# Publicatieblad C 165/2009

| | ISSN 1725-2474
  doi:10.3000/17252474.C_2009.165.nld |
| --- | --- |
| Publicatieblad
  van de Europese Unie | C 165 |
| | |
| Uitgave in de Nederlandse taal | Mededelingen en bekendmakingen | 52e jaargang17 juli 2009 |

ISSN 1725-2474

doi:10.3000/17252474.C_2009.165.nld

Publicatieblad

van de Europese Unie

C 165

Uitgave in de Nederlandse taal

Mededelingen en bekendmakingen

52e jaargang17 juli 2009

---

| Nummer | Inhoud | Bladzijde |
| --- | --- | --- |
| | II   Mededelingen |
| | MEDEDELINGEN VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE |
| | Commissie |
| 2009/C 165/01 | Goedkeuring van de steunmaatregelen van de staten in het kader van de bepalingen van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag — Gevallen waartegen de Commissie geen bezwaar maakt (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Besluit om geen bezwaar aan te tekenen tegen een aangemelde concentratie (Zaak COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Nummer

Inhoud

Bladzijde

II   Mededelingen

MEDEDELINGEN VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

2009/C 165/01

Goedkeuring van de steunmaatregelen van de staten in het kader van de bepalingen van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag — Gevallen waartegen de Commissie geen bezwaar maakt (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Besluit om geen bezwaar aan te tekenen tegen een aangemelde concentratie (Zaak COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informatie |
| --- | --- |
| | INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE |
| | Commissie |
| 2009/C 165/03 | Wisselkoersen van de euro | 4 |
| 2009/C 165/04 | Eindverslag van de Raadadviseur-auditeur in zaak COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (Clearing en afwikkeling) (opgesteld overeenkomstig artikel 15 van Besluit 2001/462/EG, EGKS van de Commissie van 23 mei 2001 betreffende het mandaat van de Raadadviseur-auditeur in bepaalde mededingingsprocedures — PB L 162 van 19.6.2001, blz. 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Samenvatting van de beschikking van de Commissie van 2 juni 2004 inzake een procedure op grond van artikel 82 van het EG-Verdrag (Zaak COMP/38.096 — Clearstream (clearing en afwikkeling)) (Kennisgeving geschied onder nummer C(2004) 1958) | 7 |

IV   Informatie

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

2009/C 165/03

Wisselkoersen van de euro

4

2009/C 165/04

Eindverslag van de Raadadviseur-auditeur in zaak COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (Clearing en afwikkeling) (opgesteld overeenkomstig artikel 15 van Besluit 2001/462/EG, EGKS van de Commissie van 23 mei 2001 betreffende het mandaat van de Raadadviseur-auditeur in bepaalde mededingingsprocedures — PB L 162 van 19.6.2001, blz. 21)

(opgesteld overeenkomstig artikel 15 van Besluit 2001/462/EG, EGKS van de Commissie van 23 mei 2001 betreffende het mandaat van de Raadadviseur-auditeur in bepaalde mededingingsprocedures — PB L 162 van 19.6.2001, blz. 21)

5

2009/C 165/05

Samenvatting van de beschikking van de Commissie van 2 juni 2004 inzake een procedure op grond van artikel 82 van het EG-Verdrag (Zaak COMP/38.096 — Clearstream (clearing en afwikkeling)) (Kennisgeving geschied onder nummer C(2004) 1958)

(Kennisgeving geschied onder nummer C(2004) 1958)

7

| | V   Bekendmakingen |
| --- | --- |
| | PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID |
| | Commissie |
| 2009/C 165/06 | Steunmaatregelen van de staten — Hongarije — Steunmaatregel C 14/09 (ex NN 17/09) — Mogelijke steun aan Péti Nitrogénművek — Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag opmerkingen te maken (
  1
  ) | 12 |

V   Bekendmakingen

PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID

Commissie

2009/C 165/06

Steunmaatregelen van de staten — Hongarije — Steunmaatregel C 14/09 (ex NN 17/09) — Mogelijke steun aan Péti Nitrogénművek — Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag opmerkingen te maken (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Voor de EER relevante tekst |

---

(1)   Voor de EER relevante tekst

1

| NL | |
| --- | --- |

NL

---

II Mededelingen

MEDEDELINGEN VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

| 17.7.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 165/1

---

Goedkeuring van de steunmaatregelen van de staten in het kader van de bepalingen van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag

Gevallen waartegen de Commissie geen bezwaar maakt

(Voor de EER relevante tekst)

2009/C 165/01

| Datum waarop het besluit is genomen | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Referentienummer staatssteun | N 617/08 |
| Lidstaat | Denemarken |
| Regio | — |
| Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde | Technology Transfer Institues |
| Rechtsgrondslag | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Type maatregel | Steunregeling |
| Doelstelling | Onderzoek en ontwikkeling |
| Vorm van de steun | Directe subsidie |
| Begrotingsmiddelen | Voorziene jaarlijkse uitgaven 130 mln DKK; Totaal van de voorziene steun 780 mln DKK |
| Maximale steunintensiteit | 50 % |
| Looptijd (periode) | 1.1.2009-31.12.2014 |
| Economische sectoren | Alle sectoren |
| Naam en adres van de steunverlenende autoriteit | — |
| Andere informatie | Maatregel die geen steun vormt |

Datum waarop het besluit is genomen

8.6.2009

Referentienummer staatssteun

N 617/08

Lidstaat

Denemarken

Regio

—

Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde

Technology Transfer Institues

Rechtsgrondslag

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Type maatregel

Steunregeling

Doelstelling

Onderzoek en ontwikkeling

Vorm van de steun

Directe subsidie

Begrotingsmiddelen

Voorziene jaarlijkse uitgaven 130 mln DKK; Totaal van de voorziene steun 780 mln DKK

Maximale steunintensiteit

50 %

Looptijd (periode)

1.1.2009-31.12.2014

Economische sectoren

Alle sectoren

Naam en adres van de steunverlenende autoriteit

—

Andere informatie

Maatregel die geen steun vormt

De tekst van de beschikking in de authentieke ta(a)l(en), waaruit de vertrouwelijke gegevens zijn geschrapt, is beschikbaar op site:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Datum waarop het besluit is genomen | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Referentienummer staatssteun | N 53/09 |
| Lidstaat | Spanje |
| Regio | — |
| Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Rechtsgrondslag | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Type maatregel | Steunregeling |
| Doelstelling | Werkgelegenheid |
| Vorm van de steun | Verlaging van sociale zekerheidsbijdragen |
| Begrotingsmiddelen | Totaal van de voorziene steun 0,13 mln EUR |
| Maximale steunintensiteit | — |
| Looptijd (periode) | tot 1.6.2011 |
| Economische sectoren | Beperkt tot de be- en verwerkende industrie |
| Naam en adres van de steunverlenende autoriteit | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Andere informatie | — |

Datum waarop het besluit is genomen

6.7.2009

Referentienummer staatssteun

N 53/09

Lidstaat

Spanje

Regio

—

Benaming van de steunregeling en/of naam van de begunstigde

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Rechtsgrondslag

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Type maatregel

Steunregeling

Doelstelling

Werkgelegenheid

Vorm van de steun

Verlaging van sociale zekerheidsbijdragen

Begrotingsmiddelen

Totaal van de voorziene steun 0,13 mln EUR

Maximale steunintensiteit

—

Looptijd (periode)

tot 1.6.2011

Economische sectoren

Beperkt tot de be- en verwerkende industrie

Naam en adres van de steunverlenende autoriteit

Servicio Público de Empleo Estatal

Andere informatie

—

De tekst van de beschikking in de authentieke ta(a)l(en), waaruit de vertrouwelijke gegevens zijn geschrapt, is beschikbaar op site:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 165/3

---

Besluit om geen bezwaar aan te tekenen tegen een aangemelde concentratie

(Zaak COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG)

(Voor de EER relevante tekst)

2009/C 165/02

Op 9 juli 2009 heeft de Commissie besloten zich niet te verzetten tegen bovenvermelde aangemelde concentratie en deze verenigbaar met de gemeenschappelijke markt te verklaren. Deze beschikking is gebaseerd op artikel 6, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 139/2004. De volledige tekst van de beschikking is slechts beschikbaar in het Engels en zal openbaar worden gemaakt na verwijdering van eventuele bedrijfsgeheimen. De tekst is beschikbaar:

| — | op de website Concurrentie van de Commissie, afdeling fusies (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Deze website biedt verschillende hulpmiddelen om individuele concentratiebeschikkingen op te zoeken, onder meer op: naam van de onderneming, nummer van de zaak, datum en sector; |
| --- | --- |

—

op de website Concurrentie van de Commissie, afdeling fusies (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Deze website biedt verschillende hulpmiddelen om individuele concentratiebeschikkingen op te zoeken, onder meer op: naam van de onderneming, nummer van de zaak, datum en sector;

| — | in elektronische vorm op de Eur-Lex-website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) onder documentnummer 32009M5513. EUR-Lex biedt online-toegang tot de communautaire wetgeving. |
| --- | --- |

—

in elektronische vorm op de Eur-Lex-website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) onder documentnummer 32009M5513. EUR-Lex biedt online-toegang tot de communautaire wetgeving.

