# Uradni list C 186/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.186.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 186 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 528. avgust 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.186.slv

Uradni list

Evropske unije

C 186

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 528. avgust 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 186/01 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 186/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 2 |
| 2009/C 186/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5500 – General Motors/Delphi Steering Business) (
  1
  ) | 6 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 186/01

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

1

2009/C 186/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

2

2009/C 186/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Primera COMP/M.5500 – General Motors/Delphi Steering Business) (
  1
  )

1

6

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 186/04 | Menjalni tečaji eura | 7 |
| 2009/C 186/05 | Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov – Menjalni tečaj za valute po Uredbi Sveta (EGS) št. 574/72 | 8 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 186/04

Menjalni tečaji eura

7

2009/C 186/05

Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov – Menjalni tečaj za valute po Uredbi Sveta (EGS) št. 574/72

8

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 186/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5606 – Uniqa/Veneto Banca/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 10 |
| 2009/C 186/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) – Primer za poenostavljeni postopek (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 186/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5540 – Lion Capital/CEDC/Russian Alcohol Group) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 13 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 186/09 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 14 |
| 2009/C 186/10 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 20 |
| 2009/C 186/11 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 23 |
| 2009/C 186/12 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 28 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 186/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5606 – Uniqa/Veneto Banca/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

10

2009/C 186/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV) – Primer za poenostavljeni postopek (
  1
  )

1

12

2009/C 186/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5540 – Lion Capital/CEDC/Russian Alcohol Group) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

13

DRUGI AKTI

Komisija

2009/C 186/09

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

14

2009/C 186/10

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

20

2009/C 186/11

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

23

2009/C 186/12

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/1

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 186/01

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevne proge | Alghero–Rome Fiumicino in povratek,
  Alghero–Milan Linate in povratek,
  Cagliari–Rome Fiumicino in povratek,
  Cagliari–Milan Linate in povratek,
  Olbia–Rome Fiumicino in povratek,
  Olbia–Milan Linate in povratek. |
| Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 15 dni po datumu objave tega obvestila |
| Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostjo javne službe | Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione centrale regolazione economica |
| Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio 118 |
| 00185 Roma RM |
| ITALIA |
| http://www.enac.gov.it |
| E-naslov: osp@enac.gov.it |

Država članica

Italija

Zadevne proge

Alghero–Rome Fiumicino in povratek,

Alghero–Milan Linate in povratek,

Cagliari–Rome Fiumicino in povratek,

Cagliari–Milan Linate in povratek,

Olbia–Rome Fiumicino in povratek,

Olbia–Milan Linate in povratek.

Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

15 dni po datumu objave tega obvestila

Naslov, kjer je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostjo javne službe

Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC)

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio 118

00185 Roma RM

ITALIA

http://www.enac.gov.it

E-naslov: osp@enac.gov.it

---

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/2

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 186/02

| Datum sprejetja odločitve | 19.3.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 522/08 |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Wielkopolskie |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Regionalna pomoc ad hoc dla spółki Franklin Templeton Investments Poland Sp z o.o. |
| Pravna podlaga | Uchwała Rady Ministrów nr 154/2008 z dnia 5 sierpnia 2008 r. w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą: „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez Franklin Templeton Investments Poland Sp z o.o. pod nazwą: Centrum Usług Wspólnych – Transfer Agency w Poznaniu, w latach 2008–2011”, projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a Franklin Templeton Investments Poland Sp z o.o.; art. 117 ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2005 r., nr 249 poz. 2104 ze zm.) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj, Zaposlovanje |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči PLN 4 962 500 |
| Intenzivnost | 6,26 % |
| Trajanje | do 2011 |
| Gospodarski sektorji | Vse storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Minister Gospodarki |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Datum sprejetja odločitve

19.3.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 522/08

Država članica

Poljska

Regija

Wielkopolskie

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Regionalna pomoc ad hoc dla spółki Franklin Templeton Investments Poland Sp z o.o.

Pravna podlaga

Uchwała Rady Ministrów nr 154/2008 z dnia 5 sierpnia 2008 r. w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą: „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez Franklin Templeton Investments Poland Sp z o.o. pod nazwą: Centrum Usług Wspólnych – Transfer Agency w Poznaniu, w latach 2008–2011”, projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a Franklin Templeton Investments Poland Sp z o.o.; art. 117 ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2005 r., nr 249 poz. 2104 ze zm.)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj, Zaposlovanje

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči PLN 4 962 500

Intenzivnost

6,26 %

Trajanje

do 2011

Gospodarski sektorji

Vse storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA/POLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 17.6.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 582/08 |
| Država članica | Irska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Health Insurance Integenerational Solidarity Relief |
| Pravna podlaga | Health Insurance (Miscellaneous Provisions) Bill 2008 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Storitve splošnega gospodarskega pomena |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, Davkom podobna dajatev |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 300 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 1 200 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 1.1.2009–31.12.2012 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Department of Finance |
| Government Buildings |
| Upper Merrion Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Datum sprejetja odločitve

17.6.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 582/08

Država članica

Irska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Health Insurance Integenerational Solidarity Relief

Pravna podlaga

Health Insurance (Miscellaneous Provisions) Bill 2008

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Storitve splošnega gospodarskega pomena

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, Davkom podobna dajatev

Proračun

Načrtovani letni izdatki 300 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 1 200 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

1.1.2009–31.12.2012

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Department of Finance

Government Buildings

Upper Merrion Street

Dublin 2

IRELAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 30.6.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 36/09 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Régime cadre temporaire d’interventions publiques en capital investissement dans les PME |
| Pravna podlaga | Article 20 de la Constitution du 4 octobre 1958, articles L. 2251-1, L. 2253-1, L. 3231-1, L. 3231-6 et L. 4211-1 du CGCT, |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Rizični kapital |
| Oblika pomoči | Zagotavljanje rizičnega kapitala |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 25 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 50 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 2009–31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | DIACT |
| 8 rue de Penthièvre |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Datum sprejetja odločitve

30.6.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 36/09

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Régime cadre temporaire d’interventions publiques en capital investissement dans les PME

Pravna podlaga

Article 20 de la Constitution du 4 octobre 1958, articles L. 2251-1, L. 2253-1, L. 3231-1, L. 3231-6 et L. 4211-1 du CGCT,

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Rizični kapital

Oblika pomoči

Zagotavljanje rizičnega kapitala

Proračun

Načrtovani letni izdatki 25 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 50 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

2009–31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

DIACT

8 rue de Penthièvre

75008 Paris

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 8.5.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 249/09 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Renforcement des fonds propres de l'entité qui sera issue du rapprochement des organes centraux des groupes Caisse d'Épargne et Banque Populaire |
| Pravna podlaga | article 6,III de la loi 2008-1061 du 16.10.2008 de finances rectificative |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Drugi načini kapitalskega vlaganja |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki —; Skupni znesek načrtovane pomoči 2 450 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | — |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministère de l'économie, de l'industrie et de l'emploi |
| 139 rue de Bercy |
| 75012 Paris |
| FRANCE |

Datum sprejetja odločitve

8.5.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 249/09

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Renforcement des fonds propres de l'entité qui sera issue du rapprochement des organes centraux des groupes Caisse d'Épargne et Banque Populaire

Pravna podlaga

article 6,III de la loi 2008-1061 du 16.10.2008 de finances rectificative

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Drugi načini kapitalskega vlaganja

Proračun

Načrtovani letni izdatki —; Skupni znesek načrtovane pomoči 2 450 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

—

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministère de l'économie, de l'industrie et de l'emploi

139 rue de Bercy

75012 Paris

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum sprejetja odločitve | 7.7.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 379/09 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Prolongation and amendments of the Dutch credit guarantee scheme |
| Pravna podlaga | Rules of the 2008 Credit Guarantee Scheme of the State of the Netherlands |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Jamstvo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki —; Skupni znesek načrtovane pomoči 200 000 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 30.6.2009–31.12.2009 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van Financiën |
| Korte Voorhout 7 |
| 2511 CW Den Haag |
| NEDERLAND |

Datum sprejetja odločitve

7.7.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 379/09

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Prolongation and amendments of the Dutch credit guarantee scheme

Pravna podlaga

Rules of the 2008 Credit Guarantee Scheme of the State of the Netherlands

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Načrtovani letni izdatki —; Skupni znesek načrtovane pomoči 200 000 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

30.6.2009–31.12.2009

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van Financiën

Korte Voorhout 7

2511 CW Den Haag

NEDERLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Primera COMP/M.5500 – General Motors/Delphi Steering Business)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 186/03

Komisija se je 30. aprila 2009 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5500. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5500. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/7

---

Menjalni tečaji eura (1)

7. avgusta 2009

2009/C 186/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4357 |
| JPY | japonski jen | 136,89 |
| DKK | danska krona | 7,4448 |
| GBP | funt šterling | 0,85670 |
| SEK | švedska krona | 10,3008 |
| CHF | švicarski frank | 1,5288 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,7515 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,910 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 272,80 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7023 |
| PLN | poljski zlot | 4,1670 |
| RON | romunski leu | 4,2168 |
| TRY | turška lira | 2,1300 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7161 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5540 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,1272 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,1315 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0628 |
| KRW | južnokorejski won | 1 761,67 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,6875 |
| CNY | kitajski juan | 9,8084 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3350 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 308,44 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0257 |
| PHP | filipinski peso | 68,557 |
| RUB | ruski rubelj | 45,4450 |
| THB | tajski bat | 48,778 |
| BRL | brazilski real | 2,6336 |
| MXN | mehiški peso | 18,7072 |
| INR | indijska rupija | 68,5760 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4357

