiktu dažādus vienotu standartu veidus veselības aprūpes pakalpojumu nodrošināšanai dalībvalstīs, ar pamatmērķi sekmēt tādu pakalpojumu pārrobežu pieejamību visā Eiropā (3). Kā jau minēts EDAU atzinumā par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē, viņš atbalsta šādu pieeju. Tomēr viņš vēlreiz uzsver vajadzību pēc labi saskaņota un vienāda datu aizsardzības virziena dažādajās ar veselības aprūpi saistītajās ierosmēs (4).

| 7. | Priekšlikumā jau ir ņemti vērā datu aizsardzības apsvērumi gan attiecībā uz donoriem, gan orgānu saņēmējiem. Svarīgākais elements ir prasība nodrošināt donoru un saņēmēju identitātes konfidencialitāti (11. un 16. apsvērums, 10. un 17. pants). Dažās priekšlikuma daļās (17. apsvērumā, 16. pants, 4. panta 3. punkta a) apakšpunktā, 15. panta 3. punktā, 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā un pielikumā) papildus ir sastopamas vairākas vispārīgas atsauces uz datu aizsardzību, kā arī tiešākas atsauces uz vajadzību sadarboties uz valsts datu aizsardzības iestādēm (18. panta f) apakšpunkts un 20. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

7.

Priekšlikumā jau ir ņemti vērā datu aizsardzības apsvērumi gan attiecībā uz donoriem, gan orgānu saņēmējiem. Svarīgākais elements ir prasība nodrošināt donoru un saņēmēju identitātes konfidencialitāti (11. un 16. apsvērums, 10. un 17. pants). Dažās priekšlikuma daļās (17. apsvērumā, 16. pants, 4. panta 3. punkta a) apakšpunktā, 15. panta 3. punktā, 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā un pielikumā) papildus ir sastopamas vairākas vispārīgas atsauces uz datu aizsardzību, kā arī tiešākas atsauces uz vajadzību sadarboties uz valsts datu aizsardzības iestādēm (18. panta f) apakšpunkts un 20. panta 2. punkts).

| 8. | EDAU pauž gandarījumu par minētajiem noteikumiem. Tomēr viņš vēlētos izteikt bažas par dažiem noteikumiem, kuri nav skaidri formulēti vai izstrādāti, un tādēļ rada pamatu divdomībām, kas savukārt varētu nevēlami ietekmēt priekšlikuma vienādu īstenošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

8.

EDAU pauž gandarījumu par minētajiem noteikumiem. Tomēr viņš vēlētos izteikt bažas par dažiem noteikumiem, kuri nav skaidri formulēti vai izstrādāti, un tādēļ rada pamatu divdomībām, kas savukārt varētu nevēlami ietekmēt priekšlikuma vienādu īstenošanu dalībvalstīs.

| 9. | Proti, ir skaidrāk jādefinē un jāprecizē dažreiz pretrunīgā jēdzienu “orgānu izsekojamība” un “donoru un saņēmēju anonimitāte” izmantošana. Šajā sakarībā būtu turpmāk jāuzsver vajadzība pieņemt dalībvalstu līmenī uzlabotus drošības pasākumus donoru un saņēmēju datu aizsardzībai, nodrošināt augstāku datu aizsardzības pakāpi dažādās Eiropas valstīs, kā arī nodrošināt datu aizsardzību orgānu pārrobežu apmaiņā (Eiropā vai ārpus tās). |
| --- | --- |

9.

Proti, ir skaidrāk jādefinē un jāprecizē dažreiz pretrunīgā jēdzienu “orgānu izsekojamība” un “donoru un saņēmēju anonimitāte” izmantošana. Šajā sakarībā būtu turpmāk jāuzsver vajadzība pieņemt dalībvalstu līmenī uzlabotus drošības pasākumus donoru un saņēmēju datu aizsardzībai, nodrošināt augstāku datu aizsardzības pakāpi dažādās Eiropas valstīs, kā arī nodrošināt datu aizsardzību orgānu pārrobežu apmaiņā (Eiropā vai ārpus tās).

| 10. | Šajā atzinumā sīkāk izskatīti minētie jautājumi, ar mērķi uzlabot priekšlikuma pašreizējo saturu, kas attiecas uz datu aizsardzību, gan no skaidrības, gan konsekvences viedokļa. |
| --- | --- |

10.

Šajā atzinumā sīkāk izskatīti minētie jautājumi, ar mērķi uzlabot priekšlikuma pašreizējo saturu, kas attiecas uz datu aizsardzību, gan no skaidrības, gan konsekvences viedokļa.

II.   IZSEKOJAMĪBAS UN ANONIMITĀTES JĒDZIENU PRECIZĒŠANA

Direktīvas 95/46/EK piemērojamība

| 11. | Saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Direktīvā 95/46/EK par personas datu aizsardzību, jēdziens “personas dati” ir – “jebkura informācija attiecībā uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; identificējama persona ir tā, kuru var identificēt tieši vai netieši, norādot reģistrācijas numuru vai vienu vai vairākus šai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus”. |
| --- | --- |

11.

Saskaņā ar 2. panta a) apakšpunktu Direktīvā 95/46/EK par personas datu aizsardzību, jēdziens “personas dati” ir – “jebkura informācija attiecībā uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; identificējama persona ir tā, kuru var identificēt tieši vai netieši, norādot reģistrācijas numuru vai vienu vai vairākus šai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus”.

| 12. | Cilvēka izcelsmes bioloģiskos materiālus, piemēram, orgānus, audus, šūnas vai asinis, var definēt kā materiālus, kas ņemti no cilvēka ķermeņa. Ir apšaubāms, vai tādus materiālus kā tādus var uzskatīt par personas datiem. Tomēr ir neapstrīdams, ka tādus materiālus var izmantot kā avotu personīgai informācijai par cilvēku, kura materiāli tie ir. Šādas informācijas iegūšana nereti ir bioloģisku materiālu apstrādes nolūks. Un pat, ja šāda nolūka nav, bioloģiskie materiāli bieži vien ir papildināti ar tādu iegūtu informāciju. Šādos gadījumos piemēro Direktīvas 95/46/EK noteikumus (5). Tas ir, – ja bioloģiskā materiāla turētājs ir identificēta vai identificējama (fiziska) persona. |
| --- | --- |

12.

Cilvēka izcelsmes bioloģiskos materiālus, piemēram, orgānus, audus, šūnas vai asinis, var definēt kā materiālus, kas ņemti no cilvēka ķermeņa. Ir apšaubāms, vai tādus materiālus kā tādus var uzskatīt par personas datiem. Tomēr ir neapstrīdams, ka tādus materiālus var izmantot kā avotu personīgai informācijai par cilvēku, kura materiāli tie ir. Šādas informācijas iegūšana nereti ir bioloģisku materiālu apstrādes nolūks. Un pat, ja šāda nolūka nav, bioloģiskie materiāli bieži vien ir papildināti ar tādu iegūtu informāciju. Šādos gadījumos piemēro Direktīvas 95/46/EK noteikumus (5). Tas ir, – ja bioloģiskā materiāla turētājs ir identificēta vai identificējama (fiziska) persona.

| 13. | Direktīvas 95/46/EK 26. apsvērumā paskaidrots, kā noteikt, vai persona ir identificējama – “būtu jāņem vērā visi līdzekļi, kurus, iespējams, pamatoti izmantotu vai nu personas datu apstrādātājs, vai jebkura cita persona, lai identificētu minēto personu”. Tajā pašā apsvērumā turpmāk teikts, ka Direktīvas 95/46/EK noteikumus nepiemēro, ja informācija attiecas uz personu, kura nav identificēta vai vairs nav identificējama, un šādus datus uzskata par anonīmiem. |
| --- | --- |

13.

Direktīvas 95/46/EK 26. apsvērumā paskaidrots, kā noteikt, vai persona ir identificējama – “būtu jāņem vērā visi līdzekļi, kurus, iespējams, pamatoti izmantotu vai nu personas datu apstrādātājs, vai jebkura cita persona, lai identificētu minēto personu”. Tajā pašā apsvērumā turpmāk teikts, ka Direktīvas 95/46/EK noteikumus nepiemēro, ja informācija attiecas uz personu, kura nav identificēta vai vairs nav identificējama, un šādus datus uzskata par anonīmiem.

| 14. | Ieteikumā (2006) 4 Eiropas Padome ir pievērsusies īpašajam jautājumam par bioloģisku materiālu identificējamību, skaidri izšķirot identificējamus un neidentificējamus bioloģiskus materiālus (6). |
| --- | --- |

14.

Ieteikumā (2006) 4 Eiropas Padome ir pievērsusies īpašajam jautājumam par bioloģisku materiālu identificējamību, skaidri izšķirot identificējamus un neidentificējamus bioloģiskus materiālus (6).

| 15. | Saskaņā ar minēto ieteikumu identificējami bioloģiskie materiāli ir “tādi bioloģiski materiāli, kuri atsevišķi vai kopā ar pavaddatiem, ļauj tieši vai, izmantojot kodu, identificēt attiecīgās personas” (7). Otrā gadījumā bioloģisko materiālu izmantotājam var, vai nu būt piekļuve kodam (“kodēti materiāli”) vai nebūt piekļuve kodam, kuru uzrauga trešā persona (“saistīti anonimizēti materiāli”). Atzinumā 4/2007 par personas datu jēdzienu 29. panta darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi (turpmāk – DG29) lieto apzīmējumu “izsekojami pseidonimizēti dati”, lai apzīmētu netieši identificējamu informāciju par personām, kuru joprojām iespējams izmantot, lai atgriezeniski noteiktu un identificētu personas, pamatojoties uz sākotnēji noteiktiem nosacījumiem (8). Ar atslēgu kodēti dati ir minēti kā piemērs, proti – personas dati ir iezīmēti ar kodu, bet koda atslēga, kas ļauj sasaistīt kodu ar parastajiem indivīda identifikatoriem, tiek glabāta atsevišķi. Ja izmantotie kodi ir unikāli katrai personai, tad identifikāciju iespējams veikt, piemērojot kodam koda atslēgu. |
| --- | --- |

15.

Saskaņā ar minēto ieteikumu identificējami bioloģiskie materiāli ir “tādi bioloģiski materiāli, kuri atsevišķi vai kopā ar pavaddatiem, ļauj tieši vai, izmantojot kodu, identificēt attiecīgās personas” (7). Otrā gadījumā bioloģisko materiālu izmantotājam var, vai nu būt piekļuve kodam (“kodēti materiāli”) vai nebūt piekļuve kodam, kuru uzrauga trešā persona (“saistīti anonimizēti materiāli”). Atzinumā 4/2007 par personas datu jēdzienu 29. panta darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi (turpmāk – DG29) lieto apzīmējumu “izsekojami pseidonimizēti dati”, lai apzīmētu netieši identificējamu informāciju par personām, kuru joprojām iespējams izmantot, lai atgriezeniski noteiktu un identificētu personas, pamatojoties uz sākotnēji noteiktiem nosacījumiem (8). Ar atslēgu kodēti dati ir minēti kā piemērs, proti – personas dati ir iezīmēti ar kodu, bet koda atslēga, kas ļauj sasaistīt kodu ar parastajiem indivīda identifikatoriem, tiek glabāta atsevišķi. Ja izmantotie kodi ir unikāli katrai personai, tad identifikāciju iespējams veikt, piemērojot kodam koda atslēgu.

| 16. | Ieteikumā minēti arī neidentificējami bioloģiski materiāli (vai “nesaistīti anonimizēti materiāli”), kā “materiāli, kuri atsevišķi vai kopā ar pavaddatiem, neļauj ar parastiem līdzekļiem identificēt attiecīgās personas” (9). Tie patiešām būtu uzskatāmi par anonīmiem datiem, kā definēts Direktīvā 95/46/EK. |
| --- | --- |

16.