---

IV Informatie

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN EN ORGANEN VAN DE EUROPESE UNIE

Commissie

| 17.7.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 165/4

---

Wisselkoersen van de euro (1)

16 juli 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Munteenheid | Koers |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4130 |
| JPY | Japanse yen | 132,63 |
| DKK | Deense kroon | 7,4456 |
| GBP | Pond sterling | 0,85910 |
| SEK | Zweedse kroon | 11,0135 |
| CHF | Zwitserse frank | 1,5154 |
| ISK | IJslandse kroon | |
| NOK | Noorse kroon | 9,0015 |
| BGN | Bulgaarse lev | 1,9558 |
| CZK | Tsjechische koruna | 25,861 |
| EEK | Estlandse kroon | 15,6466 |
| HUF | Hongaarse forint | 272,82 |
| LTL | Litouwse litas | 3,4528 |
| LVL | Letlandse lat | 0,7005 |
| PLN | Poolse zloty | 4,2900 |
| RON | Roemeense leu | 4,2313 |
| TRY | Turkse lira | 2,1570 |
| AUD | Australische dollar | 1,7582 |
| CAD | Canadese dollar | 1,5787 |
| HKD | Hongkongse dollar | 10,9512 |
| NZD | Nieuw-Zeelandse dollar | 2,1852 |
| SGD | Singaporese dollar | 2,0501 |
| KRW | Zuid-Koreaanse won | 1 795,45 |
| ZAR | Zuid-Afrikaanse rand | 11,4575 |
| CNY | Chinese yuan renminbi | 9,6526 |
| HRK | Kroatische kuna | 7,3270 |
| IDR | Indonesische roepia | 14 305,53 |
| MYR | Maleisische ringgit | 5,0465 |
| PHP | Filipijnse peso | 67,739 |
| RUB | Russische roebel | 44,9351 |
| THB | Thaise baht | 48,130 |
| BRL | Braziliaanse real | 2,7279 |
| MXN | Mexicaanse peso | 19,1829 |
| INR | Indiase roepie | 68,7710 |

Munteenheid

Koers

USD

US-dollar

1,4130

JPY

Japanse yen

132,63

DKK

Deense kroon

7,4456

GBP

Pond sterling

0,85910

SEK

Zweedse kroon

11,0135

CHF

Zwitserse frank

1,5154

ISK

IJslandse kroon

NOK

Noorse kroon

9,0015

BGN

Bulgaarse lev

1,9558

CZK

Tsjechische koruna

25,861

EEK

Estlandse kroon

15,6466

HUF

Hongaarse forint

272,82

LTL

Litouwse litas

3,4528

LVL

Letlandse lat

0,7005

PLN

Poolse zloty

4,2900

RON

Roemeense leu

4,2313

TRY

Turkse lira

2,1570

AUD

Australische dollar

1,7582

CAD

Canadese dollar

1,5787

HKD

Hongkongse dollar

10,9512

NZD

Nieuw-Zeelandse dollar

2,1852

SGD

Singaporese dollar

2,0501

KRW

Zuid-Koreaanse won

1 795,45

ZAR

Zuid-Afrikaanse rand

11,4575

CNY

Chinese yuan renminbi

9,6526

HRK

Kroatische kuna

7,3270

IDR

Indonesische roepia

14 305,53

MYR

Maleisische ringgit

5,0465

PHP

Filipijnse peso

67,739

RUB

Russische roebel

44,9351

THB

Thaise baht

48,130

BRL

Braziliaanse real

2,7279

MXN

Mexicaanse peso

19,1829

INR

Indiase roepie

68,7710

---

(1)  Bron: door de Europese Centrale Bank gepubliceerde referentiekoers.

---

| 17.7.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 165/5

---

Eindverslag van de Raadadviseur-auditeur in zaak COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream

(Clearing en afwikkeling)

(opgesteld overeenkomstig artikel 15 van Besluit 2001/462/EG, EGKS van de Commissie van 23 mei 2001 betreffende het mandaat van de Raadadviseur-auditeur in bepaalde mededingingsprocedures — PB L 162 van 19.6.2001, blz. 21)

2009/C 165/04

De ontwerpbeschikking in deze zaak geeft aanleiding tot de volgende opmerkingen:

Op 28 maart 2003 werd een mededeling van punten van bezwaar aan Clearstream International SA („CI”) in Luxemburg en Clearstream Banking AG („CBF”) in Frankfurt toegezonden. Deze mededeling werd op 31 maart 2003 door de partijen ontvangen.

Op 9 april 2003 verzochten de partijen om toegang tot het dossier. Op 14 april 2003 werd toegang verleend, waarbij als gevolg van een administratieve fout eveneens toegang werd verleend tot een als vertrouwelijk aangemerkt document. Het desbetreffende document was een intern memorandum van Euroclear Bank S.A./N.V. („EB”) waarin de doelstellingen en strategie werden vastgesteld die van EB tijdens een zitting wilde volgen. EB werd vóór de mondelinge bijeenkomst van deze fout op de hoogte gesteld. In tegenstelling tot de betrokken diensten van de Commissie waren de partijen van oordeel dat het vertrouwelijk verklaarde document bewijsmateriaal bevatte waarmee hun onschuld werd aangetoond, en dat dit bewijsmateriaal in de eindbeschikking van de Commissie diende te worden gebruikt. Ik was van mening dat het desbetreffende document geen ontlastende informatie bevatte die aan de partijen ter beschikking had moeten worden gesteld of die in de eindbeschikking van de Commissie moest worden gebruikt.

De partijen kregen twee maanden de tijd om op de mededeling van punten van bezwaar te reageren.

Bij brief van 30 mei 2003 beantwoordden de juridische vertegenwoordigers van de partijen de mededeling van punten van bezwaar. Dit antwoord werd op 3 juni 2003 ontvangen.

De partijen verzochten om een hoorzitting, die op 24 juli 2003 plaatsvond.

Per e-mail van 8 april 2003 verzocht EB om aan de hoorzitting te mogen deelnemen en vroeg zij om een niet-vertrouwelijke versie van de mededeling van punten van bezwaar. Beide verzoeken werden ingewilligd, en op 2 mei 2003 werd de onderneming een niet-vertrouwelijke versie van de mededeling van punten van bezwaar ter beschikking gesteld. Op 13 juni 2003 diende EB haar opmerkingen in. Zij werd in de gelegenheid gesteld de mededeling van punten van bezwaar in te zien voordat deze aan derden werd bekendgemaakt, aangezien deze mogelijk vertrouwelijke informatie over EB bevatte.

Na de hoorzitting onderzochten de betrokken diensten van de Commissie de zaak verder en zonden zij verzoeken om inlichtingen op grond van artikel 11 aan de partijen (op 25 juli 2003) en aan EB (op 29 juli 2003). Op 1 september werd antwoord ontvangen van de partijen en op 28 oktober 2003 van EB; deze antwoorden werden in het dossier opgenomen.

Op 25 augustus 2003 verzochten de partijen nogmaals om toegang tot het dossier. Dit verzoek betrof twee antwoorden van 367 bladzijden die EB in antwoord op de artikel 11-brieven van de Commissie had ingediend. De betrokken Commissiediensten antwoordden op 6 oktober 2003, waarbij zij toegang verleenden tot 141 bladzijden van de gevraagde documenten. Zij gaven aan dat de overige bladzijden overeenkomsten tussen EB en haar cliënten of dienstverleners bevatten en als zakengeheimen moesten worden beschouwd. Wat de laatste overeenkomsten betreft gaven de diensten van de Commissie een beknopte toelichting op de daarin vervatte onderwerpen. De partijen hebben geen bezwaren ter kennis van de raadadviseur-auditeur gebracht.

Op 3 november 2003 werd opnieuw toegang tot het dossier geboden. Zoals in het antwoord van de betrokken diensten van de Commissie van 6 oktober 2003 was toegezegd, werd toegang verleend tot bijkomende documenten die na 14 april 2003 aan het dossier waren toegevoegd.

Op 3 november 2003 vond een hoorzitting plaats tussen de betrokken Commissiediensten en de partijen. De partijen lichtten hierbij toe hoe het nieuwe ter beschikking gestelde materiaal huns inziens moest worden uitgelegd. De diensten van de Commissie zetten uiteen hoe zij gebruik dachten te maken van de na de hoorzitting verkregen informatie. In dit verband zonden zij op 17 november 2003 een brief aan de partijen, waarin zij meedeelden welke interpretatie de Commissie voornemens was in haar eindbeschikking aan de bijkomende informatie te geven. De partijen kregen uiterlijk tot 1 december 2003 de gelegenheid om op deze brief te reageren.