JPY

japonski jen

136,89

DKK

danska krona

7,4448

GBP

funt šterling

0,85670

SEK

švedska krona

10,3008

CHF

švicarski frank

1,5288

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,7515

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,910

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

272,80

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7023

PLN

poljski zlot

4,1670

RON

romunski leu

4,2168

TRY

turška lira

2,1300

AUD

avstralski dolar

1,7161

CAD

kanadski dolar

1,5540

HKD

hongkonški dolar

11,1272

NZD

novozelandski dolar

2,1315

SGD

singapurski dolar

2,0628

KRW

južnokorejski won

1 761,67

ZAR

južnoafriški rand

11,6875

CNY

kitajski juan

9,8084

HRK

hrvaška kuna

7,3350

IDR

indonezijska rupija

14 308,44

MYR

malezijski ringit

5,0257

PHP

filipinski peso

68,557

RUB

ruski rubelj

45,4450

THB

tajski bat

48,778

BRL

brazilski real

2,6336

MXN

mehiški peso

18,7072

INR

indijska rupija

68,5760

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/8

---

UPRAVNA KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI ZA SOCIALNO VARNOST DELAVCEV MIGRANTOV

Menjalni tečaj za valute po Uredbi Sveta (EGS) št. 574/72

2009/C 186/05

Člen 107 (1), (2) in (4) Uredbe (EGS) št. 574/72

Referenčno obdobje: julij 2009

Obdobje veljavnosti: oktober, november, december 2009

| 7-2009 | EUR | BGN | CZK | DKK | EEK | LVL | LTL | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 25,7932 | 7,44576 | 15,6466 | 0,700596 | 3,45280 | 272,060 | 4,29649 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,1881 | 3,80702 | 8,00010 | 0,358214 | 1,76542 | 139,104 | 2,19679 |
| 1 CZK = | 0,0387699 | 0,0758261 | 1 | 0,288671 | 0,606617 | 0,027162 | 0,133865 | 10,5477 | 0,166574 |
| 1 DKK = | 0,134305 | 0,262673 | 3,46415 | 1 | 2,10141 | 0,0940932 | 0,463727 | 36,5389 | 0,577038 |
| 1 EEK = | 0,0639116 | 0,124998 | 1,64849 | 0,475871 | 1 | 0,0447762 | 0,220674 | 17,3878 | 0,274596 |
| 1 LVL = | 1,42736 | 2,79162 | 36,8161 | 10,6278 | 22,3333 | 1 | 4,92838 | 388,326 | 6,13262 |
| 1 LTL = | 0,289620 | 0,566439 | 7,47023 | 2,15644 | 4,53157 | 0,202907 | 1 | 78,7939 | 1,24435 |
| 1 HUF = | 0,00367567 | 0,00718887 | 0,0948072 | 0,0273681 | 0,0575117 | 0,00257516 | 0,0126913 | 1 | 0,0157924 |
| 1 PLN = | 0,232748 | 0,455209 | 6,00333 | 1,73299 | 3,64172 | 0,163062 | 0,803633 | 63,3214 | 1 |
| 1 RON = | 0,237054 | 0,463630 | 6,11439 | 1,76505 | 3,70909 | 0,166079 | 0,818500 | 64,4928 | 1,01850 |
| 1 SEK = | 0,0923688 | 0,180655 | 2,38249 | 0,687756 | 1,44526 | 0,0647132 | 0,318931 | 25,1298 | 0,396862 |
| 1 GBP = | 1,16155 | 2,27176 | 29,9601 | 8,64861 | 18,1743 | 0,813776 | 4,01060 | 316,010 | 4,99058 |
| 1 NOK = | 0,111739 | 0,218540 | 2,88212 | 0,831985 | 1,74834 | 0,0782842 | 0,385814 | 30,3998 | 0,480087 |
| 1 ISK = | 0,00557373 | 0,0109011 | 0,143764 | 0,0415007 | 0,0872099 | 0,00390493 | 0,019245 | 1,51639 | 0,0239475 |
| 1 CHF = | 0,657801 | 1,28653 | 16,9668 | 4,89783 | 10,2923 | 0,460852 | 2,27125 | 178,961 | 2,82623 |

7-2009

EUR

BGN

CZK

DKK

EEK

LVL

LTL

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

25,7932

7,44576

15,6466

0,700596

3,45280

272,060

4,29649

1 BGN =

0,511300

1

13,1881

3,80702

8,00010

0,358214

1,76542

139,104

2,19679

1 CZK =

0,0387699

0,0758261

1

0,288671

0,606617

0,027162

0,133865

10,5477

0,166574

1 DKK =

0,134305

0,262673

3,46415

1

2,10141

0,0940932

0,463727

36,5389

0,577038

1 EEK =

0,0639116

0,124998

1,64849

0,475871

1

0,0447762

0,220674

17,3878

0,274596

1 LVL =

1,42736

2,79162

36,8161

10,6278

22,3333

1

4,92838

388,326

6,13262

1 LTL =

0,289620

0,566439

7,47023

2,15644

4,53157

0,202907

1

78,7939

1,24435

1 HUF =

0,00367567

0,00718887

0,0948072

0,0273681

0,0575117

0,00257516

0,0126913

1

0,0157924

1 PLN =

0,232748

0,455209

6,00333

1,73299

3,64172

0,163062

0,803633

63,3214

1

1 RON =

0,237054

0,463630

6,11439

1,76505

3,70909

0,166079

0,818500

64,4928

1,01850

1 SEK =

0,0923688

0,180655

2,38249

0,687756

1,44526

0,0647132

0,318931

25,1298

0,396862

1 GBP =

1,16155

2,27176

29,9601

8,64861

18,1743

0,813776

4,01060

316,010

4,99058

1 NOK =

0,111739

0,218540

2,88212

0,831985

1,74834

0,0782842

0,385814

30,3998

0,480087

1 ISK =

0,00557373

0,0109011

0,143764

0,0415007

0,0872099

0,00390493

0,019245

1,51639

0,0239475

1 CHF =

0,657801

1,28653

16,9668

4,89783

10,2923

0,460852

2,27125

178,961

2,82623

| 7-2009 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,21845 | 10,8262 | 0,860920 | 8,94939 | 179,413 | 1,52022 |
| 1 BGN = | 2,15689 | 5,53541 | 0,440188 | 4,57582 | 91,7338 | 0,777287 |
| 1 CZK = | 0,163549 | 0,419729 | 0,0333778 | 0,346967 | 6,95582 | 0,0589386 |
| 1 DKK = | 0,566557 | 1,45400 | 0,115625 | 1,20194 | 24,0960 | 0,204172 |
| 1 EEK = | 0,269608 | 0,691918 | 0,0550228 | 0,57197 | 11,4666 | 0,0971596 |
| 1 LVL = | 6,02123 | 15,4528 | 1,22884 | 12,7740 | 256,086 | 2,16989 |
| 1 LTL = | 1,22175 | 3,13547 | 0,249340 | 2,59192 | 51,9616 | 0,440285 |
| 1 HUF = | 0,0155056 | 0,039793 | 0,00316445 | 0,0328950 | 0,659462 | 0,00558781 |
| 1 PLN = | 0,981837 | 2,51977 | 0,200378 | 2,08296 | 41,7581 | 0,353828 |
| 1 RON = | 1 | 2,56638 | 0,204084 | 2,12149 | 42,5306 | 0,360374 |
| 1 SEK = | 0,389653 | 1 | 0,0795221 | 0,826645 | 16,5722 | 0,140421 |
| 1 GBP = | 4,89993 | 12,5751 | 1 | 10,3952 | 208,397 | 1,76581 |
| 1 NOK = | 0,471367 | 1,20971 | 0,0961987 | 1 | 20,0475 | 0,169868 |
| 1 ISK = | 0,0235125 | 0,0603421 | 0,00479853 | 0,0498815 | 1 | 0,00847328 |
| 1 CHF = | 2,77490 | 7,12146 | 0,566313 | 5,88692 | 118,018 | 1 |

7-2009

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,21845

10,8262

0,860920

8,94939

179,413

1,52022

1 BGN =

2,15689

5,53541

0,440188

4,57582

91,7338

0,777287

1 CZK =

0,163549

0,419729

0,0333778

0,346967

6,95582

0,0589386

1 DKK =

0,566557

1,45400

0,115625

1,20194

24,0960

0,204172

1 EEK =

0,269608

0,691918

0,0550228

0,57197

11,4666

0,0971596

1 LVL =

6,02123

15,4528

1,22884

12,7740

256,086

2,16989

1 LTL =

1,22175

3,13547

0,249340

2,59192

51,9616

0,440285

1 HUF =

0,0155056

0,039793

0,00316445

0,0328950

0,659462

0,00558781

1 PLN =

0,981837

2,51977

0,200378

2,08296

41,7581

0,353828

1 RON =

1

2,56638

0,204084

2,12149

42,5306

0,360374

1 SEK =

0,389653

1

0,0795221

0,826645

16,5722

0,140421

1 GBP =

4,89993

12,5751

1

10,3952

208,397

1,76581

1 NOK =

0,471367

1,20971

0,0961987

1

20,0475

0,169868

1 ISK =

0,0235125

0,0603421

0,00479853

0,0498815

1

0,00847328

1 CHF =

2,77490

7,12146

0,566313

5,88692

118,018

1

| 1. | Uredba (EGS) št. 574/72 določa, da količnik pretvorbe zneska v valuto, ki je izražena v drugi valuti, Komisija izračuna na podlagi mesečnega poprečja količnikov konverzije valut med referenčnim obdobjem iz 2. odstavka, ki jih objavi Evropska centralna banka. |
| --- | --- |

1.

Uredba (EGS) št. 574/72 določa, da količnik pretvorbe zneska v valuto, ki je izražena v drugi valuti, Komisija izračuna na podlagi mesečnega poprečja količnikov konverzije valut med referenčnim obdobjem iz 2. odstavka, ki jih objavi Evropska centralna banka.

| 2. | Referenčna obdobja so:






  — | mesec januar za menjalne tečaje, veljavne od 1. aprila naprej, |
| --- | --- | --- |

2.

Referenčna obdobja so:

—

mesec januar za menjalne tečaje, veljavne od 1. aprila naprej,

| — | mesec april za menjalne tečaje, veljavne od 1. julija naprej, |
| --- | --- |

—

mesec april za menjalne tečaje, veljavne od 1. julija naprej,

| — | mesec julij za menjalne tečaje, veljavne od 1. oktobra naprej, |
| --- | --- |

—

mesec julij za menjalne tečaje, veljavne od 1. oktobra naprej,

| — | mesec oktober za menjalne tečaje, veljavne od 1. januarja naprej. |
| --- | --- |

—

mesec oktober za menjalne tečaje, veljavne od 1. januarja naprej.

Menjalni tečaji za valute so objavljeni v drugem Uradnem listu Evropske unije (serije C) v mesecu februarju, maju, avgustu in novembru.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/10

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5606 – Uniqa/Veneto Banca/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 186/06

| 1. | Komisija je 3. avgusta 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Uniqa Versicherungen AG („Uniqa“, Avstrija), ki je pod skupnim nadzorom Raiffeisen Zentralbank Österreich („RZB“, Avstrija), Austria Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit Privatstiftung („Austria Verein“, Avstrija) in Collegialität Versicherung auf Gegenseitigkeit („CollVerein“, Avstrija), ter Veneto Banca Holding S.C.p.A. („VB“, Italija) z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita skupni nadzor nad avtomobilskim podjetjem Claris, ki je trenutno v lasti VB („JV“, Italija), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 3. avgusta 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Uniqa Versicherungen AG („Uniqa“, Avstrija), ki je pod skupnim nadzorom Raiffeisen Zentralbank Österreich („RZB“, Avstrija), Austria Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit Privatstiftung („Austria Verein“, Avstrija) in Collegialität Versicherung auf Gegenseitigkeit („CollVerein“, Avstrija), ter Veneto Banca Holding S.C.p.A. („VB“, Italija) z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita skupni nadzor nad avtomobilskim podjetjem Claris, ki je trenutno v lasti VB („JV“, Italija), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Uniqa: zavarovalniška skupina, dejavna v vseh sektorjih zavarovanja (življenjsko, in neživljenjsko zavarovanje ter pozavarovanje), |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Uniqa: zavarovalniška skupina, dejavna v vseh sektorjih zavarovanja (življenjsko, in neživljenjsko zavarovanje ter pozavarovanje),

| — | za RZB: finančne storitve za lokalne ter mednarodne/multinacionalne podjetniške stranke ter za finančne institucije po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

za RZB: finančne storitve za lokalne ter mednarodne/multinacionalne podjetniške stranke ter za finančne institucije po vsem svetu,

| — | za Austria Verein: zasebna ustanova v okviru avstrijskega prava, |
| --- | --- |

—

za Austria Verein: zasebna ustanova v okviru avstrijskega prava,

| — | za CollVerein: vzajemna zavarovalna družba v okviru avstrijskega prava, |
| --- | --- |

—

za CollVerein: vzajemna zavarovalna družba v okviru avstrijskega prava,

| — | za VB: holdinška družba italijanske skupine, dejavna na področjih bančnih in finančnih storitev, |
| --- | --- |

—

za VB: holdinška družba italijanske skupine, dejavna na področjih bančnih in finančnih storitev,

| — | za JV: podjetje bo dejavno v sektorju življenjskih zavarovanj v Italiji. |
| --- | --- |

—

za JV: podjetje bo dejavno v sektorju življenjskih zavarovanj v Italiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5606 – Uniqa/Veneto Banca/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5606 – Uniqa/Veneto Banca/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV)