Ieteikumā minēti arī neidentificējami bioloģiski materiāli (vai “nesaistīti anonimizēti materiāli”), kā “materiāli, kuri atsevišķi vai kopā ar pavaddatiem, neļauj ar parastiem līdzekļiem identificēt attiecīgās personas” (9). Tie patiešām būtu uzskatāmi par anonīmiem datiem, kā definēts Direktīvā 95/46/EK.

| 17. | No minētā izriet, ka Direktīvu 95/46/EK piemēro identificējamu orgānu vākšanas, uzglabāšanas un apstrādes darbībām, kā arī turpmākai informācijas iegūšanai no šādiem orgāniem tik ilgi, kamēr, liekot lietā visus iespējamos saprātīgus līdzekļus, ir iespējams identificēt attiecīgo personu. Kā turpinājumā būs parādīts, pastāvīga orgānu izsekojamība, kā paredzēts ierosinātajā direktīvā, rada iespēju identificēt personas visā procesa laikā. |
| --- | --- |

17.

No minētā izriet, ka Direktīvu 95/46/EK piemēro identificējamu orgānu vākšanas, uzglabāšanas un apstrādes darbībām, kā arī turpmākai informācijas iegūšanai no šādiem orgāniem tik ilgi, kamēr, liekot lietā visus iespējamos saprātīgus līdzekļus, ir iespējams identificēt attiecīgo personu. Kā turpinājumā būs parādīts, pastāvīga orgānu izsekojamība, kā paredzēts ierosinātajā direktīvā, rada iespēju identificēt personas visā procesa laikā.

Cilvēka orgānu izsekojamība un anonimitāte – salīdzinājums

| 18. | Bioloģisku materiālu izsekojamība ir iespēja atgriezeniski noteikt materiāla turētāju un tādā vaidā identificēt viņu. Citiem vārdiem sakot, ja ir iespējams tiešā vai netiešā veidā izsekot bioloģisko materiālu turētājus, tos uzskata par identificējamiem, un otrādi. Tādēļ jēdzieni “izsekojamība” un “identificējamība” pēc būtības ir savstarpēji cieši saistīti. No otras puses, datu izsekojamība un anonimitāte nevar pastāvēt vienlaikus. Tie ir pretēji jēdzieni. Ja kāda informācija ir patiešām anonīma, tad nav iespējams identificēt un noskaidrot attiecīgās personas. |
| --- | --- |

18.

Bioloģisku materiālu izsekojamība ir iespēja atgriezeniski noteikt materiāla turētāju un tādā vaidā identificēt viņu. Citiem vārdiem sakot, ja ir iespējams tiešā vai netiešā veidā izsekot bioloģisko materiālu turētājus, tos uzskata par identificējamiem, un otrādi. Tādēļ jēdzieni “izsekojamība” un “identificējamība” pēc būtības ir savstarpēji cieši saistīti. No otras puses, datu izsekojamība un anonimitāte nevar pastāvēt vienlaikus. Tie ir pretēji jēdzieni. Ja kāda informācija ir patiešām anonīma, tad nav iespējams identificēt un noskaidrot attiecīgās personas.

| 19. | Pašreizējā priekšlikumā izsekojamība ir obligāta prasība, kas dalībvalstu valsts kvalitātes programmās ir jāparedz divējādā veidā – gan attiecībā uz donoriem, gan saņēmējiem. Tas nozīmē, ka kaut arī informācija par donoriem un saņēmējiem tiek paturēta slepenībā, dati par orgāniem ir identificējami. Tas atspoguļots arī jēdziena “izsekojamība” definīcijā priekšlikuma 3. pantā – “nozīmē tādas kompetentas iestādes iespējas atrast un identificēt orgānu jebkurā ķēdes posmā no ziedošanas līdz transplantācijai vai iznīcināšanai, kura šajā direktīvā norādītos apstākļos ir pilnvarota identificēt donoru un ieguves organizāciju, identificēt saņēmēju transplantācijas centrā, atrast un identificēt visu atbilstošo informāciju, izņemot personisko informāciju, kas attiecas uz produktiem un materiāliem, kas nonāk kontaktā ar minēto orgānu”. |
| --- | --- |

19.

Pašreizējā priekšlikumā izsekojamība ir obligāta prasība, kas dalībvalstu valsts kvalitātes programmās ir jāparedz divējādā veidā – gan attiecībā uz donoriem, gan saņēmējiem. Tas nozīmē, ka kaut arī informācija par donoriem un saņēmējiem tiek paturēta slepenībā, dati par orgāniem ir identificējami. Tas atspoguļots arī jēdziena “izsekojamība” definīcijā priekšlikuma 3. pantā – “nozīmē tādas kompetentas iestādes iespējas atrast un identificēt orgānu jebkurā ķēdes posmā no ziedošanas līdz transplantācijai vai iznīcināšanai, kura šajā direktīvā norādītos apstākļos ir pilnvarota identificēt donoru un ieguves organizāciju, identificēt saņēmēju transplantācijas centrā, atrast un identificēt visu atbilstošo informāciju, izņemot personisko informāciju, kas attiecas uz produktiem un materiāliem, kas nonāk kontaktā ar minēto orgānu”.

| 20. | Turklāt priekšlikuma 10. panta pirmajā punktā par izsekojamību teikts, ka “dalībvalstis nodrošina, ka visiem to teritorijā iegūtiem un piešķirtiem orgāniem var izsekot no donora līdz saņēmējam un pretēji, lai aizsargātu donoru un saņēmēju veselību”. Tā paša panta 3. punktā teikts: “Dalībvalstis nodrošina, ka: a) kompetentās iestādes vai citas organizācijas, kas iesaistītas ķēdē no ziedošanas līdz transplantācijai vai iznīcināšanai, glabā izsekojamības nodrošināšanai visos ķēdes posmos no ziedošanas līdz transplantācijai vai iznīcināšanai vajadzīgos datus saskaņā ar valsts kvalitātes programmām, b) pilnīgai izsekojamībai vajadzīgos datus glabā vismaz 30 gadus pēc ziedošanas. Šādus datus var glabāt elektroniskā formā”. |
| --- | --- |

20.

Turklāt priekšlikuma 10. panta pirmajā punktā par izsekojamību teikts, ka “dalībvalstis nodrošina, ka visiem to teritorijā iegūtiem un piešķirtiem orgāniem var izsekot no donora līdz saņēmējam un pretēji, lai aizsargātu donoru un saņēmēju veselību”. Tā paša panta 3. punktā teikts: “Dalībvalstis nodrošina, ka: a) kompetentās iestādes vai citas organizācijas, kas iesaistītas ķēdē no ziedošanas līdz transplantācijai vai iznīcināšanai, glabā izsekojamības nodrošināšanai visos ķēdes posmos no ziedošanas līdz transplantācijai vai iznīcināšanai vajadzīgos datus saskaņā ar valsts kvalitātes programmām, b) pilnīgai izsekojamībai vajadzīgos datus glabā vismaz 30 gadus pēc ziedošanas. Šādus datus var glabāt elektroniskā formā”.

| 21. | Kaut arī izsekojamības procesam piemēro īstenošanas pasākumus (skatīt priekšlikuma 25. pantu), šķiet, ka netieša donoru un saņēmēju identifikācijas shēma ir iespējamākais risinājums saskaņā ar vai vismaz saderīga ar Direktīvu 2004/23/EK (10) par audiem un šūnām, kā arī tajā paredzēto Eiropas identificēšanas kodu (11). Šādā gadījumā priekšlikumā paredzētā ar donoriem un saņēmējiem saistītā apstrāde attiecas uz saistītiem anonimizētiem bioloģiskiem materiāliem jeb –saskaņā ar datu aizsardzības terminoloģiju – izsekojamiem pseidonimizētiem datiem (skatīt 15. punktu), uz kuru attiecas Direktīvas 95/46/EK noteikumi. |
| --- | --- |

21.

Kaut arī izsekojamības procesam piemēro īstenošanas pasākumus (skatīt priekšlikuma 25. pantu), šķiet, ka netieša donoru un saņēmēju identifikācijas shēma ir iespējamākais risinājums saskaņā ar vai vismaz saderīga ar Direktīvu 2004/23/EK (10) par audiem un šūnām, kā arī tajā paredzēto Eiropas identificēšanas kodu (11). Šādā gadījumā priekšlikumā paredzētā ar donoriem un saņēmējiem saistītā apstrāde attiecas uz saistītiem anonimizētiem bioloģiskiem materiāliem jeb –saskaņā ar datu aizsardzības terminoloģiju – izsekojamiem pseidonimizētiem datiem (skatīt 15. punktu), uz kuru attiecas Direktīvas 95/46/EK noteikumi.

| 22. | Tomēr ir konstatēts, ka, neskatoties uz skaidrām izsekojamības un identificējamības prasībām, priekšlikuma dažās daļās termins “anonimitāte” vai “anonīmi dati” ir lietots attiecībā uz donoru un saņēmēju datiem. Saskaņā ar iepriekšējos punktos minēto tas ir pretrunīgi un īpaši maldinoši (12). |
| --- | --- |

22.

Tomēr ir konstatēts, ka, neskatoties uz skaidrām izsekojamības un identificējamības prasībām, priekšlikuma dažās daļās termins “anonimitāte” vai “anonīmi dati” ir lietots attiecībā uz donoru un saņēmēju datiem. Saskaņā ar iepriekšējos punktos minēto tas ir pretrunīgi un īpaši maldinoši (12).

| 23. | Proti, priekšlikuma 10. panta 2. punktā, kurā noteikta vajadzība īstenot donoru identifikācijas sistēmu, teikts, ka “dalībvalstis nodrošina donora identifikācijas sistēmas īstenošanu, kurā var identificēt katru ziedojumu un katru ar to saistīto orgānu. Dalībvalstis nodrošina, ka šo donoru identifikācijas sistēmu projektē un izvēlas atbilstoši mērķim personas datus nevākt, neapstrādāt vai neizmantot vai darīt to pēc iespējas mazāk. Īpaši jāizmanto iespējas lietot pseidonīmus vai padarīt personas anonīmas” (13). EDAU uzskata, ka šajā punktā pasvītrotie termini ir pretrunā izsekojamības principam, jo, ja donori un saņēmēji ir padarīti anonīmi, tad izsekojami un identificējami dati nepastāv. Turklāt ir jāatzīmē, ka šis punkts attiecas uz donoru identifikāciju, bet tajā nemaz nav pieminēta saņēmēju identifikācija (kas arī ir daļa no procesa). |
| --- | --- |

23.

Proti, priekšlikuma 10. panta 2. punktā, kurā noteikta vajadzība īstenot donoru identifikācijas sistēmu, teikts, ka “dalībvalstis nodrošina donora identifikācijas sistēmas īstenošanu, kurā var identificēt katru ziedojumu un katru ar to saistīto orgānu. Dalībvalstis nodrošina, ka šo donoru identifikācijas sistēmu projektē un izvēlas atbilstoši mērķim personas datus nevākt, neapstrādāt vai neizmantot vai darīt to pēc iespējas mazāk. Īpaši jāizmanto iespējas lietot pseidonīmus vai padarīt personas anonīmas” (13). EDAU uzskata, ka šajā punktā pasvītrotie termini ir pretrunā izsekojamības principam, jo, ja donori un saņēmēji ir padarīti anonīmi, tad izsekojami un identificējami dati nepastāv. Turklāt ir jāatzīmē, ka šis punkts attiecas uz donoru identifikāciju, bet tajā nemaz nav pieminēta saņēmēju identifikācija (kas arī ir daļa no procesa).

| 24. | Minētā pretruna vēl uzskatamāk ir redzama 17. pantā par donoru un saņēmēju anonimizāciju, kurā teikts, ka: “Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi donoru un saņēmēju personas dati, ko apstrādā ciktāl uz tiem attiecas šīs direktīvas darbības joma, paliek anonīmi tā, lai nevienu donoru vai saņēmēju nevar identificēt”. Šis pants ir pilnīgi pretrunā priekšlikuma pantiem par izsekojamību. |
| --- | --- |

24.