Na de hoorzitting werd de aan de partijen toegezonden mededeling van punten van bezwaar gehandhaafd. De Commissie zag echter af van haar voornemen om de partijen een boete op te leggen.

Gelet op het voorgaande ben ik van oordeel dat het recht van de partijen en van belanghebbenden om te worden gehoord in deze zaak in acht is genomen. De ontwerpbeschikking houdt uitsluitend rekening met de punten van bezwaar waarover de partijen hun standpunt kenbaar hebben kunnen maken.

Brussel, 5 mei 2004.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 165/7

---

Samenvatting van de beschikking van de Commissie

van 2 juni 2004

inzake een procedure op grond van artikel 82 van het EG-Verdrag

(Zaak COMP/38.096 — Clearstream (clearing en afwikkeling))

(Kennisgeving geschied onder nummer C(2004) 1958)

(Alleen de tekst in de Duitse taal is authentiek)

2009/C 165/05

Op 2 juni 2004 heeft de Commissie een beschikking gegeven inzake een procedure op grond van artikel 82 van het EG-Verdrag. Ingevolge artikel 30 van Verordening (EG) nr. 1/2003 van de Raad
   (1)
  maakt de Commissie hier de namen van de partijen en de belangrijkste punten van de beschikking, waaronder de opgelegde sancties, bekend, rekening houdend met het rechtmatige belang dat ondernemingen bij het bewaren van hun bedrijfsgeheimen hebben. Een niet-vertrouwelijke versie van de volledige tekst van de beschikking in de authentieke taal van de zaak en in de werktalen van de Commissie is te vinden op de website van DG COMP, op het volgende adres:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

INLEIDING

| 1. | Onderstaande tekst is een samenvatting van de beschikking van de Commissie van 2 juni 2004 in de bovenvermelde zaak. In de beschikking wordt tot de bevinding gekomen dat Clearstream Banking AG, ook Clearstream Banking Frankfurt (CBF) genoemd, en haar moedermaatschappij Clearstream International (CI), hierna tezamen „Clearstream” genoemd, inbreuk hebben gemaakt op artikel 82 van het Verdrag. De zaak heeft betrekking op de weigering van Clearstream om bepaalde clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot effecten te leveren aan Euroclear Bank SA (EB), alsook op de aanrekening van discriminerende prijzen aan EB. |
| --- | --- |

1.

Onderstaande tekst is een samenvatting van de beschikking van de Commissie van 2 juni 2004 in de bovenvermelde zaak. In de beschikking wordt tot de bevinding gekomen dat Clearstream Banking AG, ook Clearstream Banking Frankfurt (CBF) genoemd, en haar moedermaatschappij Clearstream International (CI), hierna tezamen „Clearstream” genoemd, inbreuk hebben gemaakt op artikel 82 van het Verdrag. De zaak heeft betrekking op de weigering van Clearstream om bepaalde clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot effecten te leveren aan Euroclear Bank SA (EB), alsook op de aanrekening van discriminerende prijzen aan EB.

| 2. | Deze procedure is het gevolg van een ambtshalve onderzoek waarmee werd beoogd na te gaan of het communautaire mededingingsbeleid correct ten uitvoer werd gelegd in de sector van de afhandeling van effectentransacties. Het onderzoek van de Commissie had met name betrekking op i) de toegang, ii) de prijszetting, iii) exclusieve overeenkomsten, en iv) consolidatie. Naderhand ging het onderzoek zich steeds meer toespitsen op mogelijke inbreuken van Clearstream. |
| --- | --- |

2.

Deze procedure is het gevolg van een ambtshalve onderzoek waarmee werd beoogd na te gaan of het communautaire mededingingsbeleid correct ten uitvoer werd gelegd in de sector van de afhandeling van effectentransacties. Het onderzoek van de Commissie had met name betrekking op i) de toegang, ii) de prijszetting, iii) exclusieve overeenkomsten, en iv) consolidatie. Naderhand ging het onderzoek zich steeds meer toespitsen op mogelijke inbreuken van Clearstream.

| 3. | Op 28 maart 2003 heeft de Commissie Clearstream een mededeling van punten van bezwaar doen toekomen. Clearstream heeft op deze mededeling van punten van bezwaar geantwoord. Daarnaast heeft de onderneming haar standpunten uiteengezet op een hoorzitting, die op 24 juli 2003 heeft plaatsgevonden. |
| --- | --- |

3.

Op 28 maart 2003 heeft de Commissie Clearstream een mededeling van punten van bezwaar doen toekomen. Clearstream heeft op deze mededeling van punten van bezwaar geantwoord. Daarnaast heeft de onderneming haar standpunten uiteengezet op een hoorzitting, die op 24 juli 2003 heeft plaatsgevonden.

| 4. | In het verslag van de raadadviseur-auditeur wordt verklaard dat de rechten van verdediging van Clearstream zijn gerespecteerd. |
| --- | --- |

4.

In het verslag van de raadadviseur-auditeur wordt verklaard dat de rechten van verdediging van Clearstream zijn gerespecteerd.

| 5. | Tijdens zijn bijeenkomst van 30 april 2004 heeft het Adviescomité voor mededingingsregelingen en economische machtsposities een gunstig advies uitgebracht. |
| --- | --- |

5.

Tijdens zijn bijeenkomst van 30 april 2004 heeft het Adviescomité voor mededingingsregelingen en economische machtsposities een gunstig advies uitgebracht.

| 6. | Er zijn geen geldboeten opgelegd. De redenen die ten grondslag liggen aan de beschikking en aan het voorstel om geen geldboeten op te leggen, worden hierna uiteengezet. |
| --- | --- |

6.

Er zijn geen geldboeten opgelegd. De redenen die ten grondslag liggen aan de beschikking en aan het voorstel om geen geldboeten op te leggen, worden hierna uiteengezet.

1.   SAMENVATTING VAN DE ZAAK

| 7. | De zaak Clearstream betreft de toepassing van het EU-mededingingsrecht op een specifieke reeks gebeurtenissen op een welbepaald tijdstip, waarbij de mededingingsregels op die reeks gebeurtenissen worden toegepast. Het is daarbij geenszins de bedoeling regelgeving of normen op te leggen. |
| --- | --- |

7.

De zaak Clearstream betreft de toepassing van het EU-mededingingsrecht op een specifieke reeks gebeurtenissen op een welbepaald tijdstip, waarbij de mededingingsregels op die reeks gebeurtenissen worden toegepast. Het is daarbij geenszins de bedoeling regelgeving of normen op te leggen.

| 8. | De complexiteit van de zaak is vooral toe te schrijven aan de sector waarop zij betrekking heeft. Effectenclearing en -afwikkeling is immers een sector die door complexe processen wordt gekenmerkt, waarin geen eenvormige terminologie wordt gehanteerd, die op de verschillende niveaus talrijke deelnemers telt, en die ingrijpende veranderingen doormaakt onder invloed van zowel de regelgeving als de marktkrachten. |
| --- | --- |

8.

De complexiteit van de zaak is vooral toe te schrijven aan de sector waarop zij betrekking heeft. Effectenclearing en -afwikkeling is immers een sector die door complexe processen wordt gekenmerkt, waarin geen eenvormige terminologie wordt gehanteerd, die op de verschillende niveaus talrijke deelnemers telt, en die ingrijpende veranderingen doormaakt onder invloed van zowel de regelgeving als de marktkrachten.

| 9. | De kenmerken van de voornaamste processen voor de afhandeling van effectentransacties kunnen als volgt worden samengevat:






  — | Clearing is het proces dat tussen de handel en de afwikkeling plaatsvindt. Clearing garandeert dat de koper en de verkoper over dezelfde transactie overeenstemming hebben bereikt en dat de verkoper effecten verkoopt die hij mag verkopen. |
| --- | --- | --- |

9.

De kenmerken van de voornaamste processen voor de afhandeling van effectentransacties kunnen als volgt worden samengevat:

—

Clearing is het proces dat tussen de handel en de afwikkeling plaatsvindt. Clearing garandeert dat de koper en de verkoper over dezelfde transactie overeenstemming hebben bereikt en dat de verkoper effecten verkoopt die hij mag verkopen.

| — | Afwikkeling is de definitieve overdracht van de effecten door de verkoper aan de koper en de definitieve overdracht van de gelden door de koper aan de verkoper, waarbij tevens de daarmee samenhangende af- en bijschrijvingen op de betrokken effectenrekeningen worden verricht. |
| --- | --- |

—

Afwikkeling is de definitieve overdracht van de effecten door de verkoper aan de koper en de definitieve overdracht van de gelden door de koper aan de verkoper, waarbij tevens de daarmee samenhangende af- en bijschrijvingen op de betrokken effectenrekeningen worden verricht.

| 10. | Er moeten niet alleen stappen worden ondernomen om een effectentransactie af te handelen, het is ook noodzakelijk dat de effecten ergens worden bewaard. De termen bewaring en bewaarneming (custody) worden door elkaar gebruikt om te verwijzen naar de feitelijke deponering van een effect bij een entiteit die het in materiële of elektronische vorm bijhoudt. Dit wordt ook „primair depot” of „uiteindelijke bewaarneming” (final custody) genoemd. Entiteiten die niet de uiteindelijke bewaarnemer van de effecten zijn en die diensten met betrekking tot effecten verlenen, worden „intermediairs” genoemd. |
| --- | --- |

10.