Primer za poenostavljeni postopek

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 186/07

| 1. | Komisija je 31. julija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Severstal (Rusija) z nakupom delnic pridobi skupni nadzor nad podjetjem Holding Gonvarri Russia S.L. („Gonvarri Russia“), ki spada v skupino Gonvarri Corporación Financiera S.L. („Gonvarri“, Španija), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 31. julija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Severstal (Rusija) z nakupom delnic pridobi skupni nadzor nad podjetjem Holding Gonvarri Russia S.L. („Gonvarri Russia“), ki spada v skupino Gonvarri Corporación Financiera S.L. („Gonvarri“, Španija), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Gonvarri: predelava in distribucija jekla ter oblikovanje, razvoj in proizvodnja kovinskih delov za motorna vozila, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Gonvarri: predelava in distribucija jekla ter oblikovanje, razvoj in proizvodnja kovinskih delov za motorna vozila,

| — | za Severstal: proizvodnja jekla in rudarske dejavnosti, |
| --- | --- |

—

za Severstal: proizvodnja jekla in rudarske dejavnosti,

| — | za Gonvarri Russia: predelava in distribucija jekla. |
| --- | --- |

—

za Gonvarri Russia: predelava in distribucija jekla.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5582 – Gonvarri/Severstal/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/13

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5540 – Lion Capital/CEDC/Russian Alcohol Group)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 186/08

| 1. | Komisija je 31. julija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Lion Capital LLP („Lion Capital“, Združeno kraljestvo) in Central European Distribution Corporation („CEDC“, ZDA) z dodelitvijo nekaterih pogodbenih pravic veta pridobita skupni nadzor nad podjetjem CJSC Russian Alcohol Group in njegovimi hčerinskimi družbami („Russian Alcohol Group“, Rusija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta |
| --- | --- |

1.

Komisija je 31. julija 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Lion Capital LLP („Lion Capital“, Združeno kraljestvo) in Central European Distribution Corporation („CEDC“, ZDA) z dodelitvijo nekaterih pogodbenih pravic veta pridobita skupni nadzor nad podjetjem CJSC Russian Alcohol Group in njegovimi hčerinskimi družbami („Russian Alcohol Group“, Rusija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Lion Capital: vlagatelj zasebnega kapitala, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Lion Capital: vlagatelj zasebnega kapitala,

| — | za CEDC: proizvajalec vodk in distributer alkoholnih pijač, |
| --- | --- |

—

za CEDC: proizvajalec vodk in distributer alkoholnih pijač,

| — | za Russian Alcohol Group: proizvajalec in distributer vodk ter že pripravljenih alkoholnih pijač. |
| --- | --- |

—

za Russian Alcohol Group: proizvajalec in distributer vodk ter že pripravljenih alkoholnih pijač.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5540 – Lion Capital/CEDC/Russian Alcohol Group na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5540 – Lion Capital/CEDC/Russian Alcohol Group na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/14

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 186/09

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„CHORIZO RIOJANO“

ES št.: ES-PGI-0005-0654-16.10.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Chorizo Riojano“

2.   Država članica ali tretja država:

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda (kot v Prilogi II):

| Skupina 1.2 | Mesni proizvodi |
| --- | --- |

Skupina 1.2

Mesni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Proizvod „Chorizo Riojano“ je kolobarjasta klobasa razreda „extra“, brez dodatkov, proizvedena na ozemlju avtonomne skupnosti La Rioja in ima naslednje lastnosti:

Morfološke lastnosti

Klobasa chorizo z zaščiteno geografsko označbo ima kolobarjasto ali podkvasto obliko, pretežno cilidrično, s premerom 30 do 40 mm, tehta najmanj 200 g ter je čvrsta in kompaktna, običajno nagubanega videza, kratka, gladka in dobro vezana, brez nenavadne obarvanosti, delež mesa in maščobe se jasno razločujeta.

Fizikalne in kemične lastnosti

Vsebnost vlage: največ 45 %

Razmerje med kolagenom in beljakovinami: največ 14 %

Maščoba v suhi snovi: največ 57,0 %

Nitrati, izraženi kot NaNO3: največ 100 ppm

Nitrati, izraženi kot NaNO2: največ 20 ppm

Fosfati skupaj, izraženi kot P2O5: največ 7 500 ppm

(kar ustreza naravni vsebnosti v mesu, brez dodanih fosfatov)

Organoleptične lastnosti

Uravnotežen, močan in dolgotrajen okus, zlasti po papriki in rahlo po česnu; brez žarkega ali trpkega vonja. Okus je močan in dolgotrajen, uravnotežena sta deleža čistega mesa in maščobe, ni kislega okusa, kjer je dodana paprika, je okus pekoč, brez žarkega ali nenavadnega priokusa. Tekstura je uravnotežena, je kompaktna, lahko jo je žvečiti, vendar ni gumijasta.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Meso in maščoba, ki sta zlasti ustrezna za predelavo klobas iz svinjskega mesa, borovo meso kastriranega samca prašiča ali samice prašiča, brez mišičnega tkiva, prsi ali svinjska maščoba brez svinjske kože, začinjena z drobno suho soljo, rdeča paprika razreda 100 % „extra“ ter surov, svež in olupljen česen, vse skupaj napolnjeno v prašičje naravno črevo.

Dodana svinjska maščoba mora biti čvrsta, neustrezni so delčki maslene trebušne maščobe, ki lahko postanejo lepljivi, ko so zmleti in se med zorenjem ali prekajanjem klobase iz njih cedi maščoba. Vendar dodane količine ne smejo biti prevelike – nikdar ne smejo presegati 57 % suhe snovi – in to je značilnost, zaradi katere se klobasa „Chorizo Riojano“ razlikuje od drugih klobas, pri katerih je vrednost pH močno spremenjena, zaradi česar težje ustrezno dozorijo in jih je pozneje težje ohranjati.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Priprava surovin

Obrati za predelavo mesa, ki proizvajajo klobaso „Chorizo Riojano“, morajo imeti zmogljivosti za pravilno sprejemanje trupel poginulih živali in/ali kosov mesa in hrambo v ustreznih pogojih, kjer je v vsakem trenutku mogoče preprečiti padec vrednosti pH ali spremembo barve in/ali teksture; z ustreznimi testi in analizami morajo ob sprejemu tudi preveriti čistost trupel poginulih živali in/ali kosov mesa.

Živali je treba odreti, razkosati in odstraniti kosti takoj, ko je mogoče, meso pa je treba hraniti ločeno od prostorov, kjer se opravljajo te dejavnosti.

Prostori, kjer se predeluje meso, morajo imeti temperaturo najmanj 12 °C.

Ohlajevanje mesa in maščobe pred mletjem

Hladilniki, kjer se hranijo trupla poginulih živali, morajo biti opremljeni s sistemi za obešanje trupel, s čimer se prepreči stik med trupli.

Mletje mesa in maščobe v velikost, zahtevano za proizvode

Proizvodnja klobase „Chorizo Riojano“ se opravi ločeno, fizično ali časovno, od drugih proizvodov, vključno z drugimi klobasami chorizo različnih kategorij.

Ko je meso pripravljeno za predelavo, je zrelo in okisano, ni zmrznjeno, z vrednostjo pH manjšo od 6,3, zato da lažje zori in nadev v sredini klobase ostane suh.

Ker je pomembno tudi, da meso ni vlažno, se po potrebi iz mesa odcedi sokove.

Ko sta meso in maščoba pripravljena, se razkosata in zmeljeta v fine koščke; ti morajo biti čisti, da se čim manj poškodujejo proteinska struktura tkiva in maščobne celice, kar omogoča, da se zrna ustrezno sprimejo, klobasa uspešno suši in kot narezan proizvod dobi značilna videz in barvo.

Vsi obrati za predelavo morajo biti klimatizirani; relativna vlaga ter kroženje zraka in prezračevanje morajo tehnološko, higiensko in sanitarno ustrezati.

Dodajanje soli ter drugih dišav in začimb

Ko sta meso in maščoba zmleta, se dodajo drobna suha sol, rdeča paprika iz razreda 100 % „extra“, v pikantno klobaso chorizo pa tudi kajenski poper.

Mešanje in gnetenje sestavin

Ko so surovine zmlete in so dodane preostale sestavine, se zmešajo skupaj tako, da v zmesi ni zračnih žepkov, da se vse sestavine dobro spojijo in klobasa pri rezanju ne razpada.

Bistveno je dodatno gnetenje v mešalniku, da se doseže optimalna začinjenost zmesi mletega mesa.

Počivanje in ohlajanje zmesi

Po mletju, mešanju in gnetenju mora zmes počivati 12 do 24 ur, preden se napolni v črevo.

Hladilne naprave, ki se uporabijo v ta namen, so ločene od ostalih in naravnane na temperaturo od 0 do 6 °.

Polnjenje v naravno prašičje črevo

Ko je zmes pripravljena, se napolni v naravno prašičje črevo. Ustniki so gladki in ne predolgi, da se prepreči dvig temperature. Iz istega razloga je treba zmes napolniti v črevo z zadostnim pritiskom, sicer bi nastali v klobasi prazni prostori, ki bi spremenili barvo zmesi ali povzročili nastanek plesni v zmesi.

Naravno črevo mora biti popolnoma čisto, brez sprememb, obreznin ali znakov bolezni, zaradi katerih bi bilo neprimerno za prehrano ljudi.

Črevo se prej opere, da je elastično in se tesno prilagaja zmesi, ne da bi od nje odstopalo ali se gubalo.

Vezanje

Ko se zmes oz. nadev napolni v črevo, se to zveže z belo bombažno vrvico, pri pikantni klobasi pa z rdečo.

Daljše ali krajše zorenje

Pri zorenju morajo klobase chorizo viseti v zelo zračnih prostorih pri temperaturi 16° C ali manj, z relativno stopnjo vlage in primerno prezračenih, tako da proizvod izgubi vlažnost in pridobi značilno čvrstost, vonj, barvo in okus, razen če zorenje poteka v naravnih sušilnikih, kjer je lahko temperatura 20 °C.

Da bi bilo mogoče spremljati pogoje zorenja (temperaturo, relativno vlažnost in zračenje) in jih ohranjati na enaki ravni, se lahko uporabijo posebni prostori, kjer se te dejavnike lahko uravnava ročno ali samodejno.

Med fermentacijo oz. zorenjem morajo objekti imeti na voljo viden in dostopen prostor ter nadzorne naprave, s katerimi se lahko vsak trenutek preveri temperaturo in vlažnost ter spremlja razvoj proizvoda.

Sušenje v klimatiziranih sušilnicah ali naravnem okolju

Po končanem zorenju se klobase chorizo prenesejo v obrate za obešanje trupel in sušenje, kjer potekata faza po zorenju in sušenje. V teh obratih ostanejo do konca postopka. V zadnji fazi se v klobasah še naprej odvijajo mikrobni in encimski postopki, ki stabilizirajo barvo in okus. Čas rezanja klobase „Chorizo Riojano“ je različen glede na dolžino in/ali premer proizvoda. Vsaka klobasa, ki je nagubana, ima zračne mehurčke ali druge napake, se zavrže.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Proizvod je opremljen z oštevilčeno črno etiketo, ki jo izda upravni odbor, ter ima napis „Indicación Geográfica Protegida ‚Chorizo Riojano‘“ in ustrezen logotip. Navedeno črno etiketo pritrdi proizvajalec proizvoda, in sicer tako, da je ni mogoče ponovno uporabiti.

Predelovalni obrati, ki so zajeti v zaščiteno geografsko označbo „Chorizo Riojano“, morajo biti navedeni v ustreznih registrih, ker imajo končno odgovornost za skladnost s specifikacijo označbe.