Minētā pretruna vēl uzskatamāk ir redzama 17. pantā par donoru un saņēmēju anonimizāciju, kurā teikts, ka: “Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi donoru un saņēmēju personas dati, ko apstrādā ciktāl uz tiem attiecas šīs direktīvas darbības joma, paliek anonīmi tā, lai nevienu donoru vai saņēmēju nevar identificēt”. Šis pants ir pilnīgi pretrunā priekšlikuma pantiem par izsekojamību.

Anonimitātes vietā – konfidencialitāte

| 25. | EDAU saprot, ka termins “anonimitāte” patiesībā ir lietots, lai uzsvērtu vajadzību pēc stingrākas donoru un saņēmēju datu konfidencialitātes (14), ar domu, ka informācija ir pieejama vienīgi pilnvarotām personām. EDAU pieņem, ka anonimizāciju izmanto it īpaši, lai norādītu uz netiešu identifikācijas shēmu, ko izmanto attiecībā uz donoriem un saņēmējiem (15), un šo vārdu var interpretēt citādi, nekā Direktīvā 2004/23/EK par audiem un šūnām. Kā minēts agrāk, anonimitāte tomēr nav pareizais termins, kuru vajadzētu lietot. |
| --- | --- |

25.

EDAU saprot, ka termins “anonimitāte” patiesībā ir lietots, lai uzsvērtu vajadzību pēc stingrākas donoru un saņēmēju datu konfidencialitātes (14), ar domu, ka informācija ir pieejama vienīgi pilnvarotām personām. EDAU pieņem, ka anonimizāciju izmanto it īpaši, lai norādītu uz netiešu identifikācijas shēmu, ko izmanto attiecībā uz donoriem un saņēmējiem (15), un šo vārdu var interpretēt citādi, nekā Direktīvā 2004/23/EK par audiem un šūnām. Kā minēts agrāk, anonimitāte tomēr nav pareizais termins, kuru vajadzētu lietot.

| 26. | Piemērs tam, kā iespējams pievērsties datu aizsardzībai un izsekojamībai transplantācijas procesā, atrodams Eiropas Padomes papildu protokolā Konvencijai par cilvēktiesībām un biomedicīnu (16). Tajā vārda “anonimitāte” vietā lietots konfidencialitātes jēdziens. Proti, minētā protokola 23. panta 1. punktā ir teikts, ka “visus personas datus, kas ir saistīti ar personu, no kuras ir ņemti orgāni vai audi, un datus, kas ir saistīti ar to saņēmēju, uzskata par konfidenciāliem. Šādus datus var vākt, apstrādāt un nosūtīt tikai saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz profesionālo konfidencialitāti un personas datu aizsardzību”. Tā paša panta 2. punktā teikts: “1. punkta noteikumus interpretē, neskarot noteikumus, kuri, nodrošinot pienācīgas garantijas, dara iespējamu vajadzīgās informācijas par personu, no kuras ir izņemti orgāni vai audi, vai orgānu un audu saņēmēju(iem), vākšanu, apstrādi un nosūtīšanu, ciktāl tas vajadzīgs medicīniskiem nolūkiem, tostarp izsekojamībai, kā noteikts šā protokola 3. pantā”. |
| --- | --- |

26.

Piemērs tam, kā iespējams pievērsties datu aizsardzībai un izsekojamībai transplantācijas procesā, atrodams Eiropas Padomes papildu protokolā Konvencijai par cilvēktiesībām un biomedicīnu (16). Tajā vārda “anonimitāte” vietā lietots konfidencialitātes jēdziens. Proti, minētā protokola 23. panta 1. punktā ir teikts, ka “visus personas datus, kas ir saistīti ar personu, no kuras ir ņemti orgāni vai audi, un datus, kas ir saistīti ar to saņēmēju, uzskata par konfidenciāliem. Šādus datus var vākt, apstrādāt un nosūtīt tikai saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz profesionālo konfidencialitāti un personas datu aizsardzību”. Tā paša panta 2. punktā teikts: “1. punkta noteikumus interpretē, neskarot noteikumus, kuri, nodrošinot pienācīgas garantijas, dara iespējamu vajadzīgās informācijas par personu, no kuras ir izņemti orgāni vai audi, vai orgānu un audu saņēmēju(iem), vākšanu, apstrādi un nosūtīšanu, ciktāl tas vajadzīgs medicīniskiem nolūkiem, tostarp izsekojamībai, kā noteikts šā protokola 3. pantā”.

| 27. | Pamatojoties uz to, EDAU iesaka grozīt atsevišķu priekšlikuma daļu redakciju, lai novērstu divdomību un skaidri parādītu, ka dati ir nevis anonīmi, bet gan būtu jāapstrādā, piemērojot stingrus konfidencialitātes un drošības noteikumus. Proti, EDAU iesaka šādus grozījumus:






  — | 16. apsvērums, pēdējais teikums: “Saskaņā ar minēto hartu un attiecīgi ņemot vērā Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, orgānu transplantācijas programmu pamatā vajadzētu būt brīvprātīgas un bezmaksas ziedošanas principiem, donora altruismam un solidaritātei starp donoru un saņēmēju, vienlaikus nodrošinot stingrus konfidencialitātes noteikumus un drošības pasākumus, lai aizsargātu donoru un saņēmēju personas datus”, |
| --- | --- | --- |

27.

Pamatojoties uz to, EDAU iesaka grozīt atsevišķu priekšlikuma daļu redakciju, lai novērstu divdomību un skaidri parādītu, ka dati ir nevis anonīmi, bet gan būtu jāapstrādā, piemērojot stingrus konfidencialitātes un drošības noteikumus. Proti, EDAU iesaka šādus grozījumus:

—

16. apsvērums, pēdējais teikums: “Saskaņā ar minēto hartu un attiecīgi ņemot vērā Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, orgānu transplantācijas programmu pamatā vajadzētu būt brīvprātīgas un bezmaksas ziedošanas principiem, donora altruismam un solidaritātei starp donoru un saņēmēju, vienlaikus nodrošinot stingrus konfidencialitātes noteikumus un drošības pasākumus, lai aizsargātu donoru un saņēmēju personas datus”,

| — | 10. panta 2. punkts: “Dalībvalstis nodrošina donora un saņēmēja identifikācijas sistēmas īstenošanu, kurā var identificēt katru ziedojumu un katru ar to saistīto orgānu. Dalībvalstis nodrošina, ka šo donoru un saņēmēju identifikācijas sistēmu projektē un izvēlas atbilstoši mērķim vākt, apstrādāt vai izmantot personas datus pēc iespējas mazāk, liekot lietā jo īpaši pseidonimizācijas metodes, kā arī īsteno vajadzīgus tehniskus un organizācijas pasākumus tādu datu drošībai”, |
| --- | --- |

—

10. panta 2. punkts: “Dalībvalstis nodrošina donora un saņēmēja identifikācijas sistēmas īstenošanu, kurā var identificēt katru ziedojumu un katru ar to saistīto orgānu. Dalībvalstis nodrošina, ka šo donoru un saņēmēju identifikācijas sistēmu projektē un izvēlas atbilstoši mērķim vākt, apstrādāt vai izmantot personas datus pēc iespējas mazāk, liekot lietā jo īpaši pseidonimizācijas metodes, kā arī īsteno vajadzīgus tehniskus un organizācijas pasākumus tādu datu drošībai”,

| — | 17. pantu pēc būtības varētu svītrot, pārnesot tā saturu (konfidencialitātes nodrošināšanas nolūkā) uz jaunu punktu 16. pantā par personas datu aizsardzību, konfidencialitāti un apstrādes drošību (skatīt 36. punktu turpinājumā). |
| --- | --- |

—

17. pantu pēc būtības varētu svītrot, pārnesot tā saturu (konfidencialitātes nodrošināšanas nolūkā) uz jaunu punktu 16. pantā par personas datu aizsardzību, konfidencialitāti un apstrādes drošību (skatīt 36. punktu turpinājumā).

| 28. | Turklāt, kā izklāstīts turpmākās atzinuma nodaļās, EDAU ierosina vēl skaidrāk formulēt donoru un saņēmēju datu pastiprinātas aizsardzības vajadzību, piemērojot stingrus drošības pasākumus valsts un pārrobežu mērogā. |
| --- | --- |

28.

Turklāt, kā izklāstīts turpmākās atzinuma nodaļās, EDAU ierosina vēl skaidrāk formulēt donoru un saņēmēju datu pastiprinātas aizsardzības vajadzību, piemērojot stingrus drošības pasākumus valsts un pārrobežu mērogā.

III.   UZSVARS UZ VALSTS DATU DROŠĪBAS PASĀKUMIEM

Pamata drošības vajadzības un prasības

| 29. | Kā izriet no priekšlikuma, donoru un saņēmēju personas datu apstrāde notiek galvenokārt valsts mērogā, proti – dalībvalstu ieguves un transplantācijas centros. Šajā pakāpē tiek arī uzturēts dzīvo donoru reģistrs. Lai gan izsekojamības mehānisms vēl nav definēts, var sagaidīt, ka valsts mērogā tiks veikta arī kāda no kodificēšanas darbībām, neskatoties uz to, ka izmanto Eiropas kodēšanas sistēmu, jo donoru un saņēmēju identifikācija ir iespējama vienīgi ar valsts kompetento iestāžu starpniecību. |
| --- | --- |

29.

Kā izriet no priekšlikuma, donoru un saņēmēju personas datu apstrāde notiek galvenokārt valsts mērogā, proti – dalībvalstu ieguves un transplantācijas centros. Šajā pakāpē tiek arī uzturēts dzīvo donoru reģistrs. Lai gan izsekojamības mehānisms vēl nav definēts, var sagaidīt, ka valsts mērogā tiks veikta arī kāda no kodificēšanas darbībām, neskatoties uz to, ka izmanto Eiropas kodēšanas sistēmu, jo donoru un saņēmēju identifikācija ir iespējama vienīgi ar valsts kompetento iestāžu starpniecību.

| 30. | Tādēļ ir īpaši svarīgi īstenot informācijas drošības politiku, kas balstītos uz stingriem un saprātīgiem drošības pasākumiem attiecīgos valstu dienestos, jo īpaši, lai nodrošinātu priekšlikumā izklāstīto konfidencialitātes prasību ievērošanu attiecībā uz donoriem un saņēmējiem, kā arī, lai aizsargātu šādu datu pilnīgumu (17), atbildīgumu (18) un pieejamību (19). Šajā sakarībā informācijas drošības politikā būtu jāiekļauj fiziskas un loģiskas drošības elementi, kas cita starpā būtu vērsti uz datu ievadīšanas, piekļuves, ierakstīšanas, nodošanas un nosūtīšanas kontroli, kā arī uz datu nesēju un uzglabāšanas kontroli. |
| --- | --- |

30.

Tādēļ ir īpaši svarīgi īstenot informācijas drošības politiku, kas balstītos uz stingriem un saprātīgiem drošības pasākumiem attiecīgos valstu dienestos, jo īpaši, lai nodrošinātu priekšlikumā izklāstīto konfidencialitātes prasību ievērošanu attiecībā uz donoriem un saņēmējiem, kā arī, lai aizsargātu šādu datu pilnīgumu (17), atbildīgumu (18) un pieejamību (19). Šajā sakarībā informācijas drošības politikā būtu jāiekļauj fiziskas un loģiskas drošības elementi, kas cita starpā būtu vērsti uz datu ievadīšanas, piekļuves, ierakstīšanas, nodošanas un nosūtīšanas kontroli, kā arī uz datu nesēju un uzglabāšanas kontroli.

| 31. | Attiecībā uz konfidencialitāti saņēmēju medicīniskie dati (20), kā arī dati, kurus izmanto donoru raksturojumam un turpmākām darbībām (arī saistībā ar “plašākiem donoriem” (21)), var atklāt diskrētas personiska rakstura ziņas par šīm personām un kuras var ietekmēt šo personu sociālo, darba, kā arī privāto dzīvi. Donoru identifikācijas datu aizsardzība ir jo īpaši svarīga, ja dzīvi donori vai personas viņu vārdā ir iesniegušas piekrišanu ziedot vienu vai vairākus viņu orgānus pēc nāves, un šādiem datiem nonākot atklātībā, viņi var kļūt par nelegālas cilvēka orgānu un audu tirdzniecības upuriem. Tikpat būtiska ir ar orgāniem saistītu datu nedalāmība, jo pat viena kļūda nodotajā informācijā var apdraudēt saņēmēja dzīvību. Tas pats attiecas uz donoru veselības datu precizitāti pirms transplantācijas, jo šos datus izmanto, lai noteiktu, vai attiecīgais orgāns ir piemērots vai nav. Attiecībā uz atbildīgumu jāsaka, ka līdz ar to, ka kopējā ziedošanas un transplantācijas shēmā ir iesaistīts tik daudz dažādu organizāciju, vajadzētu būt veidam, kā panākt, lai visas iesaistītās struktūras būtu informētas un uzņemtos atbildību par savu darbību, piem., gadījumos, ja donoru identifikācijas dati tiek atklāti personām, kurām tas nav atļauts, vai ja orgānu medicīniskie dati nav precīzi. Visbeidzot, tā kā visa sistēma ir balstīta uz datiem, kas saistīti ar orgānu nodošanu, un izsekojamības mehānismu posmā no donora līdz saņēmējam, šiem datiem vajadzētu būt nekavējoties pieejamiem pilnvarotām personām, tiklīdz tie ir nepieciešami (pretējā gadījumā, datu nepieejamība apdraudētu sistēmas pareizu darbību). |
| --- | --- |

31.