Er moeten niet alleen stappen worden ondernomen om een effectentransactie af te handelen, het is ook noodzakelijk dat de effecten ergens worden bewaard. De termen bewaring en bewaarneming (custody) worden door elkaar gebruikt om te verwijzen naar de feitelijke deponering van een effect bij een entiteit die het in materiële of elektronische vorm bijhoudt. Dit wordt ook „primair depot” of „uiteindelijke bewaarneming” (final custody) genoemd. Entiteiten die niet de uiteindelijke bewaarnemer van de effecten zijn en die diensten met betrekking tot effecten verlenen, worden „intermediairs” genoemd.

| 11. | Clearing- en afwikkelingsdiensten kunnen worden aangeboden door centrale effectenbewaarinstellingen (cebi′s) (2), internationale centrale effectenbewaarinstellingen (icebi′s) (3) of andere intermediairs, zoals banken. Elke instelling mag echter alleen maar de „primaire” clearing en afwikkeling (4) verzorgen van de transacties in de effecten waarvan zij de uiteindelijke bewaarnemer is. Aangezien in de onderhavige zaak alle overeenkomstig het Duitse recht uitgegeven en centraal bewaarde (5) effecten bij CBF (de zogeheten emittent-cebi) zijn gedeponeerd, kan alleen CBF de primaire clearing en afwikkeling met betrekking tot deze effecten verrichten. |
| --- | --- |

11.

Clearing- en afwikkelingsdiensten kunnen worden aangeboden door centrale effectenbewaarinstellingen (cebi′s) (2), internationale centrale effectenbewaarinstellingen (icebi′s) (3) of andere intermediairs, zoals banken. Elke instelling mag echter alleen maar de „primaire” clearing en afwikkeling (4) verzorgen van de transacties in de effecten waarvan zij de uiteindelijke bewaarnemer is. Aangezien in de onderhavige zaak alle overeenkomstig het Duitse recht uitgegeven en centraal bewaarde (5) effecten bij CBF (de zogeheten emittent-cebi) zijn gedeponeerd, kan alleen CBF de primaire clearing en afwikkeling met betrekking tot deze effecten verrichten.

| 12. | De beschikking heeft betrekking op de verwerkingsdiensten (clearing en afwikkeling) met betrekking tot effecten, niet op de bewaarnemingsdiensten. CBF biedt eerstgenoemde diensten aan via een IT-platform dat CASCADE wordt genoemd. CASCADE RS (het CASCADE-subsysteem waartoe EB de toegang werd ontzegd) dient om informatie over aandelen op naam in te brengen. Het behoeft slechts periodiek te worden geactualiseerd (bv. voordat een algemene vergadering plaatsvindt) en speelt geen rol bij de verwerking van transacties in aandelen op naam. CBF ontzegde echter aan EB het recht om transacties in aandelen op naam via het CASCADE-platform te verwerken totdat EB toegang had tot CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

De beschikking heeft betrekking op de verwerkingsdiensten (clearing en afwikkeling) met betrekking tot effecten, niet op de bewaarnemingsdiensten. CBF biedt eerstgenoemde diensten aan via een IT-platform dat CASCADE wordt genoemd. CASCADE RS (het CASCADE-subsysteem waartoe EB de toegang werd ontzegd) dient om informatie over aandelen op naam in te brengen. Het behoeft slechts periodiek te worden geactualiseerd (bv. voordat een algemene vergadering plaatsvindt) en speelt geen rol bij de verwerking van transacties in aandelen op naam. CBF ontzegde echter aan EB het recht om transacties in aandelen op naam via het CASCADE-platform te verwerken totdat EB toegang had tot CASCADE RS.

1.1.   De relevante markt

| 13. | De relevante markt wordt omschreven als het aanbieden door de emittent-cebi (de centrale effectenbewaarinstelling die de uiteindelijke bewaarnemer van de effecten is) aan cebi′s in andere lidstaten en aan icebi′s van primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot overeenkomstig het Duitse recht uitgegeven effecten. Er is sprake van primaire clearing en afwikkeling wanneer er zich een wijziging voordoet in de stand van een effectenrekening die bij de emittent-cebi wordt aangehouden (CBF voor overeenkomstig het Duitse recht uitgegeven effecten). Secundaire clearing en afwikkeling daarentegen komt downstream tot stand in de boeken van de intermediairs. Dit omvat zowel de spiegeltransacties aan de hand waarvan de intermediairs de uitkomst van de primaire clearing en afwikkeling in de rekeningen van hun cliënten weergeven als de bij- en afschrijvingen op rekeningen naar aanleiding van intern afgehandelde transacties. Er is sprake van interne afhandeling wanneer de intermediair in staat is de transactie in de eigen boeken af te wikkelen (bv. wanneer zowel de koper als de verkoper rekeningen aanhouden in zijn boeken). |
| --- | --- |

13.

De relevante markt wordt omschreven als het aanbieden door de emittent-cebi (de centrale effectenbewaarinstelling die de uiteindelijke bewaarnemer van de effecten is) aan cebi′s in andere lidstaten en aan icebi′s van primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot overeenkomstig het Duitse recht uitgegeven effecten. Er is sprake van primaire clearing en afwikkeling wanneer er zich een wijziging voordoet in de stand van een effectenrekening die bij de emittent-cebi wordt aangehouden (CBF voor overeenkomstig het Duitse recht uitgegeven effecten). Secundaire clearing en afwikkeling daarentegen komt downstream tot stand in de boeken van de intermediairs. Dit omvat zowel de spiegeltransacties aan de hand waarvan de intermediairs de uitkomst van de primaire clearing en afwikkeling in de rekeningen van hun cliënten weergeven als de bij- en afschrijvingen op rekeningen naar aanleiding van intern afgehandelde transacties. Er is sprake van interne afhandeling wanneer de intermediair in staat is de transactie in de eigen boeken af te wikkelen (bv. wanneer zowel de koper als de verkoper rekeningen aanhouden in zijn boeken).

| 14. | De partijen betoogden dat primaire en secundaire clearing en afwikkeling geen afzonderlijke markten zijn. |
| --- | --- |

14.

De partijen betoogden dat primaire en secundaire clearing en afwikkeling geen afzonderlijke markten zijn.

| 15. | In de beschikking wordt uitvoerig ingegaan op de standpunten van respectievelijk Clearstream en EB wat de bepaling van de relevante markt betreft. Clearstream voert aan dat de clearing en afwikkeling door subbewaarders (intermediairs) als substituut kan dienen voor de clearing en afwikkeling door CBF. In dezelfde zin beweert EB (6) dat interne afhandeling concurrentie betekent voor cebi′s. In de beschikking worden deze argumenten als volgt weerlegd:






  — | er bestaat een groep aanbieders van clearing- en afwikkelingsdiensten voor wie indirecte toegang tot de emittent-cebi — CBF in de onderhavige zaak — via een intermediair geen substitueerbaar alternatief vormt voor directe toegang (gezien de minder gunstige termijnen, het hogere risico, de grotere complexiteit, de extra kosten en het belangenconflict waartoe het beroep op een intermediair kan leiden); |
| --- | --- | --- |

15.

In de beschikking wordt uitvoerig ingegaan op de standpunten van respectievelijk Clearstream en EB wat de bepaling van de relevante markt betreft. Clearstream voert aan dat de clearing en afwikkeling door subbewaarders (intermediairs) als substituut kan dienen voor de clearing en afwikkeling door CBF. In dezelfde zin beweert EB (6) dat interne afhandeling concurrentie betekent voor cebi′s. In de beschikking worden deze argumenten als volgt weerlegd:

—

er bestaat een groep aanbieders van clearing- en afwikkelingsdiensten voor wie indirecte toegang tot de emittent-cebi — CBF in de onderhavige zaak — via een intermediair geen substitueerbaar alternatief vormt voor directe toegang (gezien de minder gunstige termijnen, het hogere risico, de grotere complexiteit, de extra kosten en het belangenconflict waartoe het beroep op een intermediair kan leiden);

| — | afgezien van het feit dat secundaire clearing en afwikkeling geen valabel alternatief vormt voor cliënten (intermediairs) die op primaire clearing- en afwikkelingsdiensten een beroep moeten kunnen doen om op hun beurt efficiënte en concurrerende secundaire clearing- en afwikkelingsdiensten aan hun cliënten te kunnen aanbieden, is geen enkele intermediair in staat alle transacties met alle mogelijke tegenpartijen voor alle door de emittent-cebi bewaarde effecten intern af te handelen. De onderhavige zaak heeft juist betrekking op een situatie waarin een intermediair (EB) op primaire clearing- en afwikkelingsdiensten van de emittent-cebi aangewezen was omdat noch intern, noch bij een andere intermediair substitueerbare diensten voorhanden waren; |
| --- | --- |