Upravni odbor je odgovoren za posodabljanje registra.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Območje proizvodnje, zorenja, sušenja in označevanja je v avtonomni skupnosti La Rioja.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Naravni dejavnik: Na opredeljeno geografsko območje vplivajo trije podnebni dejavniki: zaradi kombinacije podnebnih dejavnikov je La Rioja idealno področje za naravno zorenje in sušenje tega proizvoda, saj omogoča, da se fizikalne in kemijske spremembe v klobasi odvijajo počasi in pravilno, s čimer se izboljša videz narezanega proizvoda, njegov okus in zanj značilen vonj.

Danes podnebni dejavniki niso tako pomembni, ker se zadnje faze proizvodnega postopka odvijajo v klimatiziranih prostorih, kjer se zračenje, vlažnost in temperatura lahko uravnavajo, in sicer vedno skladno s prevladujočimi podnebnimi pogoji na območju, zato je podnebje še vedno pomemben dejavnik.

Človeški dejavnik: Chorizo Riojano se od drugih klobas chorizo razlikuje zaradi tradicionalne proizvodne metode, ki se že dolgo uporablja in je bila uspešno prenesena v predelovalno industrijo za „Chorizo Riojano“.

5.2   Posebnost proizvoda:

Le klobase chorizo razreda „extra“, ki se predelujejo v skladu s tradicionalno metodo v registriranih predelovalnih obratih, kjer se odvijajo vse faza predelave, zorenja, sušenja in označevanja ter tudi učinkovit nadzor kakovosti in upravljanja vseh surovin, lahko nosijo zaščiteno geografsko označbo „Chorizo Riojano“, in izključno klobase „Chorizo Riojano“ z vsemi opravljenimi fazami nadzora kakovosti se lahko dajo na trg s potrdilom o izvoru, ki ga potrjuje etiketa za zaščiteno geografsko označbo.

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Zgodovinska tradicija – sloves proizvoda: Tradicionalno je prihod mraza v gorsko območje La Rioja napovedal začetek zakola prašičev ali „moragas“, svinjsko meso pa se je uporabilo za predelavo klobas chorizo. Klobaso chorizo v La Rioji je bilo treba proizvajati celo leto in ohraniti se je morala do naslednje jesenske žetve, za kar je bilo zelo pomembno znanje lokalnega prebivalstva o proizvodnji in zorenju tega proizvoda, ki ga je težko proizvajati in hraniti v dobrem stanju. Danes so v celi regiji Rioja še vedno območja, zlasti v hribih, kjer se te tehnike še vedno uporabljajo.

V devetnajstem stoletju so klobaso chorizo v La Rioji začeli industrijsko proizvajati, pojavila so se prva družinska podjetja, ki so prodajala svoje proizvode v domačih krajih in v bližnji okolici. Po navedbah v mestnem zgodovinskem arhivu se „obrat za proizvodnjo klobas v Logroñu“ prvič omenja leta 1890. Prav tako v listini iz istega leta 1890 industrialec in odvetnik Julio Farias opisuje, kako je odposlal klobase chorizo iz La Rioje na Kubo, da so prispele v dobrem stanju: „v pločevinkah, popolnoma napolnjenih s svinjsko mastjo in zapečatene v vodno kopel, da so prenesle temperature brez najmanjših sprememb“. Že takrat je ta industrialec pripravil reklamni material – „prospekte, okrožnice in druge načine oglaševanja“ ter izkazoval zaupanje v kakovost svojega proizvoda: „[...] kljub temu, da Združene države prestavljajo močno konkurenco zaradi cene proizvoda, je kakovost domačega proizvoda neprimerno višja, kar dokazujejo tudi najrevnejši, ki jo imajo raje kljub temu, da je dražja“.

Javier Herce Galarreta je v VII. poglavju svoje knjige, v kateri so zbrani različni članki, objavljeni v časopisu La Gaceta del Norte iz leta 1979, v zvezi s prašiči zapisal: „Prašiči so v regiji La Rioja zelo pomembni, ne samo kot sveže meso. Gnjat, klobase chorizo in krvavice so osnovne sestavine specialitet Rioje, ki so podobne drugim specialitetam v regiji, vendar sta njihov okus in uporaba drugačna. Najbolj prepoznaven proizvod je klobasa „Chorizo Riojano“, ki se od drugih klobas chorizo iz drugih regij razlikuje po tem, da je gladka, aromatična, nekoliko pikantna in žive barve. Prašiči in proizvodi iz svinjskega mesa so očitno pomembni: viden je porast obratov za predelavo mesa in proizvodnjo klobas po vsej pokrajini Rioja, kar je povzročilo nastanek pravih trgovinskih središč, kot so Baños de Río Tobía, Laguna de Cameros in novejše Albelda de Iregua, ki je precej pomembno v zvezi z industrijo za vino in konzerviranje. Gastronomski obrat v Sierri, drugi v Rioji Alti in tretji v Rioji Baji za klobase, vino in konzervirano hrano so trikratni odraz pomembnosti te industrije in gastronomije v eni regiji: La Rioji“.

Gospodarska depresija v tridesetih letih dvajsetega stoletja in plačilna nesposobnost strank sta povzročili zaprtje mnogih obratov, edini sledovi, ki so ohranjeni do danes, so zapisi v davčnih registrih obratov, ki jih je hranila vsaka občina. Zaradi spremenjenih gospodarskih razmer je Baños de Río Tobía postal center industrije. Čeprav lahko ugotavljamo različne razloge za to, je verjetno, da so se potomci industrialcev odločili, da izkoristijo ugodno lego in zgradijo svoje lastne obrate. Miguel Ángel Villoslada je to izrazil takole: „Najprej so bili obrati postavljeni na območjih, kjer bilo podnebje ugodno, suho in mrzlo, vendar brez velikih temperaturnih nihanj. Zato jih je tako veliko v Bañosu. Območje se nahaja na višini 500 metrov, prav ob vznožju Sierre de la Demanda in vstopu v celotno regijo Urbión. To območje je zaščiteno pred izjemno mrzlimi vetrovi Sierre de Herrera, prav tako ni velikih sprememb temperature ali vlage“.

Danes se zakol prašičev ter proizvodnja in ohranitev klobas chorizo v malem obsegu še vedno opravljajo na obrtniški način, medtem ko se proizvodnja klobas in drugih mesnih proizvodov opravlja v mesnih predelovalnih obratih, ki se običajno nahajajo na območju; v njih je, ne da bi zanemarili tradicionalne proizvodne metode, z ustreznimi prostori in napravami mogoče obvladati škodljive vplive, da proizvod lahko zori.

Baños de Río Tobía je še vedno kraj z največjo koncentracijo mesne industrije, kar je posledica tradicije prednikov glede proizvodnje klobas, saj danes podnebje igra vse manjšo vlogo: „tukaj so skoraj vsi udeleženci v mesni industriji v sorodu, saj prihajajo iz istega kraja“. Pa vendar je Albelda de Iregua središče mesne industrije z najvišjim prihodkom v tej avtonomni skupnosti. Njeni začetki segajo v leto 1960, ko so odprli lokalno mesarijo, in leto 1983, ko je bil ustanovljen prvi obrat za mesno proizvodnjo, izključno za trženje klobase chorizo „sata“, in je v zelo kratkem času postal vodilno podjetje v Španiji.

Glavni obrati mesne industrije v drugih avtonomnih skupnostih želijo izkoristiti ta sloves in svoje klobase poimenujejo „Chorizo Riojano“, čeprav v resnici nimajo ničesar skupnega s proizvodom, ki nosi oznako zaščitene geografske označbe.

Zaradi tradicije in slovesa klobas „Chorizo Riojano“ so postale znane tudi nekatere lokalne jedi, kot so krompir s klobaso chorizo („calderete“) in na žaru pečene klobasice z vitico („choricillo asado al sarmiento“) in žemljice s klobasami („preñaditos“); klobase chorizo se lahko vedno postrežejo k zelenjavnim enolončnicam.

Nazadnje je zanimivo tudi, da je klobasa „Chorizo Riojano“ omenjena tudi v „Inventario Español de Productos Tradicionales“, na straneh 110 in 111.

Sklic na objavo specifikacije:

Na naslednjem naslove najdete povezavo do specifikacije za ZGO Chorizo Riojano, objavljene 8. avgusta 2008 v Uradnem listu avtonomne skupnosti La Rioja (Boletín Oficial de La Rioja). http://www2.larioja.org/pls/dad_user/G04.texto_integro?p_cdi_accn=115214530&p_texto=&anterior=R

---

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/20

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 186/10

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„RICCIARELLI DI SIENA“

ES št.: IT-PGI-0005-0666-18.12.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Ricciarelli di Siena“

2.   Država članica ali tretja država:

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda (Priloga II):

| Skupina 2.4: | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| --- | --- |

Skupina 2.4:

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Ime „Ricciarelli di Siena“ se uporablja za pecivo, narejene iz mase mandljev, sladkorja in jajčnega beljaka, pečene v pečici. Ob dajanju na trg mora proizvod imeti naslednje značilnosti: oblika: ovalna rombasta oblika; teža: od 10 do 30 g na kos; mere: daljša diagonala od 50 do 105 mm; krajša diagonala od 30 do 60 mm; debelina od 13 do 20 mm; zunanji videz: zunanjost je bele barve zaradi sladkorne moke z možnimi razpokami testa; rob je zlato zapečen; videz sredice: testo je nežne bež barve, rahlo zapečeno; čvrstost: mehko in nedrobljivo testo; relativna vlažnost: med najmanj 8 % in največ 11,5 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Obvezne sestavine: sestavine za pripravo 1 kg mase za pecivo „Ricciarelli di Siena“ so sladki mandlji od 35 do 50 %, prečiščen sladkor od 35 do 47 %, beljak kokošjega jajca od 6 do 12 %, sladkor v prahu od 5 do 8 %, sredstva za vzhajanje (amonijeve soli in/ali natrijeve soli) kolikor zadostuje. Dovoljena je raba pasteriziranega jajčnega beljaka ali beljaka v prahu. Neobvezne sestavine so grenki mandlji do največ 6 % celotne mase, kot delež sladkih mandljev, glukozni sirup ali invertni sladkor do največ 10 % celotne mase, kot delež prečiščenega sladkorja, cvetlični med kot dodatek drugim sladilom do največ 7 % mase, arome: vanilja v stroku ali vanilin, eterična olja agrumov, mandljeva aroma, posamično ali skupaj, kolikor zadostuje; kandirana pomarančna lupina: največ 5 % mase; hostije: uporaba za osnovo peciva; sorbinska kislina: v skladu z veljavno zakonodajo. Druge sestavine, dodatki, barvila ali konzervansi niso dovoljeni.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Svežost proizvoda se lahko zagotovi le, če se proizvodnja in pakiranje odvijata neprekinjeno, kar pomeni, da se morata odvijati na območju iz točke 4. Ohranjanje stopnje relativne vlage iz točke 3.2 se zagotovi s pakiranjem takoj po fazi ohlajanja, kar prepreči nastanek dveh nasprotnih pojavov, kar bi lahko škodovalo videzu (spremembe skorje) in čvrstosti ter svežosti: vpliv preveč suhega zraka iz okolja povzroča sušenje mase, prevelika vlaga pa nezadostno odpornost mase na otip.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

„Ricciarelli di Siena“ se prodajajo v posamičnih embalažah ali v vrečkah, z več kosi peciva. Značilna svežost, mehkost in aroma, kot tudi celost proizvoda se zagotovi s pakiranjem na samem območju ter z izbiro embalaže. Embalaža za posamezno pecivo predvideva pakiranje peciva v primerne neprepustno zaprte zavitke. Primerna embalaža za številnejše kose peciva pa so razni neprepustno zaprti prozorni pladnji ali skledice ali pladnji s satovjem, ki so po obliki in meri primerni za velikost posameznega peciva in ki se jih kasneje zavije v termično zaprte prozorne folije in zapakira v kartonasto ali pločevinasto embalažo.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Na etiketi mora biti napisano „Ricciarelli di Siena“ in „Indicazione Geografica Protetta“ ali kratica „IGP“ ter ostali podatki kot so ime, naziv, naslov proizvajalca in podjetja za pakiranje; logotip, ki prikazuje podobo, ki se neločljivo uporablja z zaščiteno geografsko označbo.

