# Den Europæiske Unions C 188/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.188.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 188 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang11. august 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.188.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 188

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang11. august 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Kriterierne for vurderingen af foreneligheden af individuelt anmeldt statsstøtte til uddannelse | 1 |
| 2009/C 188/02 | Meddelelse fra Kommissionen — Kriterier for vurdering af foreneligheden af statsstøtte til ansættelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere underlagt individuel anmeldelsespligt | 6 |
| 2009/C 188/03 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 11 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 188/01

Meddelelse fra Kommissionen — Kriterierne for vurderingen af foreneligheden af individuelt anmeldt statsstøtte til uddannelse

1

2009/C 188/02

Meddelelse fra Kommissionen — Kriterier for vurdering af foreneligheden af statsstøtte til ansættelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere underlagt individuel anmeldelsespligt

6

2009/C 188/03

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

11

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/04 | Euroens vekselkurs | 12 |
| 2009/C 188/05 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 7. marts 2008 om et udkast til beslutning i sag COMP/38.543 — Internationale flyttetjenester (2) — Rapporterende medlemsstat: Italien | 13 |
| 2009/C 188/06 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/38.543 — Internationale flyttetjenester (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21) | 14 |
| 2009/C 188/07 | Resume af Kommissionens Beslutning af 11. marts 2008 om en procedure i henhold til artikel 81 i EF-traktaten og artikel 53 i EØS-traktaten (Sag COMP/38.543 — Internationale flyttetjenester) (
  1
  ) | 16 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2009/C 188/08 | Kortfattede oplysninger fra medlemsstaterne om statsstøtte, der ydes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 19 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 188/04

Euroens vekselkurs

12

2009/C 188/05

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 7. marts 2008 om et udkast til beslutning i sag COMP/38.543 — Internationale flyttetjenester (2) — Rapporterende medlemsstat: Italien

13

2009/C 188/06

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/38.543 — Internationale flyttetjenester (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

14

2009/C 188/07

Resume af Kommissionens Beslutning af 11. marts 2008 om en procedure i henhold til artikel 81 i EF-traktaten og artikel 53 i EØS-traktaten (Sag COMP/38.543 — Internationale flyttetjenester) (
  1
  )

1

16

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2009/C 188/08

Kortfattede oplysninger fra medlemsstaterne om statsstøtte, der ydes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

19

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/09 | Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Chéroy-tilladelsen)
   (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 188/10 | Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 24 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5533 — Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  ) | 29 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 188/12 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 30 |
| 2009/C 188/13 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 35 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

2009/C 188/09

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Chéroy-tilladelsen)
   (
  1
  )

(Meddelelse om ansøgning om tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Chéroy-tilladelsen)

1

22

2009/C 188/10

Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina

24

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 188/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5533 — Bertelsmann/KKR/JV) (
  1
  )

1

29

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2009/C 188/12

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

30

2009/C 188/13

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/1

---

Meddelelse fra Kommissionen — Kriterierne for vurderingen af foreneligheden af individuelt anmeldt statsstøtte til uddannelse

2009/C 188/01

1.   INDLEDNING

| 1. | På Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000 blev der opstillet en strategisk målsætning om at gøre Den Europæiske Unions økonomi til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden. I Lissabon-konklusionerne understreges den centrale rolle, som uddannelse og erhvervsuddannelse spiller som hovedredskab til at øge den menneskelige kapital og dennes indvirkning på vækst, produktivitet og beskæftigelse. Erhvervsuddannelse har sædvanligvis positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, idet der dermed skabes en større kreds af faglærte arbejdstagere, som virksomhederne kan trække på, og det øger samtidig økonomiens konkurrenceevne og fremmer et videnbaseret samfund, som vil være i stand til at udvikle sig i en mere nyskabende retning. |
| --- | --- |

1.

På Det Europæiske Råds møde i Lissabon i marts 2000 blev der opstillet en strategisk målsætning om at gøre Den Europæiske Unions økonomi til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden. I Lissabon-konklusionerne understreges den centrale rolle, som uddannelse og erhvervsuddannelse spiller som hovedredskab til at øge den menneskelige kapital og dennes indvirkning på vækst, produktivitet og beskæftigelse. Erhvervsuddannelse har sædvanligvis positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, idet der dermed skabes en større kreds af faglærte arbejdstagere, som virksomhederne kan trække på, og det øger samtidig økonomiens konkurrenceevne og fremmer et videnbaseret samfund, som vil være i stand til at udvikle sig i en mere nyskabende retning.

| 2. | Virksomhederne vil dog eventuelt tilbyde et ud fra en samfundsmæssig synsvinkel mindre optimalt uddannelsesniveau, hvis de ansatte frit kan skifte arbejdsgiver og andre virksomheder nyde godt af at ansætte personale, som de førstnævnte virksomheder har uddannet. Dette er navnlig tilfældet i relation til erhvervsuddannelse i færdigheder, som kan overføres mellem virksomheder. Statsstøtte vil kunne hjælpe til at skabe ekstra incitamenter for arbejdsgiverne til at tilbyde uddannelse på et samfundsmæssigt ønskværdigt niveau. |
| --- | --- |

2.

Virksomhederne vil dog eventuelt tilbyde et ud fra en samfundsmæssig synsvinkel mindre optimalt uddannelsesniveau, hvis de ansatte frit kan skifte arbejdsgiver og andre virksomheder nyde godt af at ansætte personale, som de førstnævnte virksomheder har uddannet. Dette er navnlig tilfældet i relation til erhvervsuddannelse i færdigheder, som kan overføres mellem virksomheder. Statsstøtte vil kunne hjælpe til at skabe ekstra incitamenter for arbejdsgiverne til at tilbyde uddannelse på et samfundsmæssigt ønskværdigt niveau.

| 3. | Denne meddelelse indeholder en vejledende beskrivelse af, hvilke kriterier Kommissionen vil anvende i forbindelse med sin vurdering af uddannelsesstøtte. Vejledningen skal medvirke til at skabe gennemsigtighed for Kommissionens begrundelser med henblik på at skabe forudsigelighed og retssikkerhed. I medfør af artikel 6, stk. 1, litra g), i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (generel gruppefritagelsesforordning) (1) skal vejledningen gælde for al individuel uddannelsesstøtte, hvad enten den ydes på et ad hoc-grundlag eller på basis af en støtteordning, hvis tilskuddet overstiger 2 mio. EUR pr. uddannelsesprojekt. |
| --- | --- |

3.

Denne meddelelse indeholder en vejledende beskrivelse af, hvilke kriterier Kommissionen vil anvende i forbindelse med sin vurdering af uddannelsesstøtte. Vejledningen skal medvirke til at skabe gennemsigtighed for Kommissionens begrundelser med henblik på at skabe forudsigelighed og retssikkerhed. I medfør af artikel 6, stk. 1, litra g), i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (generel gruppefritagelsesforordning) (1) skal vejledningen gælde for al individuel uddannelsesstøtte, hvad enten den ydes på et ad hoc-grundlag eller på basis af en støtteordning, hvis tilskuddet overstiger 2 mio. EUR pr. uddannelsesprojekt.

| 4. | Kriterierne i denne vejledning vil ikke blive anvendt mekanisk. Hvor tilbundsgående Kommissionens vurdering vil være, og hvilke oplysninger den får brug for, afhænger af risikoen for konkurrencefordrejninger. Støtteforanstaltningens art er bestemmende for undersøgelsens omfang. |
| --- | --- |

4.

Kriterierne i denne vejledning vil ikke blive anvendt mekanisk. Hvor tilbundsgående Kommissionens vurdering vil være, og hvilke oplysninger den får brug for, afhænger af risikoen for konkurrencefordrejninger. Støtteforanstaltningens art er bestemmende for undersøgelsens omfang.

2.   STØTTENS POSITIVE VIRKNINGER

2.1.   Markedssvigt

| 5. | Faglærte arbejdstagere bidrager til at øge virksomheders produktivitet og konkurrenceevne. Arbejdsgivere og ansatte kan dog have flere grunde til ikke at investere nok i uddannelse. De ansatte kan begrænse deres investering i uddannelse, hvis de er uvillige til at tage en risiko, har finansielle problemer eller problemer med at kommunikere til fremtidige arbejdsgivere, hvilket videnniveau de har erhvervet. |
| --- | --- |

5.

Faglærte arbejdstagere bidrager til at øge virksomheders produktivitet og konkurrenceevne. Arbejdsgivere og ansatte kan dog have flere grunde til ikke at investere nok i uddannelse. De ansatte kan begrænse deres investering i uddannelse, hvis de er uvillige til at tage en risiko, har finansielle problemer eller problemer med at kommunikere til fremtidige arbejdsgivere, hvilket videnniveau de har erhvervet.

| 6. | Virksomhederne kan afholde sig fra at uddanne deres ansatte i et omfang, som vil være optimalt for samfundet som helhed. Dette skyldes svagheden i markedsmekanismerne, som er en konsekvens af de positive eksterne virkninger af uddannelse på den ene side, og problemet med at sikre fordelene af uddannelsestiltag, hvis de ansatte frit kan skifte arbejdsplads, på den anden. Virksomhederne kan eventuelt investere mindre i uddannelse, hvis de er bange for, at en ansat efter at have gennemgået et uddannelsesforløb forlader virksomheden, inden den har fået nytte af sin investering. Virksomhederne kan være tilbageholdende med at tilbyde deres ansatte tilstrækkelig uddannelse, medmindre det omgående betaler sig, eller uddannelsestilbuddet specifikt dækker den pågældende virksomheds behov, eller medmindre det i særlige kontraktklausuler bestemmes, at den ansatte, som er blevet uddannet, ikke må forlade virksomheden, før uddannelsesomkostningerne er blevet afskrevet eller (en del) af uddannelsesomkostningerne er blevet refunderet. |
| --- | --- |

6.

Virksomhederne kan afholde sig fra at uddanne deres ansatte i et omfang, som vil være optimalt for samfundet som helhed. Dette skyldes svagheden i markedsmekanismerne, som er en konsekvens af de positive eksterne virkninger af uddannelse på den ene side, og problemet med at sikre fordelene af uddannelsestiltag, hvis de ansatte frit kan skifte arbejdsplads, på den anden. Virksomhederne kan eventuelt investere mindre i uddannelse, hvis de er bange for, at en ansat efter at have gennemgået et uddannelsesforløb forlader virksomheden, inden den har fået nytte af sin investering. Virksomhederne kan være tilbageholdende med at tilbyde deres ansatte tilstrækkelig uddannelse, medmindre det omgående betaler sig, eller uddannelsestilbuddet specifikt dækker den pågældende virksomheds behov, eller medmindre det i særlige kontraktklausuler bestemmes, at den ansatte, som er blevet uddannet, ikke må forlade virksomheden, før uddannelsesomkostningerne er blevet afskrevet eller (en del) af uddannelsesomkostningerne er blevet refunderet.

| 7. | Underinvestering i uddannelse kan også forekomme, selv om virksomheden helt kan dække sin investering ind, men hvor de egne fordele for virksomheden er mindre end fordelene for samfundet som helhed. Sådanne positive eksterne virkninger af uddannelse kan navnlig opstå, hvis uddannelsen bidrager til at forbedre overflyttelige kvalifikationer, dvs. kvalifikationer, som kan udnyttes i mere end én virksomhed. Specifikke uddannelsestiltag giver derimod kun produktivitetsgevinster i et specifikt firma og kan let fastholdes af firmaerne (2). Der vil således være færre positive eksterne virkninger forbundet med sådan virksomhedsspecifik uddannelse end med generel uddannelse, hvor der i videre omfang vil være sådanne eksterne virkninger. |
| --- | --- |

7.

Underinvestering i uddannelse kan også forekomme, selv om virksomheden helt kan dække sin investering ind, men hvor de egne fordele for virksomheden er mindre end fordelene for samfundet som helhed. Sådanne positive eksterne virkninger af uddannelse kan navnlig opstå, hvis uddannelsen bidrager til at forbedre overflyttelige kvalifikationer, dvs. kvalifikationer, som kan udnyttes i mere end én virksomhed. Specifikke uddannelsestiltag giver derimod kun produktivitetsgevinster i et specifikt firma og kan let fastholdes af firmaerne (2). Der vil således være færre positive eksterne virkninger forbundet med sådan virksomhedsspecifik uddannelse end med generel uddannelse, hvor der i videre omfang vil være sådanne eksterne virkninger.

| 8. | Hvor virksomheder pådrager sig større udgifter og ikke har nogen sikkerhed for fordelene ved uddannelse af dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere (3), kan de have grunde til at tilbyde disse grupper mindre uddannelse. Dog kan man forvente, at uddannelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere sædvanligvis vil få positive eksterne virkninger for samfundet som helhed (4). |
| --- | --- |

8.

Hvor virksomheder pådrager sig større udgifter og ikke har nogen sikkerhed for fordelene ved uddannelse af dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere (3), kan de have grunde til at tilbyde disse grupper mindre uddannelse. Dog kan man forvente, at uddannelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere sædvanligvis vil få positive eksterne virkninger for samfundet som helhed (4).

| 9. | Medlemsstaterne skal godtgøre, at støtten er begrundet i markedssvigt. Kommissionen vil i sin analyse tage bl.a. følgende forhold i betragtning:






  1) | Uddannelsens indhold — hvad enten den er specifik eller generel som defineret i artikel 38 i forordning (EF) nr. 800/2008. Et uddannelsesprojekt kan have både en generel og en specifik del. Generel uddannelse giver flere positive eksterne virkninger. |
| --- | --- | --- |

9.

Medlemsstaterne skal godtgøre, at støtten er begrundet i markedssvigt. Kommissionen vil i sin analyse tage bl.a. følgende forhold i betragtning:

1)

Uddannelsens indhold — hvad enten den er specifik eller generel som defineret i artikel 38 i forordning (EF) nr. 800/2008. Et uddannelsesprojekt kan have både en generel og en specifik del. Generel uddannelse giver flere positive eksterne virkninger.

| 2) | Mulighed for overflytning af kvalifikationer, som er erhvervet under uddannelsen. Jo flere overflyttelige kvalifikationer der er tale om, jo større chance er der for positive eksterne virkninger. Uddannelse anses for at give overflyttelige kvalifikationer, hvis den f.eks.:






  a) | tilrettelægges af flere selvstændige virksomheder i fællesskab, eller ansatte i forskellige virksomheder kan deltage i uddannelsen; |
| --- | --- | --- |

2)

Mulighed for overflytning af kvalifikationer, som er erhvervet under uddannelsen. Jo flere overflyttelige kvalifikationer der er tale om, jo større chance er der for positive eksterne virkninger. Uddannelse anses for at give overflyttelige kvalifikationer, hvis den f.eks.:

a)

tilrettelægges af flere selvstændige virksomheder i fællesskab, eller ansatte i forskellige virksomheder kan deltage i uddannelsen;

| b) | certificeres, giver et anerkendt diplom eller valideres af offentlige myndigheder eller institutioner; |
| --- | --- |

b)

certificeres, giver et anerkendt diplom eller valideres af offentlige myndigheder eller institutioner;

| c) | rettes mod personalekategorier, som er kendetegnet ved høj udskiftning i virksomheden og den pågældende sektor; |
| --- | --- |

c)

rettes mod personalekategorier, som er kendetegnet ved høj udskiftning i virksomheden og den pågældende sektor;

| d) | kunne være af værdi for den ansatte ud over vedkommendes aktuelle arbejde (fremtidige jobs i en anden virksomhed, det sociale liv, trivsel osv.). |
| --- | --- |

d)

kunne være af værdi for den ansatte ud over vedkommendes aktuelle arbejde (fremtidige jobs i en anden virksomhed, det sociale liv, trivsel osv.).

| 3) | Deltagere i uddannelsesforløbet: inddragelse af visse kategorier af handicappede eller dårligt stillede arbejdstagere kan øge de positive eksterne virkninger af uddannelsen. |
| --- | --- |

3)

Deltagere i uddannelsesforløbet: inddragelse af visse kategorier af handicappede eller dårligt stillede arbejdstagere kan øge de positive eksterne virkninger af uddannelsen.

2.2.   Er statsstøtte et velegnet politisk instrument

| 10. | Statsstøtte er ikke det eneste instrument til gennemførelse af politikker, som medlemsstaterne har til rådighed for at fremme uddannelsestiltag. Uddannelse sikres i de fleste tilfælde gennem uddannelsessystemet (f.eks. universiteter, skoler, erhvervsuddannelse, som varetages eller sponsoreres af statslige myndigheder). Også enkeltpersoner kan uddanne sig med eller uden støtte fra deres arbejdsgiver. |
| --- | --- |

10.

Statsstøtte er ikke det eneste instrument til gennemførelse af politikker, som medlemsstaterne har til rådighed for at fremme uddannelsestiltag. Uddannelse sikres i de fleste tilfælde gennem uddannelsessystemet (f.eks. universiteter, skoler, erhvervsuddannelse, som varetages eller sponsoreres af statslige myndigheder). Også enkeltpersoner kan uddanne sig med eller uden støtte fra deres arbejdsgiver.

| 11. | Når medlemsstaten har overvejet andre politiske løsninger, og det er fastslået, at der er fordele ved at anvende et selektivt instrument som statsstøtte til en specifik virksomhed, anses de pågældende foranstaltninger for at være egnede instrumenter. Kommissionen vil navnlig tage hensyn til de konsekvensanalyser, som medlemsstaten måtte have foretaget vedrørende den påtænkte foranstaltning. |
| --- | --- |

11.

Når medlemsstaten har overvejet andre politiske løsninger, og det er fastslået, at der er fordele ved at anvende et selektivt instrument som statsstøtte til en specifik virksomhed, anses de pågældende foranstaltninger for at være egnede instrumenter. Kommissionen vil navnlig tage hensyn til de konsekvensanalyser, som medlemsstaten måtte have foretaget vedrørende den påtænkte foranstaltning.

2.3.   Støttens tilskyndelsesvirkning og nødvendighed

| 12. | Statsstøtte til uddannelse skal resultere i, at støttemodtageren ændrer adfærd, således at vedkommende tilbyder flere og/eller bedre uddannelsestilbud end det ville have været tilfældet uden støtten. Hvis der ikke opstår en forøgelse kvantitativt eller kvalitativt i de planlagte uddannelsesaktiviteter, anses støtte ikke for at have en tilskyndelsesvirkning. |
| --- | --- |

12.

Statsstøtte til uddannelse skal resultere i, at støttemodtageren ændrer adfærd, således at vedkommende tilbyder flere og/eller bedre uddannelsestilbud end det ville have været tilfældet uden støtten. Hvis der ikke opstår en forøgelse kvantitativt eller kvalitativt i de planlagte uddannelsesaktiviteter, anses støtte ikke for at have en tilskyndelsesvirkning.

| 13. | Tilskyndelsesvirkningen kan påvises ved en kontrafaktisk analyse, hvor der foretages en sammenligning af den tilsigtede uddannelsesaktivitet med og uden støtte. De fleste arbejdsgivere finder det nødvendigt at uddanne deres arbejdsstyrke, for at deres virksomheder kan fungere ordentligt. Det er ikke givet, at statsstøtte til uddannelse, særlig specifik uddannelse, altid er nødvendig. |
| --- | --- |

13.

Tilskyndelsesvirkningen kan påvises ved en kontrafaktisk analyse, hvor der foretages en sammenligning af den tilsigtede uddannelsesaktivitet med og uden støtte. De fleste arbejdsgivere finder det nødvendigt at uddanne deres arbejdsstyrke, for at deres virksomheder kan fungere ordentligt. Det er ikke givet, at statsstøtte til uddannelse, særlig specifik uddannelse, altid er nødvendig.

| 14. | Medlemsstaterne skal over for Kommissionen kunne godtgøre, at støtten har en tilskyndelsesvirkning og er nødvendig. Modtageren skal for det første have indgivet en ansøgning til den pågældende medlemsstat, før den igangsætter uddannelsesprojektet. For det andet bør medlemsstaten godtgøre, at statsstøtten sammenholdt med situationen uden sådan statsstøtte resulterer i en forøgelse af uddannelsesprojektet med hensyn til størrelse, sigte eller målgruppe. At der bliver tale om et udvidet uddannelsestilbud kan udledes af f.eks. et større antal uddannelsestimer eller kurser, større deltagerkreds, skift fra virksomhedsspecifik uddannelse til generel uddannelse eller større inddragelse af visse kategorier af dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere. |
| --- | --- |

14.