Attiecībā uz konfidencialitāti saņēmēju medicīniskie dati (20), kā arī dati, kurus izmanto donoru raksturojumam un turpmākām darbībām (arī saistībā ar “plašākiem donoriem” (21)), var atklāt diskrētas personiska rakstura ziņas par šīm personām un kuras var ietekmēt šo personu sociālo, darba, kā arī privāto dzīvi. Donoru identifikācijas datu aizsardzība ir jo īpaši svarīga, ja dzīvi donori vai personas viņu vārdā ir iesniegušas piekrišanu ziedot vienu vai vairākus viņu orgānus pēc nāves, un šādiem datiem nonākot atklātībā, viņi var kļūt par nelegālas cilvēka orgānu un audu tirdzniecības upuriem. Tikpat būtiska ir ar orgāniem saistītu datu nedalāmība, jo pat viena kļūda nodotajā informācijā var apdraudēt saņēmēja dzīvību. Tas pats attiecas uz donoru veselības datu precizitāti pirms transplantācijas, jo šos datus izmanto, lai noteiktu, vai attiecīgais orgāns ir piemērots vai nav. Attiecībā uz atbildīgumu jāsaka, ka līdz ar to, ka kopējā ziedošanas un transplantācijas shēmā ir iesaistīts tik daudz dažādu organizāciju, vajadzētu būt veidam, kā panākt, lai visas iesaistītās struktūras būtu informētas un uzņemtos atbildību par savu darbību, piem., gadījumos, ja donoru identifikācijas dati tiek atklāti personām, kurām tas nav atļauts, vai ja orgānu medicīniskie dati nav precīzi. Visbeidzot, tā kā visa sistēma ir balstīta uz datiem, kas saistīti ar orgānu nodošanu, un izsekojamības mehānismu posmā no donora līdz saņēmējam, šiem datiem vajadzētu būt nekavējoties pieejamiem pilnvarotām personām, tiklīdz tie ir nepieciešami (pretējā gadījumā, datu nepieejamība apdraudētu sistēmas pareizu darbību).

| 32. | Šajā sakarībā atbilstīgi piekļuves kontroles politikai vajadzētu būt ieviestiem attiecīgiem atļauju piešķiršanas mehānismiem gan valsts datu bāzēm, gan attiecībā uz orgānu pārrobežu apmaiņu. Šādai politikai vajadzētu, pirmkārt, būt definētai organizācijas līmenī, jo īpaši attiecībā uz donoriem un saņēmējiem piemērotajām identifikācijas procedūrām (piem., kam ir piekļuve kādai informācijai un kādos apstākļos). Tādā veidā būs noteiktas piekļuves tiesības, kā arī piekļuves scenāriji, kādos šīs tiesības var izmantot (piem., apstākļi un procedūra saskaņā ar kuru ieguves organizācija dara zināmus datus kompetentai iestādei, konkrēti gadījumi (ja tādi ir), kuros donora identitāte ir jāatklāj saņēmējam, un procedūras, kā to veikt, un tml.). Lai tāda politika praktiski darbotos, personām, kuras ir iesaistītas datu apstrādē, būtu jāpiemēro īpaši konfidencialitātes noteikumi. |
| --- | --- |

32.

Šajā sakarībā atbilstīgi piekļuves kontroles politikai vajadzētu būt ieviestiem attiecīgiem atļauju piešķiršanas mehānismiem gan valsts datu bāzēm, gan attiecībā uz orgānu pārrobežu apmaiņu. Šādai politikai vajadzētu, pirmkārt, būt definētai organizācijas līmenī, jo īpaši attiecībā uz donoriem un saņēmējiem piemērotajām identifikācijas procedūrām (piem., kam ir piekļuve kādai informācijai un kādos apstākļos). Tādā veidā būs noteiktas piekļuves tiesības, kā arī piekļuves scenāriji, kādos šīs tiesības var izmantot (piem., apstākļi un procedūra saskaņā ar kuru ieguves organizācija dara zināmus datus kompetentai iestādei, konkrēti gadījumi (ja tādi ir), kuros donora identitāte ir jāatklāj saņēmējam, un procedūras, kā to veikt, un tml.). Lai tāda politika praktiski darbotos, personām, kuras ir iesaistītas datu apstrādē, būtu jāpiemēro īpaši konfidencialitātes noteikumi.

| 33. | Kad tāda politika ir noteikta, to var īstenot tehniskā līmenī, t. i., lai kontrolētu lietotāju piekļuvi sistēmām un lietojumprogrammām saskaņā ar sākotnēji noteiktām piekļuves tiesībām. Šim nolūkam var izmantot jau lietderību apliecinājušas tehnoloģijas, piemēram, šifrēšanu un elektroniskus sertifikātus
   (22) (piem., tādas, kas balstās uz publiskas pamata infrastruktūras shēmām
   (23)). Lai ierobežotu lietotāju piekļuves tiesības atkarībā no to pienākumiem (piem., vienīgi ārstiem vajadzētu būt tiesībām veikt izmaiņas saņēmēju un donoru medicīniskajos datos, kas glabājas valsts datu bāzēs), var piemērot arī ar darba pienākumiem saistītus autentificēšanas mehānismus. |
| --- | --- |

33.

Kad tāda politika ir noteikta, to var īstenot tehniskā līmenī, t. i., lai kontrolētu lietotāju piekļuvi sistēmām un lietojumprogrammām saskaņā ar sākotnēji noteiktām piekļuves tiesībām. Šim nolūkam var izmantot jau lietderību apliecinājušas tehnoloģijas, piemēram, šifrēšanu un elektroniskus sertifikātus
   (22) (piem., tādas, kas balstās uz publiskas pamata infrastruktūras shēmām
   (23)). Lai ierobežotu lietotāju piekļuves tiesības atkarībā no to pienākumiem (piem., vienīgi ārstiem vajadzētu būt tiesībām veikt izmaiņas saņēmēju un donoru medicīniskajos datos, kas glabājas valsts datu bāzēs), var piemērot arī ar darba pienākumiem saistītus autentificēšanas mehānismus.

| 34. | Piekļuves kontroli vajadzētu papildināt ar iespēju lietotājiem pieteikties sistēmā darbību veikšanai (piem., piekļuve medicīniskiem datiem ar mērķi rakstīt un lasīt), jo īpaši, ja tiek izmantotas elektroniskas sistēmas. Lai nodrošinātu, ka donoru un orgānu datu bāzes ir pilnībā darboties spējīgas kā galvenais ierosinātās ziedošanas un transplantācijas sistēmas elements, vajadzētu būt ieviestiem arī fiziskas un loģiskas drošības pasākumiem. Datu pieejamību vajadzētu uzskatīt par sistēmas stūrakmeni. Šajā sakarībā informācijas drošības politikai vajadzētu būt balstītai uz pilnīgu riska analīzi un novērtējumu, un arī jāietver tādi elementi, kā negadījumi un darbības nepārtrauktības vadība. Visi šie elementi būtu jāuztur un jāuzlabo, tos regulāri pārraugot un pārskatot. Sistēmas efektivitāti un uzlabošanos var paaugstināt arī ar neatkarīgu revīziju palīdzību, īpašu uzmanību veltot pseidonimizācijas, izsekojamības un datu nodošanas praksei. |
| --- | --- |

34.

Piekļuves kontroli vajadzētu papildināt ar iespēju lietotājiem pieteikties sistēmā darbību veikšanai (piem., piekļuve medicīniskiem datiem ar mērķi rakstīt un lasīt), jo īpaši, ja tiek izmantotas elektroniskas sistēmas. Lai nodrošinātu, ka donoru un orgānu datu bāzes ir pilnībā darboties spējīgas kā galvenais ierosinātās ziedošanas un transplantācijas sistēmas elements, vajadzētu būt ieviestiem arī fiziskas un loģiskas drošības pasākumiem. Datu pieejamību vajadzētu uzskatīt par sistēmas stūrakmeni. Šajā sakarībā informācijas drošības politikai vajadzētu būt balstītai uz pilnīgu riska analīzi un novērtējumu, un arī jāietver tādi elementi, kā negadījumi un darbības nepārtrauktības vadība. Visi šie elementi būtu jāuztur un jāuzlabo, tos regulāri pārraugot un pārskatot. Sistēmas efektivitāti un uzlabošanos var paaugstināt arī ar neatkarīgu revīziju palīdzību, īpašu uzmanību veltot pseidonimizācijas, izsekojamības un datu nodošanas praksei.

| 35. | EDAU vēlētos ierosinātajā direktīvā redzēt lielāku uzsvaru uz vajadzību pēc šādiem pasākumiem. |
| --- | --- |

35.

EDAU vēlētos ierosinātajā direktīvā redzēt lielāku uzsvaru uz vajadzību pēc šādiem pasākumiem.

Priekšlikumā ietverto drošības noteikumu uzlabošana

| 36. | Priekšlikuma 16. pantā par personas datu aizsardzību, konfidencialitāti un apstrādes drošību teikts: “Dalībvalstis nodrošina, ka visās orgānu transplantācijas darbībās pilnībā un efektīvi tiek nodrošināta personas datu aizsardzība saskaņā ar Kopienas noteikumiem par personas datu aizsardzību, piemēram, Direktīvu 95/46/EK un jo īpaši minētās direktīvas 8. panta 3. punktu, 16., 17. pantu un 28. panta 2. punktu”. EDAU iesaka pievienot šim pantam otru daļu, kurā izklāstītu pamatprincipus drošības nodrošināšanai dalībvalstu līmenī, ietverot atsauci vismaz uz šādiem punktiem:






  — | vajadzētu būt pieņemtai informācijas drošības politikai, lai īstenotu tehniskus un organizācijas pasākumus, ar mērķi nodrošināt donoru un saņēmēju personas datu konfidencialitāti, nedalāmību, atbildīgumu un pieejamību, |
| --- | --- | --- |

36.