Imena „Ricciarelli di Siena“ se ne prevaja. Velikost logotipa se prilagodil glede na velikost embalaže.

Image

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Območje proizvodnje in pakiranja peciva „Ricciarelli di Siena“ zajema celotno upravno ozemlje pokrajine Siena.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Za ozemlje je značilna velika prisotnost slaščičarske obrti, dediščina pomembne vloge območnih trgovin z zelišči iz preteklih stoletij, nastalih v srednjem veku, ki so ohranjale značilno območno proizvodnjo. Pomembnost te panoge lahko razberemo iz števila podjetij in zaposlenih, ki se ukvarjajo s slaščičarsko proizvodnjo in tudi v velikem deležu izvoza. Ta uspeh se v veliki meri naslanja na tradicionalne tehnike proizvodnje, pri kateri se uporabljajo izkušnje mojstrov.

5.2   Posebnost proizvoda:

Posebna značilnost tega proizvoda je mehkost testa, ki je kompaktno, ampak se ne drobi, ter njegova bela, rahlo zapečena barva. Posebnost peciva „Ricciarelli di Siena“ je povezana tudi z nekaterimi tradicionalnimi proizvodnimi tehnikami, povezanimi s imenom in jih lahko tako povzamemo:

| — | vzhajanje in peka v peči; |
| --- | --- |

—

vzhajanje in peka v peči;

| — | zrnatost testa; |
| --- | --- |

—

zrnatost testa;

| — | posebna mehkoba zaradi obdelave mase in uporaba jajčnega beljaka; |
| --- | --- |

—

posebna mehkoba zaradi obdelave mase in uporaba jajčnega beljaka;

„Ricciarelli di Siena“ se od podobnih proizvodov razlikujejo zaradi tega, ker se ne uporablja krompirjev škrob ali moka, ki bi poslabšala kakovost proizvoda. Bela barva mase je povezana zgolj z uporabo sladkorja.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Nedvomen sloves peciva „Ricciarelli di Siena“ se kaže v njihovi uveljavitvi kot značilne in nenadomestljive sladice v božičnem času. Pomembnejše objave na temo gastronomije in tradicionalnih jedi poročajo o tem, da za prebivalce Siene brez peciva „Ricciarelli di Siena“ božič ni pravi božič. S časom se je njihova raba razširila tudi na druge mesece v letu, predvsem zaradi velikega obiska domačih in tujih turistov iz vseh koncev sveta, kar je okrepilo prodajo na tujem, s tem pa je oslabela povezava z večjimi verskimi prazniki in pomembnimi življenjskimi dogodki. Proizvodnja peciva „Ricciarelli di Siena“ je sprva potekala v samostanih ali v obrtnih delavnicah in prodajalnah zelišč, saj so to bili edini kraji, kjer je bilo možno dobiti začimbe in dišavnice, potrebne za aromo in konzerviranje hrane. Dokazi o tej tradiciji so še danes vidni, saj so v starem mestnem jedru Siene stare trgovinice in obrtne delavnice ohranile izvirne freske z zlatimi napisi pravih hvalnic značilnim sladicam, kot so Ricciarelli, Panforte in drugi izdelki, ki so bili proizvedeni v teh prostorih. Parige, novelist in komediograf iz Siene, v eni izmed novel pripoveduje o nekem gospodu iz Siene z imenom Ricciardetto della Gherardesca (od tod izvira ime peciva), ki je po vrnitvi iz križarske vojne uvedel uporabo nekaterih arabskih sladic, ki so po obliki spominjale na obuvala sultanov. Prvo navajanje specifičnega termina „Riciarello“ je zabeleženo v nekem dolgem seznamu toskanskih sladic, ki je bil objavljen v „Ditirambo di S.B. in onore del Caffè e dello Zucchero“, natisnjenem leta 1814 v Livornu. Povezava s Sieno se kaže iz zapisa „della lupa i Ricciarelli“, beseda „lupa“(volkulja) pa je simbol mesta.

Leta 1891 je bil objavljen prvi izvod pomembnega dela avtorja Pagglierina Artusija z naslovom „La scienza in cucina e l’arte di mangiar bene“, prvi primer kuharske knjige nacionalne tradicionalne kuhinje. Recept številka 629 opisuje pripravo zadevnega proizvoda in ima v naslovu ime „Ricciarelli di Siena“. Sestavine, naštete v receptu, so v rabi še danes: „drobno mleti beli sladkor, sladki in grenki mandlji, beljaki, dišave pomarančne lupine“.

Sklic na objavo specifikacije:

Upravni organi so sprožili nacionalni postopek ugovora z objavo vloge za priznanje ZGO „Ricciarelli di Siena“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 149 z dne 29. junija 2005.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani:

| — | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  ali |
| --- | --- |

—

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

ali

| — | neposredno na domači strani ministrstva (www.politicheagricole.it) izberite „Prodotti di Qualità“ (na levi strani) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006].“ |
| --- | --- |

—

neposredno na domači strani ministrstva (www.politicheagricole.it) izberite „Prodotti di Qualità“ (na levi strani) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006].“

---

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/23

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 186/11

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PATATA DI BOLOGNA“

ES št.: IT-PDO-0005-0349-15.06.2004

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Naslov: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Naziv:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Naslov:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Telefon

+39 0646655106

Telefaks

+39 0646655306

E-naslov:

saco7@politicheagricole.it

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Consorzio Patata di Bologna D.O.P. |
| --- | --- |
| Naslov: | Via Bassa dei Sassi 1/2 |
| 40138 Bologna |
| ITALIA |

Naziv:

Consorzio Patata di Bologna D.O.P.

Naslov:

Via Bassa dei Sassi 1/2

40138 Bologna

ITALIA

Telefon

+39 051532320

Telefaks

+39 051532320

E-naslov:

cptb@libero.it

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6 – | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani, iz Priloge II – krompir |
| --- | --- |

Skupina 1.6 –

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani, iz Priloge II – krompir

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Patata di Bologna“

4.2   Opis:

| | Proizvod mora spadati v sorto Primura, biti prepoznaven po svojem zunanjem videzu, kemijski sestavi ter organoleptičnih lastnostih, navedenih v nadaljevanju: | oblika gomolja: pretežno podolgovato ovalna z ne preveč izrazitimi brstički (očesci) na površini; |
| --- | --- | --- |

Proizvod mora spadati v sorto Primura, biti prepoznaven po svojem zunanjem videzu, kemijski sestavi ter organoleptičnih lastnostih, navedenih v nadaljevanju:

oblika gomolja: pretežno podolgovato ovalna z ne preveč izrazitimi brstički (očesci) na površini;

| | lupina: gladka brez zunanjih napak, ki bi spremenile značilnosti krompirja; |
| --- | --- |

lupina: gladka brez zunanjih napak, ki bi spremenile značilnosti krompirja;

| | velikost gomoljev: homogena, med 40 in 75 mm; |
| --- | --- |

velikost gomoljev: homogena, med 40 in 75 mm;

| | barva mesa: spremenljiva od bele do svetlo rumene; |
| --- | --- |

barva mesa: spremenljiva od bele do svetlo rumene;

| | dober za shranjevanje. |
| --- | --- |

dober za shranjevanje.

| | Povprečna sestava na 100 gramov užitnega dela: | voda od 70,0 do 85,0 %, |
| --- | --- | --- |

Povprečna sestava na 100 gramov užitnega dela:

voda od 70,0 do 85,0 %,

| | beljakovine od 1,8 do 2,2 %, |
| --- | --- |

beljakovine od 1,8 do 2,2 %,

| | maščobe od 0,09 do 1,12 %, |
| --- | --- |

maščobe od 0,09 do 1,12 %,

| | ogljikovi hidrati od 13,5 do 17,0 %, |
| --- | --- |

ogljikovi hidrati od 13,5 do 17,0 %,

| | vlakna od 2,2 do 2,7 %, |
| --- | --- |

vlakna od 2,2 do 2,7 %,

| | minerali (natrij, kalij, magnezij, kalcij, mangan, železo, kobalt, baker, cink, nikelj, krom, klor, fosfor, fluor, jod, bor, selen) od 1,0 do 1,2 %, |
| --- | --- |

minerali (natrij, kalij, magnezij, kalcij, mangan, železo, kobalt, baker, cink, nikelj, krom, klor, fosfor, fluor, jod, bor, selen) od 1,0 do 1,2 %,

| | vitamini od 0,05 do 0,1 %. |
| --- | --- |

vitamini od 0,05 do 0,1 %.

| | Sorta Primura je simbol krompirja „Patata di Bologna“. Zaradi svojih lastnosti, npr. dobrega izgleda na krožniku, povprečne vsebnosti suhe snovi (19-20 %), čvrstosti mesa, značilnega, vendar ne preveč izrazitega okusa in sposobnosti za shranjevanje, ki so rezultat pridelave na prilagojenem in vzdrževanem zemljišču na način, ki se skozi čas ni spreminjal, je še danes krompir, ki izpolnjuje zahteve trga. |
| --- | --- |

Sorta Primura je simbol krompirja „Patata di Bologna“. Zaradi svojih lastnosti, npr. dobrega izgleda na krožniku, povprečne vsebnosti suhe snovi (19-20 %), čvrstosti mesa, značilnega, vendar ne preveč izrazitega okusa in sposobnosti za shranjevanje, ki so rezultat pridelave na prilagojenem in vzdrževanem zemljišču na način, ki se skozi čas ni spreminjal, je še danes krompir, ki izpolnjuje zahteve trga.

4.3   Geografsko območje:

Pokrajina Bologna.

4.4   Dokazilo o poreklu:

V okviru nadzora v zvezi z izvorom proizvodov, upravičenih do ZOP, dejstvo, da ima krompir „Patata di Bologna“ poreklo na omejenem geografskem območju, potrdi pooblaščeni nadzorni organ na podlagi številnih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati proizvajalci v celotnem proizvodnem ciklusu. Glavne zahteve, ki zagotavljajo sledljivost proizvoda v vsakem segmentu verige, so vpis pridelovalcev in izvajalcev pakiranja v ustrezne registre, ki jih vodi pooblaščen nadzorni organ, in letno prijavljanje proizvedenih količin nadzornemu organu.

4.5   Metoda pridobivanja:

V specifikaciji je med drugim določeno, da je prvo opravilo priprava zemljišča z oranjem prsti, ki se opravi jeseni pred saditvijo, da zimske vremenske razmere, npr. dež in zmrzal, pomagajo zdrobiti večje grude prsti in jo pripraviti na sprejem sadik.

Za sajenje je obvezna uporaba certificiranega semenskega krompirja, ne glede na to, ali je cel ali narezan, pred sajenjem pa je predvideno njegovo kaljenje, ki mu zagotavlja zgodnjo rast in odpornost po vsaditvi v njivo. V tej fazi leži semenski krompir v prostoru, kjer ni izpostavljen zmrzali, in ob razpršeni svetlobi, tako da tvori nekaj milimetrov dolge kalčke, ki se držijo skupaj.