Medlemsstaterne skal over for Kommissionen kunne godtgøre, at støtten har en tilskyndelsesvirkning og er nødvendig. Modtageren skal for det første have indgivet en ansøgning til den pågældende medlemsstat, før den igangsætter uddannelsesprojektet. For det andet bør medlemsstaten godtgøre, at statsstøtten sammenholdt med situationen uden sådan statsstøtte resulterer i en forøgelse af uddannelsesprojektet med hensyn til størrelse, sigte eller målgruppe. At der bliver tale om et udvidet uddannelsestilbud kan udledes af f.eks. et større antal uddannelsestimer eller kurser, større deltagerkreds, skift fra virksomhedsspecifik uddannelse til generel uddannelse eller større inddragelse af visse kategorier af dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere.

| 15. | Kommissionen vil i sin analyse tage bl.a. følgende forhold i betragtning:






  a) | intern dokumentation fra støttemodtageren for uddannelsesudgifter, budgetter, deltagere, indhold og planlægning for to scenarier: uddannelse med støtte og uddannelse uden støtte; |
| --- | --- | --- |

15.

Kommissionen vil i sin analyse tage bl.a. følgende forhold i betragtning:

a)

intern dokumentation fra støttemodtageren for uddannelsesudgifter, budgetter, deltagere, indhold og planlægning for to scenarier: uddannelse med støtte og uddannelse uden støtte;

| b) | eventuel retlig forpligtelse for arbejdsgiverne til at tilbyde en bestemt type uddannelse (f.eks. sikkerhed): hvis der findes en sådan forpligtelse, vil Kommissionen normalt konkludere, at der ikke består nogen tilskyndelsesvirkning; |
| --- | --- |

b)

eventuel retlig forpligtelse for arbejdsgiverne til at tilbyde en bestemt type uddannelse (f.eks. sikkerhed): hvis der findes en sådan forpligtelse, vil Kommissionen normalt konkludere, at der ikke består nogen tilskyndelsesvirkning;

| c) | det forelagte projekts troværdighed, f.eks. med reference til og sammenligning med foregående års uddannelsesbudgetter; |
| --- | --- |

c)

det forelagte projekts troværdighed, f.eks. med reference til og sammenligning med foregående års uddannelsesbudgetter;

| d) | forholdet mellem uddannelsesprogrammet og støttemodtageres forretningsvirksomhed: jo nærmere det er, desto mindre sandsynligt er det, at der består en tilskyndelsesvirkning. F.eks. vil uddannelse i tilslutning til indførelse af ny teknologi i en specifik sektor sandsynligvis ikke have nogen tilskyndelsesvirkning, da virksomhederne ikke har andet valg end at uddanne deres ansatte i brugen af den nye teknologi. |
| --- | --- |

d)

forholdet mellem uddannelsesprogrammet og støttemodtageres forretningsvirksomhed: jo nærmere det er, desto mindre sandsynligt er det, at der består en tilskyndelsesvirkning. F.eks. vil uddannelse i tilslutning til indførelse af ny teknologi i en specifik sektor sandsynligvis ikke have nogen tilskyndelsesvirkning, da virksomhederne ikke har andet valg end at uddanne deres ansatte i brugen af den nye teknologi.

2.4.   Støttens proportionalitet

| 16. | Medlemsstaten skal godtgøre, at støtten er nødvendig, og at beløbet begrænses til det absolut nødvendige for at opfylde støttens formål.
  Støtteberettigede omkostninger skal beregnes efter artikel 39 i forordning (EF) nr. 800/2008 og begrænses til omkostningerne ved uddannelsestiltag, som ikke ville blive gennemført uden støtte.
  Medlemsstaterne bør føre bevis for, at støttebeløbet ikke overstiger den del af de støtteberettigede omkostninger, som ikke kan bæres af virksomheden (5). Støtteintensiteterne må under ingen omstændigheder overstige de i artikel 39 i forordning (EF) nr. 800/2008 fastsatte og skal anvendes på de støtteberettigede omkostninger (6). |
| --- | --- |

16.

Medlemsstaten skal godtgøre, at støtten er nødvendig, og at beløbet begrænses til det absolut nødvendige for at opfylde støttens formål.

Støtteberettigede omkostninger skal beregnes efter artikel 39 i forordning (EF) nr. 800/2008 og begrænses til omkostningerne ved uddannelsestiltag, som ikke ville blive gennemført uden støtte.

Medlemsstaterne bør føre bevis for, at støttebeløbet ikke overstiger den del af de støtteberettigede omkostninger, som ikke kan bæres af virksomheden (5). Støtteintensiteterne må under ingen omstændigheder overstige de i artikel 39 i forordning (EF) nr. 800/2008 fastsatte og skal anvendes på de støtteberettigede omkostninger (6).

3.   STØTTENS NEGATIVE VIRKNINGER

| 17. | Hvis støtten står i rimeligt forhold til formål, vil dens negative virkninger sandsynligvis være begrænsede, og analysen af de negative virkninger er måske ikke nødvendig (7). Selv når støtten er nødvendig og står i et rimeligt forhold til formålet, således at en given virksomhed kan øge omfanget af den tilbudte uddannelse, kan støtten imidlertid i nogle tilfælde føre til, at støttemodtageren ændrer sin adfærd, hvilket kan fordreje konkurrencen betydeligt. I sådanne tilfælde analyserer Kommissionen sådanne konkurrencefordrejninger. Hvor omfattende en fordrejning støtten kan forvolde, kan variere alt efter støttens karakter og efter de berørte markeder (8). |
| --- | --- |

17.

Hvis støtten står i rimeligt forhold til formål, vil dens negative virkninger sandsynligvis være begrænsede, og analysen af de negative virkninger er måske ikke nødvendig (7). Selv når støtten er nødvendig og står i et rimeligt forhold til formålet, således at en given virksomhed kan øge omfanget af den tilbudte uddannelse, kan støtten imidlertid i nogle tilfælde føre til, at støttemodtageren ændrer sin adfærd, hvilket kan fordreje konkurrencen betydeligt. I sådanne tilfælde analyserer Kommissionen sådanne konkurrencefordrejninger. Hvor omfattende en fordrejning støtten kan forvolde, kan variere alt efter støttens karakter og efter de berørte markeder (8).

| 18. | De aspekter af støtten, som kan påvirke sandsynligheden for og omfanget af fordrejninger, er følgende:






  a) | selektivitet |
| --- | --- | --- |

18.

De aspekter af støtten, som kan påvirke sandsynligheden for og omfanget af fordrejninger, er følgende:

a)

selektivitet

| b) | støttens omfang |
| --- | --- |

b)

støttens omfang

| c) | gentagelse af støtten og støttens varighed |
| --- | --- |

c)

gentagelse af støtten og støttens varighed

| d) | støttens virkning for virksomhedens omkostninger. |
| --- | --- |

d)

støttens virkning for virksomhedens omkostninger.

| 19. | F.eks. vil en uddannelsesordning, som benyttes til at anspore virksomheder generelt set i en medlemsstat til at tilbyde mere uddannelse, sandsynligvis have en anderledes virkning for markedet end et stort støttebeløb, der gives på ad hoc-basis til en enkelt virksomhed for at sætte den i stand til at øge sit uddannelsestilbud. Sidstnævnte form for støtte vil sandsynligvis i højere grad fordreje konkurrencen, da støttemodtagerens konkurrenter bliver mindre konkurrencedygtige (9). Fordrejningen vil være endnu større, hvis uddannelsesomkostningerne lønomkostningerne i støttemodtagerens virksomhed udgør en stor andel af de samlede omkostninger. |
| --- | --- |

19.

F.eks. vil en uddannelsesordning, som benyttes til at anspore virksomheder generelt set i en medlemsstat til at tilbyde mere uddannelse, sandsynligvis have en anderledes virkning for markedet end et stort støttebeløb, der gives på ad hoc-basis til en enkelt virksomhed for at sætte den i stand til at øge sit uddannelsestilbud. Sidstnævnte form for støtte vil sandsynligvis i højere grad fordreje konkurrencen, da støttemodtagerens konkurrenter bliver mindre konkurrencedygtige (9). Fordrejningen vil være endnu større, hvis uddannelsesomkostningerne lønomkostningerne i støttemodtagerens virksomhed udgør en stor andel af de samlede omkostninger.

| 20. | Når Kommissionen vurderer de markedskarakteristika, som kan give et mere præcist billede af støttens sandsynlige virkning, tager den blandt andet følgende i betragtning:






  a) | markedets struktur, og |
| --- | --- | --- |

20.

Når Kommissionen vurderer de markedskarakteristika, som kan give et mere præcist billede af støttens sandsynlige virkning, tager den blandt andet følgende i betragtning:

a)

markedets struktur, og

| b) | de særlige kendetegn ved den pågældende sektor eller industri. |
| --- | --- |

b)

de særlige kendetegn ved den pågældende sektor eller industri.

| 21. | Markedets struktur vurderes med hensyn til markedskoncentration, virksomhedernes størrelse (10), betydningen af produktdifferentiering (11) og hindringer for markedsadgang og markedsudtræden. Markedsandele og koncentrationsgrader beregnes, når det relevante marked er afgrænset. Generelt kan siges, at jo færre virksomheder der er, desto større er deres markedsandel, og desto mindre konkurrence vil de forventes at komme ud for (12). Hvis det berørte marked er koncentreret med betydelige adgangshindringer (13), og støttemodtageren har en stor markedsandel, må konkurrenter sandsynligvis ændre deres adfærd som reaktion på støtten. |
| --- | --- |

21.

Markedets struktur vurderes med hensyn til markedskoncentration, virksomhedernes størrelse (10), betydningen af produktdifferentiering (11) og hindringer for markedsadgang og markedsudtræden. Markedsandele og koncentrationsgrader beregnes, når det relevante marked er afgrænset. Generelt kan siges, at jo færre virksomheder der er, desto større er deres markedsandel, og desto mindre konkurrence vil de forventes at komme ud for (12). Hvis det berørte marked er koncentreret med betydelige adgangshindringer (13), og støttemodtageren har en stor markedsandel, må konkurrenter sandsynligvis ændre deres adfærd som reaktion på støtten.

| 22. | Kommissionen vil ved sin undersøgelse af sektorens kendetegn bl.a. se på den uddannede arbejdsstyrkes betydning for virksomhedens drift, eventuel overkapacitet, voksende eller modne industrier eller industrier i nedgang, konkurrerende virksomheders finansieringsstrategier med hensyn til uddannelse (statsstøtte, arbejdstagere, arbejdsgivere). Eksempelvis kan uddannelsesstøtte til en industri i tilbagegang øge risikoen for konkurrencefordrejning ved, at en ineffektiv virksomhed holdes i gang. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen vil ved sin undersøgelse af sektorens kendetegn bl.a. se på den uddannede arbejdsstyrkes betydning for virksomhedens drift, eventuel overkapacitet, voksende eller modne industrier eller industrier i nedgang, konkurrerende virksomheders finansieringsstrategier med hensyn til uddannelse (statsstøtte, arbejdstagere, arbejdsgivere). Eksempelvis kan uddannelsesstøtte til en industri i tilbagegang øge risikoen for konkurrencefordrejning ved, at en ineffektiv virksomhed holdes i gang.

| 23. | Uddannelsesstøtte kan i særlige tilfælde føre til konkurrencefordrejninger i relation til markedsadgang og –afgang, virkninger på handelsstrømme og fortrængning af investeringer i uddannelse: |
| --- | --- |

23.

Uddannelsesstøtte kan i særlige tilfælde føre til konkurrencefordrejninger i relation til markedsadgang og –afgang, virkninger på handelsstrømme og fortrængning af investeringer i uddannelse:

Markedsadgang og -afgang

| 24. | På et konkurrencepræget marked sælger virksomheder produkter, som giver fortjeneste. Ved at ændre på omkostningerne, ændrer statsstøtte også på rentabiliteten og kan derfor påvirke en virksomheds beslutning om at udbyde et produkt eller ikke. Statsstøtte, som kan nedbringe de løbende produktionsudgifter som f.eks. personaleuddannelse, vil gøre det mere attraktivt at komme ind på markedet og sætte virksomheder, der ellers har beskedne salgsudsigter, i stand til at komme ind på markedet eller indføre nye produkter på bekostning af deres mere effektive konkurrenter. |
| --- | --- |

24.

På et konkurrencepræget marked sælger virksomheder produkter, som giver fortjeneste. Ved at ændre på omkostningerne, ændrer statsstøtte også på rentabiliteten og kan derfor påvirke en virksomheds beslutning om at udbyde et produkt eller ikke. Statsstøtte, som kan nedbringe de løbende produktionsudgifter som f.eks. personaleuddannelse, vil gøre det mere attraktivt at komme ind på markedet og sætte virksomheder, der ellers har beskedne salgsudsigter, i stand til at komme ind på markedet eller indføre nye produkter på bekostning af deres mere effektive konkurrenter.

| 25. | Muligheden for at opnå statsstøtte vil også påvirke en virksomheds beslutning om at udtræde fra et marked, hvor den pågældende allerede er aktiv. Statsstøtte til uddannelse kan nedbringe omfanget af tab og sætte en virksomhed i stand til at blive på markedet i længere tid — hvilket kan betyde, at andre, mere effektive virksomheder, der ikke modtager støtte, tvinges til at udtræde fra markedet. |
| --- | --- |

25.

Muligheden for at opnå statsstøtte vil også påvirke en virksomheds beslutning om at udtræde fra et marked, hvor den pågældende allerede er aktiv. Statsstøtte til uddannelse kan nedbringe omfanget af tab og sætte en virksomhed i stand til at blive på markedet i længere tid — hvilket kan betyde, at andre, mere effektive virksomheder, der ikke modtager støtte, tvinges til at udtræde fra markedet.

Virkninger for samhandelsstrømme

| 26. | Statsstøtte til uddannelse kan resultere i, at nogle områder får mere favorable produktionsvilkår end andre. Det kan resultere i, at handelsstrømme flyttes til regioner, hvor der ydes sådan støtte. |
| --- | --- |

26.

Statsstøtte til uddannelse kan resultere i, at nogle områder får mere favorable produktionsvilkår end andre. Det kan resultere i, at handelsstrømme flyttes til regioner, hvor der ydes sådan støtte.

Fortrængning af investeringer i uddannelse

| 27. | For at overleve på markedet og sikre sig den størst mulige fortjeneste har virksomheder interesse i at investere i personaleuddannelse. Hvor meget en virksomhed er villig til at investere i uddannelse, afhænger af, hvor meget konkurrenterne investerer. Virksomheder, som subsidieres af staten, kan eventuelt reducere deres egen investering. Hvis støtten på den anden side ansporer støttemodtageren til at investere mere, kan konkurrenterne reagere med at reducere deres egne udgifter til uddannelse. Hvis støttemodtagerne eller deres konkurrenter med henblik på at nå samme mål bruger mindre, hvis der er støtte til rådighed, end hvis der ikke er, fortrænges deres private investering i personaleuddannelse af støtten. |
| --- | --- |

27.

For at overleve på markedet og sikre sig den størst mulige fortjeneste har virksomheder interesse i at investere i personaleuddannelse. Hvor meget en virksomhed er villig til at investere i uddannelse, afhænger af, hvor meget konkurrenterne investerer. Virksomheder, som subsidieres af staten, kan eventuelt reducere deres egen investering. Hvis støtten på den anden side ansporer støttemodtageren til at investere mere, kan konkurrenterne reagere med at reducere deres egne udgifter til uddannelse. Hvis støttemodtagerne eller deres konkurrenter med henblik på at nå samme mål bruger mindre, hvis der er støtte til rådighed, end hvis der ikke er, fortrænges deres private investering i personaleuddannelse af støtten.

4.   AFVEJNING OG BESLUTNING

| 28. | Det sidste led i analysen er en vurdering af, i hvilket omfang støttens positive virkninger opvejer de negative virkninger. Vurderingen skal foretages fra sag til sag. Kommissionen vil afveje de positive og negative virkninger mod hinanden, og foretage en overordnet vurdering heraf for producenter og forbrugere på hvert af de berørte markeder. Hvis der ikke foreligger kvantitative oplysninger, som Kommissionen kan arbejde ud fra, vil Kommissionen anvende kvalitative oplysninger som grundlag for sin vurdering. |
| --- | --- |

28.

Det sidste led i analysen er en vurdering af, i hvilket omfang støttens positive virkninger opvejer de negative virkninger. Vurderingen skal foretages fra sag til sag. Kommissionen vil afveje de positive og negative virkninger mod hinanden, og foretage en overordnet vurdering heraf for producenter og forbrugere på hvert af de berørte markeder. Hvis der ikke foreligger kvantitative oplysninger, som Kommissionen kan arbejde ud fra, vil Kommissionen anvende kvalitative oplysninger som grundlag for sin vurdering.

| 29. | Kommissionen forventes at indtage en mere positiv holdning og dermed acceptere en vis grad af konkurrencefordrejning, hvis støtten er nødvendig, målrettet og afpasset efter en specifik virksomhed til at udvide virksomhedens uddannelsesaktiviteter, og hvis samfundet drager større fordel af den tilbudte ekstra uddannelse end støttemodtageren. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen forventes at indtage en mere positiv holdning og dermed acceptere en vis grad af konkurrencefordrejning, hvis støtten er nødvendig, målrettet og afpasset efter en specifik virksomhed til at udvide virksomhedens uddannelsesaktiviteter, og hvis samfundet drager større fordel af den tilbudte ekstra uddannelse end støttemodtageren.

---

(1)  EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3. For ad hoc-uddannelsesstøtte til større virksomheder på under tærsklen på 2 mio. EUR vil Kommissionen tilsvarende anvende principperne som skitseret i denne meddelelse, men gå mindre i enkeltheder med sin vurdering.

(2)  De eksterne virkninger af generelle uddannelsestiltag kan også fastholdes af virksomhederne på basis af særklausuler i kontrakter om, at den ansatte, som har gennemgået uddannelsen, skal forblive i virksomheden i en vis tid efter afslutningen af uddannelsen.

(3)  Handicappede og dårligt stillede arbejdstagere er defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 800/2008.

(4)  F.eks. vil samfundet knytte større værdi til uddannelse af unge og lavt kvalificerede arbejdstagere, end en virksomhed vil gøre det på grund af teoretisk eller reel lavere produktivitet.

(5)  Det svarer til den del af de ekstra omkostninger ved uddannelsestiltaget, som virksomheden ikke kan få dækket ind ved direkte at drage fordel af de kvalifikationer, som dens ansatte opnår gennem uddannelse.

(6)  Se også gældende retspraksis, f.eks. C 35/2007, Uddannelsesstøtte til Volvo Cars i Gent, Kommissionens beslutning 2008/948/EF af 23. juli 2008 om Tysklands foranstaltninger til fordel for DHL og Leipzig/Halle Lufthavn (EUT L 346 af 23.12.2008, s. 1) og Kommissionens beslutning 2007/612/EF af 4. april 2007 om statsstøtte C14/06 som Belgien påtænker at gennemføre til General Motors Belgium i Antwerpen (EUT L 243 af 18.9.2007, s. 71).

(7)  Hvis arbejdsmarkedet desuden fungerede perfekt, ville en arbejdstager altid kunne stile mod en lønforhøjelse begrundet i de bedre kvalifikationer, som vedkommende havde erhvervet gennem uddannelse, og internalisere de positive eksterne virkninger af uddannelse.

(8)  Støtten kan berøre en række markeder, da støttens virkning ikke nødvendigvis begrænses til de markeder, hvor støttemodtageren er aktiv, men også kan brede sig til andre markeder, f.eks. råvaremarkeder.

(9)  Det skal dog bemærkes, at uddannelsesstøtte til en hel sektor i en medlemsstat kan føre til fordrejninger i samhandelen mellem medlemsstater.

(10)  Virksomhedens størrelse kan udtrykkes som markedsandel samt omsætning og/eller antal ansatte.

(11)  Jo mindre produktdifferentiering, desto større er støttens virkning for konkurrenternes indtjening.