Priekšlikuma 16. pantā par personas datu aizsardzību, konfidencialitāti un apstrādes drošību teikts: “Dalībvalstis nodrošina, ka visās orgānu transplantācijas darbībās pilnībā un efektīvi tiek nodrošināta personas datu aizsardzība saskaņā ar Kopienas noteikumiem par personas datu aizsardzību, piemēram, Direktīvu 95/46/EK un jo īpaši minētās direktīvas 8. panta 3. punktu, 16., 17. pantu un 28. panta 2. punktu”. EDAU iesaka pievienot šim pantam otru daļu, kurā izklāstītu pamatprincipus drošības nodrošināšanai dalībvalstu līmenī, ietverot atsauci vismaz uz šādiem punktiem:

—

vajadzētu būt pieņemtai informācijas drošības politikai, lai īstenotu tehniskus un organizācijas pasākumus, ar mērķi nodrošināt donoru un saņēmēju personas datu konfidencialitāti, nedalāmību, atbildīgumu un pieejamību,

| — | būtu jādefinē īpaša konfidencialitātes un piekļuves kontroles politika, izmantošanai visās dalībvalstīs, kurā noteiktu piekļuves tiesības, uzdevumus un pienākumus visām iesaistītajām personām (donoram, ieguves organizācijai, transplantācijas centram, saņēmējam, valsts kompetentai iestādei, pārrobežu kompetentai iestādei) visā izsekojamības ķēdē. Personām, kas iesaistītas datu apstrādē, būtu jāparedz īpašas datu konfidencialitātes garantijas, jo īpaši, ja uz tādām personām neattiecas medicīniskā noslēpuma pienākums (piem., konfidencialitātes rīcības kodeksi un pasākumi informētības nolūkā), |
| --- | --- |

—

būtu jādefinē īpaša konfidencialitātes un piekļuves kontroles politika, izmantošanai visās dalībvalstīs, kurā noteiktu piekļuves tiesības, uzdevumus un pienākumus visām iesaistītajām personām (donoram, ieguves organizācijai, transplantācijas centram, saņēmējam, valsts kompetentai iestādei, pārrobežu kompetentai iestādei) visā izsekojamības ķēdē. Personām, kas iesaistītas datu apstrādē, būtu jāparedz īpašas datu konfidencialitātes garantijas, jo īpaši, ja uz tādām personām neattiecas medicīniskā noslēpuma pienākums (piem., konfidencialitātes rīcības kodeksi un pasākumi informētības nolūkā),

| — | būtu jāizklāsta vajadzība paredzēt valstu datu bāzēs drošības mehānismus (piemēram, šifrēšanu un elektroniskus sertifikātus). Princips “privātums plānojumā” būtu jāpiemēro jo īpaši attiecībā uz donoru reģistriem, lai visas vajadzīgās drošības prasības iekļautu jau šādu darbību sākotnējos īstenošanas posmos, |
| --- | --- |

—

būtu jāizklāsta vajadzība paredzēt valstu datu bāzēs drošības mehānismus (piemēram, šifrēšanu un elektroniskus sertifikātus). Princips “privātums plānojumā” būtu jāpiemēro jo īpaši attiecībā uz donoru reģistriem, lai visas vajadzīgās drošības prasības iekļautu jau šādu darbību sākotnējos īstenošanas posmos,

| — | būtu arī jāievieš procedūras, lai aizsargātu donoru un saņēmēju datu aizsardzības tiesības, jo īpaši, – piekļuves un grozījumu veikšanas tiesības, kā arī tiesības saņemt informāciju. Īpaša rūpība jāievēro gadījumos, kad donors vēlas atsaukt savu piekrišanu vai, ja viņa kandidatūra tiek noraidīta (pēc donora un orgāna raksturojuma). Šajā gadījumā minēto personu datu saglabāšanas nolūkā būtu jānosaka īpaša procedūra un laika ierobežojums, |
| --- | --- |

—

būtu arī jāievieš procedūras, lai aizsargātu donoru un saņēmēju datu aizsardzības tiesības, jo īpaši, – piekļuves un grozījumu veikšanas tiesības, kā arī tiesības saņemt informāciju. Īpaša rūpība jāievēro gadījumos, kad donors vēlas atsaukt savu piekrišanu vai, ja viņa kandidatūra tiek noraidīta (pēc donora un orgāna raksturojuma). Šajā gadījumā minēto personu datu saglabāšanas nolūkā būtu jānosaka īpaša procedūra un laika ierobežojums,

| — | informācijas drošības politikā vajadzētu arī paredzēt pasākumus, kuru mērķis būtu garantēt datu nedalāmību un nepārtrauktu pieejamību. Informācijas drošības riska novērtējuma nozīme būtu jāpapildina, ņemot vērā tādus apsvērumus, kā negadījumi un darbības nepārtrauktības vadība, |
| --- | --- |

—

informācijas drošības politikā vajadzētu arī paredzēt pasākumus, kuru mērķis būtu garantēt datu nedalāmību un nepārtrauktu pieejamību. Informācijas drošības riska novērtējuma nozīme būtu jāpapildina, ņemot vērā tādus apsvērumus, kā negadījumi un darbības nepārtrauktības vadība,

| — | informācijas drošības politika būtu regulāri jāpārrauga un jāpārskata, tostarp jāveic neatkarīgas revīzijas. |
| --- | --- |

—

informācijas drošības politika būtu regulāri jāpārrauga un jāpārskata, tostarp jāveic neatkarīgas revīzijas.

| 37. | EDAU iesaka iekļaut minētos elementus 16. pantā un pēc tam tos sīkāk izklāstīt kā daļu no 25. pantā, un jo īpaši tā1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

37.

EDAU iesaka iekļaut minētos elementus 16. pantā un pēc tam tos sīkāk izklāstīt kā daļu no 25. pantā, un jo īpaši tā1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem īstenošanas pasākumiem.

IV.   AIZSARGLĪDZEKĻI SAISTĪBĀ AR ORGĀNU PĀRROBEŽU APMAIŅU

Drošības saskaņošana starp dalībvalstīm

| 38. | Orgānu pārrobežu apmaiņa vienmēr ietvers personas datu apstrādi, jo orgānus, pat ja tie ir kodēti, var (netieši) identificēt valsts kompetentajās iestādēs. |
| --- | --- |

38.

Orgānu pārrobežu apmaiņa vienmēr ietvers personas datu apstrādi, jo orgānus, pat ja tie ir kodēti, var (netieši) identificēt valsts kompetentajās iestādēs.

| 39. | EDAU jau ir devis atzinumu par drošības apsvērumiem attiecībā uz personas datu aizsardzību pārrobežu veselības aprūpē Eiropā, cita starpā uzsverot vajadzību dalībvalstīm saskaņot informācijas drošības politiku, lai panāktu pienācīgu datu aizsardzības pakāpi (24). Viņš iesaka šo elementu iekļaut arī pašreizējā priekšlikumā un jo īpaši tā 17. apsvērumā, kurā minēts Direktīvas 95/46/EK noteikums par datu apstrādes drošumu. |
| --- | --- |

39.

EDAU jau ir devis atzinumu par drošības apsvērumiem attiecībā uz personas datu aizsardzību pārrobežu veselības aprūpē Eiropā, cita starpā uzsverot vajadzību dalībvalstīm saskaņot informācijas drošības politiku, lai panāktu pienācīgu datu aizsardzības pakāpi (24). Viņš iesaka šo elementu iekļaut arī pašreizējā priekšlikumā un jo īpaši tā 17. apsvērumā, kurā minēts Direktīvas 95/46/EK noteikums par datu apstrādes drošumu.

Izsekojamības sistēmas izveide

| 40. | Šādā īpašā gadījumā būtisks pārrobežu datu drošības rādītājs ir izveidojamā izsekojamības sistēma. Šajā nolūkā papildus drošības pasākumiem, ko veic dalībvalstu mērogā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš pseidonimizācijas pasākumiem, kurus izmantotu donoru un saņēmēju identifikācijai (piem., kodificēšanas veids, divkāršas kodificēšanas iespēja, un tml.), kā arī sadarbspējas ar audu un šūnu identifikācijas sistēmu uzturēšanai. |
| --- | --- |

40.

Šādā īpašā gadījumā būtisks pārrobežu datu drošības rādītājs ir izveidojamā izsekojamības sistēma. Šajā nolūkā papildus drošības pasākumiem, ko veic dalībvalstu mērogā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš pseidonimizācijas pasākumiem, kurus izmantotu donoru un saņēmēju identifikācijai (piem., kodificēšanas veids, divkāršas kodificēšanas iespēja, un tml.), kā arī sadarbspējas ar audu un šūnu identifikācijas sistēmu uzturēšanai.

| 41. | EDAU iesaka iekļaut īpašu atsauci par šo jautājumu ierosinātās direktīvas 25. pantā par īstenošanas pasākumiem, grozot 1. punkta b) apakšpunktu šādi: “procedūras orgānu pilnīgas izsekojamības nodrošināšanai, ietverot prasības marķēšanai, vienlaikus aizsargājot donoru un saņēmēju konfidencialitāti visā izsekojamības procesā un uzturot sadarbspēju ar audu un šūnu identifikācijas sistēmu”. |
| --- | --- |

41.

EDAU iesaka iekļaut īpašu atsauci par šo jautājumu ierosinātās direktīvas 25. pantā par īstenošanas pasākumiem, grozot 1. punkta b) apakšpunktu šādi: “procedūras orgānu pilnīgas izsekojamības nodrošināšanai, ietverot prasības marķēšanai, vienlaikus aizsargājot donoru un saņēmēju konfidencialitāti visā izsekojamības procesā un uzturot sadarbspēju ar audu un šūnu identifikācijas sistēmu”.

Orgānu apmaiņa ar trešām valstīm

| 42. | Drošības apsvērumi ir īpaši svarīgi, veicot datu apmaiņu ar trešām valstīm, kur ne vienmēr iespējams garantēt pienācīgu datu aizsardzības pakāpi. Direktīvas 95/46/EK 25. un 26. pantā ir noteikta īpaša kārtība personas datu pārsūtīšanai trešām valstīm. EDAU zina, ka datu aizsardzības prasībām nebūtu jākavē ātra un efektīva orgānu pārsūtīšana, kas ir orgānu ziedošanas sistēmas svarīgs apstāklis un no kuras bieži var būt atkarīga pacienta dzīvība. Tādēļ būtu jāizpēta iespējas veikt pārsūtīšanu, neskatoties uz kopumā nepietiekamu datu aizsardzības pakāpi attiecīgā trešā valstī. Saistībā ar to, ka pārrobežu līmenī personu identifikācijai ir netiešs raksturs, un ka valsts kompetentās iestādes veic vispārēju sistēmas uzraudzību, šajā sakarībā būtu jāņem vērā, ka iespējamie riski visticamāk ir zemāki, nekā valsts mērogā sastopamie (25). |
| --- | --- |

42.

Drošības apsvērumi ir īpaši svarīgi, veicot datu apmaiņu ar trešām valstīm, kur ne vienmēr iespējams garantēt pienācīgu datu aizsardzības pakāpi. Direktīvas 95/46/EK 25. un 26. pantā ir noteikta īpaša kārtība personas datu pārsūtīšanai trešām valstīm. EDAU zina, ka datu aizsardzības prasībām nebūtu jākavē ātra un efektīva orgānu pārsūtīšana, kas ir orgānu ziedošanas sistēmas svarīgs apstāklis un no kuras bieži var būt atkarīga pacienta dzīvība. Tādēļ būtu jāizpēta iespējas veikt pārsūtīšanu, neskatoties uz kopumā nepietiekamu datu aizsardzības pakāpi attiecīgā trešā valstī. Saistībā ar to, ka pārrobežu līmenī personu identifikācijai ir netiešs raksturs, un ka valsts kompetentās iestādes veic vispārēju sistēmas uzraudzību, šajā sakarībā būtu jāņem vērā, ka iespējamie riski visticamāk ir zemāki, nekā valsts mērogā sastopamie (25).

| 43. | Tādēļ EDAU uzskata, ka kompetentajai iestādei, kura ir atbildīga par šādu pārsūtījumu atļaušanu, ir jāapspriežas ar valsts datu aizsardzības iestādi, lai, ņemot vērā Direktīvas 95/46/EK 16. pantā minētās iespējamās atkāpes, izstrādātu vajadzīgo sistēmu drošai, bet vienlaikus ātrai un efektīvai orgānu datu pārsūtīšanai uz un no trešām valstīm. EDAU iesaka iekļaut atsauci par šo jautājumu 21. pantā par orgānu apmaiņu ar trešām valstīm vai attiecīgajā 15. apsvērumā. |
| --- | --- |

43.