Kar zadeva kolobarjenje, zaporedno sajenje enakega pridelka ni dovoljeno, krompir se na isti njivi lahko sadi šele po tem, ko so se tam dve leti gojile druge kulture.

Gnojenje se opravi z upoštevanjem potreb te kulture in mora zagotoviti najprimernejše hranljive snovi, kot so dušik, fosfor in kalij, da se doseže količinsko in tudi kakovostno najbolj optimalna proizvodnja. Največji obseg proizvodnje je 60 ton/ha.

Tehnika pridelave se zaključi z gnojenjem in zaščito ob upoštevanju določb v specifikacijah regije Emilia Romagna.

Pobiranje pridelka se opravi po tem, ko je proizvod fiziološko dozorel, to pomeni, ko se lupina krompirja ob drgnjenju med prsti ne strga, tako da lahko stroji za pobiranje krompirja gomolje preložijo v zabojnike, primerne za prevoz v skladišča.

Krompir se shranjuje v vsebnike v hladilnicah za shranjevanje pri nadzorovani temperaturi med 4 in 7 °C in se ne izpostavlja svetlobi.

Dovoljena je obdelava po pobiranju pridelka, ki je določena v veljavni zakonodaji.

Krompir se proizvaja izključno na kmetijskih gospodarstvih, pakiranje pa opravijo izvajalci s sedežem v pokrajini Bologna, saj se organoleptične značilnosti in tržna kakovost krompirja „Patata di Bologna“ ZOP lahko ohranijo samo s pravilnim pakiranjem. Domači proizvajalci so dejansko dosegli posebna znanja o proizvodu, kot so pravilno ravnanje in prevoz ter upravljanje v kratkem času od pobiranja do shranjevanja v hladnem prostoru, da se čim bolj omeji izguba vlage v proizvodu. Ta znanja in ustrezna praksa, ki se izvajajo na kraju samem, omogočajo ohranitev kvalitativnih značilnosti krompirja „Patata di Bologna“ ZOP v smislu njegovih naravnih fizioloških procesov.

4.6   Povezava:

Značilnosti krompirja „Patata di Bologna“ ZOP, kot so vonj, okus, izrazitost barve mesa in lupine, so poleg genetskih tudi posledica okoljskih dejavnikov pridelave (prst, podnebje, tehnika pridelave, način shranjevanja), ki proizvod „Patata di Bologna“ povezujejo s pokrajino Bologna.

Morfološke značilnosti prsti, ki je pretežno aluvialna in večslojna ter tako bogata s kisikom, ustvarjajo zelo ugodne pogoje za rast proizvoda.

Zaradi tega posebnega okolja, ki izhaja iz povezave med prstjo (pedologija in hidrografija) in podnebjem (deževno v jesensko-zimskem obdobju z blagimi spomladanskimi temperaturami – okrog 25 °C – že od konca februarja, kar je zelo ugodno za rast gomoljev), so za krompir, ki se tako oblikuje, značilne posebne zunanje lastnosti kot so tekstura in struktura mesa, ter organoleptične lastnosti, kot so poseben vonj in okus, kar določa njegovo posebno kakovost.

Kot v svojih spisih opisuje Contri (1817), je prst pokrajine Bologna zlasti primerna za gojenje krompirja, ki dobro uspeva na „nizkih predelih, s katerih je odtekla voda, in z nanosi rečnih naplavin“, kar so značilnosti melioriranih bolonjskih zemljišč.

Spremembe prsti, ki so nastale skozi čas, so povzročile nastanek ravninskih predelov iz aluvialnih naplavin, ki so jih tja nanesli še vedno aktivni apeninski hudourniki in reke, s srednjo do drobno strukturo in precejšnjo globino, dobrim odcejanjem, kislim pH, organskimi snovmi in bogastvom glavnih hranljivih snovi za krompir, kot so kalij, ki ga je obilo, ter precejšnjimi količinami fosforja in dušika.

Ti pogoji so zelo ugodni za gojenje krompirja, saj zelo ustrezajo njegovemu koreninskemu sestavu, ki se ne obrača in ima čvrste korenine.

Kar zadeva hidrološki vidik, je ozemlje prepredeno s hudourniki in naravnimi vodotoki (Idice, Reno, Gaiana, Fossatone, Quaderna, Rido, Sillaro, Samoggia, Savena) in tudi namensko zgrajenimi umetnimi kanali (Canale Emiliano-Romagnolo) za namakanje v spomladansko-poletnem obdobju, ko so potrebe po vodi največje.

Za bolonjsko ravnino so značilne blage spomladanske temperature že od konca februarja do začetka marca, kar je zelo ugodno za rast gomoljev, ki se sadijo v tem času. V obdobju največje rasti, ki traja od aprila do junija, se temperature dvignejo na 25–28 °C, kar je zelo ugodno za oblikovanje in rast gomoljev ter pravilno zorenje. Padavine, razporejene skozi celo leto, ugodno vplivajo na kulturo v fazi prve rasti do začetka tvorbe gomoljev, obenem pa oskrbujejo podtalnico in omogočajo pripravo prsti za saditev krompirja.

Gojenje krompirja je že dolgo povezano s pokrajino Bologna zaradi njenih posebej primernih lastnosti prsti, kvalitativnih in organoleptičnih vidikov nekaterih sort in tradicionalne tehnike pridelave.

Ta povezava z ozemljem pokrajine Bologna izhaja iz velike potrebe po prehrani prebivalcev, zlasti v obdobjih skromnega pridelka pšenice, ki je bila od vedno osnova človekove prehrane, in prepričanja, da bo razvoj tovrstne kulture pomenil prednost za pokrajino, ker ne bo neodvisna od dobave hrane iz drugih držav. Ta povezava se je postopno še okrepila ne le zaradi prizadevnosti pridelovalcev, ki so izumili skoraj popolno tehniko proizvodnje z izdelavo vse bolj učinkovitega orodja, ki upošteva proizvod in ga ohranja z naprednimi tehnikami in strukturami, ki so nato omogočile njegovo tržno in kakovostno vrednotenje med drugim tudi zaradi starodavnega izročila tega ozemlja.

V začetku devetnajstega stoletja se je gojenje krompirja razširilo zlasti zaradi podpore agronoma Pietra Marie Bignamija, ki je kmetovalce seznanil s krompirjem. Poleg uporabe za prehrano živine je to živilo našlo svoje mesto tudi na krožnikih ljudi.

Različni učenjaki so nato od konca osemnajstega stoletja in skozi vse devetnajsto stoletje opisovali njegove prednosti in pomanjkljivosti, vendar so predvsem zaradi Contrijevega praktičnega opisa gojenja krompirja g. Bennija v okrožnici papeževega legata kardinala Opizzonija (1817), naložbe v nasade krompirja doživele velik porast.

Treba je omeniti tudi pisanje o bolonjskem krompirju avtorjev Berti-Pichata in Bignardija, objavljeno v drugi polovici devetnajstega stoletja. Od leta 1900 je razmah te kulture doživel svoj vrh in postal v celotni pokrajini, od nižine do hribovitih in gorskih območij, pomemben vir dohodka za domača kmetijska gospodarstva. Okrog krompirja se vrti celotna proizvodnja ter rojevajo se novi sistemi shranjevanja in prodaje, prilagojeni učinkovitemu upravljanju proizvoda.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Check Fruit s.r.l. |
| --- | --- |
| Naslov: | Via Cesare Boldrini 24 |
| 40121 Bologna |
| ITALIA |

Naziv:

Check Fruit s.r.l.

Naslov:

Via Cesare Boldrini 24

40121 Bologna

ITALIA

Telefon

—

Telefaks

—

E-naslov:

—

4.8   Označevanje:

| | Krompir „Patata di Bologna“ se prodaja za neposredno prehrano v spodaj navedeni embalaži:






  — | vreče s težo 4 kg, 5 kg, 10 kg in 25 kg s trakom na sredini ali žigom v velikosti najmanj 10 cm; |
| --- | --- | --- |

Krompir „Patata di Bologna“ se prodaja za neposredno prehrano v spodaj navedeni embalaži:

—

vreče s težo 4 kg, 5 kg, 10 kg in 25 kg s trakom na sredini ali žigom v velikosti najmanj 10 cm;

| — | mreže s težo 0,5 kg, 1 kg, 1,5 kg, 2 kg in 2,5 kg; |
| --- | --- |

—

mreže s težo 0,5 kg, 1 kg, 1,5 kg, 2 kg in 2,5 kg;

| — | pakiranje: vertbag, quickbag, girsac in vrečke s težo 0,5 kg, 1 kg, 1,5 kg, 2 kg, 2,5 kg in 5 kg; |
| --- | --- |

—

pakiranje: vertbag, quickbag, girsac in vrečke s težo 0,5 kg, 1 kg, 1,5 kg, 2 kg, 2,5 kg in 5 kg;

| — | pladnji ali posodice s težo 0,5 kg, 0,750 kg in 1 kg; |
| --- | --- |

—

pladnji ali posodice s težo 0,5 kg, 0,750 kg in 1 kg;

| — | škatle in košare s težo 10 kg, 12,5 kg, 15 kg, 20 kg in 25 kg. |
| --- | --- |

—

škatle in košare s težo 10 kg, 12,5 kg, 15 kg, 20 kg in 25 kg.

| | Na embalaži mora biti napis: „Patata di Bologna“ z navedbo „D.O.P.“ (zaščitena označba porekla) in logotip, ki vsebuje stilizirano podobo krompirja, ki jo poševno ovijata dva trakova rdeče in modre barve v skladu z naslednjimi določbami:






  — | rumena barva stiliziranega krompirja je štiribarvna izvedba Pantone Yellow 116 C 0/20/100/0; |
| --- | --- | --- |

Na embalaži mora biti napis: „Patata di Bologna“ z navedbo „D.O.P.“ (zaščitena označba porekla) in logotip, ki vsebuje stilizirano podobo krompirja, ki jo poševno ovijata dva trakova rdeče in modre barve v skladu z naslednjimi določbami:

—

rumena barva stiliziranega krompirja je štiribarvna izvedba Pantone Yellow 116 C 0/20/100/0;

| — | rdeča barva prvega traku je štiribarvna izvedba Pantone Warm Red C, 0/100/100/0; |
| --- | --- |

—

rdeča barva prvega traku je štiribarvna izvedba Pantone Warm Red C, 0/100/100/0;

| — | modra barva drugega traku je štiribarvna izvedba Pantone blu 286 C, 100/70/0/0; |
| --- | --- |

—

modra barva drugega traku je štiribarvna izvedba Pantone blu 286 C, 100/70/0/0;

Tipografija, ki se uporablja za vse besedilo, je Avenir – običajni in mastni tisk.

Oznake na embalaži ni dovoljeno reproducirati v velikosti manj kot 20 mm osnove, vsekakor pa mora biti napis ZOP „Patata di Bologna“ večji od vseh drugih navedb na nalepki.

Image

---

| 8.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 186/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 186/28

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 186/12

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ALUBIA DE LA BAÑEZA-LEÓN“

ES št.: ES-PGI-0005-0492-06.09.2005

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Subdirecc. general de calidad diferenciada y agric. ecológica, dirección general de industria y mercados alimentarios, secretaría general de medio rural, ministerio de medio ambiente y medio rural y marino |
| --- | --- |
| Naslov: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Naziv:

Subdirecc. general de calidad diferenciada y agric. ecológica, dirección general de industria y mercados alimentarios, secretaría general de medio rural, ministerio de medio ambiente y medio rural y marino

Naslov:

Paseo Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel.