—

afgezien van het feit dat secundaire clearing en afwikkeling geen valabel alternatief vormt voor cliënten (intermediairs) die op primaire clearing- en afwikkelingsdiensten een beroep moeten kunnen doen om op hun beurt efficiënte en concurrerende secundaire clearing- en afwikkelingsdiensten aan hun cliënten te kunnen aanbieden, is geen enkele intermediair in staat alle transacties met alle mogelijke tegenpartijen voor alle door de emittent-cebi bewaarde effecten intern af te handelen. De onderhavige zaak heeft juist betrekking op een situatie waarin een intermediair (EB) op primaire clearing- en afwikkelingsdiensten van de emittent-cebi aangewezen was omdat noch intern, noch bij een andere intermediair substitueerbare diensten voorhanden waren;

| — | in het kader van de onderhavige zaak is gebleken dat de emittent-cebi geen beperkingen ondervindt van door intermediairs toegepaste prijzen wanneer er behoefte bestaat aan primaire clearing- en afwikkelingsdiensten. Terwijl EB zonder succes probeerde prijsverminderingen voor rechtstreeks door CBF geleverde primaire clearing- en afwikkelingsdiensten te bedingen en niet langer Deutsche Bank als intermediair te gebruiken, ondervond Clearstream tijdens de besprekingen met EB immers geen beperkingen van de prijzen die door Deutsche Bank werden gehanteerd. |
| --- | --- |

—

in het kader van de onderhavige zaak is gebleken dat de emittent-cebi geen beperkingen ondervindt van door intermediairs toegepaste prijzen wanneer er behoefte bestaat aan primaire clearing- en afwikkelingsdiensten. Terwijl EB zonder succes probeerde prijsverminderingen voor rechtstreeks door CBF geleverde primaire clearing- en afwikkelingsdiensten te bedingen en niet langer Deutsche Bank als intermediair te gebruiken, ondervond Clearstream tijdens de besprekingen met EB immers geen beperkingen van de prijzen die door Deutsche Bank werden gehanteerd.

| 16. | Voor de bepaling van de markt moet de Commissie in de onderhavige zaak niet de behoeften van de cliënten van de intermediairs onderzoeken, maar veeleer de specifieke behoeften van de categorie cliënten die het product of de dienst nodig hebben. Hier zijn dat financiële intermediairs die economisch significante, efficiënte en concurrerende secundaire clearing- en afwikkelingsdiensten aan hun cliënten willen aanbieden. Voor deze categorie cliënten zijn primaire clearing en afwikkeling door de emittent-cebi en stroomafwaartse, secundaire clearing en afwikkeling door intermediairs geen substitueerbare alternatieven. Zoals EB aanvoert, is indirecte toegang, waarbij een andere intermediair (die vaak een concurrent is) moet worden aangesproken in plaats van dat op de emittent-cebi een beroep kan worden gedaan, geen aanvaardbaar alternatief. |
| --- | --- |

16.

Voor de bepaling van de markt moet de Commissie in de onderhavige zaak niet de behoeften van de cliënten van de intermediairs onderzoeken, maar veeleer de specifieke behoeften van de categorie cliënten die het product of de dienst nodig hebben. Hier zijn dat financiële intermediairs die economisch significante, efficiënte en concurrerende secundaire clearing- en afwikkelingsdiensten aan hun cliënten willen aanbieden. Voor deze categorie cliënten zijn primaire clearing en afwikkeling door de emittent-cebi en stroomafwaartse, secundaire clearing en afwikkeling door intermediairs geen substitueerbare alternatieven. Zoals EB aanvoert, is indirecte toegang, waarbij een andere intermediair (die vaak een concurrent is) moet worden aangesproken in plaats van dat op de emittent-cebi een beroep kan worden gedaan, geen aanvaardbaar alternatief.

| 17. | De specifieke diensten die aan cebi′s en icebi′s worden aangeboden, kunnen niet worden vergeleken met de aan niet-cebi′s (banken) aangeboden standaarddiensten, die overeenkomstig het algemeen reglement van CBF worden verleend. |
| --- | --- |

17.

De specifieke diensten die aan cebi′s en icebi′s worden aangeboden, kunnen niet worden vergeleken met de aan niet-cebi′s (banken) aangeboden standaarddiensten, die overeenkomstig het algemeen reglement van CBF worden verleend.

1.2.   Machtspositie

| 18. | CBF neemt een machtspositie in op de relevante markt daar zij de enige cebi is die optreedt als centrale bewaarder van overeenkomstig het Duitse recht uitgegeven effecten. CBF is derhalve de enige entiteit die primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot deze effecten kan verlenen. De positie van CBF wordt niet ingetoomd door enigerlei effectieve concurrentie op de markt. Het is bovendien zo goed als uitgesloten dat in de nabije toekomst nieuwe partijen tot de markt toetreden. |
| --- | --- |

18.

CBF neemt een machtspositie in op de relevante markt daar zij de enige cebi is die optreedt als centrale bewaarder van overeenkomstig het Duitse recht uitgegeven effecten. CBF is derhalve de enige entiteit die primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot deze effecten kan verlenen. De positie van CBF wordt niet ingetoomd door enigerlei effectieve concurrentie op de markt. Het is bovendien zo goed als uitgesloten dat in de nabije toekomst nieuwe partijen tot de markt toetreden.

1.3.   Het misbruik

| 19. | In de beschikking worden twee vormen van misbruik onderkend:






  — | weigering om primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren door het ontzeggen van de toegang tot CASCADE RS, en discriminatie van EB wat de levering van deze diensten betreft; |
| --- | --- | --- |

19.

In de beschikking worden twee vormen van misbruik onderkend:

—

weigering om primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren door het ontzeggen van de toegang tot CASCADE RS, en discriminatie van EB wat de levering van deze diensten betreft;

| — | toepassing van discriminerende prijzen voor de levering aan EB van primaire clearing- en afwikkelingsdiensten. Er zij op gewezen dat dit misbruik, anders dan het eerstgenoemde, betrekking heeft op de prijzen van alle transacties die ten behoeve van EB via CASCADE werden verwerkt en niet alleen op de prijzen van transacties in aandelen op naam. |
| --- | --- |

—

toepassing van discriminerende prijzen voor de levering aan EB van primaire clearing- en afwikkelingsdiensten. Er zij op gewezen dat dit misbruik, anders dan het eerstgenoemde, betrekking heeft op de prijzen van alle transacties die ten behoeve van EB via CASCADE werden verwerkt en niet alleen op de prijzen van transacties in aandelen op naam.

1.3.1.   Weigering om primaire clearing- en afwikkelingsdiensten te leveren en discriminatie van EB

| 20. | De weigering tot levering nam de vorm aan van het ontzeggen van toegang tot CASCADE RS. Zonder deze toegang kon EB geen beroep doen op de via het CASCADE-platform verleende clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam, terwijl EB voor andere transacties wel van deze diensten gebruik kon maken. De weigering om aan EB primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren, vloeit voort uit de combinatie van de volgende factoren: Clearstream is een onontkoombare handelspartner, EB kan de door haar verlangde diensten niet dupliceren, en de weigering tot levering was schadelijk voor de innovatie en de concurrentie op de downstreammarkt. Bovendien had het feit dat aandelen op naam in Duitsland steeds meer aan belang winnen, een vermindering tot gevolg van de diensten die aan EB, een bestaande cliënt van Clearstream, werden geleverd. Het gewettigd vertrouwen van EB dat haar binnen een redelijke tijdsspanne door Clearstream primaire clearing- en afwikkelingsdiensten zouden worden geleverd, werden derhalve geschonden. |
| --- | --- |

20.

De weigering tot levering nam de vorm aan van het ontzeggen van toegang tot CASCADE RS. Zonder deze toegang kon EB geen beroep doen op de via het CASCADE-platform verleende clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam, terwijl EB voor andere transacties wel van deze diensten gebruik kon maken. De weigering om aan EB primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren, vloeit voort uit de combinatie van de volgende factoren: Clearstream is een onontkoombare handelspartner, EB kan de door haar verlangde diensten niet dupliceren, en de weigering tot levering was schadelijk voor de innovatie en de concurrentie op de downstreammarkt. Bovendien had het feit dat aandelen op naam in Duitsland steeds meer aan belang winnen, een vermindering tot gevolg van de diensten die aan EB, een bestaande cliënt van Clearstream, werden geleverd. Het gewettigd vertrouwen van EB dat haar binnen een redelijke tijdsspanne door Clearstream primaire clearing- en afwikkelingsdiensten zouden worden geleverd, werden derhalve geschonden.

| 21. | Er is ook sprake van discriminatie door Clearstream omdat de vertragingstactiek die Clearstream tegenover EB toepaste, afstak tegen de redelijke termijn waarbinnen aan andere cliënten diensten werden geleverd. |
| --- | --- |

21.