Tādēļ EDAU uzskata, ka kompetentajai iestādei, kura ir atbildīga par šādu pārsūtījumu atļaušanu, ir jāapspriežas ar valsts datu aizsardzības iestādi, lai, ņemot vērā Direktīvas 95/46/EK 16. pantā minētās iespējamās atkāpes, izstrādātu vajadzīgo sistēmu drošai, bet vienlaikus ātrai un efektīvai orgānu datu pārsūtīšanai uz un no trešām valstīm. EDAU iesaka iekļaut atsauci par šo jautājumu 21. pantā par orgānu apmaiņu ar trešām valstīm vai attiecīgajā 15. apsvērumā.

Īstenošanas pasākumi

| 44. | Noslēgumā EDAU mudina likumdevēju nodrošināt, ka visos gadījumos, saistībā ar 25. pantu, kad tiek apsvērti īstenošanas pasākumi, kas ietekmē datu aizsardzību un drošību, tiek rīkotas konsultācijas ar visām attiecīgām ieinteresētajām personām, tostarp EDAU un 29. panta darba grupu. |
| --- | --- |

44.

Noslēgumā EDAU mudina likumdevēju nodrošināt, ka visos gadījumos, saistībā ar 25. pantu, kad tiek apsvērti īstenošanas pasākumi, kas ietekmē datu aizsardzību un drošību, tiek rīkotas konsultācijas ar visām attiecīgām ieinteresētajām personām, tostarp EDAU un 29. panta darba grupu.

V.   SECINĀJUMI

| 45. | EDAU ņēma vērā ierosmi nodrošināt transplantācijai paredzētu cilvēku izcelsmes orgānu augstus kvalitātes un drošības standartus, kas vērtējama, kā daļa no kopējas EK pieejas vienotu standartu noteikšanai, ar mērķi veicināt veselības aprūpes pakalpojumu pārrobežu pieejamību Eiropā. |
| --- | --- |

45.

EDAU ņēma vērā ierosmi nodrošināt transplantācijai paredzētu cilvēku izcelsmes orgānu augstus kvalitātes un drošības standartus, kas vērtējama, kā daļa no kopējas EK pieejas vienotu standartu noteikšanai, ar mērķi veicināt veselības aprūpes pakalpojumu pārrobežu pieejamību Eiropā.

| 46. | Priekšlikumā jau ir ņemti vērā datu aizsardzības apsvērumi attiecībā uz donoriem un orgānu saņēmējiem, un jo īpaši attiecībā uz prasību nodrošināt viņu identitātes konfidencialitāti. Tomēr EDAU pauž nožēlu, ka daži no noteikumiem ir neskaidri, divdomīgi vai vispārīgi, un tādēļ iesaka virkni grozījumu, lai uzlabotu priekšlikuma ar datu aizsardzību saistītus noteikumus. |
| --- | --- |

46.

Priekšlikumā jau ir ņemti vērā datu aizsardzības apsvērumi attiecībā uz donoriem un orgānu saņēmējiem, un jo īpaši attiecībā uz prasību nodrošināt viņu identitātes konfidencialitāti. Tomēr EDAU pauž nožēlu, ka daži no noteikumiem ir neskaidri, divdomīgi vai vispārīgi, un tādēļ iesaka virkni grozījumu, lai uzlabotu priekšlikuma ar datu aizsardzību saistītus noteikumus.

| 47. | Pirmkārt EDAU norāda uz esošajām pretrunām starp priekšlikumā izmantotiem izsekojamības un anonimitātes jēdzieniem. Šajā sakarībā EDAU iesaka īpašus grozījumus atsevišķu priekšlikuma daļu redakcijā (proti – 16. apsvērumā, 10. panta 2. punktā un 17. pantā), lai novērstu divdomību un skaidri parādītu, ka dati ir nevis anonīmi, bet gan būtu jāapstrādā, piemērojot stingrus konfidencialitātes un drošības noteikumus. |
| --- | --- |

47.

Pirmkārt EDAU norāda uz esošajām pretrunām starp priekšlikumā izmantotiem izsekojamības un anonimitātes jēdzieniem. Šajā sakarībā EDAU iesaka īpašus grozījumus atsevišķu priekšlikuma daļu redakcijā (proti – 16. apsvērumā, 10. panta 2. punktā un 17. pantā), lai novērstu divdomību un skaidri parādītu, ka dati ir nevis anonīmi, bet gan būtu jāapstrādā, piemērojot stingrus konfidencialitātes un drošības noteikumus.

| 48. | Turklāt viņš iesaka likt lielāku uzsvaru uz vajadzību pieņemt stingrus drošības pasākumus valsts līmenī. To varētu īstenot, pievienojot 16. pantam otru punktu, kurā izklāstītu pamata principus drošības nodrošināšanai dalībvalstu mērogā, kā arī sīkāk precizējot šos principus kā daļu no 25. panta 1. punktā minētajiem īstenošanas pasākumiem. Ir ierosināti šādi drošības principi:






  a) | pieņemt informācijas drošības politiku, lai nodrošinātu donoru un saņēmēju personas datu konfidencialitāti, nedalāmību, atbildīgumu un pieejamību; |
| --- | --- | --- |

48.

Turklāt viņš iesaka likt lielāku uzsvaru uz vajadzību pieņemt stingrus drošības pasākumus valsts līmenī. To varētu īstenot, pievienojot 16. pantam otru punktu, kurā izklāstītu pamata principus drošības nodrošināšanai dalībvalstu mērogā, kā arī sīkāk precizējot šos principus kā daļu no 25. panta 1. punktā minētajiem īstenošanas pasākumiem. Ir ierosināti šādi drošības principi:

a)

pieņemt informācijas drošības politiku, lai nodrošinātu donoru un saņēmēju personas datu konfidencialitāti, nedalāmību, atbildīgumu un pieejamību;

| b) | definēt īpašu konfidencialitātes un piekļuves kontroles politiku, kā arī datu konfidencialitātes garantijas datu apstrādē iesaistītām personām; |
| --- | --- |

b)

definēt īpašu konfidencialitātes un piekļuves kontroles politiku, kā arī datu konfidencialitātes garantijas datu apstrādē iesaistītām personām;

| c) | paredzēt drošības mehānismus valstu datu bāzēs, pamatojoties uz principu “privātums plānojumā”; |
| --- | --- |

c)

paredzēt drošības mehānismus valstu datu bāzēs, pamatojoties uz principu “privātums plānojumā”;

| d) | izveidot procedūras, lai aizsargātu donoru un saņēmēju datu aizsardzības tiesības, jo īpaši piekļuves un grozījumu veikšanas tiesības un tiesības saņemt informāciju, īpašu uzmanību veltot gadījumiem, kad donors vēlas atsaukt savu piekrišanu, vai ja viņa kandidatūra tiek noraidīta; |
| --- | --- |

d)

izveidot procedūras, lai aizsargātu donoru un saņēmēju datu aizsardzības tiesības, jo īpaši piekļuves un grozījumu veikšanas tiesības un tiesības saņemt informāciju, īpašu uzmanību veltot gadījumiem, kad donors vēlas atsaukt savu piekrišanu, vai ja viņa kandidatūra tiek noraidīta;

| e) | paredzēt pasākumus, lai garantētu datu nedalāmību un nepārtrauktu pieejamību; |
| --- | --- |

e)

paredzēt pasākumus, lai garantētu datu nedalāmību un nepārtrauktu pieejamību;

| f) | nodrošināt spēkā esošas drošības politikas pārraudzību un neatkarīgas revīzijas. |
| --- | --- |

f)

nodrošināt spēkā esošas drošības politikas pārraudzību un neatkarīgas revīzijas.

| 49. | Attiecībā uz orgānu pārrobežu apmaiņu EDAU iesaka priekšlikuma 17. apsvērumā minēt vajadzību dalībvalstīm saskaņot informācijas drošības politiku. Turklāt īpaša uzmanība būtu jāvelta pseidonimizācijas iespēju izmantošanai donoru un saņēmēju identifikācijai, kā arī sadarbspējas ar audu un šūnu identifikācijas sistēmu uzturēšanai. EDAU iesaka iekļaut priekšlikuma 25. panta 1. punkta b) apakšpunktā īpašu atsauci par šo jautājumu. |
| --- | --- |

49.

Attiecībā uz orgānu pārrobežu apmaiņu EDAU iesaka priekšlikuma 17. apsvērumā minēt vajadzību dalībvalstīm saskaņot informācijas drošības politiku. Turklāt īpaša uzmanība būtu jāvelta pseidonimizācijas iespēju izmantošanai donoru un saņēmēju identifikācijai, kā arī sadarbspējas ar audu un šūnu identifikācijas sistēmu uzturēšanai. EDAU iesaka iekļaut priekšlikuma 25. panta 1. punkta b) apakšpunktā īpašu atsauci par šo jautājumu.

| 50. | Saistībā ar orgānu apmaiņu ar trešām valstīm EDAU iesaka priekšlikuma 21. pantā un attiecīgi 15. apsvērumā norādīt, ka kompetentā iestāde konsultēsies ar valsts datu aizsardzības iestādi, lai izstrādātu vajadzīgo sistēmu drošai, bet vienlaikus ātrai un efektīvai orgānu datu pārsūtīšanai uz un no trešām valstīm. |
| --- | --- |

50.

Saistībā ar orgānu apmaiņu ar trešām valstīm EDAU iesaka priekšlikuma 21. pantā un attiecīgi 15. apsvērumā norādīt, ka kompetentā iestāde konsultēsies ar valsts datu aizsardzības iestādi, lai izstrādātu vajadzīgo sistēmu drošai, bet vienlaikus ātrai un efektīvai orgānu datu pārsūtīšanai uz un no trešām valstīm.

| 51. | Visbeidzot EDAU iesaka, ka visos gadījumos, kad tiek apsvērti īstenošanas pasākumi, kas ietekmē datu aizsardzību un drošību, tiek rīkotas konsultācijas ar visām attiecīgām ieinteresētajām personām, tostarp EDAU un 29. panta darba grupu. |
| --- | --- |

51.

Visbeidzot EDAU iesaka, ka visos gadījumos, kad tiek apsvērti īstenošanas pasākumi, kas ietekmē datu aizsardzību un drošību, tiek rīkotas konsultācijas ar visām attiecīgām ieinteresētajām personām, tostarp EDAU un 29. panta darba grupu.

Briselē, 2009. gada 5. martā

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  COM(2008) 818 galīgā redakcija.

1

(2)  Šajā sistēmā ietilpst direktīvas 2002/98/EK, 2004/33/EK, 2005/61/EK un 2005/62/EK attiecībā uz asinīm un asins pagatavojumiem, un direktīvas 2004/23/EK, 2006/17/EK un 2006/86/EK attiecībā uz cilvēka audiem un šūnām.

2

(3)  Skatīt arī priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pacienta tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē, COM(2008) 414 galīgā redakcija.

3

(4)  EDAU 2008. gada 2. decembra atzinums par priekšlikumu direktīvai par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē.

4

(5)  29. panta darba grupas personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi Atzinums 4/2007 par personas datu jēdzienu, 9. lpp.

5

(6)  Ministru komitejas Ieteikums Rec(2006) 4 dalībvalstīm par cilvēka izcelsmes bioloģisko materiālu izpēti.

6

(7)  3. panta i) apakšpunkts Ieteikumā Rec(2006) 4.

7

(8)  29. panta darba grupas personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi Atzinums 4/2007, 18. lpp.

8

(9)  3. panta ii) apakšpunkts Ieteikumā Rec(2006) 4.

9

(10)  Līdz ar to, ka orgānu donori ļoti bieži ir arī audu donori, ir jāizseko un audu uzraudzības sistēmā jāziņo par negaidītām blaknēm un tādēļ ir vajadzīga saderība ar šajā sistēmā izmantoto netiešās identifikācijas metodi. Skatīt: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/23/EK (2004. gada 31. marts) par kvalitātes un drošības standartu noteikšanu cilvēka audu un šūnu ziedošanai, ieguvei, testēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai, OV L 102/48, 7.4.2004., un Komisijas Direktīvu 2006/86/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/23/EK par izsekojamības prasībām, nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu paziņošanu un noteiktām tehniskām prasībām cilvēku audu un šūnu kodēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai, OV L 294/32, 25.10.2006.