(12)  Det er dog bemærkelsesværdigt, at nogle markeder er konkurrenceprægede, selvom der kun optræder få virksomheder.

(13)  Det skal bemærkes, at støtteydelse til tider hjælper til at overvinde hindringer og skaffe nye virksomheder adgang til markedet.

---

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/6

---

Meddelelse fra Kommissionen — Kriterier for vurdering af foreneligheden af statsstøtte til ansættelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere underlagt individuel anmeldelsespligt

2009/C 188/02

1.   INDLEDNING

| 1. | Beskæftigelsesfremme og social samhørighed er en central målsætning for Fællesskabets og medlemsstaternes økonomiske og sociale politikker. Arbejdsløshed og navnlig strukturel arbejdsløshed er fortsat et stort problem mange steder i Fællesskabet, og visse kategorier af arbejdstagere har stadigt svært ved at skaffe sig adgang til arbejdsmarkedet. Statsstøtte i form af løntilskud, hvor lønomkostninger er det samlede beløb, der faktisk skal udbetales af støttemodtageren i forbindelse med den pågældende arbejdskraft, herunder: a) bruttolønnen før skat, b) de obligatoriske bidrag, såsom socialsikringsbidrag, og c) omkostninger til pasning af børn og ældre pårørende (herefter »løntilskud«) kan tilskynde virksomhederne til yderligere at ansætte flere dårligt stillede og handicappede arbejdstagere. Støttens formål er således at fremme ansættelsen af denne gruppe af arbejdstagere. |
| --- | --- |

1.

Beskæftigelsesfremme og social samhørighed er en central målsætning for Fællesskabets og medlemsstaternes økonomiske og sociale politikker. Arbejdsløshed og navnlig strukturel arbejdsløshed er fortsat et stort problem mange steder i Fællesskabet, og visse kategorier af arbejdstagere har stadigt svært ved at skaffe sig adgang til arbejdsmarkedet. Statsstøtte i form af løntilskud, hvor lønomkostninger er det samlede beløb, der faktisk skal udbetales af støttemodtageren i forbindelse med den pågældende arbejdskraft, herunder: a) bruttolønnen før skat, b) de obligatoriske bidrag, såsom socialsikringsbidrag, og c) omkostninger til pasning af børn og ældre pårørende (herefter »løntilskud«) kan tilskynde virksomhederne til yderligere at ansætte flere dårligt stillede og handicappede arbejdstagere. Støttens formål er således at fremme ansættelsen af denne gruppe af arbejdstagere.

| 2. | Denne meddelelse indeholder en vejledende beskrivelse af, hvilke kriterier Kommissionen vil anvende i forbindelse med vurderingen af statsstøtte i form af løntilskud, som skal anmeldes individuelt i henhold til artikel 6, stk. 1, litra h) og i), i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (generel gruppefritagelsesforordning) (1). Vejledningen skal medvirke til at skabe gennemsigtighed for Kommissionens begrundelser med henblik på at skabe forudsigelighed og retssikkerhed. |
| --- | --- |

2.

Denne meddelelse indeholder en vejledende beskrivelse af, hvilke kriterier Kommissionen vil anvende i forbindelse med vurderingen af statsstøtte i form af løntilskud, som skal anmeldes individuelt i henhold til artikel 6, stk. 1, litra h) og i), i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (generel gruppefritagelsesforordning) (1). Vejledningen skal medvirke til at skabe gennemsigtighed for Kommissionens begrundelser med henblik på at skabe forudsigelighed og retssikkerhed.

| 3. | Vejledningen gælder foranstaltninger vedrørende løntilskud til dårligt stillede arbejdstagere, meget dårligt stillede arbejdstagere eller handicappede arbejdstagere som omhandlet i artikel 2, stk. 18, 19 og 20, i forordning (EF) nr. 800/2008. Enhver individuel støtte, hvad enten den ydes på et ad hoc-grundlag eller på basis af en støtteordning, er underlagt vejledningen, når subventionsækvivalenten overstiger 5 mio. EUR årligt pr. virksomhed til beskæftigelse af dårligt stillede arbejdstagere og meget dårligt stillede arbejdstagere (herefter under ét »dårligt stillede arbejdstagere«) og 10 mio. EUR årligt pr. virksomhed til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere (2). |
| --- | --- |

3.

Vejledningen gælder foranstaltninger vedrørende løntilskud til dårligt stillede arbejdstagere, meget dårligt stillede arbejdstagere eller handicappede arbejdstagere som omhandlet i artikel 2, stk. 18, 19 og 20, i forordning (EF) nr. 800/2008. Enhver individuel støtte, hvad enten den ydes på et ad hoc-grundlag eller på basis af en støtteordning, er underlagt vejledningen, når subventionsækvivalenten overstiger 5 mio. EUR årligt pr. virksomhed til beskæftigelse af dårligt stillede arbejdstagere og meget dårligt stillede arbejdstagere (herefter under ét »dårligt stillede arbejdstagere«) og 10 mio. EUR årligt pr. virksomhed til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere (2).

| 4. | Kriterierne i denne vejledning vil ikke blive anvendt mekanisk. Hvor tilbundsgående Kommissionens vurdering vil være, i forbindelse med de former for oplysninger, den kan kræve, afhænger af risikoen for konkurrencefordrejninger. Analysens omfang afhænger af sagens karakter. |
| --- | --- |

4.

Kriterierne i denne vejledning vil ikke blive anvendt mekanisk. Hvor tilbundsgående Kommissionens vurdering vil være, i forbindelse med de former for oplysninger, den kan kræve, afhænger af risikoen for konkurrencefordrejninger. Analysens omfang afhænger af sagens karakter.

2.   STØTTENS POSITIVE VIRKNINGER

2.1.   Forekomsten af et formål af fælles interesse

| 5. | Visse kategorier af arbejdstagere har særligt svært ved at finde arbejde, fordi arbejdsgiverne anser dem for mindre produktive eller nærer fordomme over for dem. Denne formodede eller reelle lavere produktivitet kan skyldes enten manglende nyere joberfaringer (f.eks. unge og langtidsledige) eller et permanent handicap. På grund af disse arbejdstageres formodede lavere produktivitet er der sandsynlighed for, at arbejdstagerne udelukkes fra arbejdsmarkedet, medmindre arbejdsgiverne ydes kompensation for at beskæftige dem. |
| --- | --- |

5.

Visse kategorier af arbejdstagere har særligt svært ved at finde arbejde, fordi arbejdsgiverne anser dem for mindre produktive eller nærer fordomme over for dem. Denne formodede eller reelle lavere produktivitet kan skyldes enten manglende nyere joberfaringer (f.eks. unge og langtidsledige) eller et permanent handicap. På grund af disse arbejdstageres formodede lavere produktivitet er der sandsynlighed for, at arbejdstagerne udelukkes fra arbejdsmarkedet, medmindre arbejdsgiverne ydes kompensation for at beskæftige dem.

| 6. | Det er samfundsmæssigt ønskeligt, at samtlige kategorier af arbejdstagere indlemmes på arbejdsmarkedet. Det betyder, at en del af den nationale indkomst kan omfordeles til de grupper af arbejdstagere som foranstaltningerne vedrører. Statsstøtte kan hjælpe handicappede og dårligt stillede arbejdstagere ind på arbejdsmarkedet eller forblive på arbejdsmarkedet ved at dække de meromkostninger, som deres formodede eller reelle lavere produktivitet fører med sig. |
| --- | --- |

6.

Det er samfundsmæssigt ønskeligt, at samtlige kategorier af arbejdstagere indlemmes på arbejdsmarkedet. Det betyder, at en del af den nationale indkomst kan omfordeles til de grupper af arbejdstagere som foranstaltningerne vedrører. Statsstøtte kan hjælpe handicappede og dårligt stillede arbejdstagere ind på arbejdsmarkedet eller forblive på arbejdsmarkedet ved at dække de meromkostninger, som deres formodede eller reelle lavere produktivitet fører med sig.

| 7. | Medlemsstaterne bør påvise, at støtten bidrager til det pågældende formål af fælles interesse. Kommissionen vil i sin analyse bl.a. tage følgende forhold i betragtning:






  a) | antal og kategorier af arbejdstagere berørt af foranstaltningen |
| --- | --- | --- |

7.

Medlemsstaterne bør påvise, at støtten bidrager til det pågældende formål af fælles interesse. Kommissionen vil i sin analyse bl.a. tage følgende forhold i betragtning:

a)

antal og kategorier af arbejdstagere berørt af foranstaltningen

| b) | beskæftigelsesgrad for de af foranstaltningen berørte arbejdstagere på nationalt og/eller regionalt plan og i den/de pågældende virksomhed(er) |
| --- | --- |

b)

beskæftigelsesgrad for de af foranstaltningen berørte arbejdstagere på nationalt og/eller regionalt plan og i den/de pågældende virksomhed(er)

| c) | arbejdsløshedsprocent for de af foranstaltningen berørte arbejdstagere på nationalt og/eller regionalt plan |
| --- | --- |

c)

arbejdsløshedsprocent for de af foranstaltningen berørte arbejdstagere på nationalt og/eller regionalt plan

| d) | særligt marginaliserede undergrupper i forhold til de bredere kategorier af handicappede og dårligt stillede arbejdstagere. |
| --- | --- |

d)

særligt marginaliserede undergrupper i forhold til de bredere kategorier af handicappede og dårligt stillede arbejdstagere.

2.2.   Er statsstøtte et velegnet politisk instrument

| 8. | Statsstøtte i form af løntilskud er ikke det eneste instrument til gennemførelse af politikker, som medlemsstaterne har til rådighed for at fremme beskæftigelse for dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere. Medlemsstaterne kan også anvende generelle foranstaltninger, som f.eks. en generel lempelse af skatten på arbejde og af de sociale udgifter, en styrkelse af investeringerne i undervisning og erhvervsuddannelse, vejledning og rådgivning, almindelig bistand og efteruddannelse af arbejdsløse samt forbedringer af arbejdsmarkedslovgivningen. |
| --- | --- |

8.

Statsstøtte i form af løntilskud er ikke det eneste instrument til gennemførelse af politikker, som medlemsstaterne har til rådighed for at fremme beskæftigelse for dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere. Medlemsstaterne kan også anvende generelle foranstaltninger, som f.eks. en generel lempelse af skatten på arbejde og af de sociale udgifter, en styrkelse af investeringerne i undervisning og erhvervsuddannelse, vejledning og rådgivning, almindelig bistand og efteruddannelse af arbejdsløse samt forbedringer af arbejdsmarkedslovgivningen.

| 9. | Når medlemsstaten har overvejet andre politiske løsninger, og det er fastslået, at der er fordele ved at anvende et selektivt instrument som statsstøtte til en specifik virksomhed, anses de pågældende foranstaltninger for at være egnede instrumenter. Kommissionen vil navnlig tage hensyn til de konsekvensanalyser, som medlemsstaten måtte have foretaget vedrørende den påtænkte foranstaltning. |
| --- | --- |

9.

Når medlemsstaten har overvejet andre politiske løsninger, og det er fastslået, at der er fordele ved at anvende et selektivt instrument som statsstøtte til en specifik virksomhed, anses de pågældende foranstaltninger for at være egnede instrumenter. Kommissionen vil navnlig tage hensyn til de konsekvensanalyser, som medlemsstaten måtte have foretaget vedrørende den påtænkte foranstaltning.

2.3.   Støttens tilskyndelsesvirkning og nødvendighed

| 10. | Statsstøtte til beskæftigelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere skal føre til, at støttemodtageren ændrer sin adfærd, således at støtten resulterer i en nettoforøgelse af antallet af dårligt stillede eller handicappede ansatte i den pågældende virksomhed. Nyansatte ad, dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere bør kun besætte nyoprettede stillinger eller stillinger, der er blevet ledige som følge af frivillig afgang, invaliditet, afgang på grund af alder, frivillig reduktion af arbejdstiden eller lovlig afskedigelse på grund af forseelse. Stillinger, der er blevet ledige som følge af almindelig afskedigelse, bør ikke besættes af støttede dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere. Statsstøtte kan derfor ikke anvendes til at erstatte arbejdstagere som støttemodtageren ikke længere modtager et tilskud for og som derfor er blevet afskediget. |
| --- | --- |

10.

Statsstøtte til beskæftigelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere skal føre til, at støttemodtageren ændrer sin adfærd, således at støtten resulterer i en nettoforøgelse af antallet af dårligt stillede eller handicappede ansatte i den pågældende virksomhed. Nyansatte ad, dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere bør kun besætte nyoprettede stillinger eller stillinger, der er blevet ledige som følge af frivillig afgang, invaliditet, afgang på grund af alder, frivillig reduktion af arbejdstiden eller lovlig afskedigelse på grund af forseelse. Stillinger, der er blevet ledige som følge af almindelig afskedigelse, bør ikke besættes af støttede dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere. Statsstøtte kan derfor ikke anvendes til at erstatte arbejdstagere som støttemodtageren ikke længere modtager et tilskud for og som derfor er blevet afskediget.

| 11. | Medlemsstaterne skal over for Kommissionen kunne godtgøre, at støtten har en tilskyndelsesvirkning og er nødvendig. Modtageren skal for det første have indgivet en ansøgning om støtte til den pågældende medlemsstat, inden de kategorier af arbejdstagere foranstaltningen vedrører ansættes. For det andet bør medlemsstaten godtgøre, at støtten betales for en dårligt stillet eller handicappet arbejdstager i en virksomhed, hvor ansættelsen ikke ville have været mulig uden støtten. |
| --- | --- |

11.

Medlemsstaterne skal over for Kommissionen kunne godtgøre, at støtten har en tilskyndelsesvirkning og er nødvendig. Modtageren skal for det første have indgivet en ansøgning om støtte til den pågældende medlemsstat, inden de kategorier af arbejdstagere foranstaltningen vedrører ansættes. For det andet bør medlemsstaten godtgøre, at støtten betales for en dårligt stillet eller handicappet arbejdstager i en virksomhed, hvor ansættelsen ikke ville have været mulig uden støtten.

| 12. | Kommissionen vil i sin analyse bl.a. tage følgende forhold i betragtning:






  a) | støttemodtagerens interne dokumenter om beskæftigelsesomkostninger og med hensyn til de kategorier af arbejdstagere foranstaltningen vedrører for to scenarier: med støtte og uden støtte |
| --- | --- | --- |

12.

Kommissionen vil i sin analyse bl.a. tage følgende forhold i betragtning:

a)

støttemodtagerens interne dokumenter om beskæftigelsesomkostninger og med hensyn til de kategorier af arbejdstagere foranstaltningen vedrører for to scenarier: med støtte og uden støtte

| b) | eksisterende eller tidligere løntilskud i den pågældende virksomhed: kategorier og antal af arbejdstagere, som er omfattet af tilskudsordninger |
| --- | --- |

b)

eksisterende eller tidligere løntilskud i den pågældende virksomhed: kategorier og antal af arbejdstagere, som er omfattet af tilskudsordninger

| c) | årlig udskiftning af de pågældende kategorier af arbejdstagere, som er berørt af foranstaltningen. |
| --- | --- |

c)

årlig udskiftning af de pågældende kategorier af arbejdstagere, som er berørt af foranstaltningen.

2.4.   Støttens proportionalitet

| 13. | Medlemsstaterne skal godtgøre at støtten er nødvendig, og at beløbet begrænses til det absolut nødvendige for at opfylde støttens formål.
  Medlemsstaterne skal dokumentere, at støttebeløbet ikke overstiger nettomeromkostningerne ved beskæftigelse af de kategorier af arbejdstagere foranstaltningen vedrører i forhold til omkostningerne ved beskæftigelse af arbejdstagere, der ikke er dårligt stillede eller handicappede (3).
  Under alle omstændigheder må støtteintensiteter aldrig overstige de niveauer, der er fastlagt i artikel 40 (4) og 41 (5) i forordning (EF) nr. 800/2008. De støtteberettigede omkostninger, som gælder for støtteintensiteterne, beregnes i overensstemmelse med artikel 40 (6) og 41 (7) i forordning (EF) nr. 800/2008. |
| --- | --- |

13.

Medlemsstaterne skal godtgøre at støtten er nødvendig, og at beløbet begrænses til det absolut nødvendige for at opfylde støttens formål.

Medlemsstaterne skal dokumentere, at støttebeløbet ikke overstiger nettomeromkostningerne ved beskæftigelse af de kategorier af arbejdstagere foranstaltningen vedrører i forhold til omkostningerne ved beskæftigelse af arbejdstagere, der ikke er dårligt stillede eller handicappede (3).

Under alle omstændigheder må støtteintensiteter aldrig overstige de niveauer, der er fastlagt i artikel 40 (4) og 41 (5) i forordning (EF) nr. 800/2008. De støtteberettigede omkostninger, som gælder for støtteintensiteterne, beregnes i overensstemmelse med artikel 40 (6) og 41 (7) i forordning (EF) nr. 800/2008.

3.   STØTTENS NEGATIVE VIRKNINGER

| 14. | Hvis støtten står i et rimeligt forhold til formålet, vil dens negative virkninger sandsynligvis være begrænsede, og analysen af de negative virkninger er måske ikke nødvendig. Selv når støtten er nødvendig og står i et rimeligt forhold til formålet, således at en given virksomhed kan øge nettobeskæftigelsen af de kategorier af arbejdstagere foranstaltningen vedrører, kan støtten imidlertid i nogle tilfælde føre til, at støttemodtageren ændrer sin adfærd, hvilket kan fordreje konkurrencen betydeligt. I sådanne tilfælde analyserer Kommissionen sådanne konkurrencefordrejninger. Hvor omfattende en fordrejning støtten kan forvolde, kan variere alt efter, hvordan støtten er konstrueret, og efter det berørte markeds kendetegn (8). |
| --- | --- |

14.

Hvis støtten står i et rimeligt forhold til formålet, vil dens negative virkninger sandsynligvis være begrænsede, og analysen af de negative virkninger er måske ikke nødvendig. Selv når støtten er nødvendig og står i et rimeligt forhold til formålet, således at en given virksomhed kan øge nettobeskæftigelsen af de kategorier af arbejdstagere foranstaltningen vedrører, kan støtten imidlertid i nogle tilfælde føre til, at støttemodtageren ændrer sin adfærd, hvilket kan fordreje konkurrencen betydeligt. I sådanne tilfælde analyserer Kommissionen sådanne konkurrencefordrejninger. Hvor omfattende en fordrejning støtten kan forvolde, kan variere alt efter, hvordan støtten er konstrueret, og efter det berørte markeds kendetegn (8).

| 15. | De aspekter af støtten, som kan påvirke sandsynligheden for og omfanget af fordrejninger, er følgende:






  a) | selektivitet |
| --- | --- | --- |

15.

De aspekter af støtten, som kan påvirke sandsynligheden for og omfanget af fordrejninger, er følgende:

a)

selektivitet

| b) | støttens omfang |
| --- | --- |

b)

støttens omfang

| c) | gentagelse af støtten og støttens varighed |
| --- | --- |

c)

gentagelse af støtten og støttens varighed

| d) | støttens virkning for virksomhedens omkostninger. |
| --- | --- |

d)

støttens virkning for virksomhedens omkostninger.

| 16. | En støtteordning, der tilskynder flest virksomheder generelt set i en medlemsstat til at ansætte flere dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere, vil f.eks. sandsynligvis have en anderledes virkning for markedet end et stort støttebeløb, der gives på ad hoc-basis til en enkelt virksomhed for at sætte den i stand til at øge sin beskæftigelse af en given arbejdstagerkategori. Sidstnævnte form for støtte vil sandsynligvis i højere grad fordreje konkurrencen, da støttemodtagerens konkurrenter bliver mindre konkurrencedygtige. Fordrejningen vil være endnu større, hvis lønomkostningerne i støttemodtagerens virksomhed udgør en stor andel af de samlede omkostninger. |
| --- | --- |

16.