Er is ook sprake van discriminatie door Clearstream omdat de vertragingstactiek die Clearstream tegenover EB toepaste, afstak tegen de redelijke termijn waarbinnen aan andere cliënten diensten werden geleverd.

1.3.1.1.   Weigering tot levering

| 22. | Uit het onderzoek naar de belemmeringen voor de markttoegang van potentiële concurrenten voor CBF blijkt dat CBF een machtspositie inneemt en een noodzakelijke handelspartner is die niet door een alternatieve bron kan worden vervangen en die evenmin door EB kan worden gedupliceerd. Door te weigeren aan EB primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren, beperkte Clearstream de mogelijkheden van EB om alomvattende en innovatieve pan-Europese diensten aan te bieden op de downstreammarkt voor grensoverschrijdende clearing en afwikkeling van EU-effecten. De Duitse aandelen die het vaakst op de internationale markten worden verhandeld, zijn aandelen op naam. De kans is bijgevolg groot dat cliënten van een icebi ook transacties in dergelijke aandelen verrichten. |
| --- | --- |

22.

Uit het onderzoek naar de belemmeringen voor de markttoegang van potentiële concurrenten voor CBF blijkt dat CBF een machtspositie inneemt en een noodzakelijke handelspartner is die niet door een alternatieve bron kan worden vervangen en die evenmin door EB kan worden gedupliceerd. Door te weigeren aan EB primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren, beperkte Clearstream de mogelijkheden van EB om alomvattende en innovatieve pan-Europese diensten aan te bieden op de downstreammarkt voor grensoverschrijdende clearing en afwikkeling van EU-effecten. De Duitse aandelen die het vaakst op de internationale markten worden verhandeld, zijn aandelen op naam. De kans is bijgevolg groot dat cliënten van een icebi ook transacties in dergelijke aandelen verrichten.

| 23. | Niets wijst erop dat de gedragingen van Clearstream waren ingegeven door het streven om ofwel de levering van haar diensten of haar bedrijfsvoering efficiënter te laten verlopen, ofwel haar cliënten enigerlei voordeel te bieden. Clearstream heeft dergelijke efficiëntieverbeteringen of voordelen voor de verbruiker niet als argument aangevoerd. De economische redenen voor en de feitelijke gevolgen van deze weigering tot levering moeten veeleer worden beoordeeld in de algemene context van de financiële groep waarvan CBF deel uitmaakt. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), een zusteronderneming van CBF binnen de gemeenschappelijke holding Clearstream International (CI), is immers afgezien van EB de enige andere icebi in de EU en bijgevolg een directe concurrent van EB op de downstreammarkt voor de secundaire clearing en afwikkeling van grensoverschrijdende transacties. Typische cliënten van icebi′s, zoals actieve institutionele beleggers, die in de EU gebruik willen maken van een „one-stop shop” -dienst van een icebi, doen een beroep op innovatieve diensten zoals die welke door EB worden aangeboden. De weigering tot levering van Clearstream had derhalve een negatief effect op de levering van innovatieve clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot grensoverschrijdende effectentransacties. |
| --- | --- |

23.

Niets wijst erop dat de gedragingen van Clearstream waren ingegeven door het streven om ofwel de levering van haar diensten of haar bedrijfsvoering efficiënter te laten verlopen, ofwel haar cliënten enigerlei voordeel te bieden. Clearstream heeft dergelijke efficiëntieverbeteringen of voordelen voor de verbruiker niet als argument aangevoerd. De economische redenen voor en de feitelijke gevolgen van deze weigering tot levering moeten veeleer worden beoordeeld in de algemene context van de financiële groep waarvan CBF deel uitmaakt. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), een zusteronderneming van CBF binnen de gemeenschappelijke holding Clearstream International (CI), is immers afgezien van EB de enige andere icebi in de EU en bijgevolg een directe concurrent van EB op de downstreammarkt voor de secundaire clearing en afwikkeling van grensoverschrijdende transacties. Typische cliënten van icebi′s, zoals actieve institutionele beleggers, die in de EU gebruik willen maken van een „one-stop shop” -dienst van een icebi, doen een beroep op innovatieve diensten zoals die welke door EB worden aangeboden. De weigering tot levering van Clearstream had derhalve een negatief effect op de levering van innovatieve clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot grensoverschrijdende effectentransacties.

1.3.1.2.   Discriminatie: de vertragingstactiek van Clearstream tegenover EB steekt af bij de behandeling van vergelijkbare cliënten

| 24. | EB heeft op 3 augustus 1999 om toegang tot CASCADE RS verzocht en Clearstream heeft pas op 19 november 2001 toegang verleend. In de beschikking wordt uitvoerig ingegaan op:






  — | de aanvankelijke weigering van de toegang tussen augustus 1999 en november 2000. In die periode werd bij EB de indruk gewekt dat toegang zou worden verleend (er werden bijzonderheden besproken, er werd opleiding gegeven, er werd gevraagd de overdracht van de rekening waarop de aandelen op naam zijn ingeschreven, twee à drie weken van tevoren aan te kondigen enz.); |
| --- | --- | --- |

24.

EB heeft op 3 augustus 1999 om toegang tot CASCADE RS verzocht en Clearstream heeft pas op 19 november 2001 toegang verleend. In de beschikking wordt uitvoerig ingegaan op:

—

de aanvankelijke weigering van de toegang tussen augustus 1999 en november 2000. In die periode werd bij EB de indruk gewekt dat toegang zou worden verleend (er werden bijzonderheden besproken, er werd opleiding gegeven, er werd gevraagd de overdracht van de rekening waarop de aandelen op naam zijn ingeschreven, twee à drie weken van tevoren aan te kondigen enz.);

| — | de daaropvolgende weigering in de periode december 2000 tot 19 november 2001. Tijdens die periode heeft het management van CI ingegrepen om de toegang tot CASCADE RS vertraging te doen oplopen door deze afhankelijk te stellen van de heronderhandeling van een algemene overeenkomst met EB. De ingreep om de toegang in een zo laat stadium van een algemene heronderhandeling afhankelijk te stellen, is niet gerechtvaardigd. Zo waren onder meer alle technische voorbereidingen afgerond. Uiteindelijk werd toegang verleend zonder dat heronderhandelingen over een nieuwe overeenkomst plaatsvonden. |
| --- | --- |

—

de daaropvolgende weigering in de periode december 2000 tot 19 november 2001. Tijdens die periode heeft het management van CI ingegrepen om de toegang tot CASCADE RS vertraging te doen oplopen door deze afhankelijk te stellen van de heronderhandeling van een algemene overeenkomst met EB. De ingreep om de toegang in een zo laat stadium van een algemene heronderhandeling afhankelijk te stellen, is niet gerechtvaardigd. Zo waren onder meer alle technische voorbereidingen afgerond. Uiteindelijk werd toegang verleend zonder dat heronderhandelingen over een nieuwe overeenkomst plaatsvonden.

| 25. | De termijn waarbinnen Clearstream EB toegang verleende tot CASCADE RS, was langer dan de redelijke termijn van ten hoogste vier maanden te rekenen vanaf de datum van het verzoek om toegang. De datum die vier maanden na de datum van het verzoek om toegang (3 augustus 1999) valt is 3 december 1999. Om uit te maken welke periode als een redelijke termijn moet worden beschouwd, wordt in de beschikking rekening gehouden met de interne voorbereidingen die beide partijen op twee gelegenheden hebben getroffen (een eerste keer in de aanloop naar de op 4 december 2000 geplande toegangverlening tot CASCADE RS en een tweede keer ter voorbereiding van de toegangverlening op 19 november 2001). In beide gevallen werd in de interne plannen uitgegaan van een termijn van twee à drie maanden. Bovendien werd aan cebi′s die om toegang tot CASCADE RS verzochten, ofwel vrijwel onmiddellijk, ofwel binnen een termijn van maximaal 1 maand toegang verleend; aan CBL werd binnen een termijn van vier maanden toegang verleend. |
| --- | --- |

25.

De termijn waarbinnen Clearstream EB toegang verleende tot CASCADE RS, was langer dan de redelijke termijn van ten hoogste vier maanden te rekenen vanaf de datum van het verzoek om toegang. De datum die vier maanden na de datum van het verzoek om toegang (3 augustus 1999) valt is 3 december 1999. Om uit te maken welke periode als een redelijke termijn moet worden beschouwd, wordt in de beschikking rekening gehouden met de interne voorbereidingen die beide partijen op twee gelegenheden hebben getroffen (een eerste keer in de aanloop naar de op 4 december 2000 geplande toegangverlening tot CASCADE RS en een tweede keer ter voorbereiding van de toegangverlening op 19 november 2001). In beide gevallen werd in de interne plannen uitgegaan van een termijn van twee à drie maanden. Bovendien werd aan cebi′s die om toegang tot CASCADE RS verzochten, ofwel vrijwel onmiddellijk, ofwel binnen een termijn van maximaal 1 maand toegang verleend; aan CBL werd binnen een termijn van vier maanden toegang verleend.