+34 913475394

Faks

+34 913475410

E–naslov:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Promotora Pro-IGP Alubia de León |
| --- | --- |
| Naslov: | Plaza San Marcos, 6 |
| 1o (Cámara Agraria) |
| 24002 León |
| ESPAÑA |

Naziv:

Promotora Pro-IGP Alubia de León

Naslov:

Plaza San Marcos, 6

1o (Cámara Agraria)

24002 León

ESPAÑA

Tel.

+34 987226140

Faks

+34 987272840

E–naslov:

agraria@camaraleon.e.telefonica.net

Sestava:

Proizvajalci/predelovalci ( X ) Drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6: | stročnice |
| --- | --- |

Skupina 1.6:

stročnice

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Alubia de La Bañeza-León“

4.2   Opis:

Zaščiten proizvod sestavljajo suha semena fižola (Phaseolus vulgaris L., podvrsta Papilionaceae, zrnata stročnica, namenjena za prehrano ljudi), ločena od luščin, krajevnih sort canela, plancheta, riñón menudo in pinta.

Značilnosti semen teh sort, ki se med seboj jasno razlikujejo, so:

| | Morfološke lastnosti suhega pridelka:






  — | Canela je ledvičaste oblike in podolgovata, enakomerne cimetove barve, teža 100 semen je med 50 in 62 grami, |
| --- | --- | --- |

Morfološke lastnosti suhega pridelka:

—

Canela je ledvičaste oblike in podolgovata, enakomerne cimetove barve, teža 100 semen je med 50 in 62 grami,

| — | Plancheta je ovalne oblike, bele barve, teža 100 semen je med 44 in 52 grami, |
| --- | --- |

—

Plancheta je ovalne oblike, bele barve, teža 100 semen je med 44 in 52 grami,

| — | Pinta je okroglaste oblike, cimetove barve s pegami granatno rdeče barve, teža 100 semen je med 51 in 67 grami, |
| --- | --- |

—

Pinta je okroglaste oblike, cimetove barve s pegami granatno rdeče barve, teža 100 semen je med 51 in 67 grami,

| — | Riñón Menudo je ovalne ledvičaste oblike, bele barve, z žilnatim vzorcem, teža 100 semen je med 41 in 57 grami. |
| --- | --- |

—

Riñón Menudo je ovalne ledvičaste oblike, bele barve, z žilnatim vzorcem, teža 100 semen je med 41 in 57 grami.

| | Fizikalno-kemijske suhega pridelka:
  absorpcija destilirane vode pri temperaturi med 10 in 15 °C v 10 urah več kot 100 %. |
| --- | --- |

Fizikalno-kemijske suhega pridelka:

absorpcija destilirane vode pri temperaturi med 10 in 15 °C v 10 urah več kot 100 %.

| | Organoleptične:






  — | Canela: kuhana fižolova zrna ostanejo v veliki meri cela, lupina je gladka in ne preveč trda, sredica je zelo mehka in rahlo maslena, z nizko zrnavostjo in srednje mokasta, |
| --- | --- | --- |

Organoleptične:

—

Canela: kuhana fižolova zrna ostanejo v veliki meri cela, lupina je gladka in ne preveč trda, sredica je zelo mehka in rahlo maslena, z nizko zrnavostjo in srednje mokasta,

| — | Plancheta: kuhana fižolova zrna ostanejo v veliki meri cela, lupina je gladka in zelo mehka, sredica zelo mehka in maslena, z nizko zrnavostjo in srednje mokasta, |
| --- | --- |

—

Plancheta: kuhana fižolova zrna ostanejo v veliki meri cela, lupina je gladka in zelo mehka, sredica zelo mehka in maslena, z nizko zrnavostjo in srednje mokasta,

| — | Pinta: kuhana fižolova zrna ostanejo srednje cela, lupina je gladka in mehka, sredica je mehka, maslena, z nizko zrnavostjo in srednje mokasta, |
| --- | --- |

—

Pinta: kuhana fižolova zrna ostanejo srednje cela, lupina je gladka in mehka, sredica je mehka, maslena, z nizko zrnavostjo in srednje mokasta,

| — | Riñón menudo: kuhana fižolova zrna ostanejo srednje cela, lupina je zelo gladka in srednje trda, sredica je mehka in srednje maslena, z nizko zrnavostjo in srednje mokasta. |
| --- | --- |

—

Riñón menudo: kuhana fižolova zrna ostanejo srednje cela, lupina je zelo gladka in srednje trda, sredica je mehka in srednje maslena, z nizko zrnavostjo in srednje mokasta.

Suh fižol se uvršča v trgovski razred „ekstra“, naveden v Orden de 16 de noviembre de 1983 por la que se aprueba la norma de calidad para determinadas legumbres secas (Uredba z dne 16. novembra 1983, s katero se sprejme standard kakovosti za nekatere suhe stročnice) (Boletín Oficial del Estado (BOE) št. 275 z dne 17. novembra 1983) ali v drugem standardu, s katerim se imenovani standard nadomesti, pakira se v polietilen, tkanino ali papir in shranjuje v običajnih okoljskih pogojih.

4.3   Geografsko območje:

Območje kmetijske pridelave, ki zajema 5 456 kvadratnih kilometrov, sega v 98 občin pokrajine León, ki sodijo v agrarna okrožja Astorga, El Páramo, Esla-Campos, La Bañeza, La Cabrera in Tierras de León, kakor tudi v 20 občin okrožja Benavente-Los Valles v pokrajini Zamora, ki meji na prej navedeno.

Zajema naslednje občine, razvrščene po pokrajinah in agrarnih okrožjih:

| | Pokrajina León: | Okrožje Astorga: Astorga, Benavides, Brazuelo, Carrizo, Hospital de Órbigo, Las Omañas, Llamas de la Ribera, Magaz de Cepeda, Mancomunidad de Quintana del Castillo y Villagatón, Quintana del Castillo, San Justo de la Vega, Santa Colomba de Somoza, Santiago Millas, Turcia, Val de San Lorenzo, Valderrey, Villagatón, Villamejil, Villaobispo, Villarejo de Órbigo in Villares de Órbigo. |
| --- | --- | --- |

Pokrajina León:

Okrožje Astorga: Astorga, Benavides, Brazuelo, Carrizo, Hospital de Órbigo, Las Omañas, Llamas de la Ribera, Magaz de Cepeda, Mancomunidad de Quintana del Castillo y Villagatón, Quintana del Castillo, San Justo de la Vega, Santa Colomba de Somoza, Santiago Millas, Turcia, Val de San Lorenzo, Valderrey, Villagatón, Villamejil, Villaobispo, Villarejo de Órbigo in Villares de Órbigo.

| | Okrožje El Páramo: Ardón, Bercianos del Páramo, Bustillo del Páramo, Chozas de Abajo, La Antigua, Laguna Dalga, Laguna de Negrillos, Pobladura de Pelayo García, Pozuelo del Páramo, Roperuelos del Páramo, San Adrián del Valle, San Pedro Bercianos, Santa María del Páramo, Santa Marina del Rey, Urdiales del Páramo, Valdefuentes del Páramo, Valdevimbre, Villadangos del Páramo, Villazala in Zotes del Páramo. |
| --- | --- |

Okrožje El Páramo: Ardón, Bercianos del Páramo, Bustillo del Páramo, Chozas de Abajo, La Antigua, Laguna Dalga, Laguna de Negrillos, Pobladura de Pelayo García, Pozuelo del Páramo, Roperuelos del Páramo, San Adrián del Valle, San Pedro Bercianos, Santa María del Páramo, Santa Marina del Rey, Urdiales del Páramo, Valdefuentes del Páramo, Valdevimbre, Villadangos del Páramo, Villazala in Zotes del Páramo.

| | Okrožje Esla-Campos: Algadefe, Cabreros del Río, Campo de Villavidel, Cimanes de la Vega, Corbillos de los Oteros, Cubillas de los Oteros, Fresno de la Vega, Mansilla de las Mulas, Mansilla Mayor, Onzonilla, San Millán de los Caballeros, Santas Martas, Toral de los Guzmanes, Valencia de Don Juan, Vega de Infanzones, Villademor de la Vega, Villamañán, Villamandos, Villanueva de las Manzanas, Villaornate y Castro, Villaquejida, Villasabariego in Villaturiel. |
| --- | --- |

Okrožje Esla-Campos: Algadefe, Cabreros del Río, Campo de Villavidel, Cimanes de la Vega, Corbillos de los Oteros, Cubillas de los Oteros, Fresno de la Vega, Mansilla de las Mulas, Mansilla Mayor, Onzonilla, San Millán de los Caballeros, Santas Martas, Toral de los Guzmanes, Valencia de Don Juan, Vega de Infanzones, Villademor de la Vega, Villamañán, Villamandos, Villanueva de las Manzanas, Villaornate y Castro, Villaquejida, Villasabariego in Villaturiel.

| | Okrožje La Bañeza: Alija del Infantado, Castrillo de la Valduerna, Castrocalbón, Cebrones del Río, Comunidad de Riego de la Vega y Villamontán de la Valduerna, Comunidad de Soto de la Vega y Villazala, Destriana, La Bañeza, Palacios de la Valduerna, Quintana del Marco, Quintana y Congosto, Regueras de Arriba, Riego de la Vega, San Cristobal de la Polantera, San Esteban de Nogales, Santa Elena de Jamuz, Santa María de la Isla, Soto de la Vega in Villamontán de la Valduerna. |
| --- | --- |

Okrožje La Bañeza: Alija del Infantado, Castrillo de la Valduerna, Castrocalbón, Cebrones del Río, Comunidad de Riego de la Vega y Villamontán de la Valduerna, Comunidad de Soto de la Vega y Villazala, Destriana, La Bañeza, Palacios de la Valduerna, Quintana del Marco, Quintana y Congosto, Regueras de Arriba, Riego de la Vega, San Cristobal de la Polantera, San Esteban de Nogales, Santa Elena de Jamuz, Santa María de la Isla, Soto de la Vega in Villamontán de la Valduerna.

| | Okrožje La Cabrera: Castrocontrigo in Luyego.
  Okrožje Tierras de León: Cimanes del Tejar, Gradefes, León, San Andrés del Rabanedo, Santa Colomba de Curueño, Santa María de Ordás, Santovenia de la Valdoncina, Sariegos, Valdefresno, Valdepolo, Valverde de la Virgen, Vegas del Condado in Villaquilambre. |
| --- | --- |

Okrožje La Cabrera: Castrocontrigo in Luyego.

Okrožje Tierras de León: Cimanes del Tejar, Gradefes, León, San Andrés del Rabanedo, Santa Colomba de Curueño, Santa María de Ordás, Santovenia de la Valdoncina, Sariegos, Valdefresno, Valdepolo, Valverde de la Virgen, Vegas del Condado in Villaquilambre.

| | Pokrajina Zamora:
  Okrožje Benavente y los Valles: Alcubilla de Nogales, Arcos de la Polvorosa, Arrabalde, Benavente, Castrogonzalo (samo zahodno od reke Esla), Coomonte, Fresno de la Polvorosa, La Torre del Valle, Maire de Castroponce, Manganeses de la Polvorosa, Matilla de Arzón, Morales de Rey, Pobladura del Valle, San Cristóbal de Entreviñas, Santa Colomba de las Monjas, Santa Cristina de la Polvorosa, Santa María de la Vega, Villabrázaro, Villaferrueña in Villanueva de Azoague (samo zahodno od reke Esla). |
| --- | --- |

Pokrajina Zamora:

Okrožje Benavente y los Valles: Alcubilla de Nogales, Arcos de la Polvorosa, Arrabalde, Benavente, Castrogonzalo (samo zahodno od reke Esla), Coomonte, Fresno de la Polvorosa, La Torre del Valle, Maire de Castroponce, Manganeses de la Polvorosa, Matilla de Arzón, Morales de Rey, Pobladura del Valle, San Cristóbal de Entreviñas, Santa Colomba de las Monjas, Santa Cristina de la Polvorosa, Santa María de la Vega, Villabrázaro, Villaferrueña in Villanueva de Azoague (samo zahodno od reke Esla).