En støtteordning, der tilskynder flest virksomheder generelt set i en medlemsstat til at ansætte flere dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere, vil f.eks. sandsynligvis have en anderledes virkning for markedet end et stort støttebeløb, der gives på ad hoc-basis til en enkelt virksomhed for at sætte den i stand til at øge sin beskæftigelse af en given arbejdstagerkategori. Sidstnævnte form for støtte vil sandsynligvis i højere grad fordreje konkurrencen, da støttemodtagerens konkurrenter bliver mindre konkurrencedygtige. Fordrejningen vil være endnu større, hvis lønomkostningerne i støttemodtagerens virksomhed udgør en stor andel af de samlede omkostninger.

| 17. | Når Kommissionen vurderer de markedskarakteristika, som kan give et mere præcist billede af støttens sandsynlige virkning, tager den blandt andet følgende i betragtning:






  a) | markedets struktur |
| --- | --- | --- |

17.

Når Kommissionen vurderer de markedskarakteristika, som kan give et mere præcist billede af støttens sandsynlige virkning, tager den blandt andet følgende i betragtning:

a)

markedets struktur

| b) | sektorens eller industriens karakteristika |
| --- | --- |

b)

sektorens eller industriens karakteristika

| c) | situationen på det nationale/regionale arbejdsmarked. |
| --- | --- |

c)

situationen på det nationale/regionale arbejdsmarked.

| 18. | Markedets struktur vurderes med hensyn til markedskoncentrationen, virksomhedernes størrelse (9), betydningen af produktdifferentiering (10) og hindringer for markedsadgang og markedsudtræden. Markedsandele og koncentrationsgrader beregnes, når det relevante marked er afgrænset. Generelt kan siges, at jo færre virksomheder der er, desto større er deres markedsandel, og desto mindre konkurrence vil de forventes at komme ud for (11). Hvis det berørte marked er koncentreret med betydelige adgangshindringer (12), og støttemodtageren har en stor markedsandel, må konkurrenter sandsynligvis ændre deres adfærd som reaktion på støtten, f.eks. ved at udskyde eller opgive indførelsen af et nyt produkt eller en ny teknologi eller simpelt hen udtræde af markedet. |
| --- | --- |

18.

Markedets struktur vurderes med hensyn til markedskoncentrationen, virksomhedernes størrelse (9), betydningen af produktdifferentiering (10) og hindringer for markedsadgang og markedsudtræden. Markedsandele og koncentrationsgrader beregnes, når det relevante marked er afgrænset. Generelt kan siges, at jo færre virksomheder der er, desto større er deres markedsandel, og desto mindre konkurrence vil de forventes at komme ud for (11). Hvis det berørte marked er koncentreret med betydelige adgangshindringer (12), og støttemodtageren har en stor markedsandel, må konkurrenter sandsynligvis ændre deres adfærd som reaktion på støtten, f.eks. ved at udskyde eller opgive indførelsen af et nyt produkt eller en ny teknologi eller simpelt hen udtræde af markedet.

| 19. | Kommissionen ser også på karakteristiske træk for sektoren, såsom overkapacitet, og om markederne i industrien er voksende (13), modne eller i nedgang. Overkapacitet eller modne markeder vil f.eks. kunne øge risikoen for, at støtten fører til ineffektivitet eller forskydning af produktionen blandt virksomheder, der ikke har arbejdstagere i støttet beskæftigelse. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen ser også på karakteristiske træk for sektoren, såsom overkapacitet, og om markederne i industrien er voksende (13), modne eller i nedgang. Overkapacitet eller modne markeder vil f.eks. kunne øge risikoen for, at støtten fører til ineffektivitet eller forskydning af produktionen blandt virksomheder, der ikke har arbejdstagere i støttet beskæftigelse.

| 20. | Endelig vil den enkelte foranstaltning blive vurderet på baggrund af situationen på arbejdsmarkedet, dvs. arbejdsløshedsprocent og beskæftigelsesgrad, lønniveauer og arbejdsretlige bestemmelser. |
| --- | --- |

20.

Endelig vil den enkelte foranstaltning blive vurderet på baggrund af situationen på arbejdsmarkedet, dvs. arbejdsløshedsprocent og beskæftigelsesgrad, lønniveauer og arbejdsretlige bestemmelser.

| 21. | Løntilskud kan i særlige tilfælde føre til en af følgende former for konkurrencefordrejning, der er behandlet i punkt 22 til 27. |
| --- | --- |

21.

Løntilskud kan i særlige tilfælde føre til en af følgende former for konkurrencefordrejning, der er behandlet i punkt 22 til 27.

Substitution og forskydning

| 22. | Substitution foreligger, når job, der gives til en vis arbejdstagerkategori, udelukkende erstatter job, der normalt går til andre kategorier. Et løntilskud, der er rettet mod en specifik undergruppe af arbejdstagere, opdeler arbejdsstyrken i arbejdstagere i støttet beskæftigelse og arbejdstagere, der ikke er i støttet beskæftigelse, og kan tilskynde virksomhederne til at erstatte arbejdstagere, der ikke er i støttet beskæftigelse med arbejdstagere i støttet beskæftigelse. Det sker, fordi forholdet mellem lønomkostningerne for arbejdstagere i støttet beskæftigelse og lønomkostningerne for arbejdstagere, der ikke er i støttet beskæftigelse, ændres (14). |
| --- | --- |

22.

Substitution foreligger, når job, der gives til en vis arbejdstagerkategori, udelukkende erstatter job, der normalt går til andre kategorier. Et løntilskud, der er rettet mod en specifik undergruppe af arbejdstagere, opdeler arbejdsstyrken i arbejdstagere i støttet beskæftigelse og arbejdstagere, der ikke er i støttet beskæftigelse, og kan tilskynde virksomhederne til at erstatte arbejdstagere, der ikke er i støttet beskæftigelse med arbejdstagere i støttet beskæftigelse. Det sker, fordi forholdet mellem lønomkostningerne for arbejdstagere i støttet beskæftigelse og lønomkostningerne for arbejdstagere, der ikke er i støttet beskæftigelse, ændres (14).

| 23. | Da virksomheder, der ansætter arbejdstagere i støttet beskæftigelse konkurrerer på de samme markeder for varer og tjenesteydelser som virksomheder, der ikke ansætter arbejdstagere i støttet beskæftigelse, kan løntilskud bidrage til en mulig jobreduktion andre steder i økonomien. En sådan situation opstår, når en virksomhed med arbejdstagere i støttet beskæftigelse øger produktionen, men forskyder produktionen blandt virksomheder, der ikke har arbejdstagere i støttet beskæftigelse, således at støtten fortrænger ikke-støttet beskæftigelse. |
| --- | --- |

23.

Da virksomheder, der ansætter arbejdstagere i støttet beskæftigelse konkurrerer på de samme markeder for varer og tjenesteydelser som virksomheder, der ikke ansætter arbejdstagere i støttet beskæftigelse, kan løntilskud bidrage til en mulig jobreduktion andre steder i økonomien. En sådan situation opstår, når en virksomhed med arbejdstagere i støttet beskæftigelse øger produktionen, men forskyder produktionen blandt virksomheder, der ikke har arbejdstagere i støttet beskæftigelse, således at støtten fortrænger ikke-støttet beskæftigelse.

Markedsadgang og -udtræden

| 24. | Lønomkostninger udgør en del af de normale driftsomkostninger for enhver virksomhed. Det er derfor så meget mere vigtigt, at støtte bør have en positiv virkning på beskæftigelsen, og ikke blot sætte virksomhederne i stand til at reducere omkostninger, som de ellers skulle afholde. Løntilskud, der mindsker de løbende produktionsomkostninger og derfor vil gøre det mere attraktivt at komme ind på markedet og sætte virksomheder, der ellers har beskedne salgsudsigter, i stand til at komme ind på markedet eller indføre nye produkter på bekostning af deres mere effektive konkurrenter. |
| --- | --- |

24.

Lønomkostninger udgør en del af de normale driftsomkostninger for enhver virksomhed. Det er derfor så meget mere vigtigt, at støtte bør have en positiv virkning på beskæftigelsen, og ikke blot sætte virksomhederne i stand til at reducere omkostninger, som de ellers skulle afholde. Løntilskud, der mindsker de løbende produktionsomkostninger og derfor vil gøre det mere attraktivt at komme ind på markedet og sætte virksomheder, der ellers har beskedne salgsudsigter, i stand til at komme ind på markedet eller indføre nye produkter på bekostning af deres mere effektive konkurrenter.

| 25. | Muligheden for at opnå statsstøtte vil også påvirke en virksomheds beslutning om at udtræde fra et marked, hvor den pågældende allerede er aktiv. Løntilskud kan nedbringe omfanget af tab og sætte en virksomhed i stand til at blive på markedet i længere tid — hvilket kan betyde, at andre, mere effektive virksomheder, der ikke modtager støtte, tvinges til at udtræde fra markedet. |
| --- | --- |

25.

Muligheden for at opnå statsstøtte vil også påvirke en virksomheds beslutning om at udtræde fra et marked, hvor den pågældende allerede er aktiv. Løntilskud kan nedbringe omfanget af tab og sætte en virksomhed i stand til at blive på markedet i længere tid — hvilket kan betyde, at andre, mere effektive virksomheder, der ikke modtager støtte, tvinges til at udtræde fra markedet.

Investeringsincitamenter

| 26. | På markeder, hvor der ydes løntilskud, tilskyndes virksomheder ikke til at konkurrere, og de kan tænkes at reducere deres investeringer og andre tiltag, der kan øge effektivitet og innovation. Der kan forekomme forsinkelser i støttemodtagerens indførelse af nye mindre arbejdskraftintensive teknologier på grund af ændringen i de relative udgifter til arbejdskraftintensive og teknologiintensive produktionsmetoder. Producenter af konkurrerende eller komplementære produkter, kan også tænkes at reducere eller forsinke deres investeringer. Som følge deraf kan de samlede investeringer i den pågældende sektor falde. |
| --- | --- |

26.

På markeder, hvor der ydes løntilskud, tilskyndes virksomheder ikke til at konkurrere, og de kan tænkes at reducere deres investeringer og andre tiltag, der kan øge effektivitet og innovation. Der kan forekomme forsinkelser i støttemodtagerens indførelse af nye mindre arbejdskraftintensive teknologier på grund af ændringen i de relative udgifter til arbejdskraftintensive og teknologiintensive produktionsmetoder. Producenter af konkurrerende eller komplementære produkter, kan også tænkes at reducere eller forsinke deres investeringer. Som følge deraf kan de samlede investeringer i den pågældende sektor falde.

Virkninger for samhandelsstrømme

| 27. | Løntilskud i en given region kan føre til, at nogle områder nyder fordel af mere gunstige produktionsbetingelser end andre. Det kan føre til forskydning af samhandelsstrømmene til de regioner, hvor der tildeles sådan støtte. |
| --- | --- |

27.

Løntilskud i en given region kan føre til, at nogle områder nyder fordel af mere gunstige produktionsbetingelser end andre. Det kan føre til forskydning af samhandelsstrømmene til de regioner, hvor der tildeles sådan støtte.

4.   AFVEJNING OG BESLUTNING

| 28. | Det sidste led i analysen er en vurdering af, i hvilket omfang støttens positive virkninger opvejer de negative virkninger. Dette sker i hvert enkelt tilfælde, når det gælder individuelle støtteforanstaltninger. For at afveje de positive og de negative virkninger vil Kommissionen vurdere dem og foretage en overordnet vurdering af deres indvirkning på producenter og forbrugere på hvert af de berørte markeder. Hvis der ikke foreligger kvantitative oplysninger, som Kommissionen kan arbejde ud fra, vil Kommissionen anvende kvalitative oplysninger som grundlag for sin vurdering. |
| --- | --- |

28.

Det sidste led i analysen er en vurdering af, i hvilket omfang støttens positive virkninger opvejer de negative virkninger. Dette sker i hvert enkelt tilfælde, når det gælder individuelle støtteforanstaltninger. For at afveje de positive og de negative virkninger vil Kommissionen vurdere dem og foretage en overordnet vurdering af deres indvirkning på producenter og forbrugere på hvert af de berørte markeder. Hvis der ikke foreligger kvantitative oplysninger, som Kommissionen kan arbejde ud fra, vil Kommissionen anvende kvalitative oplysninger som grundlag for sin vurdering.

| 29. | Kommissionen vil sandsynligvis være mere positivt indstillet og dermed acceptere en højere grad af konkurrencefordrejning, hvis støtten er nødvendig og velafgrænset i forhold til støttens mål og begrænset til de nettomeromkostninger, der er nødvendige for at opveje den lavere produktivitet for de kategorier af arbejdstagere som foranstaltningen vedrører. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen vil sandsynligvis være mere positivt indstillet og dermed acceptere en højere grad af konkurrencefordrejning, hvis støtten er nødvendig og velafgrænset i forhold til støttens mål og begrænset til de nettomeromkostninger, der er nødvendige for at opveje den lavere produktivitet for de kategorier af arbejdstagere som foranstaltningen vedrører.

---

(1)  EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3.

(2)  På grund af deres særlige karakteristika vil individuelle støtteforanstaltninger, hvorved der ydes kompensation for de meromkostninger, som beskæftigelse af dårligt stillede arbejdstagere indebærer, og for de meromkostninger, som sociale virksomheder må bære, blive vurderet på grundlag af artikel 87, stk. 3, litra c), i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, hvis subventionsækvivalenten overstiger 10 mio. EUR årligt pr. virksomhed. For ad hoc-støtte til beskæftigelse af dårligt stillede arbejdstagere på under 5 mio. EUR og ad hoc-uddannelsesstøtte til større virksomheder til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere på under 10 mio. EUR vil Kommissionen tilsvarende anvende principperne som skitseret i denne vejledning, men gå mindre i enkeltheder med sin vurdering.

(3)  Nettomeromkostningerne medtager de omkostninger, der er forbundet med beskæftigelse af målgruppen af dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere (f.eks. på grund af lavere produktivitet) og de fordele, som støttemodtageren får ved at beskæftige de pågældende personer (f.eks. som følge af en forbedring af virksomhedens image).

(4)  Støtteintensiteten for dårligt stillede arbejdstagere må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.

(5)  Støtteintensiteten for handicappede arbejdstagere må ikke overstige 75 % af de støtteberettigede omkostninger.

(6)  For beskæftigelse af dårligt stillede arbejdstagere udgør de støtteberettigede omkostninger lønomkostningerne i en periode på højst 12 måneder efter ansættelsen. Tilhører den pågældende arbejdstager imidlertid kategorien af meget dårligt stillede arbejdstagere, er lønomkostningerne støtteberettigede i en periode på højst 24 måneder efter ansættelsen.

(7)  For beskæftigelse af handicappede arbejdstagere omfatter de støtteberettigede omkostninger lønomkostningerne i den (de) periode(r), hvor den handicappede er ansat.

(8)  Støtten kan berøre en række markeder, da støttens virkning ikke nødvendigvis begrænses til de markeder, hvor støttemodtageren er aktiv, men også kan brede sig til andre markeder, f.eks. råvaremarkeder.

(9)  Virksomhedens størrelse kan udtrykkes som markedsandel samt omsætning og/eller antal ansatte.

(10)  Jo mindre produktdifferentiering, desto større er støttens virkning for konkurrenternes indtjening.

(11)  Visse markeder oplever dog udpræget konkurrence, selv om der kun er få virksomheder til stede.

(12)  Støtteydelse hjælper dog til tider med at overvinde hindringer og skaffe nye virksomheder adgang til markedet.

(13)  Markeder i vækst vil sædvanligvis føre til en mindre udtalt virkning af støtten for konkurrenterne.

(14)  Substitutionen afhænger af elasticiteten i efterspørgslen efter arbejdskraft, for arbejdstagere i såvel støttet beskæftigelse som ustøttet beskæftigelse.

---

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/11

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2009/C 188/03

| Godkendelsesdato | 20.5.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 456/08 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | Alle regio's |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat) |
| Retsgrundlag | (Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)
  De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4). |
| Foranstaltningstype | Støtteordning |
| Formål | F&U&I-støtte og miljøstøtte |
| Støtteform | Direkte tilskud, statslån og statsgarantier |
| Rammebeløb | 750 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Seks år (efter Kommissionens godkendelse) |
| Økonomisk sektor | Transport |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Minister van Verkeer en Waterstaat |
| Postbus 20901 |
| 2500 EX Den Haag |
| NEDERLAND |

Godkendelsesdato

20.5.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 456/08

Medlemsstat

Nederlandene

Region

Alle regio's

Titel (og/eller modtagerens navn)

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

Retsgrundlag

(Concept) Regeling van de Minister van Verkeer en Waterstaat houdende bepalingen met betrekking tot de verstrekking van subsidies voor duurzame mobiliteit, logistiek en duurzaam waterbeheer (Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat)

De (Concept) Kaderregeling subsidie duurzaamheid verkeer en waterstaat is gebaseerd op de Kaderwet subsidies Verkeer en Waterstaat (artikelen 2, aanhef, onderdelen a, c, e, 3 en 4).

Foranstaltningstype

Støtteordning

Formål

F&U&I-støtte og miljøstøtte

Støtteform

Direkte tilskud, statslån og statsgarantier

Rammebeløb

750 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

Seks år (efter Kommissionens godkendelse)

Økonomisk sektor

Transport

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Minister van Verkeer en Waterstaat

Postbus 20901

2500 EX Den Haag

NEDERLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/12

---

Euroens vekselkurs (1)

10. august 2009

2009/C 188/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4202 |
| JPY | japanske yen | 138,01 |
| DKK | danske kroner | 7,4450 |
| GBP | pund sterling | 0,85355 |
| SEK | svenske kroner | 10,2129 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5345 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,6940 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,678 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 269,31 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7006 |
| PLN | polske zloty | 4,1154 |
| RON | rumænske leu | 4,2095 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0929 |
| AUD | australske dollar | 1,6895 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5361 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,0070 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0985 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0468 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 742,67 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,4031 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,7062 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3269 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 103,40 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9771 |
| PHP | filippinske pesos | 67,729 |
| RUB | russiske rubler | 45,0035 |
| THB | thailandske bath | 48,322 |
| BRL | brasilianske real | 2,5813 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,3135 |
| INR | indiske rupee | 67,9000 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4202

JPY

japanske yen

138,01

DKK

danske kroner

7,4450

GBP

pund sterling

0,85355

SEK

svenske kroner

10,2129

CHF

schweiziske franc

1,5345

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,6940

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,678

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

269,31

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7006

PLN

polske zloty

4,1154

RON

rumænske leu

4,2095

TRY

tyrkiske lira

2,0929

AUD

australske dollar

1,6895

CAD

canadiske dollar

1,5361

HKD

hongkongske dollar

11,0070

NZD

newzealandske dollar

2,0985

SGD

singaporeanske dollar

2,0468

KRW

sydkoreanske won

1 742,67

ZAR

sydafrikanske rand

11,4031

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,7062

HRK

kroatiske kuna

7,3269

IDR

indonesiske rupiah

14 103,40

MYR

malaysiske ringgit

4,9771

PHP

filippinske pesos

67,729

RUB

russiske rubler

45,0035

THB

thailandske bath

48,322

BRL

brasilianske real

2,5813

MXN

mexicanske pesos

18,3135

INR

indiske rupee

67,9000

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/13

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 7. marts 2008 om et udkast til beslutning i sag COMP/38.543 — Internationale flyttetjenester (2)

Rapporterende medlemsstat: Italien

2009/C 188/05

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt med Europa-Kommissionen i spørgsmålet om beslutningsudkastets adressater og i, at der skal pålægges bøde. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt med Europa-Kommissionen i spørgsmålet om beslutningsudkastets adressater og i, at der skal pålægges bøde.

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødernes grundbeløb samt i Kommissionens ræsonnement for fastsættelsen af disse. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødernes grundbeløb samt i Kommissionens ræsonnement for fastsættelsen af disse.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ikke foreligger skærpende eller formildende omstændigheder i denne sag. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ikke foreligger skærpende eller formildende omstændigheder i denne sag.

| 4. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Kommissionens meddelelse fra 2002 om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager finder anvendelse. |
| --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at Kommissionens meddelelse fra 2002 om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager finder anvendelse.

| 5. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at bøderne nedsættes på grundlag af samarbejdsmeddelelsen fra 2002. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at bøderne nedsættes på grundlag af samarbejdsmeddelelsen fra 2002.

| 6. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ikke er grund til at efterkomme 5 virksomheders anmodning om bødenedsættelse i overensstemmelse med punkt 35 i retningslinjerne om fastsættelse af bøder. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ikke er grund til at efterkomme 5 virksomheders anmodning om bødenedsættelse i overensstemmelse med punkt 35 i retningslinjerne om fastsættelse af bøder.

| 7. | Et flertal af det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der indrømmes bødenedsættelse, samt enigt i nedsættelsens omfang, til en virksomhed på grund af dens manglende evne til at betale samt andre særlige omstændigheder i virksomhedens situation. Et mindretal afholder sig fra at udtale sig. |
| --- | --- |

7.