1.3.1.3.   Conclusie inzake de weigering tot levering en de discriminatie bij de levering

| 26. | Om bovenstaande redenen wordt in de beschikking geconcludeerd dat Clearstream inbreuk heeft gemaakt op artikel 82 door tussen 3 december 1999 en 19 november 2001 op ongerechtvaardigde wijze en gedurende een onredelijke periode te weigeren primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren aan EB. De weigering tot levering moet ook als discriminatie worden aangemerkt omdat Clearstream geen diensten wilde leveren aan EB, maar dezelfde diensten wel zonder dralen leverde aan vergelijkbare cliënten. |
| --- | --- |

26.

Om bovenstaande redenen wordt in de beschikking geconcludeerd dat Clearstream inbreuk heeft gemaakt op artikel 82 door tussen 3 december 1999 en 19 november 2001 op ongerechtvaardigde wijze en gedurende een onredelijke periode te weigeren primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren aan EB. De weigering tot levering moet ook als discriminatie worden aangemerkt omdat Clearstream geen diensten wilde leveren aan EB, maar dezelfde diensten wel zonder dralen leverde aan vergelijkbare cliënten.

1.3.2.   Toepassing van discriminerende prijzen voor primaire clearing- en afwikkelingsdiensten

| 27. | Tussen eind 1996 en 1 januari 2002 rekende Clearstream EB X EUR per transactie aan, terwijl aan nationale cebi′s Y EUR werd aangerekend (waarbij X 20 % meer is dan Y). Bovendien betaalde EB, anders dan cebi′s, ook een jaarlijkse vergoeding, die ten dele op afwikkelingsdiensten betrekking had. |
| --- | --- |

27.

Tussen eind 1996 en 1 januari 2002 rekende Clearstream EB X EUR per transactie aan, terwijl aan nationale cebi′s Y EUR werd aangerekend (waarbij X 20 % meer is dan Y). Bovendien betaalde EB, anders dan cebi′s, ook een jaarlijkse vergoeding, die ten dele op afwikkelingsdiensten betrekking had.

| 28. | In de beschikking wordt op basis van door CBF verstrekte informatie gesteld dat de inhoud van de door Clearstream aan cebi's en aan icebi's geleverde primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot grensoverschrijdende transacties gelijkwaardig is. |
| --- | --- |

28.

In de beschikking wordt op basis van door CBF verstrekte informatie gesteld dat de inhoud van de door Clearstream aan cebi's en aan icebi's geleverde primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot grensoverschrijdende transacties gelijkwaardig is.

| 29. | Er wordt uitvoerig ingegaan op het ontbreken van een objectieve rechtvaardiging voor het prijsverschil. Er zij op gewezen dat Clearstream geen kostenadministratie per cliënt voert en evenmin, ondanks herhaalde verzoeken, een aanvaardbare, op de gemaakte kosten gebaseerde rechtvaardiging heeft gegeven voor het prijsverschil. |
| --- | --- |

29.

Er wordt uitvoerig ingegaan op het ontbreken van een objectieve rechtvaardiging voor het prijsverschil. Er zij op gewezen dat Clearstream geen kostenadministratie per cliënt voert en evenmin, ondanks herhaalde verzoeken, een aanvaardbare, op de gemaakte kosten gebaseerde rechtvaardiging heeft gegeven voor het prijsverschil.

| 30. | De Commissie kwam tot de slotsom dat Clearstream, door het aanrekenen van een hogere prijs per transactie (X EUR) aan EB voor primaire clearing- en afwikkelingsdiensten terwijl CBF aan nationale cebi's voor dezelfde diensten slechts een prijs van Y EUR per transactie aanrekende, EB discrimineerde zonder dat daarvoor een objectieve rechtvaardiging bestond en zonder dat dit de cliënten enig voordeel opleverde, en aldus inbreuk heeft gemaakt op artikel 82 van het Verdrag. |
| --- | --- |

30.

De Commissie kwam tot de slotsom dat Clearstream, door het aanrekenen van een hogere prijs per transactie (X EUR) aan EB voor primaire clearing- en afwikkelingsdiensten terwijl CBF aan nationale cebi's voor dezelfde diensten slechts een prijs van Y EUR per transactie aanrekende, EB discrimineerde zonder dat daarvoor een objectieve rechtvaardiging bestond en zonder dat dit de cliënten enig voordeel opleverde, en aldus inbreuk heeft gemaakt op artikel 82 van het Verdrag.

2.   GEEN GELDBOETEN OPGELEGD

| 31. | Om diverse redenen is in deze zaak geen geldboete opgelegd. |
| --- | --- |

31.

Om diverse redenen is in deze zaak geen geldboete opgelegd.

Het gaat om de eerste beschikking in een complexe sector

| 32. | In de Gemeenschap bestaan er geen precedenten en jurisprudentie met betrekking tot effectenclearing en -afwikkeling. Zo is met name een essentieel element (de gedetailleerde analyse van clearing- en afwikkelingsprocessen in de context van de bepaling van de relevante markt) totaal nieuw. In de beschikking wordt bij de analyse van de relevante markt immers onderscheid gemaakt tussen primaire en secundaire clearing en afwikkeling, en komen nog andere complexe, sectorspecifieke kwesties, zoals interne afhandeling, aan de orde. |
| --- | --- |

32.

In de Gemeenschap bestaan er geen precedenten en jurisprudentie met betrekking tot effectenclearing en -afwikkeling. Zo is met name een essentieel element (de gedetailleerde analyse van clearing- en afwikkelingsprocessen in de context van de bepaling van de relevante markt) totaal nieuw. In de beschikking wordt bij de analyse van de relevante markt immers onderscheid gemaakt tussen primaire en secundaire clearing en afwikkeling, en komen nog andere complexe, sectorspecifieke kwesties, zoals interne afhandeling, aan de orde.

De inbreuk is beëindigd

| 33. | Het feit dat de inbreuk is beëindigd, is op zich geen reden om geen geldboeten op te leggen; dit feit moet evenwel worden gezien in combinatie met andere factoren, zoals het feit dat de problematiek in kwestie totaal nieuw is. |
| --- | --- |

33.

Het feit dat de inbreuk is beëindigd, is op zich geen reden om geen geldboeten op te leggen; dit feit moet evenwel worden gezien in combinatie met andere factoren, zoals het feit dat de problematiek in kwestie totaal nieuw is.

Grensoverschrijdende clearing en afwikkeling in de EU is op een kritiek punt aanbeland

| 34. | Clearing en afwikkeling in de EU is een sector in ontwikkeling, zeker wat grensoverschrijdende transacties betreft, het onderwerp van de onderhavige zaak. Momenteel is binnen diverse instellingen een debat gaande over de taken van dienstenleveranciers, de reikwijdte van de interne afhandeling, de rol van cebi's en icebi's, en hun relatie met grote bewaarnemers. Deze aangelegenheden zijn weliswaar niet die waarop de beschikking betrekking heeft, maar zij staan er wel mee in verband. |
| --- | --- |

34.

Clearing en afwikkeling in de EU is een sector in ontwikkeling, zeker wat grensoverschrijdende transacties betreft, het onderwerp van de onderhavige zaak. Momenteel is binnen diverse instellingen een debat gaande over de taken van dienstenleveranciers, de reikwijdte van de interne afhandeling, de rol van cebi's en icebi's, en hun relatie met grote bewaarnemers. Deze aangelegenheden zijn weliswaar niet die waarop de beschikking betrekking heeft, maar zij staan er wel mee in verband.

| 35. | Tegen deze achtergrond lijkt het passend geen geldboeten op te leggen. Ook al worden er geen geldboeten opgelegd, toch moet de Commissie een beschikking geven waarin duidelijkheid wordt geschapen over de juridische situatie, in het bijzonder met betrekking tot Clearstream en andere ondernemingen. |
| --- | --- |

35.

Tegen deze achtergrond lijkt het passend geen geldboeten op te leggen. Ook al worden er geen geldboeten opgelegd, toch moet de Commissie een beschikking geven waarin duidelijkheid wordt geschapen over de juridische situatie, in het bijzonder met betrekking tot Clearstream en andere ondernemingen.

3.   CONCLUSIE

| 36. | In de beschikking wordt tot de bevinding gekomen dat Clearstream inbreuk heeft gemaakt op artikel 82 van het Verdrag door op ongerechtvaardigde wijze en gedurende een onredelijke periode te weigeren primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren aan EB, en door EB te discrimineren bij de levering van deze diensten. Voorts wordt tot de bevinding gekomen dat Clearstream discriminerende prijzen heeft toegepast. |
| --- | --- |

36.