4.4   Dokazilo o poreklu:

Nadzor in kontrola pridelave, skladiščenja, pakiranja in kakovosti fižola potekata v skladu s specifikacijo, izvajata pa ju Regulativni odbor. Fižol prihaja z zemljišč, ležečih na območju kmetijske pridelave, vpisanih v register zemljišč Regulativnega odbora. Fižol se skladišči in pakira izključno v obratih, predhodno vpisanih v ustrezen register pri Regulativnem odboru. Na zemljiščih, v skladiščih in obratih se opravi začetna ocena zaradi vpisa v register Regulativnega odbora in občasno preverjanje zaradi ohranitve vpisa. Premeščanje proizvoda od pridelovalcev, do skladišč in vpisanih industrijskih obratov, spremljajo dokumenti za gibanje, ki jih predhodno izda Regulativni odbor. Na trg se s potrdilom o izvoru, ki ga izda Regulativni odbor, da samo fižol, ki opravi vse kontrole. Število kontrolnih etiket, ki jih Regulativni odbor izroči obratom za pakiranje in predelavo, je odvisno od prejete količine fižola in velikosti embalaže.

4.5   Metoda pridobivanja:

Na parcelah: parcele so lahko namakane ali zelo sveže in nenamakane. Fižol se sadi kot alternativna poljščina največ na vsaki dve leti. Semena prihajajo iz pridelka brez bolezni, imenovane „grasa“ („maščoba“), obdelana so proti žužkom, vse to pod nadzorom Regulativnega odbora. Fižol sadimo spomladi, z gostoto največ 190 000 sadik na hektar. Fižol obiramo v mesecu avgustu, septembru ali oktobru, ko zrno fiziološko dozori.

V skladiščih: fižol lahko skladiščijo pridelovalci ali drugi izvajalci dejavnosti, pri čemer je potrebno preprečiti mešanje fižola iz različnih partij, ki morajo biti med seboj fizično ločene.

Skladišča morajo izpolnjevati veljavne tehnične in sanitarne predpise.

V obratih za pakiranje:

S fižolom se opravijo naslednji postopki: kontrola kakovosti surovine, razdelitev fižola v enake partije, predpranje, obdelava proti žužkom, presejanje in razvrščanje, odstranitev zrn z napako, pakiranje z dozirniki, končna kontrola kakovosti in označevanje z etiketami, vključno z namestitvijo kontrolnih etiket, ki jih izda Regulativni odbor.

4.6   Povezava:

Sloves

Že leta 1570 so se na slovitih tržnicah v Medini del Campo sklepale kupčije s fižolom „Alubias de La Bañeza“, tja so ga nosili izključno poljedelci iz tega okrožja.

„Catastro de Ensenada“ (Kataster Ensenade) za leto 1752 poroča, da je bil v La Bañezi vsako soboto v letu semanji dan, med blagom, s katerim se je trgovalo, pa navaja tudi fižol.

Geografski, statistični in zgodovinski slovar Španije in njenih čezmorskih posesti „Diccionario geográfico, estadístico e histórico de España y sus posesiones de ultramar (1846–1850)“ avtorja Pascuala Madoza poroča o pridelovanju fižola v pokrajini León na podlagi popisa iz leta 1799: „... v pokrajini se pridela 2 102 mernikov („fanegas“ – 126 120 kg) fižola, ocenjenih na 63 060 realov“. Poleg tega so v njem zbrani podatki o porabi v mestu León v petletnem obdobju 1835–1839. Fižol je stročnica, ki se je največ zaužije (0,21 mernika/12,6 kg na prebivalca na leto), sledita čičerka (0,09 mernika /5,4 kg) in grahor (0,03 mernika/1,8 kg).

Bailly-Baillièrejev Splošni španski letopis (El Anuario General de España) za leto 1912 navaja fižol med glavnimi pridelki številnih občin sodnega okraja La Bañeza, vsebuje pa tudi oglas, ki dobesedno pravi takole: „Ceferino Martín – La Bañeza – žitarice, stročnice, volna, predivo, krompir in sortiran fižol, odlikovan z zlato medaljo“.

Splošni vodnik za pokrajino León „La provincia de León (Guía general)“ Joséja Mourilleja Lópeza iz leta 1928 v zvezi z območjem La Bañeza navaja, da „fižol, ki se izvaža v velikih količinah, daje tej regiji velik sloves“.

Tudi dandanes se ta sloves potrjuje, med drugim z vključitvijo tega proizvoda v različne uradne kataloge o kakovosti prehrane, denimo v španski seznam tradicionalnih proizvodov (Inventario Español de Productos Tradicionales), ki ga je objavilo Ministrstvo za kmetijstvo, ribolov in prehrano (Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación) leta 1996, s finančnim prispevkom Evropske komisije.

Tudi Seznam kakovostnih kmetijskih živil („Inventario de Productos Agroalimentarios de Calidad“), ki ga je izdala regionalna vlada pokrajine Castilla y León leta 2001, temu proizvodu namenja dve strani.

Pred kratkim je tudi vodnik po kakovostnih jedeh pokrajine León z naslovom „León al Gusto“ s finančno podporo Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) temu fižolu namenil štiri strani.

Kar zadeva promocijo v tujini, vodnik „Guide of the Best Fruits and vegetables“ Ministrstva za kmetijstvo temu fižolu ravno tako namenja dve strani.

Na medmrežju pri iskanju z brkljalnikom Google dobimo skoraj 300 zadetkov, predvsem na gastronomskih in turističnih straneh, Wikipediji itd. Družbeni pomen tega proizvoda dokazuje tudi obstoj muzeja fižola („Museo de la Alubia“) v Bañezi, pa tudi Gastronomskega združenja za fižol Bañeze-León („Cofradía Gastronómica de la Alubia de La Bañeza-León“), ki mu predseduje sedanji predsednik računskega sodišča.

Na tržnicah pa sloves in priljubljenost, ki ju pri potrošnikih uživa ta fižol, dokazuje velika razlika v ceni v primerjavi z drugimi vrstami fižola, ki niso zaščitene.

Naravni dejavniki

Lastnosti fižola z območja La Bañeza-León so povezane z značilnostmi podnebja in tal tega območja, pa tudi z rastlinskim materialom, prilagojenim na okolje.

Podnebje: glede temperatur in vlažnosti se območje jasno razlikuje od sosednjih območij na vzhodu, glede vlažnosti pa od sosednjih območij na severu in zahodu. Povprečna količina padavin v obdobju pridelave fižola je ustrezna za pravilen razvoj rastline, saj se fižol prideluje z namakanjem ali na zelo svežih nenamakanih površinah. Zmerni režim vlažnosti na splošno preprečuje razvoj glivične bolezni, seveda ob pravilnem ravnanju s pridelkom na splošno, zlasti pa glede namakanja.

Tla: na območju prevladujejo tla z rahlo oziroma rahlo do peščeno teksturo, z zmerno vsebnostjo ilovice, z nevtralnim ali kislim pH, bogata z organskimi snovmi in zelo nizko vsebnostjo karbonatov. V splošnem ta tla zagotavljajo fižolu visoko absorpcijo vode, nizko raven pepela in boljše organoleptične lastnosti po kuhanju, predvsem bolj gladko lupino, bolj mokasto sredico in nizko zrnavost.

Rastlinski material: dolgoletno dosledno in neprekinjeno pridelovanje teh vrst fižola je pomenilo določeno selekcijo, tako zaradi agroklimatskih pogojev okolja, v katerem se je fižol prideloval, kot tudi zaradi pridelovalcev, ki ves čas z najboljših zemljišč izbirajo najbolj kakovosten in najbolj enoten fižol za nadaljnje sajenje.

Človeški dejavniki

Na podlagi izkušenj, ki so se nabirale skozi številne generacije, znajo pridelovalci določiti najbolj primerna zemljišča za pridelovanje fižola, svojo kmetijske prakse pa znajo usmeriti v pridelavo fižola najboljše kakovosti.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida „Alubia de La Bañeza-León“ |
| --- | --- |
| Naslov: | Avenida Portugal s/n |
| 24750 La Bañeza (León) |
| ESPAÑA |

Naziv:

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida „Alubia de La Bañeza-León“

Naslov:

Avenida Portugal s/n

24750 La Bañeza (León)

ESPAÑA

Tel.

+34 987641686

Faks

+34 987641686

E–naslov:

alubiadelabanezaleon@telefonica.net

Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida „Alubia de La Bañeza-León“ (Regulativni odbor za zaščiteno geografsko označbo „Alubia de La Bañeza-León“) izpolnjuje standard EN-45011, in sicer različico iz leta 1998.

4.8   Označevanje:

Trgovske etikete vsakega obrata za pakiranje oziroma za predelavo morajo biti odobrene s strani Regulativnega odbora. Na njih mora biti obvezno napisano Indicación Geográfica Protegida „Alubia de La Bañeza-León“, dodan pa mora biti tudi logo Regulativnega odbora. Kontrolno etiketo, ki se identificira z alfanumerično šifro, izda Regulativni odbor.

Logo Regulativnega odbora je naslednji:

Image

Proizvodi, pri pripravi katerih se kot surovina uporablja fižol „Alubia de La Bañeza-León“, tudi tisti, ki se proizvedejo z obdelavo in predelavo fižola, se lahko dajo na trg za uporabo v embalaži, ki se sklicuje na imenovano označbo z napisom „Elaborado con Indicación Geográfica Protegida Alubia de La Bañeza-León“ („Proizvedeno iz fižola z zaščiteno geografsko označbo Alubia de La Bañeza-León“):

| (a) | je fižol „Alubia de La Bañeza-León“, certificiran kot tak, edina sestavina zadevne skupine proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

je fižol „Alubia de La Bañeza-León“, certificiran kot tak, edina sestavina zadevne skupine proizvodov;

| (b) | je zadevne obdelovalce ali predelovalce odobril Regulativni odbor, ki skrbi za pravilno uporabo zaščitne označbe. V ta namen Regulativni odbor pripravi vzorec za vlogo, kjer so navedeni pogoji za odobritev. Pogoj odobritve je, da vlagatelj sprejme kontrole, ki so potrebne in ki jih opravi Regulativni odbor za preverjanje sledljivosti fižola „Alubia de La Bañeza-León“. |
| --- | --- |

(b)

je zadevne obdelovalce ali predelovalce odobril Regulativni odbor, ki skrbi za pravilno uporabo zaščitne označbe. V ta namen Regulativni odbor pripravi vzorec za vlogo, kjer so navedeni pogoji za odobritev. Pogoj odobritve je, da vlagatelj sprejme kontrole, ki so potrebne in ki jih opravi Regulativni odbor za preverjanje sledljivosti fižola „Alubia de La Bañeza-León“.

Kadar ti proizvodi niso narejeni izključno iz fižola z ZGO „Alubia de La Bañeza-León“ se lahko zaščitena označba navede samo na seznamu sestavin proizvoda, ki to vrsto fižola vsebuje ali je nastal z njegovo predelavo ali obdelavo.

---