Et flertal af det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der indrømmes bødenedsættelse, samt enigt i nedsættelsens omfang, til en virksomhed på grund af dens manglende evne til at betale samt andre særlige omstændigheder i virksomhedens situation. Et mindretal afholder sig fra at udtale sig.

| 8. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødernes endelige beløb. Et mindretal afholder sig fra at udtale sig. |
| --- | --- |

8.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødernes endelige beløb. Et mindretal afholder sig fra at udtale sig.

| 9. | Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

9.

Det rådgivende udvalg henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/14

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/38.543 — Internationale flyttetjenester

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager — EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21)

2009/C 188/06

Udkastet til beslutning giver anledning til følgende bemærkninger:

INDLEDNING

I slutningen af august 2003 besluttede Kommissionen, at der i september 2003 skulle gennemføres kontrolbesøg i Belgien hos Allied Arthur Pierre, Interdean, Transworld og Ziegler. Efter disse kontrolbesøg anmodede Allied Arthur Pierre om bødefritagelse, subsidiært nedsættelse af en eventuel bøde i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse fra 2002 om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager. Da Kommissionen allerede havde gennemført et målrettet kontrolbesøg og indsamlet bevismateriale for, at der forelå et kartel, var der ikke mulighed for bødefritagelse. På basis af [*] (1) havde Kommissionen imidlertid til hensigt at indrømme Allied Arthur Pierre en bødenedsættelse på 30-50 %.

I februar, september og oktober 2005 samt i juli og oktober 2007 fremsendte Kommissionen anmodninger om oplysninger i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 til de pågældende virksomheder samt til konkurrenter og en brancheorganisation af flyttefirmaer i Belgien.

Kommissionen kom til den foreløbige konklusion, at adressaterne for beslutningsudkastet havde deltaget i et kartel inden for internationale flyttetjenester i Belgien, hvor de deltagende virksomheder havde fastsat priser, opdelt kunder og manipuleret med bud og dermed overtrådt artikel 81 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 53 i EØS-aftalen. Kartellet strakte sig over en periode på 19 år fra mindst 1984 indtil 2003.

Klagepunktsmeddelelse og svarfrist

Klagepunktsmeddelelsen blev den 19. oktober 2006 tilsendt 32 adressater: Allied Arthur Pierre NV, North American International Holding Corporation, North American Van Lines Inc., Sirva Inc., Exel International Holdings (Belgium) NV, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV, Exel International Holdings Limited, Exel Investments Limited, Realcause Limited, Amcrisp Limited, Interdean AG, Interdean Group Limited, Interdean Holding BV, Interdean International Limited, Interdean NV, Interdean SA, Iriben Limited, Rondspant BV, Team Relocations NV, Team Relocations Limited, Trans Euro Limited, Amertranseuro International Holdings Limited, [*], Mozer Moving International SPRL, Gosselin World Wide Moving NV, Stichting Administratiekantoor Portielje, Compas International Movers NV, Transworld International NV, Putters International NV, Verhuizingen Coppens NV og Ziegler SA.

Adressaterne modtog klagepunktsmeddelelsen mellem den 20. og den 23. oktober 2006 og havde en frist på to måneder til at svare. Efter begrundet anmodning blev der indrømmet forlængelse af fristen til Coppens indtil 15. januar 2007, til Gosselin indtil 22. januar 2007 og til Stichting og Interdean indtil 22. januar 2007. Alle svarede inden for de fastsatte frister.

Aktindsigt

Parterne havde adgang til sagen i form af en DVD, som på begæring blev fremsendt til alle parter. Andre dokumenter i sagen blev stillet til rådighed i Kommissionen, og 28 virksomheder benyttede sig af muligheden for at gennemgå disse. Ingen af parterne rettede spørgsmål vedrørende aktindsigt til høringskonsulenten, bortset fra Ziegler. Ziegler fremsendte en skriftlig anmodning til høringskonsulenten og bad om aktindsigt i de øvrige parter svar til klagepunktsmeddelelsen. Høringskonsulenten afviste denne anmodning med den begrundelse, at oplysninger modtaget efter fremsendelse af klagepunktsmeddelelsen ikke indgår i sagsakterne og derfor ikke er tilgængelige. Parterne har kun aktindsigt i andre parters svar til klagepunktsmeddelelsen, hvis oplysningerne deri er belastende og Kommissionen baserer sin endelige beslutning på dem, eller hvis de har diskulperende værdi (2).

Mundtlig høring

Den mundtlige høring blev foretaget den 22. marts 2007. Alle parterne eller deres repræsentanter deltog i høringen, bortset fra virksomhedsgruppen Exel (moderselskab for Allied Arthur Pierre), [*], Mozer, Putters og Gosselin og Stichting.

Sagsfremstillingsmeddelelse

Efter høringen den 6. juli 2007 [*] bevismateriale [*]. Kommissionen fandt at dette nye bevismateriale var nyttigt og understøttede argumenterne i klagepunktsmeddelelsen. Der blev derfor den 23. august 2007 fremsendt en sagsfremstillingsmeddelelse til alle parter, hvori der blev redegjort for bevismaterialets art og for, hvorledes Kommissionen agtede at bruge det i beslutningsudkastet, samt en CD-ROM med de nye sider bevismateriale. Parterne fik en frist på to uger til at svare på sagsfremstillingsmeddelelsen.

Det nye bevismateriale resulterede ikke i yderligere eller nye indsigelser mod parterne, men bekræftede blot og understøttede det bevismateriale, som Kommissionen allerede havde.

BESLUTNINGSUDKAST

[*] Varigheden af overtrædelsen som anført i beslutningsudkastet er for to virksomheders vedkommende kortere end, hvad der fremgår af klagepunktsmeddelelsen.

Det udkast til beslutning, der er forelagt Kommissionen, indeholder kun indsigelser, over for hvilke parterne har haft mulighed for at fremsætte deres synspunkter.

Jeg mener derfor, at parternes ret til at blive hørt er overholdt i denne sag.

Bruxelles, den 25. februar 2008.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Dele af denne tekst er affattet, så det sikres, at fortrolige oplysninger ikke videregives. Disse dele er angivet i kantet parentes og mærket med en asterisk.

1

(2)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 27. september 2006 i sag nr. T-43/02, Jungbunzlauer.

2

Jungbunzlauer

---

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/16

---

Resume af Kommissionens Beslutning

af 11. marts 2008

om en procedure i henhold til artikel 81 i EF-traktaten og artikel 53 i EØS-traktaten

(Sag COMP/38.543 — Internationale flyttetjenester)

(Kun den engelske, franske og nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 188/07

I.   INDLEDNING

| 1. | Kommissionen vedtog den 11. marts 2008 en beslutning om en procedure efter artikel 81 i EF-traktaten og artikel 53 i EØS-aftalen. I overensstemmelse med artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (1) offentliggør Kommissionen nedenfor parternes navne og beslutningens hovedindhold, herunder de pålagte sanktioner. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen vedtog den 11. marts 2008 en beslutning om en procedure efter artikel 81 i EF-traktaten og artikel 53 i EØS-aftalen. I overensstemmelse med artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (1) offentliggør Kommissionen nedenfor parternes navne og beslutningens hovedindhold, herunder de pålagte sanktioner.

II.   SAGSFREMSTILLING

1.   Procedure

| 2. | Denne sag blev indledt på Kommissionens initiativ, efter at der var gennemført kontrolbesøg i Belgien hos Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV og Transworld International NV den 16. og 17. september 2003 og hos Ziegler SA den 16.-18. september 2003. Der blev fundet en række skriftlige aftaler om prisfastsættelse samt talrige andre dokumenter, der dokumenterede indirekte prisfastsættelser i form af »kommissioner«, manipulation med afgivne bud og fordeling af kunder. Bevismaterialet afslørede 9 virksomheder, der deltog i aftalen, og at denne aftale var gældende fra oktober 1984 indtil begyndelsen af 1990′erne og fra april 1997 til september 2003. |
| --- | --- |

2.

Denne sag blev indledt på Kommissionens initiativ, efter at der var gennemført kontrolbesøg i Belgien hos Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV og Transworld International NV den 16. og 17. september 2003 og hos Ziegler SA den 16.-18. september 2003. Der blev fundet en række skriftlige aftaler om prisfastsættelse samt talrige andre dokumenter, der dokumenterede indirekte prisfastsættelser i form af »kommissioner«, manipulation med afgivne bud og fordeling af kunder. Bevismaterialet afslørede 9 virksomheder, der deltog i aftalen, og at denne aftale var gældende fra oktober 1984 indtil begyndelsen af 1990′erne og fra april 1997 til september 2003.

| 3. | Klagepunktsmeddelelsen blev vedtaget den 18. oktober 2006 og sendt til de 32 adressater mellem den 20. og den 23. oktober 2006. |
| --- | --- |

3.

Klagepunktsmeddelelsen blev vedtaget den 18. oktober 2006 og sendt til de 32 adressater mellem den 20. og den 23. oktober 2006.

| 4. | Der blev afholdt en høring den 22. marts 2007. |
| --- | --- |

4.

Der blev afholdt en høring den 22. marts 2007.

| 5. | En sagsfremstillingsmeddelelse blev tilsendt alle parter den 23. august 2007, hvoraf det fremgik, at Kommissionen havde til hensigt at anvende bevismateriale mod Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV og Ziegler SA. |
| --- | --- |

5.

En sagsfremstillingsmeddelelse blev tilsendt alle parter den 23. august 2007, hvoraf det fremgik, at Kommissionen havde til hensigt at anvende bevismateriale mod Allied Arthur Pierre NV, Interdean NV og Ziegler SA.

| 6. | Det rådgivende udvalg for kartel- og monopolspørgsmål afgav en positiv udtalelse den 18. februar 2008 og 7. marts 2008. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg for kartel- og monopolspørgsmål afgav en positiv udtalelse den 18. februar 2008 og 7. marts 2008.

2.   Resumé af overtrædelsen

| 7. | Aftalen vedrører udførelse af internationale flyttetjenester i Belgien. Disse tjenester omfatter både flytning af fysiske personers ejendele — privatpersoner eller personer beskæftiget i en virksomhed eller et offentligt organ — og flytning af virksomheders eller offentlige organers ejendele. En sådan international flytning foregår fra Belgien til andre lande, samt fra andre lande til Belgien. Belgien er derfor enten oprindelsessted eller destinationssted. |
| --- | --- |

7.

Aftalen vedrører udførelse af internationale flyttetjenester i Belgien. Disse tjenester omfatter både flytning af fysiske personers ejendele — privatpersoner eller personer beskæftiget i en virksomhed eller et offentligt organ — og flytning af virksomheders eller offentlige organers ejendele. En sådan international flytning foregår fra Belgien til andre lande, samt fra andre lande til Belgien. Belgien er derfor enten oprindelsessted eller destinationssted.

| 8. | Beslutningen konkluderer, at følgende 10 virksomheder: Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV og Ziegler SA, har dannet et kartel på markedet for internationale flyttetjenester i Belgien, idet de i perioden fra 4. oktober 1984 til 10. september 2003 har indgået prisaftaler og aftaler om opdeling af markedet ved at manipulere tilbud i form af fiktive tilbud, de såkaldte »proformatilbud eller skyggetilbud« og har draget fordel af et kompensationssystem (»kommissioner«). Disse kommissioner var et skjult element i den endelige pris, som forbrugeren skulle betale. De enkelte virksomheders deltagelse i kartellet varierede fra 3 måneder til over 18 år. |
| --- | --- |

8.

Beslutningen konkluderer, at følgende 10 virksomheder: Allied Arthur Pierre NV, Compas International NV, Gosselin Group NV, Interdean NV, Mozer Moving International SPRL, Putters International NV, Team Relocations NV, Transworld International NV, Verhuizingen Coppens NV og Ziegler SA, har dannet et kartel på markedet for internationale flyttetjenester i Belgien, idet de i perioden fra 4. oktober 1984 til 10. september 2003 har indgået prisaftaler og aftaler om opdeling af markedet ved at manipulere tilbud i form af fiktive tilbud, de såkaldte »proformatilbud eller skyggetilbud« og har draget fordel af et kompensationssystem (»kommissioner«). Disse kommissioner var et skjult element i den endelige pris, som forbrugeren skulle betale. De enkelte virksomheders deltagelse i kartellet varierede fra 3 måneder til over 18 år.

3.   Adressater

| 9. | Beslutningens adressater er de 31 retlige enheder, der er anført i punkt (21), som tilhører de 10 deltagende virksomheder, fordi de har medvirket i aftalen eller er ansvarlige for en sådan deltagelse. |
| --- | --- |

9.

Beslutningens adressater er de 31 retlige enheder, der er anført i punkt (21), som tilhører de 10 deltagende virksomheder, fordi de har medvirket i aftalen eller er ansvarlige for en sådan deltagelse.

| 10. | Moderselskabernes ansvar for de datterselskaber, der har deltaget i kartellet, er begrundet i, at de tilhører samme virksomhed som omhandlet i traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53. Alle moderselskaber ejer direkte eller indirekte 100 % (eller næsten 100 %) af deres datterselskabers kapital. Det kan derfor antages, at moderselskaberne har udøvet en afgørende indflydelse på deres datterselskabers handelspolitik. Det konkluderes i beslutningen, at ingen af moderselskaberne har tilbagevist denne formodning. |
| --- | --- |

10.

Moderselskabernes ansvar for de datterselskaber, der har deltaget i kartellet, er begrundet i, at de tilhører samme virksomhed som omhandlet i traktatens artikel 81 og EØS-aftalens artikel 53. Alle moderselskaber ejer direkte eller indirekte 100 % (eller næsten 100 %) af deres datterselskabers kapital. Det kan derfor antages, at moderselskaberne har udøvet en afgørende indflydelse på deres datterselskabers handelspolitik. Det konkluderes i beslutningen, at ingen af moderselskaberne har tilbagevist denne formodning.

4.   Korrigerende foranstaltninger

| 11. | Bødens grundbeløb fastsættes på følgende måde: en del, der bestemmes af omfanget af overtrædelsens grovhed, af værdien af afsætningen af den relevante tjeneste, der er udført af hver virksomhed i det relevante geografiske område i hele det sidste år, hvor virksomheden deltog i overtrædelsen (»det variable beløb«), multipliceres med det antal år, hvori virksomheden deltog i overtrædelsen, og forhøjes med et ekstrabeløb (»adgangsgebyr«), der ligeledes fastsættes som en del af afsætningens værdi for at afskrække virksomhederne i at deltage i horisontale aftaler om prisfastsættelse, markedsopdeling og produktionsbegrænsning (2). |
| --- | --- |

11.

Bødens grundbeløb fastsættes på følgende måde: en del, der bestemmes af omfanget af overtrædelsens grovhed, af værdien af afsætningen af den relevante tjeneste, der er udført af hver virksomhed i det relevante geografiske område i hele det sidste år, hvor virksomheden deltog i overtrædelsen (»det variable beløb«), multipliceres med det antal år, hvori virksomheden deltog i overtrædelsen, og forhøjes med et ekstrabeløb (»adgangsgebyr«), der ligeledes fastsættes som en del af afsætningens værdi for at afskrække virksomhederne i at deltage i horisontale aftaler om prisfastsættelse, markedsopdeling og produktionsbegrænsning (2).

| 12. | De faktorer, der i denne sag ligger til grund for fastlæggelse af disse dele er overtrædelsens art (prisfastsættelse, opdeling af marked og manipulation med afgivne tilbud). Beslutningen anvender i det foreliggende tilfælde et variabelt beløb på 17 % og et adgangsgebyr på 17 %. |
| --- | --- |

12.

De faktorer, der i denne sag ligger til grund for fastlæggelse af disse dele er overtrædelsens art (prisfastsættelse, opdeling af marked og manipulation med afgivne tilbud). Beslutningen anvender i det foreliggende tilfælde et variabelt beløb på 17 % og et adgangsgebyr på 17 %.

| 13. | Det variable beløb multipliceres for hver virksomhed med det antal år, virksomheden har deltaget i overtrædelsen; i det foreliggende tilfælde fra 0,5 til 19 år. |
| --- | --- |

13.

Det variable beløb multipliceres for hver virksomhed med det antal år, virksomheden har deltaget i overtrædelsen; i det foreliggende tilfælde fra 0,5 til 19 år.

| 14. | I denne sag er der ikke tale om skærpende omstændigheder. |
| --- | --- |

14.

I denne sag er der ikke tale om skærpende omstændigheder.

| 15. | En række parter har anmodet om, at der tages hensyn til forskellige formildende omstændigheder, f.eks. begrænset deltagelse i overtrædelsen, effektivt samarbejde med Kommissionen uden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen og det forhold, at den konkurrencebegrænsende adfærd havde været tilladt eller var blevet tilskyndet af de offentlige myndigheder. Alle disse påstande afvises i beslutningen. |
| --- | --- |

15.

En række parter har anmodet om, at der tages hensyn til forskellige formildende omstændigheder, f.eks. begrænset deltagelse i overtrædelsen, effektivt samarbejde med Kommissionen uden for rammerne af samarbejdsmeddelelsen og det forhold, at den konkurrencebegrænsende adfærd havde været tilladt eller var blevet tilskyndet af de offentlige myndigheder. Alle disse påstande afvises i beslutningen.

| 16. | Bødens beløb begrænses for nogle virksomheder af loftet på 10 % af den samlede omsætning, der er realiseret i det foregående regnskabsår (se artikel 23, stk. 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003). |
| --- | --- |

16.

Bødens beløb begrænses for nogle virksomheder af loftet på 10 % af den samlede omsætning, der er realiseret i det foregående regnskabsår (se artikel 23, stk. 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003).

| 17. | I beslutningen indrømmes Arthur Pierre NV en bødenedsættelse på 50 %. I denne bødenedsættelse er der taget hensyn til den betydelige merværdi, som det bevismateriale, der var fremlagt af denne virksomhed, repræsenterede. |
| --- | --- |

17.

I beslutningen indrømmes Arthur Pierre NV en bødenedsættelse på 50 %. I denne bødenedsættelse er der taget hensyn til den betydelige merværdi, som det bevismateriale, der var fremlagt af denne virksomhed, repræsenterede.

| 18. | I overensstemmelse med punkt 23, sidste afsnit, i samarbejdsmeddelelsen af 2002 konkluderer beslutningen, at Allied Arthur Pierre NV ikke pålægges nogen bøde for den periode, der går forud for april 1997. |
| --- | --- |

18.

I overensstemmelse med punkt 23, sidste afsnit, i samarbejdsmeddelelsen af 2002 konkluderer beslutningen, at Allied Arthur Pierre NV ikke pålægges nogen bøde for den periode, der går forud for april 1997.

| 19. | Fem virksomheder anmodede om bødenedsættelse på grund af manglende betalingsevne, jf. punkt 35 i retningslinjerne. Beslutningen konkluderer, at disse anmodninger skal afvises. |
| --- | --- |

19.

Fem virksomheder anmodede om bødenedsættelse på grund af manglende betalingsevne, jf. punkt 35 i retningslinjerne. Beslutningen konkluderer, at disse anmodninger skal afvises.

| 20. | I den foreliggende sag tager Kommissionen hensyn til de særlige omstændigheder omkring Interdean NV og dets moderselskaber. Det konkluderes derfor i beslutningen, at der indrømmes Interdean NV en bødenedsættelse på 70 %. |
| --- | --- |

20.

I den foreliggende sag tager Kommissionen hensyn til de særlige omstændigheder omkring Interdean NV og dets moderselskaber. Det konkluderes derfor i beslutningen, at der indrømmes Interdean NV en bødenedsættelse på 70 %.