In de beschikking wordt tot de bevinding gekomen dat Clearstream inbreuk heeft gemaakt op artikel 82 van het Verdrag door op ongerechtvaardigde wijze en gedurende een onredelijke periode te weigeren primaire clearing- en afwikkelingsdiensten met betrekking tot aandelen op naam te leveren aan EB, en door EB te discrimineren bij de levering van deze diensten. Voorts wordt tot de bevinding gekomen dat Clearstream discriminerende prijzen heeft toegepast.

---

(1)  PB L 1 van 4.1.2003, blz. 1.

(2)  Een cebi is een entiteit die effecten bijhoudt en beheert, en die het mogelijk maakt dat effectentransacties giraal worden verwerkt. In haar lidstaat van herkomst verleent zij diensten met betrekking tot de verwerking van transacties in de effecten die bij haar gedeponeerd zijn (waarvan zij de uiteindelijke bewaarnemer is); een in deze hoedanigheid optredende cebi wordt „emittent-cebi” genoemd en is geen intermediair. Een cebi kan ook in de hoedanigheid van intermediair verwerkingsdiensten aanbieden in het kader van grensoverschrijdende clearing en afwikkeling, waarbij de uiteindelijke bewaarnemer van de effecten zich in een ander land bevindt.

(3)  Een icebi is een organisatie waarvan de kernactiviteit bestaat in de clearing en afwikkeling van effecten — traditioneel euro-obligaties — in een internationale (niet-binnenlandse) omgeving. Momenteel bestaan er in de EU twee icebi′s: Euroclear Bank, gevestigd in België, en Clearstream Banking Luxembourg (CBL), een dochteronderneming van Clearstream International SA en een zusteronderneming van Clearstream Banking AG. Een icebi kan ook andere diensten aanbieden, zoals intermediatiediensten met betrekking tot effecten.

(4)  Zie punt 13 voor de definitie van primaire clearing en afwikkeling.

(5)  In tegenstelling tot individuele bewaarneming, maakt centrale bewaarneming van fungibele effecten girale clearing en afwikkeling mogelijk. Centrale bewaarneming is de enige belangrijke vorm van bewaarneming die thans in Duitsland bestaat.

(6)  Het standpunt van EB kan op het eerste gezicht weliswaar verrassend lijken, maar het is ingegeven door het feit dat EB in diverse lidstaten (UK, FR, NL en BE) cebi′s bezit. EB heeft er daarom belang bij dat geen precedent wordt geschapen dat kan resulteren in een zodanige bepaling van de relevante markt dat in eventuele toekomstige zaken tot de bevinding wordt gekomen dat EB een machtspositie bezit.

---

V Bekendmakingen

PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID

Commissie

| 17.7.2009 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 165/12

---

STEUNMAATREGELEN VAN DE STATEN — HONGARIJE

Steunmaatregel C 14/09 (ex NN 17/09) — Mogelijke steun aan Péti Nitrogénművek

Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag opmerkingen te maken

(Voor de EER relevante tekst)

2009/C 165/06

De Commissie heeft Hongarije bij schrijven van 29 april 2009, dat na deze samenvatting in de authentieke taal is weergegeven, in kennis gesteld van haar besluit tot inleiding van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag ten aanzien van de bovengenoemde steunmaatregel.

Belanghebbenden kunnen hun opmerkingen over de betrokken steunmaatregel ten aanzien waarvan de Commissie de procedure inleidt, maken door deze binnen een maand vanaf de datum van deze bekendmaking te zenden aan:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Deze opmerkingen zullen ter kennis van Hongarije worden gebracht. Een belanghebbende die opmerkingen maakt kan, met opgave van redenen, schriftelijk verzoeken om vertrouwelijke behandeling van zijn identiteit.

TEKST VAN DE SAMENVATTING

I.   PROCEDURE

| 1. | Nadat in de Hongaarse pers verscheidene artikelen waren verschenen over de toezegging van de Hongaarse regering om overheidsgaranties toe te kennen aan de onderneming Péti Nitrogénművek Zrt. hebben de diensten van de Commissie in december 2008 ambtshalve een zaak ingeleid. Op 19 december 2008 werd een brief aan de Hongaarse autoriteiten gezonden waarin zij werden herinnerd aan de opschortingsverplichting ingevolge artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag en waarin hen tevens werd verzocht informatie over de maatregelen te verstrekken. Op 21 januari 2009 verzochten de Hongaarse autoriteiten om verlenging van de antwoordtermijn. Er werd een termijnverlenging toegestaan tot 12 februari 2009. Hongarije antwoordde op 17 februari 2009. |
| --- | --- |

1.

Nadat in de Hongaarse pers verscheidene artikelen waren verschenen over de toezegging van de Hongaarse regering om overheidsgaranties toe te kennen aan de onderneming Péti Nitrogénművek Zrt. hebben de diensten van de Commissie in december 2008 ambtshalve een zaak ingeleid. Op 19 december 2008 werd een brief aan de Hongaarse autoriteiten gezonden waarin zij werden herinnerd aan de opschortingsverplichting ingevolge artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag en waarin hen tevens werd verzocht informatie over de maatregelen te verstrekken. Op 21 januari 2009 verzochten de Hongaarse autoriteiten om verlenging van de antwoordtermijn. Er werd een termijnverlenging toegestaan tot 12 februari 2009. Hongarije antwoordde op 17 februari 2009.

II.   BESCHRIJVING

| 2. | De onderneming Péti Nitrogénművek, de begunstigde van de beweerde steunmaatregel, is de enige kunstmestproducent van Hongarije. Volgens persberichten heeft het bedrijf in oktober 2008 de productie gestaakt. De garanties hebben betrekking op een investeringslening van 52 miljoen EUR en een nieuwe lening van 10 miljard HUF, beide verstrekt door de Hongaarse Ontwikkelingsbank (MFB) die volledig in handen van de staat is. |
| --- | --- |

2.

De onderneming Péti Nitrogénművek, de begunstigde van de beweerde steunmaatregel, is de enige kunstmestproducent van Hongarije. Volgens persberichten heeft het bedrijf in oktober 2008 de productie gestaakt. De garanties hebben betrekking op een investeringslening van 52 miljoen EUR en een nieuwe lening van 10 miljard HUF, beide verstrekt door de Hongaarse Ontwikkelingsbank (MFB) die volledig in handen van de staat is.

III.   BEOORDELING

| 3. | De Hongaarse autoriteiten betogen dat noch de leningen van de ontwikkelingsbank, noch de overheidsgarantie staatssteunelementen bevatten. Verder kan volgens hen het betrokken bedrijf niet als een onderneming in moeilijkheden worden beschouwd. |
| --- | --- |

3.

De Hongaarse autoriteiten betogen dat noch de leningen van de ontwikkelingsbank, noch de overheidsgarantie staatssteunelementen bevatten. Verder kan volgens hen het betrokken bedrijf niet als een onderneming in moeilijkheden worden beschouwd.

| 4. | De Commissie is het fundamenteel oneens met de bewering van Hongarije dat de onderneming niet in moeilijkheden verkeert. Een onderneming die als gevolg van financiële problemen of een turbulente marktsituatie haar productie staakt, en die niet in staat is om zonder steun van de overheid haar activiteiten te hervatten, kan niet als een gezonde en levensvatbare onderneming worden beschouwd en moet als een onderneming in moeilijkheden worden aangemerkt. Bovendien is het onwaarschijnlijk dat een marktdeelnemer onder vergelijkbare voorwaarden middelen aan een noodlijdende onderneming zou hebben verstrekt. |
| --- | --- |

4.

De Commissie is het fundamenteel oneens met de bewering van Hongarije dat de onderneming niet in moeilijkheden verkeert. Een onderneming die als gevolg van financiële problemen of een turbulente marktsituatie haar productie staakt, en die niet in staat is om zonder steun van de overheid haar activiteiten te hervatten, kan niet als een gezonde en levensvatbare onderneming worden beschouwd en moet als een onderneming in moeilijkheden worden aangemerkt. Bovendien is het onwaarschijnlijk dat een marktdeelnemer onder vergelijkbare voorwaarden middelen aan een noodlijdende onderneming zou hebben verstrekt.

| 5. | Na een eerste onderzoek is de Commissie van oordeel dat de betrokken maatregelen ten behoeve van Nitrogénművek staatssteun vormen. Bovendien lijkt niet te zijn voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan de maatregelen verenigbaar zouden kunnen zijn met de gemeenschappelijke markt. |
| --- | --- |

5.

Na een eerste onderzoek is de Commissie van oordeel dat de betrokken maatregelen ten behoeve van Nitrogénművek staatssteun vormen. Bovendien lijkt niet te zijn voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan de maatregelen verenigbaar zouden kunnen zijn met de gemeenschappelijke markt.

IV.   CONCLUSIE

| 6. | Gezien het bovenstaande heeft de Commissie besloten de formele onderzoeksprocedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de beschreven maatregelen. |
| --- | --- |

6.

Gezien het bovenstaande heeft de Commissie besloten de formele onderzoeksprocedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de beschreven maatregelen.

TEKST VAN DE BRIEF

„A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.” |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---