10

(11)  Kods sastāv no katra ziedojuma unikāla identifikācijas numura, kuru izmantojot kopā ar audu centra un produkta identifikācijas datiem, iespējams izsekot donorus un saņēmējus. Proti – saskaņā ar Direktīvas 2006/86/EK 10. pantu – “vienotu Eiropas identifikācijas kodu piešķir visam audu centrā ziedotajam materiālam, lai nodrošinātu atbilstošu donora identifikāciju un visu ziedoto materiālu izsekojamību un sniegtu informāciju par šūnu un audu nozīmīgākajiem raksturlielumiem un īpašībām”. Kā minēts direktīvas VII pielikumā, kodam ir divas daļas: a) ziedojuma identifikācija, kas ietver unikālu ziedojuma ID numuru un audu centra identifikāciju, kā arī b) produkta identifikāciju, kas ietver produkta kodu, sadalījuma numuru un derīguma termiņu.

11

(12)  Šādu novērojumu EDAU pieminēja savās 2006. gada 19. septembra piezīmēs par ES rīcības orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā sabiedrisko apspriešanu.

12

(13)  Paša izcēlums.

13

(14)  Nodrošinot informācijas pieejamību vienīgi tām personām, kuras ir saņēmušas piekļuves atļauju (skatīt ISO definīciju, avots: http://www.wikipedia.org).

14

ISO

(15)  Terminu “anonimizācija”, atkarībā no apstākļiem, kādos to piemēro, dažreiz lieto, lai norādītu uz netieši identificējamiem datiem, piemēram, kā statistikas jomā. Tomēr tas nav pareizi no datu aizsardzības viedokļa, kā skaidrots EDAU atzinumos par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (COM(2007) 46 galīgā redakcija), un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku (COM(2007) 625 galīgā redakcija).

15

(16)  Eiropas Padomes Konvencijas par cilvēktiesībām un biomedicīnu Papildu protokols par cilvēka izcelsmes orgānu un audu transplantāciju, Strasbūra, 2002. gada 24. janvāris, ratifikācijas tabulu skatīt http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp?NT=186&CM=8&DF=2/13/2009&CL=ENG. Skatīt arī: Eiropas Padomes Konvencija par cilvēktiesību un cilvēka cieņas aizsardzību attiecībā uz bioloģijas un medicīnas izmantošanu: Konvencija par cilvēktiesībām un biomedicīnu, Ovjedo, 1997. gada 4. aprīlis, ratifikācijas tabulu skatīt http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp?NT=164&CM=8&DF=2/13/2009&CL=ENG

16

(17)  Nodrošināt datu veselumu vai pilnīgumu – apstākļus, kuros datus katras darbības laikā (piem., nodošana, uzglabāšana vai atgūšana) uzturētu vienādi, kā arī datu saglabāšanu tiem paredzētajam nolūkam vai saistībā ar noteiktajām darbībām, a priori sagaidīt datu kvalitāti. Vienkārši sakot, datu nedalāmība ir garantija, ka dati ir konsekventi un pareizi (avots: http://www.wikipedia.org); nodrošinot, ka informācija ir pieejama un to var mainīt tikai personas, kas šo darbību veikšanai ir pilnvarotas (avots: http://searchdatacenter.techtarget.com).

17

a priori

(18)  Pienākums atskaitīties par rīcību; neatteikšanās – tas nozīmē to, ka datus ir nosūtījušas un saņēmušas tās puses, kuras apgalvo, ka ir tos nosūtījušas un saņēmušas; tas ir jēdziens, kas paredz nodrošināt to, ka puse strīdā nevar atteikties no sacītā vai atspēkot tā spēkā esamību (avots: http://www.wikipedia.org).

18

(19)  Pakāpe, kādā dati ir tūlītēji pieejami (avots: http://www.pcmag.com).

19

(20)  Jāņem vērā, ka jau tas vien, ka orgāns ir transplantēts saņēmēja ķermenī, ir uzskatāms par konfidenciāliem personas datiem par šīs personas veselību.

20

(21)  Iespējami donori, kuri nav ideāli donora kandidāti, bet kuru kandidatūras varētu apsvērt noteiktos apstākļos, piemēram, vecāka gadagājuma saņēmējiem. Skatīt Komisijas dienestu darba dokumentu – pavaddokumentu priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem, kā arī Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns par orgānu ziedošanu un transplantāciju (2009-2015) – ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm”, ietekmes novērtējums, 2008. gada 8. decembris.

21

(22)  ID kartes elektronisks ekvivalents, kas apstiprina digitālā paraksta autora autentiskumu (avots: http://www.ffiec.gov/ffiecinfobase/booklets/e_banking/ebanking_04_appx_b_glossary.html).

22

(23)  Publiska pamata infrastruktūra (Public Key Infrastructure – PKI) ir kopums, kas ietver iekārtas, programmnodrošinājumu, darbiniekus, politiku un procedūras, kas vajadzīgas, lai izveidotu, vadītu, uzglabātu, izplatītu un atceltu elektroniskus sertifikātus (avots: http://www.wikipedia.org).

23

Public Key Infrastructure – PKI

(24)  EDAU 2008. gada 2. decembra atzinums par priekšlikumu direktīvai par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē.

24

(25)  Skatīt 29. panta darba grupas personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi Atzinumu 4/2007, 18. lpp. par pseidonimizētiem un kodētiem datiem.

25

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 15.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/14

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 14. augusts

2009/C 192/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4294 |
| JPY | Japānas jēna | 135,61 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4444 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86160 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1835 |
| CHF | Šveices franks | 1,5267 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,6165 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,733 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 269,20 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7000 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1240 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2130 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1160 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6939 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5509 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,0784 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0785 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0628 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 769,06 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,5152 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,7688 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3120 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 246,96 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0279 |
| PHP | Filipīnu peso | 68,695 |
| RUB | Krievijas rublis | 45,1200 |
| THB | Taizemes bats | 48,635 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6020 |
| MXN | Meksikas peso | 18,3544 |
| INR | Indijas rūpija | 68,9610 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4294

JPY

Japānas jēna

135,61

DKK

Dānijas krona

7,4444

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86160

SEK

Zviedrijas krona

10,1835

CHF

Šveices franks

1,5267

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,6165

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,733

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

269,20

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7000

PLN

Polijas zlots

4,1240

RON

Rumānijas leja

4,2130

TRY

Turcijas lira

2,1160

AUD

Austrālijas dolārs

1,6939

CAD

Kanādas dolārs

1,5509

HKD

Hongkongas dolārs

11,0784

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0785

SGD

Singapūras dolārs

2,0628

KRW

Dienvidkorejas vons

1 769,06

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,5152

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,7688

HRK

Horvātijas kuna

7,3120

IDR

Indonēzijas rūpija

14 246,96

MYR

Malaizijas ringits

5,0279

PHP

Filipīnu peso

68,695

RUB

Krievijas rublis

45,1200

THB

Taizemes bats

48,635

BRL

Brazīlijas reāls

2,6020

MXN

Meksikas peso

18,3544

INR

Indijas rūpija

68,9610

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 15.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/15

---

Izraksts no lēmuma par “Banco Privado Português, S.A.” reorganizācijas pasākumiem, kas pieņemts saskaņā ar 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (Direktīva 2001/24/EK)

2009/C 192/04

Lēmuma izraksta publicēšana ir paredzēta minētās direktīvas 6. pantā un 2006. gada 25. oktobra Dekrēta Nr. 199/2006 18. pantā

Bankai “Banco Privado Português, S.A” bija uzdots pārskatīt un pārstrādāt iepriekš iesniegto reorganizācijas plānu un bija piešķirts papildu laiks šā uzdevuma veikšanai. Tāpēc Portugāles Banka, kas ir kompetentā administratīvā iestāde kredītiestāžu reorganizācijas lietās Direktīvas 2001/24/EK 2. panta sestā ievilkuma nozīmē, 2009. gada 26. maijā saskaņā ar minētās direktīvas 3. pantu un 145. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 3. punktu Vispārīgajos noteikumos par kredītiestādēm un finanšu sabiedrībām, kuri pieņemti ar 1992. gada 31. decembra Dekrētu Nr. 298/92 (un grozīti ar vēlākiem normatīviem aktiem), nolēma līdz 2009. gada 1. septembrim pagarināt atbrīvojumu no pienākuma nekavējoties izpildīt visas saistības, ko iepriekš uzņēmusies “Banco Privado Português, S.A”. Šis atbrīvojums jāizmanto tādā mērā, kādā tas nepieciešams bankas pārstrukturizācijai un reorganizācijai, neskarot izdevumus, kas nepieciešami ikdienas darba nodrošināšanai.

Šo lēmumu var pārsūdzēt Lisabonas apgabala Administratīvajā tiesā (Tribunal Administrativo do Círculo de Lisboa, Rua Filipe Folque, n.o 12-A, 1.o, Lisboa), iesniedzot administratīvu prasību 90 dienu laikā kopš šā paziņojuma izziņošanas vai publicēšanas dienas.

Padomju sekretārs

Paulo Ernesto CARVALHO AMORIM

---

| 15.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/16

---

Izraksts no lēmuma par Kaupthing Bank hf. saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju

2009/C 192/05

Uzaicinājums iesniegt prasību – Termiņi, kas jāievēro

Ar Reikjavikas Apgabaltiesas 2008. gada 24. novembra lēmumu piešķīra maksājumu moratoriju attiecībā uz Kaupthing Bank hf.ID-Nr. 560882-0419, Borgartun 19, 105 Reykjavik, ICELAND, līdz 2009. gada 13. februārim. Moratorija termiņu pagarināja 19. februārī līdz piektdienai, 2009. gada 13. novembrim. Saskaņā ar Pagaidu noteikumu II Likumā Nr. 44/2009, ar ko groza Likumu Nr. 161/2002, Reikjavikas Apgabaltiesa 2009. gada 25. maijā iecēla bankas likvidācijas padomi, kuras uzdevumos ietilpst tādu prasību izskatīšana, kuras pret banku iesniegtas laikposmā, kad moratorijs ir spēkā, un pēc tam, kad pēc moratorija izbeigšanas sāksies likvidācijas process.

Saskaņā ar Pagaidu noteikumu III Likumā Nr. 44/2009, ar ko groza Likumu Nr. 161/2002, likvidācijas procesa atsauces diena ir 2008. gada 15. novembris. Prasību izskatīšanu uzsāks, pamatojoties uz dienu, kad stājās spēkā Likums Nr. 44/2009, t. i., 2009. gada 22. aprīlī, saskaņā ar Pagaidu noteikumu II otro daļu Likumā Nr. 44/2009.

Visas puses, kuras pieprasa parādu atmaksu vai citu tiesību atgūšanu no Kaupthing Bank hf., vai bankas kontrolētos aktīvus, tiek aicinātas iesniegt savas prasības rakstveidā bankas likvidācijas padomei sešu mēnešu laikā no šā paziņojuma pirmās publicēšanas dienas Īslandes Oficiālajā Vēstnesī 2009. gada 30. jūnijā. Tādējādi prasību iesniegšanas termiņš ir 2009. gada 30. decembris. Prasības jāiesniedz likvidācijas padomei minētajā laikposmā, un to saturam jāatbilst norādījumiem, kuri sniegti Likuma par bankrotu Nr. 21/1991 117. panta 2. un 3. punktā.

Prasības jānosūta uz šādu adresi:

| The Winding-up Committee of Kaupthing Bank hf. |
| --- |
| Borgartun 19 |
| 105 Reykjavik |
| ICELAND |

The Winding-up Committee of Kaupthing Bank hf.

Borgartun 19

105 Reykjavik

ICELAND

Saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem kreditoriem norādīts savās prasībās ietvert tādu attiecīgo prasību stāvokli, kāds tas bija 2009. gada 22. aprīlī.