III.   BESLUTNING

| 21. | Beslutningens adressater er 31 retlige enheder, som tilhører 10 virksomheder, der har overtrådt traktatens artikel 81, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, ved direkte eller indirekte at fastsætte priser for internationale flyttetjenester i Belgien, ved at opdele markedet og ved at manipulere proceduren for indgivelse af tilbud i ovennævnte perioder.






  a) | Allied Arthur Pierre NV, fra 4. oktober 1984 til 9. september 2003; in solidum med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV og Exel International Holdings (Belgium) NV, fra 9. november 1992 til 18. november 1999; in solidum med Sirva Inc., North American Van Lines Inc. og North American International Holding Corporation, fra 19. november 1999 til 9. september 2003; |
| --- | --- | --- |

21.

Beslutningens adressater er 31 retlige enheder, som tilhører 10 virksomheder, der har overtrådt traktatens artikel 81, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, ved direkte eller indirekte at fastsætte priser for internationale flyttetjenester i Belgien, ved at opdele markedet og ved at manipulere proceduren for indgivelse af tilbud i ovennævnte perioder.

a)

Allied Arthur Pierre NV, fra 4. oktober 1984 til 9. september 2003; in solidum med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV og Exel International Holdings (Belgium) NV, fra 9. november 1992 til 18. november 1999; in solidum med Sirva Inc., North American Van Lines Inc. og North American International Holding Corporation, fra 19. november 1999 til 9. september 2003;

| b) | Compas International Movers NV, fra 26. januar 1996 til 8. juli 2003; |
| --- | --- |

b)

Compas International Movers NV, fra 26. januar 1996 til 8. juli 2003;

| c) | Gosselin Group NV, fra 31. januar 1992 til 18. september 2002; in solidum med Stichting Administratiekantoor Portielje, fra 1. januar 2002 til 18. september 2002; |
| --- | --- |

c)

Gosselin Group NV, fra 31. januar 1992 til 18. september 2002; in solidum med Stichting Administratiekantoor Portielje, fra 1. januar 2002 til 18. september 2002;

| d) | Interdean NV, fra 4. oktober 1984 til 10. september 2003; in solidum med Interdean Holding BV, fra 2. november 1987 til 23. juni 1999; in solidum med Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA og Interdean AG, fra 24. juni 1999 til 10. september 2003; |
| --- | --- |

d)

Interdean NV, fra 4. oktober 1984 til 10. september 2003; in solidum med Interdean Holding BV, fra 2. november 1987 til 23. juni 1999; in solidum med Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA og Interdean AG, fra 24. juni 1999 til 10. september 2003;

| e) | Mozer Moving International SPRL, fra 31. marts 2003 til 4. juli 2003; |
| --- | --- |

e)

Mozer Moving International SPRL, fra 31. marts 2003 til 4. juli 2003;

| f) | Putters International NV, fra 14. februar 1997 til 4. august 2003; |
| --- | --- |

f)

Putters International NV, fra 14. februar 1997 til 4. august 2003;

| g) | Team Relocations NV, fra 20. januar 1997 til 10. september 2003; in solidum med Trans Euro Limited og Team Relocations Limited, fra 20. januar 1997 til 7. september 2003; in solidum med Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited og Team Relocations Limited, fra 8. september 2000 til 10. september 2003; |
| --- | --- |

g)

Team Relocations NV, fra 20. januar 1997 til 10. september 2003; in solidum med Trans Euro Limited og Team Relocations Limited, fra 20. januar 1997 til 7. september 2003; in solidum med Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited og Team Relocations Limited, fra 8. september 2000 til 10. september 2003;

| h) | Transworld International NV, fra 4. oktober 1984 til 31. december 2002; |
| --- | --- |

h)

Transworld International NV, fra 4. oktober 1984 til 31. december 2002;

| i) | Verhuizingen Coppens NV, fra 13. oktober 1992 til 29. juli 2003; |
| --- | --- |

i)

Verhuizingen Coppens NV, fra 13. oktober 1992 til 29. juli 2003;

| j) | Ziegler SA, fra 4. oktober 1984 til 8. september 2003. |
| --- | --- |

j)

Ziegler SA, fra 4. oktober 1984 til 8. september 2003.

| 22. | Følgende bøder pålægges for overtrædelse af punkt 21:






  a) | 2 600 000 EUR — Allied Arthur Pierre NV, hvoraf
  Sirva Inc., North American Van Lines Inc. og North American International Holding Corporation hæfter solidarisk for 2 095 000 EUR |
| --- | --- | --- |

22.

Følgende bøder pålægges for overtrædelse af punkt 21:

a)

2 600 000 EUR — Allied Arthur Pierre NV, hvoraf

Sirva Inc., North American Van Lines Inc. og North American International Holding Corporation hæfter solidarisk for 2 095 000 EUR

| b) | 1 300 000 EUR — in solidum med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV og Exel International Holdings (Belgium) NV, hvoraf
  Allied Arthur Pierre NV hæfter solidarisk. |
| --- | --- |

b)

1 300 000 EUR — in solidum med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV og Exel International Holdings (Belgium) NV, hvoraf

Allied Arthur Pierre NV hæfter solidarisk.

| c) | 7 600 000 EUR in solidum med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV og Exel International Holdings (Belgium) NV. |
| --- | --- |

c)

7 600 000 EUR in solidum med Exel Investments Limited, Exel International Holdings Limited, Realcause Limited, Exel International Holdings (Netherlands I) BV, Exel International Holdings (Netherlands II) BV og Exel International Holdings (Belgium) NV.

| d) | 134 000 EUR — Compas International Movers NV. |
| --- | --- |

d)

134 000 EUR — Compas International Movers NV.

| e) | 4 500 000 EUR — Gosselin Group NV, hvoraf
  Stichting Administratiekantoor Portielje hæfter solidarisk for et beløb på 370 000 EUR. |
| --- | --- |

e)

4 500 000 EUR — Gosselin Group NV, hvoraf

Stichting Administratiekantoor Portielje hæfter solidarisk for et beløb på 370 000 EUR.

| f) | 3 185 000 EUR — Interdean NV, hvoraf
  Interdean Holding BV hæfter solidarisk for 3 185 000 EUR
  og Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA og Interdean AG hæfter solidarisk for 3 000 000 EUR |
| --- | --- |

f)

3 185 000 EUR — Interdean NV, hvoraf

Interdean Holding BV hæfter solidarisk for 3 185 000 EUR

og Interdean Group Limited, Iriben Limited, Interdean International Limited, Amcrisp Limited, Rondspant Holding BV, Interdean Holding BV, Interdean SA og Interdean AG hæfter solidarisk for 3 000 000 EUR

| g) | 1 500 EUR — Mozer Moving International SPRL. |
| --- | --- |

g)

1 500 EUR — Mozer Moving International SPRL.

| h) | 395 000 EUR — Putters International NV. |
| --- | --- |

h)

395 000 EUR — Putters International NV.

| i) | 3 490 000 EUR — Team Relocations NV, hvoraf
  Trans Euro Limited og Team Relocations Limited hæfter solidarisk for 3 000 000 EUR; og
  Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited og Team Relocations Limited hæfter solidarisk for et beløb på 1 300 000 EUR. |
| --- | --- |

i)

3 490 000 EUR — Team Relocations NV, hvoraf

Trans Euro Limited og Team Relocations Limited hæfter solidarisk for 3 000 000 EUR; og

Amertranseuro International Holdings Limited, Trans Euro Limited og Team Relocations Limited hæfter solidarisk for et beløb på 1 300 000 EUR.

| j) | 246 000 EUR — Transworld International NV. |
| --- | --- |

j)

246 000 EUR — Transworld International NV.

| k) | 104 000 EUR — Verhuizingen Coppens NV. |
| --- | --- |

k)

104 000 EUR — Verhuizingen Coppens NV.

| l) | 9 200 000 EUR — Ziegler SA. |
| --- | --- |

l)

9 200 000 EUR — Ziegler SA.

De i punkt 21 nævnte virksomheder skal omgående bringe den overtrædelse, hvortil der henvises i dette punkt, til ophør, i det omfang dette endnu ikke er sket. De skal afholde sig fra på ny at begå handlinger eller udvise adfærd i lighed med overtrædelsen i punkt 21 og fra enhver handling eller adfærd med samme eller tilsvarende formål eller virkninger.

---

(1)  EUT L 1 af 4.1.2003, s.. 1. Forordning, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1419/2006 s. EUT L 269 af 28.9.2006, s. 1).

(2)  Retningslinjer for beregning af bøder efter artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1/2003 , EUT C 210 af 1.9.2006, s. 2.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/19

---

Kortfattede oplysninger fra medlemsstaterne om statsstøtte, der ydes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

2009/C 188/08

Støtte nr.: XA 135/09

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunitat Valenciana

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana

Retsgrundlag: Borrador de Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas a las Agrupaciones de Defensa Sanitaria Ganaderas de la Comunitat Valenciana y se convocan para el año 2009

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: 1 400 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: 100 % af de støtteberettigede udgifter

Gennemførelsesdato: Fra den dato, hvor undtagelsesanmodningens registreringsnummer offentliggøres på webstedet for Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: indtil den 31. december 2013

Målet med støtten: artikel 10 i forordning (EF) nr. 1857/2006. Støtte til dyre- og plantesygdomme og skadedyrsangreb

Berørte sektorer: små virksomheder, som er opført i Comunitat Valenciana's register over besætninger af svin, kvæg, får, geder, kaniner, bier og heste

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación

C/Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Websted: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/ayuda%20agrupaciones%20de%20defensa%20sanitaria%20ganaderas.pdf

Andre oplysninger: —

Støtte nr.: XA 138/09

Medlemsstat: Cypern

Region: Cypern

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Πρόγραμμα Επιτήρησης Μεταδοτικής Σπογγώδους Εγκεφαλοπάθειας Βοοειδών

Retsgrundlag:

| 1) | post 03525 i 2009-budgettet – Deltagelse i Den Europæiske Unions programmer |
| --- | --- |

1)

post 03525 i 2009-budgettet – Deltagelse i Den Europæiske Unions programmer

| 2) | Ο περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν 149(Ι)/2004) (anvendelse af forordning (EF) nr. 999/2001) |
| --- | --- |

2)

Ο περί της Εφαρμογής Κοινοτικών Κανονισμών στον Τομέα της Κτηνιατρικής Νόμος του 2004 (Ν 149(Ι)/2004) (anvendelse af forordning (EF) nr. 999/2001)

| 3) | Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001)






  »4. (1) | Den kompetente myndighed har beføjelse og kompetence til at sikre:






  c) | at der gennemføres en epidemiologisk undersøgelse af besætningen for at spore eventuelle smitsomme, parasitære eller andre dyresygdomme« |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Νόμος που προνοεί για την Υγεία των Ζώων (Ν.109(Ι)2001)

»4. (1)

Den kompetente myndighed har beføjelse og kompetence til at sikre:

c)

at der gennemføres en epidemiologisk undersøgelse af besætningen for at spore eventuelle smitsomme, parasitære eller andre dyresygdomme«

| 4) | Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Απριλίου 2009 (Republikken Cyperns statstidende nr. 4355 af 10. april 2009, s. 1540) |
| --- | --- |

4)

Απόφαση Εφόρου Ελέγχου Κρατικών Ενισχύσεων με αριθμό 309 και ημερομηνία 3 Απριλίου 2009 (Republikken Cyperns statstidende nr. 4355 af 10. april 2009, s. 1540)

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: 68 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: 100 %

Gennemførelsesdato: Programmet vil først blive gennemført, når Europa-Kommissionen har offentliggjort det i henhold til forordning (EF) nr. 1857/2006.

Ordningens eller den individuelle støttes varighed:

Målet med støtten: Dyresygdomme (artikel 10 i forordning (EF) nr. 1857/2006). Ordningen vedrører: i) støtte som kompensation for landbrugeres omkostninger til forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme (artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1857/2006) og ii) støtte som kompensation for landbrugeres tab som følge af dyresygdomme (artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1857/2006)

Berørt(e) sektor(er): NACE-kode

A10401 — Opdræt af malkekvæg

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Ktiniatrikes Ypiresies |
| --- |
| Ypourgeio Georgias |
| Fysikon Poron kai Perivallontos |
| Tmima Ktiniatrikon |
| Ypiresion Ktiniatreio Athalassas |
| 1417 Λευκωσία/Nicosia |
| ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS |

Ktiniatrikes Ypiresies

Ypourgeio Georgias

Fysikon Poron kai Perivallontos

Tmima Ktiniatrikon

Ypiresion Ktiniatreio Athalassas

1417 Λευκωσία/Nicosia

ΚYΠΡΟΣ/CYPRUS

Websted: http://www.moa.gov.cy/moa/vs/vs.nsf/All/0A919596426A5D59C225758C0043265C/$file/bse%20final.pdf?OpenElement

http://www.publicaid.gov.cy/publicaid/publicaid.nsf/All/92619A79959C4C7BC2257594003762CA/$file/Απόφαση%20Αρ.%20309.pdf

Andre oplysninger: Formålet med den anmeldte foranstaltning er at gennemføre overvågningsprogrammet for smitsom bovin spongiform encephalopati i overensstemmelse med bestemmelserne i fællesskabslovgivningen (forordning (EF) nr. 999/2001).

Sygdommen optræder på Det Internationale Kontor for Epizootiers liste og i bilaget til Rådets beslutning 90/424/EØF (fortegnelse over sygdomme, hvortil der kan ydes medfinansiering). De planlagte udgifter i 2009 til overvågningsprogrammet for smitsom bovin spongiform encephalopati er anmeldt til Europa-Kommissionen i henhold til programmerne for medfinansiering.

Støttemodtagerne er kvægbrugere i områder, som er kontrolleret af Republikken Cypern. Støtten vil i henhold til programmet for udryddelse af sygdommen blive udbetalt til kvægbrugere i de tilfælde, hvor der er mistanke om, eller hvor det er bekræftet, at sygdommen er til stede i besætningen. I overvågningsprogrammet indgår desuden laboratorieprøver af kvæg med en bestemt alder, som slagtes med henblik på konsum, og af samtlige selvdøde dyr fra kvægbesætninger.

Støtte nr.: XA 139/09

Medlemsstat: Forbundsrepublikken Tyskland

Region: Freistaat Sachsen

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Operationellen Programm der grenzübergreifenden Zusammenarbeit Sachsen — Polen 2007-2013

Retsgrundlag: Støtten ydes i henhold til den til enhver tid gældende udgave af:

driftsprogrammet (CCI-nr. 2007CB163PO018)

det fælles gennemførelsesdokument

Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

Støtten ydes derudover i henhold til §§ 23 og 44 i Freistaat Sachsens budgetregler (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, s. 154) og de tilsvarende administrative bestemmelser udstedt af det saksiske finansministerium i den til enhver tid gældende version samt de i gennemførelsesdokumentet fastlagte afvigende eller særlige regler.

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: 1,0 mio. EUR om året

Maksimal støtteintensitet: 50 %

Gennemførelsesdato: Efter Kommissionens offentliggørelse af resuméet

Ordningens eller den individuelle støttes varighed:

Målet med støtten: Støtten har følgende særlige formål:

udformning og gennemførelse af grænseoverskridende økonomiske og økologiske aktiviteter i det saksisk-polske støtteområde gennem udvikling af fælles strategier for en bæredygtig territorial udvikling

bæredygtig forøgelse af regionens konkurrenceevne i europæisk sammenhæng

målrettet udnyttelse af støtteområdets udviklingspotentiale gennem et effektivt grænseoverskridende samarbejde

Til det formål anvendes følgende bestemmelser i forordning (EF) nr. 1857/2006:

artikel 5 om bevarelse af kulturlandskaber og bygninger, især i forbindelse med foranstaltninger vedrørende turistinfrastrukturen (del II, nr. 1.2.1 i det fælles gennemførelsesdokument) og vedrørende miljøbeskyttelse og –forbedring (del II, nr. 1.4.1. i det fælles gennemførelsesdokument), undtagen foranstaltninger til gennemførelse af NATURA 2000

artikel 15 om teknisk bistand i landbrugssektoren, særlig i forbindelse med foranstaltninger vedrørende intensivering af/støtte til kommercielle og/eller videnskabelige kontakter (del II, nr. 1.1.1. i det fælles gennemførelsesdokument) og vedrørende fremme af miljøsamarbejdet (del II, nr. 1.4.2. i det fælles gennemførelsesdokument)

Bestemmelserne i artikel 5 og 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006 gælder også for udgifternes støtteberettigelse.

Støtten ydes kun til små og mellemstore virksomheder, der fremstiller landbrugsprodukter.

Berørte sektorer: Landbrug (dyrkning af etårige planter, dyrkning af flerårige planter, drift af planteskoler, dyrehold, blandet landbrug, tjenesteydelser på landbrugsområdet)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Websted: http://www.sn-pl.eu/media/de/2009-03-25_Umsetzungsdokument_SN-PL_korr.pdf

Andre oplysninger:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“ |
| Wilhelm-Buck-Straße 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat 56, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“

Wilhelm-Buck-Straße 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

Thomas TREPMANN

Kontorchef

Sächsisches Staatsministerium für Umwelt und Landwirtschaft

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/22

---

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (1)

(Meddelelse om ansøgning om tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Chéroy-tilladelsen«)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 188/09

Ved ansøgning af 4. marts 2009 har virksomheden Lundin International med hovedsæde på adressen Maclaunay 51210 Montmirail, Frankrig, anmodet om tilladelse til i et tidsrum af fem år at efterforske flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Chéroy-tilladelsen«, på et cirka 871 km2 stort areal, som omfatter en del af departementerne Seine-et-Marne, Loiret og Yonne.

Perimeteren for det område, som omfattes af denne tilladelse, udgøres af udsnit af meridianer og breddeparalleller, som mødes i de toppunkter, som defineres i nedenstående tabel ved deres geografiske koordinater i nygrader inden for NTF-systemet (Nouvelle triangulation de la France, hvis nulmeridian går gennem Paris):

| Toppunkter | Længde | Bredde |
| --- | --- | --- |
| A | 0,60 gr Ø | 53,80 gr N |
| B | 0,90 gr Ø | 53,80 gr N |
| C | 0,90 gr Ø | 53,40 gr N |
| D | 0,60 gr Ø | 53,40 gr N |
| E | 0,60 gr Ø | 53,50 gr N |
| F | 0,50 gr Ø | 53,50 gr N |
| G | 0,50 gr Ø | 53,60 gr N |
| H | 0,60 gr Ø | 53,60 gr N |

Toppunkter

Længde

Bredde

A

0,60 gr Ø

53,80 gr N

B

0,90 gr Ø

53,80 gr N

C

0,90 gr Ø

53,40 gr N

D

0,60 gr Ø

53,40 gr N

E

0,60 gr Ø

53,50 gr N

F

0,50 gr Ø

53,50 gr N

G

0,50 gr Ø

53,60 gr N

H

0,60 gr Ø

53,60 gr N

Indgivelse af ansøgninger og tildelingskriterier

Ansøgerne, der indgav den oprindelige ansøgning, og konkurrerende ansøgere skal overholde de betingelser, som er fastsat ved artikel 4 og 5 i dekret nr. 2006-648 af 2. juni 2006 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring (den franske statstidende Journal officiel de la République française af 3. juni 2006).

Interesserede virksomheder kan indsende en ansøgning i konkurrence hermed inden for en tidsfrist på 90 dage regnet fra dagen for offentliggørelsen af denne meddelelse efter den fremgangsmåde, der er angivet i »Meddelelse om opnåelse af udvindingsrettigheder for kulbrinter i Frankrig«, der er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374 af 30. december 1994, s. 11, og fastsat ved dekret nr. 2006-648 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring. Konkurrerende ansøgninger stiles til ministeren for minedrift på nedenstående adresse.

Afgørelse om den oprindelige ansøgning og de konkurrerende ansøgninger vurderes på grundlag af kriterierne for tildeling af udvindingsrettigheder, jf. artikel 6 i det nævnte dekret, og der træffes afgørelse senest den 25. marts 2011.

Betingelser og krav vedrørende udøvelse og ophør af aktiviteten

Ansøgerne henvises til artikel 79 og 79.1 i loven om minedrift »code minier« og dekret nr. 2006-649 af 2. juni 2006 vedrørende minedrift, underjordisk oplagring og tilsynet med miner og underjordisk oplagring »travaux miniers, aux travaux de stockage souterrain et à la police des mines et des stockages souterrains« (Journal officiel de la République française af 3. juni 2006).

Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Ministère de l’écologie, de l’énergie, du développement durable et de l’aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits énergétiques bureau exploration production des hydrocarbures), Arche de La Défense, 92055 La Défense Cedex, Frankrig (tlf. +33 140819537, fax +33 140819529).

De ovennævnte love og regler findes på Légifrance på adressen: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EUT L 164 af 30.6.1994, s. 3.

---

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/24

---

Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina

2009/C 188/10

Kommissionen har modtaget en klage i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), hvori det hævdes, at natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land«) importeres til dumpingpriser og derved forvolder EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

1.   Klagen

Klagen blev indgivet den 30. juni 2009 af CEFIC (European Chemical Industry Council) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af natriumgluconat.

2.   Varen

Den vare, der påstås indført til dumpingpriser, er natriumgluconat i tør form med et customs union and statistics (CUS) number 0023277-9 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), der normalt tariferes under KN-kode ex 2918 16 00. KN-koden angives kun til orientering.

3.   Påstand om dumping

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, fastsatte klageren den normale værdi for Folkerepublikken Kina på grundlag af prisen i et land med markedsøkonomi, som er anført i punkt 5.1, litra d). Påstanden om dumping er baseret på en sammenligning af den således beregnede normale værdi og eksportpriserne for den pågældende vare ved salg til eksport til Fællesskabet.

På dette grundlag er den beregnede dumpingmargen betydelig.

4.   Påstand om skade

Klageren har fremlagt umiddelbare beviser for, at importen af den pågældende vare fra Folkerepublikken Kina samlet er steget i absolutte tal og målt i markedsandel.

Det påstås, at den importerede vares mængde og priser bl.a. har haft negative virkninger for EF-erhvervsgrenens markedsandel, salgsmængder og priser, og at dette har haft betydelige negative følger for EF-erhvervsgrenens samlede resultater og særligt for den finansielle situation.

5.   Procedure

Kommissionen har efter høring af det rådgivende udvalg fastslået, at klagen er indgivet af eller på vegne af EF-erhvervsgrenen, og at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en procedure, og indleder hermed en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5.

5.1.   
  Procedure for fastsættelse af dumping og skade

Ved undersøgelsen vil det blive fastslået, om den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina importeres til dumpingpriser, og om denne dumping har forvoldt skade.

a)   Stikprøver

I betragtning af det tilsyneladende store antal parter, der er involveret i denne procedure, kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17.

i)   Stikprøver af eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina

For at Kommissionen kan afgøre, om det er nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald udtage disse, anmodes alle eksportører/producenter eller deres repræsentanter hermed om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive følgende oplysninger om deres virksomhed eller virksomheder inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. i), og i den form, der er angivet i punkt 7:

| — | navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson |
| --- | --- |

—

navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson

| — | omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare solgt til eksport til Fællesskabet i perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 for hver af de 27 medlemsstater separat og samlet |
| --- | --- |

—

omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare solgt til eksport til Fællesskabet i perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 for hver af de 27 medlemsstater separat og samlet

| — | omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare, der er solgt på hjemmemarkedet i perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 |
| --- | --- |

—

omsætningen i lokal valuta og mængden i ton af den pågældende vare, der er solgt på hjemmemarkedet i perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009

| — | en udførlig beskrivelse af alle virksomhedens aktiviteter på verdensplan i forbindelse med produktionen af den pågældende vare |
| --- | --- |

—

en udførlig beskrivelse af alle virksomhedens aktiviteter på verdensplan i forbindelse med produktionen af den pågældende vare

| — | navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (2), der er involveret i produktion og/eller salg (på eksport- og/eller hjemmemarkedet) af den pågældende vare, med udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter |
| --- | --- |

—

navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (2), der er involveret i produktion og/eller salg (på eksport- og/eller hjemmemarkedet) af den pågældende vare, med udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter

| — | andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagningen af stikprøven. |
| --- | --- |

—

andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagningen af stikprøven.

Ved at afgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette besvarelse af et spørgeskema og accept af kontrol på stedet af besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Konsekvenserne af manglende samarbejde er beskrevet i punkt 8 nedenfor.

Kommissionen vil desuden kontakte myndighederne i eksportlandet og alle kendte sammenslutninger af eksportører/producenter for at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige til udtagelsen af stikprøven af eksportører/producenter.

Eftersom en virksomhed ikke kan være sikker på at blive udtaget til stikprøven, anbefales eksportører/producenter, som ønsker at fremsætte krav om individuel margen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, at anmode om et spørgeskema og indgive en anmodning om markedsøkonomisk behandling/individuel behandling inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. i), i denne meddelelse og indsende disse inden udløbet af fristen i henholdsvis punkt 6, litra a), nr. ii), første afsnit, og punkt 6, litra d), i denne meddelelse. Se dog punkt 5.1, litra b), sidste punktum, i denne meddelelse.

ii)   Stikprøver af importører

For at Kommissionen kan afgøre, om det er nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald udtage disse, anmodes alle importører eller deres repræsentanter hermed om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive følgende oplysninger om deres virksomhed eller virksomheder inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. i), og i den form, der er angivet i punkt 7:

| — | navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson |
| --- | --- |

—

navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson

| — | virksomhedens samlede omsætning i euro i perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 |
| --- | --- |

—

virksomhedens samlede omsætning i euro i perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009

| — | det samlede antal ansatte |
| --- | --- |

—

det samlede antal ansatte

| — | udførlig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare |
| --- | --- |

—

udførlig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare

| — | mængden i ton og værdien i euro af importen til og videresalget på markedet i Fællesskabet i perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 af den pågældende importerede vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina |
| --- | --- |

—

mængden i ton og værdien i euro af importen til og videresalget på markedet i Fællesskabet i perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 af den pågældende importerede vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina

| — | navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (3), der beskæftiger sig med produktion og/eller salg af den pågældende vare, med udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter |
| --- | --- |

—

navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (3), der beskæftiger sig med produktion og/eller salg af den pågældende vare, med udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter

| — | andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagningen af stikprøven. |
| --- | --- |

—

andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagningen af stikprøven.

Ved at afgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette besvarelse af et spørgeskema og accept af kontrol på stedet af besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at det ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Konsekvenserne af manglende samarbejde er beskrevet i punkt 8 nedenfor.

For at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige til udtagningen af stikprøven af importører, vil Kommissionen desuden kontakte alle kendte importørsammenslutninger.

iii)   Endelig udtagning af stikprøver

Alle interesserede parter, der ønsker at meddele oplysninger af relevans for udtagningen af stikprøven, skal gøre dette inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. ii).

Kommissionen agter at foretage den endelige udtagning af stikprøverne, efter at den har hørt de interesserede parter, der har erklæret sig villige til at indgå i stikprøven.

Virksomheder, der indgår i stikprøverne, skal besvare et spørgeskema inden for fristen i punkt 6, litra b), nr. iii), og samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.

Hvis der ikke udvises tilstrækkelig samarbejdsvilje, kan Kommissionen træffe afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 17, stk. 4, og artikel 18 i grundforordningen. Konklusioner, der baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, kan som anført i punkt 8 være mindre gunstige for den pågældende part.

b)   Spørgeskemaer

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse, sender den spørgeskemaer til EF-erhvervsgrenen, til alle producentsammenslutninger i EF, til eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina, der indgår i stikprøven, til alle kendte sammenslutninger af eksportører/producenter, til de importører, der indgår i stikprøven, til alle kendte sammenslutninger af importører og til myndighederne i det pågældende eksportland.

Eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina, som fremsætter krav om individuel margen med henblik på anvendelsen af grundforordningens artikel 17, stk. 3, og artikel 9, stk. 6, skal indgive et udfyldt spørgeskema inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. ii), i denne meddelelse. De skal derfor anmode om et spørgeskema inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. i). De pågældende bør imidlertid være opmærksomme på, at Kommissionen, selv i tilfælde hvor der anvendes stikprøver af eksportører/producenter, kan beslutte ikke at beregne individuelle margener for dem, hvis antallet af eksportører/producenter er så stort, at individuelle undersøgelser vil være urimeligt byrdefulde og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.

c)   Indhentning af oplysninger og afholdelse af høringer

Alle interesserede parter opfordres hermed til at tilkendegive deres synspunkter, indgive andre oplysninger end besvarelserne af spørgeskemaet og fremlægge dokumentation herfor. Disse oplysninger og dokumentationen herfor skal være Kommissionen i hænde inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. ii).

Kommissionen kan endvidere høre interesserede parter, hvis de anmoder herom og kan godtgøre, at der er særlige grunde til, at de bør høres. Anmodningen skal indgives inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. iii).

d)   Valg af land med markedsøkonomi

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), påtænkes det at vælge USA som et egnet land med markedsøkonomi med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Folkerepublikken Kina. Interesserede parter anmodes hermed om at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg inden udløbet af den særlige frist i punkt 6, litra c).

e)   Anmodning om markedsøkonomisk behandling og individuel behandling

For de eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina, der hævder og fremlægger tilstrækkeligt bevis for, at de arbejder på markedsøkonomiske vilkår, dvs. at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), vil den normale værdi blive fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Eksportører/producenter, som agter at fremsætte behørigt begrundede krav, skal gøre det inden for den særlige frist i punkt 6, litra d). Kommissionen vil sende formularer til fremsættelse af krav til alle de eksportører/producenter i Folkerepublikken Kina, der indgår i stikprøven eller er nævnt i klagen, til alle sammenslutninger af eksportører/producenter, der er nævnt i klagen, samt til myndighederne i Folkerepublikken Kina. Ansøgeren kan desuden anvende denne formular til at anmode om individuel behandling, dvs. at virksomheden opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

5.2.   
  Procedure for vurdering af Fællesskabets interesser

Hvis det kan godtgøres, at der forekommer dumping, og at der som følge heraf forvoldes skade, vil der i henhold til grundforordningens artikel 21 blive truffet afgørelse om, hvorvidt det vil være i strid med Fællesskabets interesser at indføre antidumpingforanstaltninger. Med henblik herpå kan Kommissionen sende spørgeskemaer til kendte EF-virksomheder, importører, deres repræsentative sammenslutninger samt repræsentative brugere og forbrugerorganisationer. Disse parter, herunder dem, som Kommissionen ikke er bekendt med, kan give sig til kende og indgive oplysninger til Kommissionen inden for den generelle frist i punkt 6, litra a), nr. ii), forudsat at de kan godtgøre, at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den pågældende vare. De parter, der har handlet i overensstemmelse med foregående punktum, kan inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. iii), anmode om at blive hørt, idet de skal angive de særlige årsager til, at de bør høres. Der gøres opmærksom på, at oplysninger, der indgives i henhold til grundforordningens artikel 21, kun tages i betragtning, hvis de er underbygget med faktuelle beviser på indgivelsestidspunktet.

6.   Frister

a)   Generelle frister

i)   For anmodning om et spørgeskema eller andre formularer

Alle interesserede parter bør anmode om et spørgeskema eller andre formularer så hurtigt som muligt og senest 10 dage fra offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

ii)   For parter, der ønsker at give sig til kende og indsende besvarelser af spørgeskemaer og eventuelle andre oplysninger

Medmindre andet er angivet, skal alle interesserede parter give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter og indsende besvarelser af spørgeskemaet eller andre oplysninger senest 40 dage fra datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvis der skal tages hensyn til deres bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen. Medmindre andet er angivet, skal eksportører/producenter, der er omfattet af denne procedure og ønsker at anmode om individuelle undersøgelser i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, indsende besvarelser af spørgeskemaet senest 40 dage fra datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. Det skal bemærkes, at de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for ovennævnte frist.

Virksomheder, der er udtaget til en stikprøve, skal indgive besvarelse af spørgeskemaet inden for fristen i punkt 6, litra b), nr. iii).

iii)   Høringer

Alle interesserede parter kan desuden anmode om at blive hørt af Kommissionen inden for samme frist på 40 dage.

b)   Særlig frist for udtagning af stikprøver

| i) | De oplysninger, der er nævnt i punkt 5.1, litra a), nr. i) og ii), bør være Kommissionen i hænde senest 15 dage fra datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, da Kommissionen agter at høre de interesserede parter, som har erklæret sig villige til at indgå i stikprøven, om den endelige udtagning af prøven senest 21 dage fra offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

i)

De oplysninger, der er nævnt i punkt 5.1, litra a), nr. i) og ii), bør være Kommissionen i hænde senest 15 dage fra datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, da Kommissionen agter at høre de interesserede parter, som har erklæret sig villige til at indgå i stikprøven, om den endelige udtagning af prøven senest 21 dage fra offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| ii) | Alle andre oplysninger, der er relevante for udtagningen af stikprøven, jf. punkt 5, stk. 1, litra a), nr. iii), skal være Kommissionen i hænde senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

ii)

Alle andre oplysninger, der er relevante for udtagningen af stikprøven, jf. punkt 5, stk. 1, litra a), nr. iii), skal være Kommissionen i hænde senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| iii) | Besvarelser af spørgeskemaerne fra parter, der indgår i stikprøven, skal være Kommissionen i hænde senest 37 dage fra den dato, hvor de har fået meddelelse om, at de indgår i stikprøven. |
| --- | --- |

iii)

Besvarelser af spørgeskemaerne fra parter, der indgår i stikprøven, skal være Kommissionen i hænde senest 37 dage fra den dato, hvor de har fået meddelelse om, at de indgår i stikprøven.

c)   Særlig frist for valg af et land med markedsøkonomi

Parter i undersøgelsen kan udtale sig om det hensigtsmæssige i at vælge USA, der som nævnt i punkt 5.1, litra d), påtænkes anvendt som land med markedsøkonomi med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Folkerepublikken Kina. Deres bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

d)   Særlig frist for fremsættelse af krav om markedsøkonomisk behandling og/eller individuel behandling

Velbegrundede krav om markedsøkonomisk behandling (jf. punkt 5.1, litra e)) og/eller individuel behandling i medfør af grundforordningens artikel 9, stk. 5, skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage fra datoen for offentliggørelse af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, medmindre andet er anført.

7.   Skriftlige henvendelser, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance

Alle henvendelser og anmodninger fra interesserede parter skal indgives skriftligt (ikke i elektronisk form, medmindre andet er angivet) med angivelse af den pågældendes navn, adresse, e-mail-adresse og telefon- og faxnummer. Alle skriftlige henvendelser, herunder også de oplysninger, der anmodes om i denne meddelelse, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance, som interesserede parter videregiver som fortroligt materiale, skal forsynes med påtegningen »Limited« (4) og skal i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 2, være ledsaget af et ikke-fortroligt sammendrag, som skal forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«.

Kommissionens adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat H

Kontor: N105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Manglende samarbejdsvilje

Hvis en af de interesserede parter nægter at give adgang til de nødvendige oplysninger eller undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller på anden måde lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

Konstateres det, at en interesseret part har indgivet urigtige eller vildledende oplysninger, ses der bort fra disse oplysninger, og der kan i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger. Hvis en interesseret part helt eller delvis undlader at samarbejde, og der gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger, kan resultatet blive mindre gunstigt for denne part, end hvis den pågældende havde udvist samarbejdsvilje.

9.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen vil i henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 9, blive afsluttet senest 15 måneder fra datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. I henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 1, kan der ikke træffes midlertidige foranstaltninger senere end 9 måneder efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

10.   Behandling af personoplysninger

Det skal bemærkes, at personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5).

11.   Høringskonsulent

Det skal endvidere bemærkes, at hvis der opstår vanskeligheder i forbindelse med parternes udøvelse af retten til at forsvare sig, kan de anmode høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel om at gribe ind. Høringskonsulenten optræder som formidler mellem de interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene og kan om nødvendigt mægle i proceduremæssige spørgsmål, der vedrører beskyttelse af parternes interesser i forbindelse med denne procedure, navnlig hvad angår spørgsmål om aktindsigt, fortrolige oplysninger, forlængelse af frister og behandling af skriftlige og/eller mundtlige henvendelser. Yderligere oplysninger og kontaktoplysninger findes på høringskonsulentens websider på webstedet for Generaldirektoratet for Handel (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(2)  For en definition heraf se artikel 143 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1).

(3)  For en definition heraf se artikel 143 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1).

(4)  Dette betyder, at dokumentet kun er til intern brug. Det er beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43). Det er et fortroligt dokument i henhold til grundforordningens artikel 19 og artikel 6 i WTO-aftalen om gennemførelse af artikel VI i GATT 1994 (antidumpingaftalen).

(5)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/29

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5533 — Bertelsmann/KKR/JV)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 188/11

| 1. | Den 4. august 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bertelsmann AG (»Bertelsmann«, Tyskland) og Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (»KKR«, USA), erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over virksomheden Newco ved køb af aktier i et nystiftet joint venture-selskab. |
| --- | --- |

1.

Den 4. august 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Bertelsmann AG (»Bertelsmann«, Tyskland) og Kohlberg Kravis Roberts & Co LP (»KKR«, USA), erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over virksomheden Newco ved køb af aktier i et nystiftet joint venture-selskab.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Bertelsman: en internationalt medievirksomhed, der er aktiv inden for tv, bøger og udgivelse af tidsskrifter, medietjenester samt bog og medieklubber, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Bertelsman: en internationalt medievirksomhed, der er aktiv inden for tv, bøger og udgivelse af tidsskrifter, medietjenester samt bog og medieklubber,

| — | KKR: private egenkapitalinvesteringer, |
| --- | --- |

—

KKR: private egenkapitalinvesteringer,

| — | Newco: forvaltning og udnyttelse af rettigheder til musikoptagelser og musikudgivelsesrettigheder, der overføres fra Bertelsmans, og som skal erhverves fra Crosstown Songs America LLC. |
| --- | --- |

—

Newco: forvaltning og udnyttelse af rettigheder til musikoptagelser og musikudgivelsesrettigheder, der overføres fra Bertelsmans, og som skal erhverves fra Crosstown Songs America LLC.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5533 — Bertelsmann/KKR/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5533 — Bertelsmann/KKR/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 22967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/30

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 188/12

Denne offentliggørelse giver ret til indsigelse mod ændringsansøgningen i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Indsigelser skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

Ansøgning om ændring i henhold til artikel 9

»PECORINO TOSCANO«

EF-Nr.: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | | Varebeskrivelse |
| — |  | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — | | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — | | Mærkning |
| — |  | Krav i nationale bestemmelser |
| — |  | Andet (angives nærmere) |

—



Produktets betegnelse

—

Image

Varebeskrivelse

—



Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—

Image

Produktionsmetode

—



Tilknytning

—

Image

Mærkning

—



Krav i nationale bestemmelser

—



Andet (angives nærmere)

2.   Type ændring(er):

| — |  | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — | | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—



Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—

Image

Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er):

3.1.   Beskrivelse:

Slutproduktets særlige kendetegn beskrives bedre.

3.2.   Produktionsmetode:

Det specificeres især, at fuldfed fåremælk til produktion af »Pecorino Toscano« skal være rå eller kan være varmebehandlet op til pasteurisering, og at den kan tilsættes lokal, naturlig eller udvalgt syrevækker.

Ostenes mindste modningstid præciseres.

3.3.   Mærkning:

Hele Pecorino Toscano DOP-oste skal, når de bringes i omsætning, være forsynet med et mærke på siden. For bløde ostes vedkommende påføres det med et stempel og på de halvfaste oste med varme. På emballerede ostestykker skal mærkningen anbringes på emballagen, forudsat at emballeringen sker i oprindelsesområdet.

Stykker af Pecorino Toscano kan emballeres uden for oprindelsesområdet og skal i så fald have det mærke på siden, som mejeriet eller lagringsvirksomheden har anbragt dér. Emballeringsvirksomheder skal have indgået en aftale med beskyttelsesorganet. Koden under logoet identificerer den af kontrolorganet certificerede producent/lagrings-/udskæringsvirksomhed, som bringer Pecorino Toscano i omsætning. På ostene eller deres emballage skal forefindes en etiket, som er godkendt af beskyttelsesorganet, og som bærer påskriften »Pecorino Toscano D.O.P.« eller »Pecorino Toscano D.O.P. stagionato«, der er mere fremtrædende end alle andre påskrifter på etiketten, både med hensyn til størrelse, skrift og placering, samt det farvede mærke af mindst 15 mm's størrelse anbragt et eller flere steder.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»PECORINO TOSCANO«

EF-Nr.: IT-PDO-0117-0020-09.07.2004

BOB ( X ) BGB ( )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresse: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Navn:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresse:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tlf.