Prasības, kurās summa norādīta ārvalstu valūtā, jāiesniedz, to norādot attiecīgajā valūtā. Kreditori no dalībvalstīm, kuras ietilpst Eiropas Ekonomikas zonā vai Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijā, drīkst iesniegt prasības savas valsts valodā. Šādām prasībām jāpievieno tulkojums īslandiešu valodā. Prasību drīkst iesniegt angļu valodā, arī nepievienojot tulkojumu īslandiešu valodā. Citi kreditori var iesniegt savas prasības īslandiešu vai angļu valodā.

Ja prasību neiesniedz iepriekšminētajā termiņā, prasību pret Kaupthing Bank hf. uzskata par nederīgu saskaņā ar 118. pantu Likumā par bankrotu Nr. 21/1991, ja vien nav piemērojami minētā panta 1.–6. apakšpunktā norādītie izņēmumi.

Iesniedzot prasību, kreditors ir attiecies no konfidencialitātes tiesībām (bankas noslēpuma) attiecībā uz konkrēto prasību.

Ar šo paziņo, ka kreditoru sanāksme notiks piektdien, 2010. gada 29. janvārī, plkst. 10:00 Reikjavikā, Hilton Hotel Nordica, Sudurlandsbraut 2, 108 Reykjavik, ICELAND. Tiesības piedalīties sanāksmē ir visām pusēm, kuras ir iesniegušas prasības pret banku. Sanāksmē apspriedīs iesniegto prasību sarakstu un likvidācijas padomes lēmumu attiecībā uz šādu prasību atzīšanu, ja tas jau būs pieejams. Pusēm, kas iesniegušas prasības, darīs pieejamu iesniegto prasību sarakstu vismaz vienu nedēļu pirms iepriekšminētās sanāksmes.

Plašāka informācija par prasību iesniegšanu un prasību izskatīšanu būs pieejama bankas tīmekļa vietnē: http://www.kaupthing.com. Likvidācijas padome sniedz kreditoriem šādus norādījumus:

| a) | iesniedzot prasību, lūdzu, norādiet savu vai sava pārstāvja e-pasta adresi, |
| --- | --- |

a)

iesniedzot prasību, lūdzu, norādiet savu vai sava pārstāvja e-pasta adresi,

| b) | lūdzu, precīzi norādiet datus par savu bankas kontu, lai atvieglotu visus turpmākos maksājumus. |
| --- | --- |

b)

lūdzu, precīzi norādiet datus par savu bankas kontu, lai atvieglotu visus turpmākos maksājumus.

Kreditori tiek aicināti iesniegt savas prasības pēc iespējas drīzāk, ņemot vērā iepriekšminēto termiņu.

Reikjavika, 2009. gada 6. jūlijs

Kaupthing Bank hf. likvidācijas padome

David B. GISLASON, Apgabaltiesas prokurors

Feldis L. OSKARSDOTTIR, Apgabaltiesas prokurore

Olafur GARDARSSON, Augstākās tiesas prokurors

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 15.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/18

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5603 – ENI/TEC)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 192/06

| 1. | Komisija 2009. gada 7. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums ENI S.p.A. (“ENI”, Itālija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonisku kontroli pār visu uzņēmumu Toscana Energia Clienti S.p.A. (“TEC”, Itālija), kuru kopīgi kontrolē ENI un Toscana Energia S.p.A. (“Toscana Energia”, Itālija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 7. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums ENI S.p.A. (“ENI”, Itālija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonisku kontroli pār visu uzņēmumu Toscana Energia Clienti S.p.A. (“TEC”, Itālija), kuru kopīgi kontrolē ENI un Toscana Energia S.p.A. (“Toscana Energia”, Itālija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | ENI: Itālijas uzņēmums, kura darbība saistīta ar dabasgāzes ieguvi un ražošanu, dabasgāzes piegādi, pārvadi, uzglabāšanu, izplatīšanu un tirdzniecību, naftas ieguvi un ražošanu, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

ENI: Itālijas uzņēmums, kura darbība saistīta ar dabasgāzes ieguvi un ražošanu, dabasgāzes piegādi, pārvadi, uzglabāšanu, izplatīšanu un tirdzniecību, naftas ieguvi un ražošanu,

| — | TEC: Itālijas uzņēmums, kura darbība saistīta ar dabasgāzes piegādi vienīgi Toskānā. |
| --- | --- |

—

TEC: Itālijas uzņēmums, kura darbība saistīta ar dabasgāzes piegādi vienīgi Toskānā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5603 – ENI/TEC uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5603 – ENI/TEC uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 15.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/19

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2009/C 192/07

| 1. | Komisija 2009. gada 7. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Intesa San Paolo S.p.A. (“ISP”, Itālija) un Reno de Medici (“RDM”, Itālija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Manucor S.p.A. (“Manucor”, Itālija), kuru pašlaik vienpersoniski kontrolē Equinox Investment S.c.p.A (“Equinox”, Luksemburga), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 7. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Intesa San Paolo S.p.A. (“ISP”, Itālija) un Reno de Medici (“RDM”, Itālija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Manucor S.p.A. (“Manucor”, Itālija), kuru pašlaik vienpersoniski kontrolē Equinox Investment S.c.p.A (“Equinox”, Luksemburga), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | ISP: banku pakalpojumi vietējā un starptautiskā līmenī, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

ISP: banku pakalpojumi vietējā un starptautiskā līmenī,

| — | RDM: kartona ražošana no otrreiz pārstrādātiem materiāliem un pārdošana, |
| --- | --- |

—

RDM: kartona ražošana no otrreiz pārstrādātiem materiāliem un pārdošana,

| — | Manucor: biaksiāli orientētas polipropilēna plēves (BOPP) ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

Manucor: biaksiāli orientētas polipropilēna plēves (BOPP) ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301 vai 22967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 15.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/20

---

Paziņojums personām un organizācijām, kas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 747/2009 iekļautas sarakstos, kas minēti 11. un 15. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 194/2008, ar ko atjauno un stiprina ierobežojošus pasākumus pret Birmu/Mjanmu

2009/C 192/08

Kopējā nostājā 2009/615/KĀDP Eiropas Savienības Padome nolēma veikt papildu grozījumus dažos pielikumos Kopējai nostājai 2006/318/KĀDP (1), konstatējot, ka:

| 1) | Personas, iestādes un organizācijas, kas uzskaitītas Regulas (EK) 194/2008 VI pielikumā, ir:






  a) | Birmas/Mjanmas valdības atsevišķi locekļi vai |
| --- | --- | --- |

1)

Personas, iestādes un organizācijas, kas uzskaitītas Regulas (EK) 194/2008 VI pielikumā, ir:

a)

Birmas/Mjanmas valdības atsevišķi locekļi vai

| b) | ar tiem saistītas fiziskas vai juridiskas personas, iestādes vai organizācijas, kā minēts Kopējās nostājas 2006/318/KĀDP 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

ar tiem saistītas fiziskas vai juridiskas personas, iestādes vai organizācijas, kā minēts Kopējās nostājas 2006/318/KĀDP 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. punktā.

| 2) | Juridiskās personas, iestādes un organizācijas, kas uzskaitītas VII pielikumā, ir:






  a) | uzņēmumi, kuri atrodas Birmas/Mjanmas valdības vai valsts iestāžu, sabiedrību, tostarp sabiedrību, kas dibinātas saskaņā ar privāttiesībām un kurās valsts iestādēm pieder akciju kontrolpakete, un minētās valsts aģentūru īpašumā vai kontrolē; |
| --- | --- | --- |

2)

Juridiskās personas, iestādes un organizācijas, kas uzskaitītas VII pielikumā, ir:

a)

uzņēmumi, kuri atrodas Birmas/Mjanmas valdības vai valsts iestāžu, sabiedrību, tostarp sabiedrību, kas dibinātas saskaņā ar privāttiesībām un kurās valsts iestādēm pieder akciju kontrolpakete, un minētās valsts aģentūru īpašumā vai kontrolē;

| b) | uzņēmumus, kuri atrodas Birmas/Mjanmas valdības atsevišķu locekļu vai ar viņiem saistītu fizisku vai juridisku personu, uzņēmumu vai organizāciju īpašumā vai kontrolē; vai |
| --- | --- |

b)

uzņēmumus, kuri atrodas Birmas/Mjanmas valdības atsevišķu locekļu vai ar viņiem saistītu fizisku vai juridisku personu, uzņēmumu vai organizāciju īpašumā vai kontrolē; vai

| c) | juridiskas personas, uzņēmumi vai organizācijas, kuras atrodas a) vai b) apakšpunktā minēto uzņēmumu īpašumā vai kontrolē, vai kuras darbojas tādu uzņēmumu labā vai uzdevumā. |
| --- | --- |

c)

juridiskas personas, uzņēmumi vai organizācijas, kuras atrodas a) vai b) apakšpunktā minēto uzņēmumu īpašumā vai kontrolē, vai kuras darbojas tādu uzņēmumu labā vai uzdevumā.

Attiecīgi saskaņā ar 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK) Nr. 194/2008 (2) Komisija ir pieņēmusi Komisijas Regulu (EK) Nr. 747/2009 (3), ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 194/2008 VI un VII pielikumu.

Regula (EK) Nr. 194/2008 paredz:

| 1) | iesaldēt visus VI pielikumā uzskaitītajām personām, grupām un organizācijām piederošos līdzekļus, finanšu aktīvus un saimnieciskos resursus un aizliegt tieši vai netieši nodot to rīcībā līdzekļus, finanšu aktīvus un saimnieciskos resursus; kā arī |
| --- | --- |

1)

iesaldēt visus VI pielikumā uzskaitītajām personām, grupām un organizācijām piederošos līdzekļus, finanšu aktīvus un saimnieciskos resursus un aizliegt tieši vai netieši nodot to rīcībā līdzekļus, finanšu aktīvus un saimnieciskos resursus; kā arī

| 2) | aizliegumu veikt jaunus ieguldījumus VII pielikumā uzskaitītajos uzņēmumos, juridiskajās personās, iestādēs vai organizācijās. |
| --- | --- |

2)

aizliegumu veikt jaunus ieguldījumus VII pielikumā uzskaitītajos uzņēmumos, juridiskajās personās, iestādēs vai organizācijās.

Regulas VI pielikumā uzskaitīto personu, iestāžu un organizāciju uzmanība tiek pievērsta tam, ka attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kuras norādītas Regulas (EK) Nr. 194/2008 IV pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, var iesniegt lūgumu atļaujas saņemšanai izmantot iesaldētos līdzekļus, lai segtu pamatizdevumus vai veiktu atsevišķus maksājumus saskaņā ar minētās regulas 13. pantu.

Attiecīgās personas, juridiskās personas un organizācijas, kas iekļautas Padomes Regulas 194/2008 sarakstos, kuros veikti papildu grozījumi ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 747/2009, jebkurā laikā var iesniegt Eiropas Savienības Padomei pieprasījumu, kam pievienota pamatojoša dokumentācija, pārskatīt lēmumu par to iekļaušanu un saglabāšanu iepriekš minētajos sarakstos. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Personas, iestādes un organizācijas, kas iekļautas Padomes Regulas 194/2008 VI vai VII pielikumā ar Kopējo nostāju 2009/615/KĀDP un Komisijas Regulu (EK) Nr. 747/2009, var paust Komisijai savu viedokli par iekļaušanu šajos sarakstos. Minētie paziņojumi jānosūta uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| “Restrictive measures” |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

“Restrictive measures”

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Šos lūgumus un informāciju izskatīs pēc to saņemšanas. Šajā saistībā mēs pievēršam attiecīgo personu un organizāciju uzmanību tam, ka Padome pastāvīgi pārskata šos sarakstus saskaņā ar Kopējās nostājas 2006/318/KĀDP 9. pantu.

Attiecīgo personu un organizāciju uzmanība tiek pievērsta arī iespējai apstrīdēt Komisijas Regulu (EK) Nr. 747/2009 Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 230. panta 4. un 5. punktā.

---

(1)  OV L 116, 29.4.2006., 77. lpp. Kopējā nostājā jaunākie grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2009/615/KĀDP (OV L 210, 14.8.2009., 38. lpp.).

(2)  OV L 66, 10.3.2008., 1. lpp.

(3)  OV L 212, 15.8.2009., 10. lpp.

---