+39 0646655106

Fax

+39 0646655306

E-mail:

saco7@politicheagricole.it

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Consorzio per la tutela del Pecorino Toscano D.O.P. |
| --- | --- |
| Adresse: | Via Goffredo Mameli 17 |
| 58100 Grosseto |
| ITALIA |

Navn:

Consorzio per la tutela del Pecorino Toscano D.O.P.

Adresse:

Via Goffredo Mameli 17

58100 Grosseto

ITALIA

Tlf.

+39 0564420038

Fax

+39 0564429504

E-mail:

info@pecorinotoscanodop.it

Sammensætning:

Producent/Forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andre ( )

3.   Produktets art:

| Kategori 1.3 — | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3 —

Oste

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn:

»Pecorino Toscano«

4.2.   Beskrivelse:

Pecorino Toscano er en ost, der fremstilles af fuldfed fåremælk fra produktionsområdet, har en ostemasse med en blød til halvfast karakteristisk konsistens (cremet) og lagres i kortere eller længere tid afhængigt af, om den er til spisebrug eller skal rives. Den har form af en cylinder med plane endeflader og svagt konveks sideflade og følgende dimensioner: endefladernes diameter 15-22 cm, højde 7-11 cm og vægt 0,75-3,50 kg. Fedtindholdet i tørstoffet er for de halvfaste produkters vedkommende ikke under 40 % og for de bløde produkters vedkommende ikke under 45 %. Skorpens farve er gul med forskellige farvetoner helt til den kraftigt gule farve, som den bløde ost har, og den kan afhænge af de forskellige behandlinger. Ostemassens farve er typisk hvid til svagt lysgullig for den bløde types vedkommende og svagt lysgullig til lysgullig for den halvfaste types vedkommende. Ostemassen er tæt og sej for den halvfaste osts vedkommende, eventuelt med ganske små uregelmæssigt fordelte huller. Smagen er parfumeret, hvilket skyldes den særlige produktionsmetode. Modningstiden er mindst 20 dage for bløde oste og mindst fire måneder for halvfaste oste.

4.3.   Geografisk område:

Produktionsområdet for Pecorino Toscano er hele regionen Toscana, hele området af de tilstødende Umbria-kommuner Allerona og Castiglione del Lago og hele området af de tilstødende Lazio-kommuner Acquapendente, Onano, San Lorenzo Nuovo, Grotte di Castro, Gradoli, Valentano, Farnese, Ischia di Castro, Montefiascone, Bolsena og Capodimonte.

4.4.   Bevis for oprindelse:

Hver enkelt fase i produktionsprocessen overvåges, idet input og output for hver fase dokumenteres. På denne måde og ved, at de pågældende avlere, mælkecentraler, produktions/lagringsvirksomheder, mejerier samt pakke- og udskæringsvirksomheder opføres i særlige registre, der føres af kontrolinstansen, at der føres produktions- og pakningsregistre, og at de producerede mængder indberettes til kontrolinstansen, sikres det, at produktet kan spores begge veje gennem hele produktionsprocessen. Desuden skal den producerede mælkemængde og antallet af får, hvorfra råvaren stammer, være underkastet funktionskontrol. Registrene over fårebestanden, hvoraf man skal kunne udlede det samlede antal dyr under opdræt, skal altid være ajour. Desuden skal der føres et register over mængden af produceret/leveret mælk. I mejerierne skal lagerbeholderne kunne identificeres, den mælk, der kan anvendes til produktion af »Pecorino Toscano«, skal være adskilt fra den mælk, der ikke kan, og der skal føres registre over lagerbeholdning og lagerbevægelser. Endelig skal der føres register over produktionen af Pecorino Toscano. Alle fysiske og juridiske personer, der er opført i de pågældende registre, underkastes kontrol fra kontrolinstansens side i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen og den pågældende kontrolplan.

4.5.   Produktionsmetode:

Pecorino Toscano skal produceres udelukkende af fuldfed fåremælk fra produktionsområdet. Fårene skal fodres med grønfoder eller hø fra områdets naturlige græsgange, eventuelt med tilsætning af koncentrerede simple fodermidler. Mælken koaguleres ved en temperatur på 33-38 °C med tilsætning af kalveløbe, hvorved mælken koagulerer inden for 20-25 minutter. Mælken kan anvendes rå eller være varmebehandlet op til pasteurisering, og den kan tilsættes lokal, naturlig eller udvalgt syrevækker. Ved fremstillingen af osten brydes ostekoaglet itu til korn på størrelse med en hasselnød, når der er tale om blød ost, og et majskorn for den halvfaste osts vedkommende. Under sidstnævnte proces kan koaglet endvidere varmebehandles ved 40-42 °C i 10-15 minutter. Efter opbrydningen og en eventuel varmebehandling fyldes koaglet i passende forme, så vallen kan løbe fra. Dræningen eller syneresen udføres ved manuel presning eller behandling i dampkammer. Saltningen foregår i saltlage med 17-19 % natriumchlorid svarende til 15-17 Baumé-grader. Opholdstiden er pr. kg mindst 8 timer for bløde oste og mindst 12-14 timer for halvfaste oste. Saltningen kan også ske ved direkte tilsætning af salt. Osten kan behandles på ydersiden med mughindrende middel og skal modnes i egnede rum ved en temperatur på 5-12 °C og en relativ fugtighed på 75-90 %. Modningstiden er mindst 20 dage for den bløde osts vedkommende og mindst fire måneder for den halvfaste osts vedkommende.

Mælken til produktion af Pecorino Toscano og produktion og lagring af osten skal finde sted inden for produktionsområdet i punkt 4.3.

4.6.   Tilknytning:

Den ost af ældgammel oprindelse, som ifølge talrige historiske vidnesbyrd har eksisteret i den etruskiske periode, har gennem århundrederne bredt sig til det område, der kaldes »Maremma«, og som overvejende ligger i Toscana-regionen. Traditionelt blev produktet betegnet med navne, der henviste til den geografiske oprindelse, eller med den mere generelle betegnelse »toscano« (dvs. »toskansk«). Med udgangspunkt i, at egenskaberne i bund og grund er de samme, er der med tiden opstået dels en ensartet produktionsstandard, dels en betegnelse, der etymologisk hviler på den mest udbredte historiske og geografiske herkomst. Af naturlige faktorer kan nævnes de særlige kendetegn ved det område, hvor fåreavlen finder sted, også med fritgående dyr, på naturlige græsgange med en rigdom af vildtvoksende arter, hvorved mælken til osteproduktionen bliver af særlig høj kvalitet. Af menneskelige faktorer kan man ud over den historisk verificerbare økonomiske relevans nævne, at de pågældende bedrifter har det særlige sociologiske træk, at de udnytter nogle såkaldt marginale jorder, som ellers efterhånden ville være blevet forladt efter udtømning af naturressourcerne.

4.7.   Kontrolorgan:

| Navn: | Certiprodop S.r.l. |
| --- | --- |
| Adresse: | Via Roggia Vignola 9 |
| 24047 Treviglio (BG) |
| ITALIA |

Navn:

Certiprodop S.r.l.

Adresse:

Via Roggia Vignola 9

24047 Treviglio (BG)

ITALIA

Tlf.

+39 0363301014

Fax

+39 0363301014

E-mail:

certiprodop@virgilio.it

4.8.   Mærkning:

Produktet bringes i omsætning forsynet med det pågældende mærke for oprindelsesbetegnelse. Mærket skal anbringes på siden af osten med et stempel på de bløde oste og med varme på de halvfaste oste. På emballerede ostestykker skal mærkningen anbringes på emballagen, forudsat at det sker i oprindelsesområdet. Stykker af Pecorino Toscano kan emballeres uden for oprindelsesområdet og skal i så fald have det mærke på siden, som mejeriet eller lagringsvirksomheden har anbragt dér. Emballeringsvirksomheder skal have indgået en aftale med beskyttelsesorganet. Koden under logoet identificerer den af kontrolorganet certificerede producent/lagrings-/udskæringsvirksomhed, som bringer Pecorino Toscano i omsætning. På ostene eller deres emballage skal forefindes en etiket, som er godkendt af beskyttelsesorganet, og som bærer påskriften »Pecorino Toscano D.O.P. « eller »Pecorino Toscano D.O.P. stagionato«, der er mere fremtrædende end alle andre påskrifter på etiketten, både med hensyn til størrelse, skrift og placering, samt det farvede mærke af mindst 15 mm's størrelse anbragt et eller flere steder.

Mærke til anbringelse på oste og emballerede ostestykker.

Image

Første ciffer viser arten af den virksomhed, der bringer varen i omsætning, nemlig 1-3 for mejerier, 4-6 for lagringsvirksomheder og 7-9 for udskæringsvirksomheder i området.

Andet og tredje ciffer viser nummeret på den producent/lagrings-/udskæringsvirksomhed, hvis produkt er kontrolleret af kontrolorganet.

Mærke til anbringelse på etiketten

Image

Kan anvendes med farverne grøn, hvid og rød, eller i én farve.

---

| 11.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 188/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 188/35

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 188/13

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»PROSCIUTTO DI SAURIS«

EF-Nr.: IT-PGI-0005-0512-07.12.2005

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresse: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Navn:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresse:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tlf.

+39 0646655106

Fax

+39 0646655306

E-mail:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris» |
| --- | --- |
| Adresse: | Sauris di Sotto 88 — I |
| 33020 Sauris UD |
| ITALIA |

Navn:

Associazione Temporanea tra Imprese per la presentazione della richiesta e l’ottenimento del riconoscimento delle I.G.P. «Speck e Prosciutto di Sauris»

Adresse:

Sauris di Sotto 88 — I

33020 Sauris UD

ITALIA

Tlf.

+39 043386054

Fax

+39 043386149

E-mail:

claudio.p@wolfsauris.it

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andre ( )

3.   Produktets art:

| Kategori 1.2 — | Kød og kødprodukter |
| --- | --- |

Kategori 1.2 —

Kød og kødprodukter

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn:

»Prosciutto di Sauris«

4.2.   Beskrivelse:

»Prosciutto di Sauris« BGB er en saltet og røget rå skinke, der er modnet i mindst 10 måneder. Efter modningen bringes »Prosciutto di Sauris« i handelen som en hel skinke med ben uden tå. Sværen har en ensartet gyldenbrun farve med orange nuancer. Det synlige magre kød er mørkerødt og af fast, smidig konsistens, hvilket også gælder ved lodret gennemskæring. Som hel skinke med ben har »Prosciutto di Sauris« BGB en vægt på mindst 7,5 kg, og ved gennemskæring har det magre kød en rosarød farve. Fedtet er helt hvidt eller hvidligt rosa. Skinken har en mild lugt og en sødlig, behagelig røget smag. Når skinken bringes på markedet udviser den følgende fysiske og kemiske egenskaber: Vandindhold højst 64 %. Forholdet mellem salt (chlorider) og vand: mindst 7,2 og højst 11,2 procent. Protein: 24 %-30 %. Disse egenskaber er blevet fastlagt ud fra objektive parametre, der blev vurderet i årene 2001 til 2005 hvert kvartal (sammenlagt 120 analyser) af kontrollaboratorier, der er godkendt af Sincert (Sistema Nazionale per l’Accreditamento degli Organismi di Certificazione e Ispezione). Analyserne udføres med følgende teknikker:

| — | proteiner (Nx6.25), UM: g/100 g, metode ISO937:1991 |
| --- | --- |

—

proteiner (Nx6.25), UM: g/100 g, metode ISO937:1991

| — | natriumchlorid, UM: g/100 g, metode AOAC 935.47 ed. 17th 2003 |
| --- | --- |

—

natriumchlorid, UM: g/100 g, metode AOAC 935.47 ed. 17th 2003

| — | tørstof, UM: g/100 g, metode ISO 1442:1997. |
| --- | --- |

—

tørstof, UM: g/100 g, metode ISO 1442:1997.

4.3.   Geografisk område:

Kommunen Sauris i den selvstyrende region Friuli Venezia Giulia

4.4.   Bevis for oprindelse:

Hver enkelt fase i produktionsprocessen overvåges, idet indgående og udgående produkter for hver fase dokumenteres. På denne måde og ved at opdrættere, slagterier, opskæringsvirksomheder, forarbejdningsvirksomheder og pakkevirksomheder opføres i særlige registre, der føres af kontrolinstansen, og ved at de producerede mængder indberettes rettidigt til kontrolinstansen, sikres det, at produktet kan spores efterfølgende i fødevarekæden og tilbage (dvs. fra produktionskædens start- til slutpunkt). Alle fysiske og juridiske personer, der er opført i de pågældende registre, underkastes kontrol fra kontrolinstansens side i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen og den pågældende kontrolplan.

4.5.   Produktionsmetode:

Råvaren til fremstilling af »Prosciutto di Sauris« BGB skal være skinker fra svin af de traditionelle racer Large White Italiana og Landrace Italiana, forædlet i overensstemmelse med den italienske stambog, eller afkom af orner af de samme racer og afkom af orner af racen Duroc Italiana, forædlet således som det fremgår af den italienske stambog; afkom af orner af andre racer eller af krydsede racer, forudsat at de kommer fra selektions- eller krydsningsprogrammer, hvis målsætninger er forenelige med den italienske stambog for så vidt angår fremstilling af tunge svin. Svinene slagtes, når de er mellem 9 og 15 måneder gamle. Svinekroppene fra slagtning skal klassificeres som tunge i henhold til forordning (EF) nr. 3220/84 og Kommissionens beslutning 2001/468/EF af 8. juni 2001, og de skal falde ind under de midterste klasser i det officielle system for vurdering af kødindhold.

Skinken skal have en vægt på mindst 11 kg, og forarbejdningen af den skal være afsluttet senest dagen efter leveringen. Saltningen foregår i tre faser og afsluttes senest 21 dage efter påbegyndelsen heraf. Røgningen af skinkerne foregår i særlige rum, hvor røgen, der frembringes ved afbrænding af bøgetræ i små kaminer uden for røgningsrummet, ledes ind i rør, som fordeler røgen igennem rummets gulv. Røgningen varer sammenlagt 72 timer. Temperaturen i røgningsrummet er 15-20 °C, den relative fugtighed 50-90 %. Efter tørringen hænges skinkerne op til modning i store rum med vinduer, som sikrer naturlig luftcirkulation og luftudskiftning. Temperaturen under modningen er 16-22 °C, den relative luftfugtighed 50-90 %. Under modningsperioden undergår skinkerne den såkaldte »stuccatura«, der består i at smøre en blanding af 60-80 % svinefedt, op til 25 % mel af korn, 1 % salt og 1-30 % peber på revner og uregelmæssigheder i overfladen af skinken. Efter indsmøringen hænges skinkerne atter til modning i mindst ti måneder, der er udregnet ved at lægge ti lige lange perioder på tredive dage til dagen, hvor saltningen påbegyndtes.

En hel »Prosciutto di Sauris« BGB med ben har en vægt på mindst 7,5 kg. Den kan bringes i handelen som hel skinke med ben, som hel skinke uden ben, som hel skinke uden ben og udskåret i mindre stykker, i skiver og forpakket. Hvis den bringes på markedet uden ben eller udskåret i mindre stykker, skal den være vakuumpakket. Hvis den er skiveskåret og forpakket, pakkes den under vakuum eller i modificeret atmosfære. Udbening, opskæring, udskæring i skiver og indpakning af »Prosciutto di Sauris« BGB foregår i forarbejdningsvirksomheder, der er beliggende inden for det under punkt 4.3. nævnte område. Derved har forbrugerne garanti for, at produktet har bibeholdt de særlige smagsmæssige egenskaber og den røgede lugt, som er typisk for »Prosciutto di Sauris«.

4.6.   Tilknytning:

De særlige egenskaber ved »Prosciutto di Sauris« er tæt knyttet til produktionsområdet og især til det særlige mikroklima i Sauris-dalen og den traditionelle metode til røgning af svinekød. I orografisk henseende har Sauris-dalen form som en skål omgivet af bjerge, der løber fra øst til vest. Der falder i gennemsnit mindre nedbør end i resten af de Karniske og Juliske Alper. Den særlige beliggenhed, samspillet mellem luftstrømme oppe fra bjergene og nede fra dalene, lufttrykket i over 1 000 meters højde og de konstante, men sjældent kraftige vinde, der også betinges af tilstedeværelsen af det kunstige reservoir, der fører til dannelse af lette vinde, der blæser op i bjergene om dagen og i modsat retning om natten, skaber særlige hygroskopiske forhold og medvirker til udtørringen af »Prosciutto di Sauris« som led i modningsprocessen. Under modningen udvikler der sig sideløbende med de biokemiske processer, der er forbundet med de endogene enzymers aktivitet og brugen af salt, en mikroflora på skinkens overflade (især skimmelsvampe), der er naturligt forekommende i modningsrummet. De særlige organoleptiske egenskaber, som er karakteristiske for »Prosciutto di Sauris«, kan tilskrives denne mikroflora. De friske luftstrømme fra den højtliggende Lumiei-dal, som cirkulerer i modningsrummene, giver »Prosciutto di Sauro« den karakteristiske søde smag, som skyldes den rette dosering af salt, og at der ikke forekommer iltning af det dækkende fedtlag. Produktionen af »Prosciutto di Sauris« er således tæt forbundet med områdets omgivende forhold (klima) og biologiske betingelser (mikroflora). Til det helt specielle mikroklima kommer også den ældgamle tradition for konservering af kød ved hjælp af salt og røg. Kunsten at røge, som de første indbyggere i området bragte med sig, giver kødet særlige sensoriske egenskaber især i forhold til farve og først og fremmet lugt og smag. Til røgningen af »Prosciutto di Sauris« anvendes som tidligere stadigvæk bøgetræ fra områdets skove. Dets røg giver kødet en behageligt aromatisk smag og en let, fin og mild lugt, som er karakteristisk for produktet med den beskyttede geografiske betegnelse. Derudover er den lokale befolknings traditionelle fremgangsmåde med at kombinere salt og røg, dvs. kombinere den germanske fremgangsmåde med den mere udbredte brug af salt til konservering af kød i det subalpinske område, med til at give »Prosciutto di Sauris« dets organoleptiske egenskaber, der i lugt- og smagsmæssig henseende er kendetegnet ved den milde røgede aroma.

4.7.   Kontrolinstans:

Kontrolinstansen er et organ, der opfylder kravene i standarden EN 45011.

| Navn: | Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q. |
| --- | --- |
| Adresse: | Via Nazionale 33/35 |
| 33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD |
| ITALIA |

Navn:

Istituto Nord Est Qualità — I.N.E.Q.

Adresse:

Via Nazionale 33/35

33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD

ITALIA

Tlf.

+39 0432956951

Fax

+39 0432956955

E-mail:

info@ineq.it

4.8.   Mærkning:

Hver enkelt skinke mærkes med et stempel, der ikke kan fjernes, eller et brændemærke, der angiver dag, måned (i romertal), året for fremstillingens påbegyndelse og slagteri. Den beskyttede geografiske betegnelse »Prosciutto di Sauris« skal være angivet på italiensk og fremgå på etiketten med tydelig skrift, der ikke kan fjernes og er let at skelne fra alle øvrige angivelser på etiketten. Umiddelbart efter betegnelsen skal være angivet »Beskyttet geografisk betegnelse« og/eller forkortelsen BGB. Dog er det tilladt at anføre person- eller virksomhedsnavne eller private mærker, forudsat at der ikke er tale om anprisning eller vildledende oplysninger. Logoet for BGB skal fremgå på alle etiketter, indpakninger eller grafisk materiale.

Logoet for den beskyttede geografiske betegnelse består af en blå oval med grøn kant og teksten »Sauris« med gult. Over teksten er der en hvid bjergprofil og to stiliserede grønne grantræer, og under den er der to lyseblå bølger.

Image

---